# Uradni list L 33/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 33 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 608. februar 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 33

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 608. februar 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/207 z dne 3. oktobra 2016 o skupnem okviru za spremljanje in vrednotenje iz Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/208 z dne 31. oktobra 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za dodatne likvidnostne odlive glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti (
  1
  ) | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/209 z dne 2. februarja 2017 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/210 z dne 7. februarja 2017 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, kot krmni dodatek za kokoši nesnice (imetnik dovoljenja Adisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/211 z dne 7. februarja 2017 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), kot krmni dodatek za perutnino, odstavljene pujske in prašiče za pitanje, o spremembi uredb (ES) št. 1259/2004, (ES) št. 1206/2005 in (ES) št. 322/2009 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 516/2007 (imetnik dovoljenja Beldem, oddelek družbe Puratos NV) (
  1
  ) | 23 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/212 z dne 7. februarja 2017 o imenovanju referenčnega laboratorija EU za kugo drobnice, določitvi dodatnih odgovornosti in nalog tega laboratorija ter spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 27 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/213 z dne 7. februarja 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 31 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/207 z dne 3. oktobra 2016 o skupnem okviru za spremljanje in vrednotenje iz Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/208 z dne 31. oktobra 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za dodatne likvidnostne odlive glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti (
  1
  )

1

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/209 z dne 2. februarja 2017 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/210 z dne 7. februarja 2017 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, kot krmni dodatek za kokoši nesnice (imetnik dovoljenja Adisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

1

19

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/211 z dne 7. februarja 2017 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), kot krmni dodatek za perutnino, odstavljene pujske in prašiče za pitanje, o spremembi uredb (ES) št. 1259/2004, (ES) št. 1206/2005 in (ES) št. 322/2009 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 516/2007 (imetnik dovoljenja Beldem, oddelek družbe Puratos NV) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

23

*

Uredba Komisije (EU) 2017/212 z dne 7. februarja 2017 o imenovanju referenčnega laboratorija EU za kugo drobnice, določitvi dodatnih odgovornosti in nalog tega laboratorija ter spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

27

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/213 z dne 7. februarja 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/207

z dne 3. oktobra 2016

o skupnem okviru za spremljanje in vrednotenje iz Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (1) in zlasti člena 55(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se podprlo Komisijo pri spremljanju in vrednotenju Uredbe (EU) št. 514/2014 in posebnih uredb iz člena 2 Uredbe ter da bi se omogočila celovita analiza na ravni Unije, bi morale imeti države članice pri izvajanju dejavnosti spremljanja in vrednotenja enoten pristop, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se podprlo Komisijo pri spremljanju in vrednotenju Uredbe (EU) št. 514/2014 in posebnih uredb iz člena 2 Uredbe ter da bi se omogočila celovita analiza na ravni Unije, bi morale imeti države članice pri izvajanju dejavnosti spremljanja in vrednotenja enoten pristop, kolikor je to mogoče.

| (2) | Strokovnjaki za spremljanje in vrednotenje iz držav članic sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju skupnih kazalnikov rezultatov in vpliva, ki bi se morali uporabljati za oceno izvajanja Uredbe (EU) št. 514/2014 in posebnih uredb. Ti kazalniki dopolnjujejo seznam skupnih kazalnikov iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2), Priloge IV k Uredbi (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Priloge IV k Uredbi (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(2)

Strokovnjaki za spremljanje in vrednotenje iz držav članic sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju skupnih kazalnikov rezultatov in vpliva, ki bi se morali uporabljati za oceno izvajanja Uredbe (EU) št. 514/2014 in posebnih uredb. Ti kazalniki dopolnjujejo seznam skupnih kazalnikov iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2), Priloge IV k Uredbi (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Priloge IV k Uredbi (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (3) | Strokovnjaki za spremljanje in vrednotenje iz držav članic sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju skupnih vprašanj za vrednotenje, ki so namenjena vrednotenju izvajanja nacionalnih programov držav članic. Vprašanja za vrednotenje so v skladu z zahtevami iz člena 55(3) in (6) Uredbe (EU) št. 514/2014. |
| --- | --- |

(3)

Strokovnjaki za spremljanje in vrednotenje iz držav članic sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju skupnih vprašanj za vrednotenje, ki so namenjena vrednotenju izvajanja nacionalnih programov držav članic. Vprašanja za vrednotenje so v skladu z zahtevami iz člena 55(3) in (6) Uredbe (EU) št. 514/2014.

| (4) | Združeno kraljestvo in Irsko zavezuje Uredba (EU) št. 514/2014, zato ju zavezuje tudi ta uredba. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo in Irsko zavezuje Uredba (EU) št. 514/2014, zato ju zavezuje tudi ta uredba.

| (5) | Danske ne zavezuje niti Uredba (EU) št. 514/2014 niti ta uredba, poleg tega se ti uredbi zanjo ne uporabljata – |
| --- | --- |

(5)

Danske ne zavezuje niti Uredba (EU) št. 514/2014 niti ta uredba, poleg tega se ti uredbi zanjo ne uporabljata –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsaka država članica v okviru odgovornega organa imenuje koordinatorja, ki je zadolžen za spremljanje in vrednotenje, ter opredeli njegove naloge.

Koordinatorji za spremljanje in vrednotenje prek mreženja, ki ga podpira Komisija:

| (a) | izmenjujejo strokovno znanje in izkušnje o najboljših praksah pri spremljanju in vrednotenju; |
| --- | --- |

(a)

izmenjujejo strokovno znanje in izkušnje o najboljših praksah pri spremljanju in vrednotenju;

| (b) | prispevajo k izvajanju skupnega okvira za spremljanje in vrednotenje iz člena 55 Uredbe (EU) št. 514/2014 in dopolnjenega s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

prispevajo k izvajanju skupnega okvira za spremljanje in vrednotenje iz člena 55 Uredbe (EU) št. 514/2014 in dopolnjenega s to uredbo;

| (c) | podpirajo vrednotenje izvajanja nacionalnih programov iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014 in dopolnjenega s to uredbo; in |
| --- | --- |

(c)

podpirajo vrednotenje izvajanja nacionalnih programov iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014 in dopolnjenega s to uredbo; in

| (d) | sodelujejo s Komisijo pri pripravi dokumenta za zagotovitev navodil o izvajanju vrednotenj iz člena 56(3) Uredbe (EU) št. 514/2014. |
| --- | --- |

(d)

sodelujejo s Komisijo pri pripravi dokumenta za zagotovitev navodil o izvajanju vrednotenj iz člena 56(3) Uredbe (EU) št. 514/2014.

Člen 2

1.   Poročila o vrednotenju iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. 514/2014 upoštevajo predlogo, ki jo bo pripravila Komisija, ki bo vključevala vprašanja za vrednotenje iz Priloge I in Priloge II k tej uredbi.

2.   Poročila o vrednotenju uporabljajo kazalnike iz prilog III in IV. Komisija določi opredelitev, vir in izhodišče kazalnikov iz prilog III in IV v dokumentu za zagotovitev navodil o izvajanju vrednotenj iz člena 56(3) Uredbe (EU) št. 514/2014.

3.   Države članice predložijo poročila o vrednotenju prek sistema elektronske izmenjave podatkov („SFC 2014“), vzpostavljenega s členom 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 802/2014 (5).

4.   V skladu s členom 12(3) in (4) Uredbe (EU) št. 514/2014 se odgovorni organ o letnih poročilih o izvajanju in o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov in priporočil iz poročil o vrednotenju posvetuje z odborom za spremljanje, preden se ti dokumenti predložijo Komisiji.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 3. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 112.

1

(2)  Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

2

(3)  Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

3

(4)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 802/2014 z dne 24. julija 2014 o določitvi vzorcev za nacionalne programe ter pogojev za sistem elektronske izmenjave podatkov med Komisijo in državami članicami v skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (UL L 219, 25.7.2014, str. 22).

5

---

PRILOGA I

Seznam vprašanj za vrednotenje za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije za Sklad za azil, migracije in vključevanje iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014

Uspešnost

| 1. | V kolikšni meri je Sklad za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: Sklad) dosegel cilje, opredeljene v Uredbi (EU) št. 516/2014?






  (a) | Kako je Sklad prispeval h krepitvi in razvoju vseh vidikov skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi in razvoju azilnih postopkov ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Kako je Sklad prispeval h krepitvi in razvoju vseh vidikov skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi in razvoju azilnih postopkov ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi in razvoju pogojev za sprejem prosilcev za azil ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi in razvoju pogojev za sprejem prosilcev za azil ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri doseganju uspešnega izvajanja pravnega okvira direktive o pogojih (in njenih naknadnih sprememb) in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri doseganju uspešnega izvajanja pravnega okvira direktive o pogojih (in njenih naknadnih sprememb) in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iv) | Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi zmogljivosti države članice za razvoj, spremljanje in vrednotenje njenih azilnih politik in postopkov ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iv)

Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi zmogljivosti države članice za razvoj, spremljanje in vrednotenje njenih azilnih politik in postopkov ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (v) | Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavljanju, razvoju in izvajanju nacionalnih programov in strategij za preselitev ter drugih programov za humanitarni sprejem in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(v)

Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavljanju, razvoju in izvajanju nacionalnih programov in strategij za preselitev ter drugih programov za humanitarni sprejem in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (b) | Kako je Sklad prispeval k podpori zakonite migracije v države članice v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, ob čemer se ščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori zakonite migracije v države članice v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- |

(b)

Kako je Sklad prispeval k podpori zakonite migracije v države članice v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, ob čemer se ščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori zakonite migracije v države članice v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori sodelovanja med državami članicami, da se zaščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori sodelovanja med državami članicami, da se zaščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iv) | Kakšen napredek je bil dosežen pri gradnji zmogljivosti na področju vključevanja in zakonite migracije v državah članicah ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iv)

Kakšen napredek je bil dosežen pri gradnji zmogljivosti na področju vključevanja in zakonite migracije v državah članicah ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (c) | Kako je Sklad prispeval k izboljšanju poštenih in učinkovitih strategij vračanja v državah članicah, ki prispevajo k boju proti nezakonitemu priseljevanju, s poudarkom na trajnosti vračanja in dejanskem ponovnem sprejemu v državah izvora in tranzita?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori ukrepov, ki spremljajo postopke vračanja, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- |

(c)

Kako je Sklad prispeval k izboljšanju poštenih in učinkovitih strategij vračanja v državah članicah, ki prispevajo k boju proti nezakonitemu priseljevanju, s poudarkom na trajnosti vračanja in dejanskem ponovnem sprejemu v državah izvora in tranzita?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori ukrepov, ki spremljajo postopke vračanja, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri učinkovitem izvajanju ukrepov vračanja (prostovoljnega in prisilnega) ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri učinkovitem izvajanju ukrepov vračanja (prostovoljnega in prisilnega) ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi praktičnega sodelovanja med državami članicami in/ali z organi tretjih držav pri ukrepih vračanja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi praktičnega sodelovanja med državami članicami in/ali z organi tretjih držav pri ukrepih vračanja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iv) | Kakšen napredek je bil dosežen pri gradnji zmogljivosti na področju vračanja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iv)

Kakšen napredek je bil dosežen pri gradnji zmogljivosti na področju vračanja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (d) | Kako je Sklad prispeval h krepitvi solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami, zlasti v korist tistih, ki so jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadeli, tudi s praktičnim sodelovanjem?






  (i) | Kako je Sklad prispeval k predaji prosilcev za azil (premestitev, kakor je opisana v sklepih Sveta (EU) 2015/1523 (1) in 2015/1601 (2))? |
| --- | --- | --- |

(d)

Kako je Sklad prispeval h krepitvi solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami, zlasti v korist tistih, ki so jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadeli, tudi s praktičnim sodelovanjem?

(i)

Kako je Sklad prispeval k predaji prosilcev za azil (premestitev, kakor je opisana v sklepih Sveta (EU) 2015/1523 (1) in 2015/1601 (2))?

| (ii) | Kako je Sklad prispeval k predaji upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami? |
| --- | --- |

(ii)

Kako je Sklad prispeval k predaji upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami?

| (e) | Kako je Sklad prispeval k podpori držav članic v primeru ustrezno utemeljenih izrednih razmer, v katerih je bilo potrebno nujno ukrepanje?






  (i) | Kakšne vrste nujni ukrepi so bili izvedeni? |
| --- | --- | --- |

(e)

Kako je Sklad prispeval k podpori držav članic v primeru ustrezno utemeljenih izrednih razmer, v katerih je bilo potrebno nujno ukrepanje?

(i)

Kakšne vrste nujni ukrepi so bili izvedeni?

| (ii) | Kako so nujni ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, prispevali k reševanju nujnih potreb države članice? |
| --- | --- |

(ii)

Kako so nujni ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, prispevali k reševanju nujnih potreb države članice?

| (iii) | Kateri so bili glavni rezultati nujnih ukrepov? |
| --- | --- |

(iii)

Kateri so bili glavni rezultati nujnih ukrepov?

Učinkovitost (So bili splošni cilji Sklada doseženi z razumnimi stroški?)

| 2. | Do kakšne mere so bili rezultati Sklada doseženi z razumnimi stroški glede na uporabljene finančne in človeške vire? Kakšni ukrepi so bili sprejeti, da bi se preprečili in odkrili primeri goljufij in drugih nepravilnosti, da bi se o njih poročalo ter da bi se nato zagotovilo nadaljnje spremljanje, in kako uspešni so bili? |
| --- | --- |

2.

Ustreznost (Ali so cilji ukrepov, ki se financirajo iz Sklada, ustrezali dejanskim potrebam?)

| 3. | Ali so bili cilji, ki jih je določila država članica v nacionalnem programu, ustrezni glede na ugotovljene potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (ukrepi Unije), obravnavali dejanske potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (nujna pomoč), obravnavali dejanske potrebe? Katere ukrepe je država članica sprejela zaradi spreminjajočih se potreb? |
| --- | --- |

3.

Skladnost (Ali so bili cilji iz nacionalnega programa, ki se nanašajo na Sklad, skladni s cilji iz drugih programov, ki se financirajo iz sredstev EU in zadevajo podobna delovna področja? Ali je bila skladnost zagotovljena tudi med izvajanjem Sklada?)

| 4. | Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov s podobnimi cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili v obdobju izvajanja vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji? Ali so bili ukrepi, izvedeni prek Sklada, skladni z drugimi ukrepi s podobnimi cilji in jim niso nasprotovali? |
| --- | --- |

4.

Dopolnjevanje (Ali so cilji, določeni v nacionalnem programu in ustreznih izvedbenih ukrepih, dopolnjevali cilje, določene v okviru drugih politik, zlasti politik, ki jih je sprejela država članica)?

| 5. | Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov z dopolnjujočimi si cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji, da se zagotovi njihovo dopolnjevanje v obdobju izvajanja? So bili vzpostavljeni mehanizmi za preprečevanje prekrivanja finančnih instrumentov? |
| --- | --- |

5.

Dodana vrednost EU (Ali je na podlagi podpore EU nastala kakršna koli dodana vrednost?)

| 6. | Katere so glavne vrste dodane vrednosti, ki izhaja iz podpore Sklada (obseg, področje uporabe, vloga, proces)? Ali bi države članice izvedle zahtevane ukrepe za izvajanje politik EU na področjih Sklada brez finančne podpore Sklada? Kakšne bi bile najbolj verjetne posledice prekinitve podpore iz Sklada? V kakšnem obsegu so ukrepi, ki jih podpira Sklad, prinesli koristi na ravni Unije? |
| --- | --- |

6.

Vzdržnost (Ali je verjetno, da se bodo pozitivni učinki projektov, ki prejemajo podporo iz Sklada, nadaljevali tudi po koncu pomoči iz tega SKLADA?)

| 7. | Kateri so bili glavni ukrepi, ki jih je sprejela država članica za zagotovitev vzdržnosti rezultatov projektov, izvedenih s podporo Sklada (v fazi načrtovanja programov in izvedbe)? Ali so bili vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev preverjanja vzdržnosti v fazi načrtovanja programov in izvedbe? V kakšnem obsegu se pričakuje, da se bodo rezultati/koristi ukrepov, ki jih je podprl Sklad, nadaljevali tudi pozneje? |
| --- | --- |

7.

Poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena (So bili postopki upravljanja Sklada poenostavljeni in ali se je upravno breme za njegove upravičence zmanjšalo?)

| 8. | Ali je bila na podlagi inovativnih postopkov, uvedenih s Skladom (poenostavljeno obračunavanje stroškov, večletno načrtovanje programov, nacionalna pravila za upravičenost, celovitejši nacionalni programi, ki omogočajo prožnost), dosežena poenostavitev za upravičence do sredstev iz Sklada? |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 239, 15.9.2015, str. 146).

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 248, 24.9.2015, str. 80).

---

PRILOGA II

Seznam vprašanj za vrednotenje za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije za Sklad za notranjo varnost iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014

Uspešnost

| 1. | Kako je Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad) prispeval k doseganju splošnega cilja, opredeljenega v Uredbi (EU) št. 515/2014?






  (a) | Kako je Sklad prispeval k doseganju naslednjih posebnih ciljev: | podpora skupni vizumski politiki za olajšanje zakonitega potovanja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Kako je Sklad prispeval k doseganju naslednjih posebnih ciljev:

podpora skupni vizumski politiki za olajšanje zakonitega potovanja;

| | zagotovitev visoke kakovosti storitev za prosilce za vizum; |
| --- | --- |

zagotovitev visoke kakovosti storitev za prosilce za vizum;

| | zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in |
| --- | --- |

zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in

| | boj proti nedovoljeni migraciji?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju in izvajanju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- |

boj proti nedovoljeni migraciji?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju in izvajanju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju boljše konzularne zastopanosti in usklajenih praks izdajanja vizumov med državami članicami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju boljše konzularne zastopanosti in usklajenih praks izdajanja vizumov med državami članicami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju uporabe pravnega reda Unije o vizumih ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju uporabe pravnega reda Unije o vizumih ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iv) | Kakšen napredek je bil dosežen pri prispevanju držav članic k boljšemu sodelovanju med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah, na področju tokov državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, vključno s preprečevanjem nezakonitega priseljevanja in bojem proti njemu, in sodelovanja s tretjimi državami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iv)

Kakšen napredek je bil dosežen pri prispevanju držav članic k boljšemu sodelovanju med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah, na področju tokov državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, vključno s preprečevanjem nezakonitega priseljevanja in bojem proti njemu, in sodelovanja s tretjimi državami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (v) | Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori skupne vizumske politike z vzpostavitvijo in uporabo informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(v)

Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori skupne vizumske politike z vzpostavitvijo in uporabo informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (vi) | Kako je operativna podpora iz člena 10 Uredbe (EU) št. 515/2014 prispevala k doseganju posebnega cilja glede skupne vizumske politike? |
| --- | --- |

(vi)

Kako je operativna podpora iz člena 10 Uredbe (EU) št. 515/2014 prispevala k doseganju posebnega cilja glede skupne vizumske politike?

| (b) | Kako je Sklad prispeval k naslednjim posebnim ciljem: | podpori integriranega upravljanja meja, vključno s spodbujanjem nadaljnjega usklajevanja in standardizacije ukrepov za upravljanje meja v skladu s skupnimi standardi Unije in z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije? |
| --- | --- | --- |

(b)

Kako je Sklad prispeval k naslednjim posebnim ciljem:

podpori integriranega upravljanja meja, vključno s spodbujanjem nadaljnjega usklajevanja in standardizacije ukrepov za upravljanje meja v skladu s skupnimi standardi Unije in z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije?

| | zagotovitvi po eni strani enotne in visoke ravni nadzora in varovanja zunanjih meja, med drugim z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, po drugi strani pa nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom, pri čemer se skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri spodbujanju razvoja, izvajanja in uveljavljanja politik za odpravo kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- |

zagotovitvi po eni strani enotne in visoke ravni nadzora in varovanja zunanjih meja, med drugim z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, po drugi strani pa nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom, pri čemer se skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri spodbujanju razvoja, izvajanja in uveljavljanja politik za odpravo kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri izvajanju kontrole oseb in učinkovitem spremljanju prehajanja zunanjih meja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri izvajanju kontrole oseb in učinkovitem spremljanju prehajanja zunanjih meja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja na osnovi solidarnosti in odgovornosti ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja na osnovi solidarnosti in odgovornosti ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iv) | Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju uporabe pravnega reda Unije glede upravljanja meja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iv)

Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju uporabe pravnega reda Unije glede upravljanja meja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (v) | Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi spremljanja razmer na zunanjih mejah in zmogljivosti držav članic za odzivanje ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(v)

Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi spremljanja razmer na zunanjih mejah in zmogljivosti držav članic za odzivanje ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (vi) | Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme, ki podpirajo mejne kontrole in varovanje na zunanjih mejah ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(vi)

Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme, ki podpirajo mejne kontrole in varovanje na zunanjih mejah ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (vii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori storitev za države članice v ustrezno utemeljenih izrednih okoliščinah, ki zahtevajo takojšnje ukrepe na zunanjih mejah, in kako je nujna pomoč prispevala k doseganju tega napredka? Kakšne vrste nujni ukrepi so bili izvedeni? Kako so nujni ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, prispevali k reševanju nujnih potreb države članice? Kateri so bili glavni rezultati nujnih ukrepov? |
| --- | --- |

(vii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori storitev za države članice v ustrezno utemeljenih izrednih okoliščinah, ki zahtevajo takojšnje ukrepe na zunanjih mejah, in kako je nujna pomoč prispevala k doseganju tega napredka? Kakšne vrste nujni ukrepi so bili izvedeni? Kako so nujni ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, prispevali k reševanju nujnih potreb države članice? Kateri so bili glavni rezultati nujnih ukrepov?

| (viii) | Kako je operativna podpora iz člena 10 Uredbe (EU) št. 515/2014 prispevala k doseganju posebnega cilja glede upravljanja meja? |
| --- | --- |

(viii)

Kako je operativna podpora iz člena 10 Uredbe (EU) št. 515/2014 prispevala k doseganju posebnega cilja glede upravljanja meja?

| 2. | Kako je Sklad prispeval k doseganju splošnega cilja, opredeljenega v Uredbi (EU) št. 513/2014?






  (a) | Kako je Sklad prispeval k naslednjim posebnim ciljem: | preprečevanje čezmejnega, resnega in organiziranega kriminala, vključno s terorizmom? |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

Kako je Sklad prispeval k naslednjim posebnim ciljem:

preprečevanje čezmejnega, resnega in organiziranega kriminala, vključno s terorizmom?

| | okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi organi Unije, in zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri doseganju pričakovanih rezultatov okrepitve zmogljivosti držav članic za boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, in da se okrepi njihovo medsebojno sodelovanje na tem področju ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- |

okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi organi Unije, in zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri doseganju pričakovanih rezultatov okrepitve zmogljivosti držav članic za boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, in da se okrepi njihovo medsebojno sodelovanje na tem področju ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju upravne in operativne koordinacije in sodelovanju med javnimi organi držav članic, Europolom ali drugimi zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami ter mednarodnimi organizacijami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju upravne in operativne koordinacije in sodelovanju med javnimi organi držav članic, Europolom ali drugimi zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami ter mednarodnimi organizacijami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju programov usposabljanja, kot so tisti v zvezi s strokovnimi in poklicnimi sposobnostmi ter poznavanjem obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, na področju izvajanja politik usposabljanja EU, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju programov usposabljanja, kot so tisti v zvezi s strokovnimi in poklicnimi sposobnostmi ter poznavanjem obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, na področju izvajanja politik usposabljanja EU, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iv) | Kakšen napredek je bil dosežen pri uvajanju ukrepov, zaščitnih mehanizmov in dobrih praks za prepoznavanje in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj, tudi žrtvam terorizma, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iv)

Kakšen napredek je bil dosežen pri uvajanju ukrepov, zaščitnih mehanizmov in dobrih praks za prepoznavanje in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj, tudi žrtvam terorizma, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (b) | Kako je Sklad prispeval k izboljšanju zmogljivosti držav članic za uspešno obvladovanje varnostnih tveganj in kriz ter za zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi in drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo?






  (i) | Kakšen napredek je bil dosežen pri okrepitvi upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic za zaščito kritične infrastrukture v vseh gospodarskih sektorjih, tudi s projekti javno-zasebnega partnerstva in izboljšanim usklajevanjem, sodelovanjem, izmenjavo in razširjanjem znanja in izkušenj v Uniji in z relevantnimi tretjimi državami, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- | --- |

(b)

Kako je Sklad prispeval k izboljšanju zmogljivosti držav članic za uspešno obvladovanje varnostnih tveganj in kriz ter za zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi in drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo?

(i)

Kakšen napredek je bil dosežen pri okrepitvi upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic za zaščito kritične infrastrukture v vseh gospodarskih sektorjih, tudi s projekti javno-zasebnega partnerstva in izboljšanim usklajevanjem, sodelovanjem, izmenjavo in razširjanjem znanja in izkušenj v Uniji in z relevantnimi tretjimi državami, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (ii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi varnih povezav ter uspešnega usklajevanja med obstoječimi sektorsko opredeljenimi akterji zgodnjega opozarjanja in sodelovanja v kriznih razmerah na ravni Unije in na nacionalni ravni ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(ii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi varnih povezav ter uspešnega usklajevanja med obstoječimi sektorsko opredeljenimi akterji zgodnjega opozarjanja in sodelovanja v kriznih razmerah na ravni Unije in na nacionalni ravni ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

| (iii) | Kakšen napredek je bil dosežen pri izboljšanju upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? |
| --- | --- |

(iii)

Kakšen napredek je bil dosežen pri izboljšanju upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka?

Učinkovitost (So bili rezultati Sklada doseženi z razumnimi stroški?)

| 3. | Do kakšne mere so bili pričakovani rezultati Sklada doseženi z razumnimi stroški glede na uporabljene finančne in človeške vire? Kakšni ukrepi so bili sprejeti, da bi se preprečili in odkrili primeri goljufij in drugih nepravilnosti, da bi se o njih poročalo ter da bi se nato zagotovilo nadaljnje spremljanje, in kako uspešni so bili? |
| --- | --- |

3.

Ustreznost (Ali so cilji ukrepov, ki se financirajo iz Sklada, ustrezali dejanskim potrebam?)

| 4. | Ali so bili cilji, ki so jih določile države članice v svojih nacionalnih programih, ustrezni glede na ugotovljene potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (ukrepi Unije), obravnavali dejanske potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (nujna pomoč), obravnavali dejanske potrebe? Katere ukrepe je država članica sprejela zaradi spreminjajočih se potreb? |
| --- | --- |

4.

Skladnost (Ali so bili cilji iz nacionalnega programa skladni s cilji iz drugih programov, ki se financirajo iz sredstev EU in zadevajo podobna delovna področja? Ali je bila skladnost zagotovljena tudi med izvajanjem Sklada?)

| 5. | Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov s podobnimi cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili v obdobju izvajanja vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji? Ali so bili ukrepi, izvedeni prek Sklada, skladni z drugimi ukrepi s podobnimi cilji in jim niso nasprotovali? |
| --- | --- |

5.

Dopolnjevanje (Ali so cilji, določeni v nacionalnem programu in ustreznih izvedbenih ukrepih, dopolnjevali cilje, določene v okviru drugih politik, zlasti politik, ki jih je sprejela država članica)?

| 6. | Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov z dopolnjujočimi si cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili v obdobju izvajanja vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji, da se zagotovi njihovo dopolnjevanje v obdobju izvajanja? So bili vzpostavljeni mehanizmi za preprečevanje prekrivanja finančnih instrumentov? |
| --- | --- |

6.

Dodana vrednost EU (Ali je na podlagi podpore EU nastala kakršna koli dodana vrednost?)

| 7. | Katere so glavne vrste dodane vrednosti, ki izhaja iz podpore Sklada (obseg, področje uporabe, vloga, proces)? Ali bi države članice izvedle zahtevane ukrepe za izvajanje politik EU na področjih, ki prejemajo podporo iz Sklada, brez finančne podpore Sklada? Kakšne bi bile najbolj verjetne posledice prekinitve podpore iz Sklada? V kakšnem obsegu so ukrepi, ki jih podpira Sklad, prinesli koristi na ravni Unije? Kakšna je bila dodana vrednost operativne podpore? |
| --- | --- |

7.

Vzdržnost (Ali je verjetno, da se bodo pozitivni učinki projektov, ki prejemajo podporo iz Sklada, nadaljevali tudi po koncu pomoči iz tega sklada?)

| 8. | Kateri so bili glavni ukrepi, ki jih je sprejela država članica za zagotovitev vzdržnosti rezultatov projektov, izvedenih s podporo Sklada (v fazi načrtovanja programov in izvedbe)? Ali so bili vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev preverjanja vzdržnosti v fazi načrtovanja programov in izvedbe? V kakšnem obsegu se pričakuje, da se bodo rezultati/koristi ukrepov, ki jih je podprl Sklad, nadaljevali tudi pozneje? Kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev kontinuitete dejavnosti, ki se izvajajo s pomočjo operativne podpore? |
| --- | --- |

8.

Poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena (So bili postopki upravljanja Sklada poenostavljeni in ali se je upravno breme za njegove upravičence zmanjšalo?)

| 9. | Ali je bila na podlagi inovativnih postopkov, uvedenih s Skladom (poenostavljeno obračunavanje stroškov, večletno načrtovanje programov, nacionalna pravila za upravičenost, celovitejši nacionalni programi, ki omogočajo prožnost, operativna podpora in posebna tranzitna shema za Litvo), dosežena poenostavitev za upravičence do sredstev iz Sklada? |
| --- | --- |

9.

---

PRILOGA III

Seznam skupnih kazalnikov rezultatov in vpliva za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014

Kazalniki za vrednotenje posebnih ciljev Uredbe (EU) št. 516/2014

1.   Kazalniki po posebnih ciljih

| (a) | Okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo:






  (i) | število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, ki jih podpira Sklad za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), glede na skupno število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva; |
| --- | --- | --- |

(a)

Okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo:

(i)

število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, ki jih podpira Sklad za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), glede na skupno število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva;

| (ii) | število nerešenih zadev na prvi stopnji, glede na trajanje; |
| --- | --- |

(ii)

število nerešenih zadev na prvi stopnji, glede na trajanje;

| (iii) | delež končnih ugoditvenih odločb na pritožbeni stopnji; |
| --- | --- |

(iii)

delež končnih ugoditvenih odločb na pritožbeni stopnji;

| (iv) | število oseb v sistemu sprejema (število ob koncu obdobja poročanja); |
| --- | --- |

(iv)

število oseb v sistemu sprejema (število ob koncu obdobja poročanja);

| (v) | število oseb v sistemu sprejema v primerjavi s številom prosilcev za azil; |
| --- | --- |

(v)

število oseb v sistemu sprejema v primerjavi s številom prosilcev za azil;

| (vi) | število namestitvenih mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, v primerjavi s številom mladoletnikov brez spremstva; |
| --- | --- |

(vi)

število namestitvenih mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, v primerjavi s številom mladoletnikov brez spremstva;

| (vii) | konvergenca stopenj ugodno rešenih prošenj za azil na prvi/zadnji stopnji v državah članicah za prosilce za azil iz iste tretje države. |
| --- | --- |

(vii)

konvergenca stopenj ugodno rešenih prošenj za azil na prvi/zadnji stopnji v državah članicah za prosilce za azil iz iste tretje države.

| (b) | Podpirati zakonite migracije v države članice, v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, ob čemer se ščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter spodbujati učinkovito vključevanje državljanov tretjih držav:






  (i) | delež državljanov tretjih držav, ki so prejeli status rezidenta za daljši čas v primerjavi z vsemi državljani tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(b)

Podpirati zakonite migracije v države članice, v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, ob čemer se ščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter spodbujati učinkovito vključevanje državljanov tretjih držav:

(i)

delež državljanov tretjih držav, ki so prejeli status rezidenta za daljši čas v primerjavi z vsemi državljani tretjih držav;

| (ii) | stopnja zaposlenosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; |
| --- | --- |

(ii)

stopnja zaposlenosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice;

| (iii) | stopnja brezposelnosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; |
| --- | --- |

(iii)

stopnja brezposelnosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice;

| (iv) | stopnja delovne aktivnosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; |
| --- | --- |

(iv)

stopnja delovne aktivnosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice;

| (v) | delež mladih osipnikov: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; |
| --- | --- |

(v)

delež mladih osipnikov: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice;

| (vi) | delež oseb, starih od 30 do 34 let, s terciarno izobrazbo: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; |
| --- | --- |

(vi)

delež oseb, starih od 30 do 34 let, s terciarno izobrazbo: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice;

| (vii) | delež prebivalstva, za katerega obstaja tveganje socialne revščine ali socialne izključenosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice. |
| --- | --- |

(vii)

delež prebivalstva, za katerega obstaja tveganje socialne revščine ali socialne izključenosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice.

| (c) | Krepitev poštenih in učinkovitih strategij za vračanje v državah članicah, ki podpirajo preprečevanje nezakonitega priseljevanja s poudarkom na trajnosti vrnitve ter učinkovitem ponovnem sprejemu v državah izvora in državah tranzita:






  (i) | število odstranitev, ki jih je podprl Sklad, v primerjavi s skupnim številom vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi; |
| --- | --- | --- |

(c)

Krepitev poštenih in učinkovitih strategij za vračanje v državah članicah, ki podpirajo preprečevanje nezakonitega priseljevanja s poudarkom na trajnosti vrnitve ter učinkovitem ponovnem sprejemu v državah izvora in državah tranzita:

(i)

število odstranitev, ki jih je podprl Sklad, v primerjavi s skupnim številom vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi;

| (ii) | število vrnjenih oseb v okviru skupnih operacij vračanja, ki jih je podprl Sklad, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, ki jih je podprl Sklad; |
| --- | --- |

(ii)

število vrnjenih oseb v okviru skupnih operacij vračanja, ki jih je podprl Sklad, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, ki jih je podprl Sklad;

| (iii) | število povratnikov, ki so prejeli pomoč za ponovno vključevanje pred ali po vrnitvi, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom prostovoljnih vrnitev, ki jih je podprl Sklad; |
| --- | --- |

(iii)

število povratnikov, ki so prejeli pomoč za ponovno vključevanje pred ali po vrnitvi, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom prostovoljnih vrnitev, ki jih je podprl Sklad;

| (iv) | število mest v centrih za pridržanje, ustvarjenih/prenovljenih s podporo iz Sklada, v primerjavi s skupnim številom mest v centrih za pridržanje; |
| --- | --- |

(iv)

število mest v centrih za pridržanje, ustvarjenih/prenovljenih s podporo iz Sklada, v primerjavi s skupnim številom mest v centrih za pridržanje;

| (v) | število vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi v primerjavi s številom državljanov tretjih držav, ki so jim bile takšne odredbe izdane; |
| --- | --- |

(v)

število vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi v primerjavi s številom državljanov tretjih držav, ki so jim bile takšne odredbe izdane;

| (vi) | odločbe o vrnitvi, izdane zavrnjenim prosilcem za azil; |
| --- | --- |

(vi)

odločbe o vrnitvi, izdane zavrnjenim prosilcem za azil;

| (vii) | učinkovite vrnitve zavrnjenih prosilcev za azil. |
| --- | --- |

(vii)

učinkovite vrnitve zavrnjenih prosilcev za azil.

2.   Kazalniki učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 514/2014

| (d) | Za merjenje in vrednotenje učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti:






  (i) | število ekvivalentov polnega delovnega časa v odgovornem organu, pooblaščenem organu in revizijskem organu, ki se ukvarjajo z izvajanjem Sklada za azil, migracije in vključevanje ter so plačani v okviru tehnične pomoči ali iz nacionalnih proračunov, v primerjavi s številom izvedenih projektov in številom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto; |
| --- | --- | --- |

(d)

Za merjenje in vrednotenje učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti:

(i)

število ekvivalentov polnega delovnega časa v odgovornem organu, pooblaščenem organu in revizijskem organu, ki se ukvarjajo z izvajanjem Sklada za azil, migracije in vključevanje ter so plačani v okviru tehnične pomoči ali iz nacionalnih proračunov, v primerjavi s številom izvedenih projektov in številom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto;

| (ii) | tehnična pomoč in upravni (posredni) stroški projektov v primerjavi z zneskom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto; |
| --- | --- |

(ii)

tehnična pomoč in upravni (posredni) stroški projektov v primerjavi z zneskom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto;

| (iii) | stopnja črpanja Sklada. |
| --- | --- |

(iii)

stopnja črpanja Sklada.

---

PRILOGA IV

Seznam skupnih kazalnikov rezultatov in vpliva za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014

Kazalniki za vrednotenje posebnih ciljev Uredbe (EU) št. 513/2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost ter Uredbe (EU) št. 515/2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost

1.   Kazalniki po posebnih ciljih

| (a) | Podpora skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja, zagotavljanje visokokakovostnih storitev prosilcem za vizume ter zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in boj proti nezakonitemu priseljevanju:






  (i) | število misij za schengenske evalvacije na področju vizumov, izvedenih s podporo Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad); |
| --- | --- | --- |

(a)

Podpora skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja, zagotavljanje visokokakovostnih storitev prosilcem za vizume ter zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in boj proti nezakonitemu priseljevanju:

(i)

število misij za schengenske evalvacije na področju vizumov, izvedenih s podporo Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad);

| (ii) | število priporočil na podlagi schengenskih evalvacij na področju vizumov, pripravljenih s podporo Sklada, v primerjavi s skupnim številom izdanih priporočil; |
| --- | --- |

(ii)

število priporočil na podlagi schengenskih evalvacij na področju vizumov, pripravljenih s podporo Sklada, v primerjavi s skupnim številom izdanih priporočil;

| (iii) | število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na konzulatih, ki jih podpira Sklad; |
| --- | --- |

(iii)

število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na konzulatih, ki jih podpira Sklad;

| (iv) | število prosilcev za vizume, ki morajo za schengenske vizume zaprositi zunaj svoje države prebivališča; |
| --- | --- |

(iv)

število prosilcev za vizume, ki morajo za schengenske vizume zaprositi zunaj svoje države prebivališča;

| (v) | število držav, v katerih se zahtevajo vizumi, po svetu, v katerih se je število držav članic, ki so tam prisotne ali zastopane, povečalo. |
| --- | --- |

(v)

število držav, v katerih se zahtevajo vizumi, po svetu, v katerih se je število držav članic, ki so tam prisotne ali zastopane, povečalo.

| (b) | Podpora integriranega upravljanja meja, vključno s spodbujanjem nadaljnjega usklajevanja in standardizacije ukrepov za upravljanje meja v skladu s skupnimi standardi Unije in z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Frontex), da se po eni strani zagotovi enotna in visoka raven nadzora in varovanja zunanjih meja, med drugim z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, po drugi strani pa nemoteno prehajanje zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom, pri tem pa se skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo:






  (i) | število misij za schengenske evalvacije na področju meja, izvedenih s podporo Sklada; |
| --- | --- | --- |

(b)

Podpora integriranega upravljanja meja, vključno s spodbujanjem nadaljnjega usklajevanja in standardizacije ukrepov za upravljanje meja v skladu s skupnimi standardi Unije in z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Frontex), da se po eni strani zagotovi enotna in visoka raven nadzora in varovanja zunanjih meja, med drugim z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, po drugi strani pa nemoteno prehajanje zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom, pri tem pa se skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo:

(i)

število misij za schengenske evalvacije na področju meja, izvedenih s podporo Sklada;

| (ii) | število priporočil na podlagi schengenskih evalvacij na področju meja, pripravljenih s podporo Sklada, v primerjavi s skupnim številom izdanih priporočil; |
| --- | --- |

(ii)

število priporočil na podlagi schengenskih evalvacij na področju meja, pripravljenih s podporo Sklada, v primerjavi s skupnim številom izdanih priporočil;

| (iii) | število kosov opreme, uporabljene med operacijami, ki jih usklajuje Frontex, ki so bili kupljeni s sredstvi Sklada, v primerjavi s skupnim številom kosov opreme, uporabljene v operacijah, ki jih usklajuje Frontex; |
| --- | --- |

(iii)

število kosov opreme, uporabljene med operacijami, ki jih usklajuje Frontex, ki so bili kupljeni s sredstvi Sklada, v primerjavi s skupnim številom kosov opreme, uporabljene v operacijah, ki jih usklajuje Frontex;

| (iv) | število nezakonitih vstopov, odkritih na zunanjih mejah EU a) med mejnimi prehodi; b) na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

(iv)

število nezakonitih vstopov, odkritih na zunanjih mejah EU a) med mejnimi prehodi; b) na mejnih prehodih;

| (v) | število iskanj v schengenskemu informacijskemu sistemu (v nadaljnjem besedilu: SIS) II; |
| --- | --- |

(v)

število iskanj v schengenskemu informacijskemu sistemu (v nadaljnjem besedilu: SIS) II;

| (vi) | število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na mejnih prehodih. |
| --- | --- |

(vi)

število oseb, ki uporabljajo ponarejene potne listine, odkritih na mejnih prehodih.

| (c) | Preprečevanje kriminala, boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu, tudi terorizmu, ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi organi Unije, in zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami:






  (i) | rezultati ukrepov, financiranih iz Sklada, na podlagi katerih je bilo preprečeno delovanje organiziranih kriminalnih združb; |
| --- | --- | --- |

(c)

Preprečevanje kriminala, boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu, tudi terorizmu, ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi organi Unije, in zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami:

(i)

rezultati ukrepov, financiranih iz Sklada, na podlagi katerih je bilo preprečeno delovanje organiziranih kriminalnih združb;

| (ii) | število/vrednost sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, ki so bila zamrznjena, zasežena in zaplenjena na podlagi ukrepov, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 513/2014; |
| --- | --- |

(ii)

število/vrednost sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, ki so bila zamrznjena, zasežena in zaplenjena na podlagi ukrepov, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 513/2014;

| (iii) | število kaznivih dejanj, osumljencev, pregonov in obsodb, ki jih je zabeležila policija in izhajajo iz ukrepov, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 513/2014; |
| --- | --- |

(iii)

število kaznivih dejanj, osumljencev, pregonov in obsodb, ki jih je zabeležila policija in izhajajo iz ukrepov, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 513/2014;

| (iv) | količina zaseženih drog znotraj področja uporabe Sklada, ki izhaja iz ukrepov na področju boja proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

(iv)

količina zaseženih drog znotraj področja uporabe Sklada, ki izhaja iz ukrepov na področju boja proti organiziranemu kriminalu;

| (v) | število žrtev kaznivih dejanj, ki so bile zaščitene ali jim je bila nudena pomoč; |
| --- | --- |

(v)

število žrtev kaznivih dejanj, ki so bile zaščitene ali jim je bila nudena pomoč;

| (vi) | obseg izmenjave informacij v prümskem okviru (na podlagi meritev skupnega števila ujemanj DNA letno; skupnega števila ujemanj prstnih odtisov letno; skupnega števila ujemanj podatkov iz registrov vozil letno); |
| --- | --- |

(vi)

obseg izmenjave informacij v prümskem okviru (na podlagi meritev skupnega števila ujemanj DNA letno; skupnega števila ujemanj prstnih odtisov letno; skupnega števila ujemanj podatkov iz registrov vozil letno);

| (vii) | obseg izmenjave informacij v okviru mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (v nadaljnjem besedilu: SIENA) (na podlagi števila zadev, ki so jih v aplikacijo SIENA letno vnesli države članice, Europol in tretje osebe; sporočil, ki so jih v aplikaciji SIENA letno izmenjali države članice, Europol in tretje osebe); |
| --- | --- |

(vii)

obseg izmenjave informacij v okviru mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (v nadaljnjem besedilu: SIENA) (na podlagi števila zadev, ki so jih v aplikacijo SIENA letno vnesli države članice, Europol in tretje osebe; sporočil, ki so jih v aplikaciji SIENA letno izmenjali države članice, Europol in tretje osebe);

| (viii) | obseg izmenjave podatkov prek Europolovega informacijskega sistema (na podlagi meritve števila oseb in predmetov, ki so jih države članice letno vnesle v Europolov informacijski sistem; števila oseb in predmetov, ki so jih države članice letno vnesle v Europolov informacijski sistem (osumljenci, obsojenci); število iskanj v Europolovem informacijskem sistemu, ki so jih letno izvedle države članice). |
| --- | --- |

(viii)

obseg izmenjave podatkov prek Europolovega informacijskega sistema (na podlagi meritve števila oseb in predmetov, ki so jih države članice letno vnesle v Europolov informacijski sistem; števila oseb in predmetov, ki so jih države članice letno vnesle v Europolov informacijski sistem (osumljenci, obsojenci); število iskanj v Europolovem informacijskem sistemu, ki so jih letno izvedle države članice).

| (d) | Povečanje zmogljivosti držav članic in Unije za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz ter za pripravljenost in zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi in drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo:






  (i) | obseg terorističnih napadov (na podlagi števila neuspešnih, preprečenih ali izvedenih terorističnih napadov; število žrtev, ki so posledica terorističnih napadov). |
| --- | --- | --- |

(d)

Povečanje zmogljivosti držav članic in Unije za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz ter za pripravljenost in zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi in drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo:

(i)

obseg terorističnih napadov (na podlagi števila neuspešnih, preprečenih ali izvedenih terorističnih napadov; število žrtev, ki so posledica terorističnih napadov).

2.   Kazalniki učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 514/2014

| (e) | Za merjenje in vrednotenje učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti:






  (i) | število ekvivalentov polnega delovnega časa v odgovornem organu, pooblaščenem organu in revizijskem organu, ki se ukvarjajo z izvajanjem Sklada ter so plačani v okviru tehnične pomoči ali iz nacionalnih proračunov, v primerjavi s številom izvedenih projektov in številom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto; |
| --- | --- | --- |

(e)

Za merjenje in vrednotenje učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti:

(i)

število ekvivalentov polnega delovnega časa v odgovornem organu, pooblaščenem organu in revizijskem organu, ki se ukvarjajo z izvajanjem Sklada ter so plačani v okviru tehnične pomoči ali iz nacionalnih proračunov, v primerjavi s številom izvedenih projektov in številom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto;

| (ii) | tehnična pomoč in upravni (posredni) stroški projektov v primerjavi z zneskom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto; |
| --- | --- |

(ii)

tehnična pomoč in upravni (posredni) stroški projektov v primerjavi z zneskom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto;

| (iii) | stopnja črpanja Sklada; |
| --- | --- |

(iii)

stopnja črpanja Sklada;

| (iv) | število kosov opreme, ki se uporablja 2 leti po njihovi nabavi / število kosov opreme, pridobljene s podporo Sklada (> 10 000 EUR); |
| --- | --- |

(iv)

število kosov opreme, ki se uporablja 2 leti po njihovi nabavi / število kosov opreme, pridobljene s podporo Sklada (> 10 000 EUR);

| (v) | delež stroškov vzdrževanja opreme, kupljene s podporo Sklada glede na skupni prispevek Unije za ukrepe, ki jih sofinancira Sklad. |
| --- | --- |

(v)

delež stroškov vzdrževanja opreme, kupljene s podporo Sklada glede na skupni prispevek Unije za ukrepe, ki jih sofinancira Sklad.

---

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/14

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/208

z dne 31. oktobra 2016

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za dodatne likvidnostne odlive glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 423(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 423(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije dodajo dodatni odliv glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle z izvedenimi finančnimi instrumenti ter posle financiranja in druge pogodbe institucije, če je ta vpliv pomemben. Kar zadeva pomembnost, je treba nujno določiti dodatni odliv glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti, medtem ko bo pomembnost potreb po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle financiranja in druge pogodbe institucije, obravnavana v naslednjem koraku. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 423(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 institucije dodajo dodatni odliv glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle z izvedenimi finančnimi instrumenti ter posle financiranja in druge pogodbe institucije, če je ta vpliv pomemben. Kar zadeva pomembnost, je treba nujno določiti dodatni odliv glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti, medtem ko bo pomembnost potreb po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle financiranja in druge pogodbe institucije, obravnavana v naslednjem koraku.

| (2) | Glede na to, da se člen 423(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 nanaša na potrebe po zavarovanju s premoženjem, bi morala biti pravila, ki se uvedejo, omejena na posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so zavarovani s premoženjem, vključno s tistimi, ki zapadejo v 30 dneh. |
| --- | --- |

(2)

Glede na to, da se člen 423(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 nanaša na potrebe po zavarovanju s premoženjem, bi morala biti pravila, ki se uvedejo, omejena na posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so zavarovani s premoženjem, vključno s tistimi, ki zapadejo v 30 dneh.

| (3) | Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za institucije in trge izvedenih finančnih instrumentov, bi moral izračun dodatnih odlivov zavarovanja s premoženjem temeljiti na pristopu na podlagi preteklih podatkov za spremembe tržnega vrednotenja, ki ga je razvil Baselski odbor za bančni nadzor za določanje teh dodatnih odlivov zavarovanja s premoženjem in v ta namen uporablja največji skupni kumulativni neto odliv ali priliv zavarovanja s premoženjem, realiziran na koncu vseh 30-dnevnih obdobij v predhodnih 24 mesecih na ravni portfelja. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za institucije in trge izvedenih finančnih instrumentov, bi moral izračun dodatnih odlivov zavarovanja s premoženjem temeljiti na pristopu na podlagi preteklih podatkov za spremembe tržnega vrednotenja, ki ga je razvil Baselski odbor za bančni nadzor za določanje teh dodatnih odlivov zavarovanja s premoženjem in v ta namen uporablja največji skupni kumulativni neto odliv ali priliv zavarovanja s premoženjem, realiziran na koncu vseh 30-dnevnih obdobij v predhodnih 24 mesecih na ravni portfelja.

| (4) | Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA) je Komisiji predložil osnutke regulativnih tehničnih standardov. Vendar je Komisija v skladu s postopkom v členu 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) obvestila EBA, da navedenih osnutkov regulativnih tehničnih standardov ne namerava potrditi, ter pojasnila razloge za to. EBA je ponovno poslala osnutek regulativnih tehničnih standardov v obliki uradnega mnenja, v katerem je navedla, da se strinja s predlaganim pristopom Komisije, ki temelji izključno na pristopu na podlagi preteklih podatkov Baselskega odbora za bančni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA) je Komisiji predložil osnutke regulativnih tehničnih standardov. Vendar je Komisija v skladu s postopkom v členu 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) obvestila EBA, da navedenih osnutkov regulativnih tehničnih standardov ne namerava potrditi, ter pojasnila razloge za to. EBA je ponovno poslala osnutek regulativnih tehničnih standardov v obliki uradnega mnenja, v katerem je navedla, da se strinja s predlaganim pristopom Komisije, ki temelji izključno na pristopu na podlagi preteklih podatkov Baselskega odbora za bančni nadzor.

| (5) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA ponovno predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA ponovno predložila Komisiji.

| (6) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 – |
| --- | --- |

(6)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pomembnost poslov institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Posli institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti se štejejo za pomembne za namene prvega pododstavka člena 423(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar so skupni hipotetični zneski takšnih poslov kadar koli v zadnjih dveh letih presegli 10 % neto likvidnostnih odlivov iz člena 412(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

2.   Za namene odstavka 1 se neto likvidnostni odlivi izračunajo brez sestavnega dela dodatnega odliva iz prvega pododstavka člena 423(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 2

Izračun dodatnega odliva glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Pomembni dodatni odliv glede na potrebe po zavarovanju s premoženjem, ki bi nastale zaradi vpliva slabih razmer na trgu na posle institucije z izvedenimi finančnimi instrumenti, v skladu s členom 1 te uredbe je največji absolutni neto 30-dnevni tok zavarovanja s premoženjem, realiziran v 24 mesecih pred datumom izračuna zahteve glede likvidnostnega kritja iz člena 412(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

2.   Institucije lahko obravnavajo le prilive in odlive poslov na neto osnovi, če so izvršeni v okviru iste okvirne pogodbe o pobotu. Absolutni neto tok zavarovanja s premoženjem temelji na realiziranih odlivih in prilivih, pobot pa se izračuna na ravni portfelja institucije.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

---

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/209

z dne 2. februarja 2017

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. februarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Trije izdelki, pakirani skupaj za prodajo na drobno:






  a) | beležni blok s približno 75 praznimi papirnimi listi (zadnja stran vsebuje podatke, kje se lahko dobijo nadomestni beležni bloki) z dimenzijami približno 8 × 14 cm. Listi so na vrhu vezani z lepilom in perforirani, da se posamezni listi lahko iztrgajo. Hrbtna stran in majhen del sprednje strani sta prekrita s kartonom; |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Trije izdelki, pakirani skupaj za prodajo na drobno:

a)

beležni blok s približno 75 praznimi papirnimi listi (zadnja stran vsebuje podatke, kje se lahko dobijo nadomestni beležni bloki) z dimenzijami približno 8 × 14 cm. Listi so na vrhu vezani z lepilom in perforirani, da se posamezni listi lahko iztrgajo. Hrbtna stran in majhen del sprednje strani sta prekrita s kartonom;

| b) | držalo beležnega bloka z dimenzijami približno 32 × 10 cm iz plastične mase, na notranji stani ojačano s kartonom. Kartonski del beležnega bloka se vtakne v režo na držalu. Držalo, ki se lahko prepogne, da pokrije beležni blok, vsebuje tudi žep iz prozorne plastične mase na zgornjem delu in zanko iz elastičnega tekstila za kemični svinčnik; |
| --- | --- |

b)

držalo beležnega bloka z dimenzijami približno 32 × 10 cm iz plastične mase, na notranji stani ojačano s kartonom. Kartonski del beležnega bloka se vtakne v režo na držalu. Držalo, ki se lahko prepogne, da pokrije beležni blok, vsebuje tudi žep iz prozorne plastične mase na zgornjem delu in zanko iz elastičnega tekstila za kemični svinčnik;

| c) | tanek kemični svinčnik iz plastike, dolžine približno 10 cm, je vtaknjen v zanko iz tekstila. |
| --- | --- |

c)

tanek kemični svinčnik iz plastike, dolžine približno 10 cm, je vtaknjen v zanko iz tekstila.

(Glej sliko.) (*1)

4820 10 30

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 4820 , 4820 10 in 4820 10 30 .

Izdelki predstavljajo blago, pripravljeno v kompletih za prodajo na drobno v smislu splošnega pravila 3(b) za razlago KN. Beležni blok ima bistveno vlogo pri uporabi kompleta, tj. zagotavljanje pisalnega papirja za krajše beležke ali sporočila. Držalo zgolj zagotavlja neke vrste ovojnico za zaščito beležnega bloka pred umazanijo in poškodbami. Glede na svoje objektivne značilnosti (velikost, oblika in vrednost), plastični kemični svinčnik ni bistveni sestavni del kompleta. Z beležnim blokom bi se lahko uporabljalo katero koli drugo pero ali svinčnik. Zato beležni blok daje kompletu njegov bistven značaj.

Beležni blok je uvrščen pod tarifno številko 4820 , ki se nanaša na beležnice in beležne bloke vseh vrst (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 4820 , prvi odstavek, (1)).

Komplet je zato treba uvrstiti pod oznako KN 4820 10 30 med „beležnice, bloke s pisemskim papirjem in bloke z listki“.

---

(*1)  Slika je samo informativne narave.

---

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/210

z dne 7. februarja 2017

o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, kot krmni dodatek za kokoši nesnice (imetnik dovoljenja Adisseo France S.A.S.)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za njihovo izdajo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za njihovo izdajo.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze EC 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze EC 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze EC 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze EC 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze EC 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze EC 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, kot krmni dodatek za kokoši nesnice ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze EC 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze EC 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, kot krmni dodatek za kokoši nesnice ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Uporaba navedenega pripravka je bila z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/661 (2) za deset let odobrena za piščance za pitanje, piščance za nesnice in manjše vrste perutnine za pitanje in za nesnice, z Izvedbeno uredbo Komisije (3) (EU) 2015/2304 pa za deset let za purane za pitanje in razplod. |
| --- | --- |

(4)

Uporaba navedenega pripravka je bila z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/661 (2) za deset let odobrena za piščance za pitanje, piščance za nesnice in manjše vrste perutnine za pitanje in za nesnice, z Izvedbeno uredbo Komisije (3) (EU) 2015/2304 pa za deset let za purane za pitanje in razplod.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 25. maja 2016 (4) navedla, da pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze EC 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze EC 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter da izboljša proizvodnost kokoši nesnic. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah glede spremljanja po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 25. maja 2016 (4) navedla, da pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze EC 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze EC 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter da izboljša proizvodnost kokoši nesnic. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah glede spremljanja po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena pripravka iz endo-1,4-beta-ksilanaze ES 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze ES 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena pripravka iz endo-1,4-beta-ksilanaze ES 3.2.1.8 in endo-1,3(4)-beta-glukanaze ES 3.2.1.6, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/661 z dne 28. aprila 2015 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702., kot krmni dodatek za piščance za pitanje, piščance za nesnice in manjše vrste perutnine za pitanje in za nesnice (imetnik dovoljenja Adisseo France S.A.S.) (UL L 110, 29.4.2015, str. 1).

2

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2304 z dne 10. decembra 2015 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, kot krmni dodatek za purane za pitanje in razplod (imetnik dovoljenja Adisseo France S.A.S.) (UL L 326, 11.12.2015, str. 39).

3

Talaromyces versatilis sp. nov

Talaromyces versatilis sp. nov

(4)  
  EFSA Journal 2016; 14(6):4510.

4

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti. |
| 4a22 | Adisseo France S.A.S. | endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8
  in
  endo-1,3(4)-beta-glukanaza EC 3.2.1.6 | Sestava dodatka

  pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8) in endo-1,3(4)-beta-glukanaze (EC 3.2.1.6), ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, z najmanjšo aktivnostjo:






  — | v trdni obliki: endo-1,4-beta-ksilanaza 22 000 EV/g in endo-1,3(4)-beta-glukanaza 15 200 EV (1)/g; |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti.

4a22

Adisseo France S.A.S.

endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8

in

endo-1,3(4)-beta-glukanaza EC 3.2.1.6

Sestava dodatka

pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8) in endo-1,3(4)-beta-glukanaze (EC 3.2.1.6), ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, z najmanjšo aktivnostjo:

—

v trdni obliki: endo-1,4-beta-ksilanaza 22 000 EV/g in endo-1,3(4)-beta-glukanaza 15 200 EV (1)/g;

| — | v tekoči obliki: aktivnost endo-1,4-beta-ksilanaze 5 500 EV/ml in endo-1,3(4)-beta-glukanaze 3 800 EV/ml. |
| --- | --- |

—

v tekoči obliki: aktivnost endo-1,4-beta-ksilanaze 5 500 EV/ml in endo-1,3(4)-beta-glukanaze 3 800 EV/ml.

Lastnosti aktivne snovi

endo-1,4-beta-ksilanaza (EC 3.2.1.8) in endo-1,3(4)-beta-glukanaza (EC 3.2.1.6), ki ju proizvajata Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 in Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702.

Analizna metoda
   (2)

Za kvantifikacijo aktivnosti endo-1,4-beta-ksilanaze:

| — | viskozimetrična metoda, ki temelji na zmanjšanju viskoznosti, ki jo povzroči delovanje endo-1,4-beta-ksilanaze na substrat, ki vsebuje ksilan (arabinoksilan iz pšenice). |
| --- | --- |

—

viskozimetrična metoda, ki temelji na zmanjšanju viskoznosti, ki jo povzroči delovanje endo-1,4-beta-ksilanaze na substrat, ki vsebuje ksilan (arabinoksilan iz pšenice).

Za kvantifikacijo aktivnosti endo-1,3(4)-beta-glukanaze:

| — | viskozimetrična metoda, ki temelji na zmanjšanju viskoznosti, ki jo povzroči delovanje endo-1,3(4)-beta-glukanaze na substrat, ki vsebuje glukan (betaglukan iz ječmena), pri pH 5,5 in 30 °C. |
| --- | --- |

—

viskozimetrična metoda, ki temelji na zmanjšanju viskoznosti, ki jo povzroči delovanje endo-1,3(4)-beta-glukanaze na substrat, ki vsebuje glukan (betaglukan iz ječmena), pri pH 5,5 in 30 °C.

kokoši nesnice

—

endo-1,4-beta-ksilanaza 1 100 EV

endo-1,3(4)-beta-glukanaza 760 EV

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala in zaščito za kožo. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala in zaščito za kožo.

28. februar 2027

---

(1)  1 EV (enota viskozimetrije) je količina encima, ki hidrolizira substrat (betaglukan iz ječmena oziroma arabinoksilan iz pšenice), s čimer se zmanjša viskoznost raztopine, tako da se relativna tekočnost spremeni za 1 (brezrazsežno enoto)/min pri 30 °C in pH 5,5.

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/211

z dne 7. februarja 2017

o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), kot krmni dodatek za perutnino, odstavljene pujske in prašiče za pitanje, o spremembi uredb (ES) št. 1259/2004, (ES) št. 1206/2005 in (ES) št. 322/2009 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 516/2007 (imetnik dovoljenja Beldem, oddelek družbe Puratos NV)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za njihovo izdajo. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za njihovo izdajo. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2).

| (2) | Pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS brez časovne omejitve odobren kot krmni dodatek za piščance za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 1259/2004 (3), za odstavljene pujske z Uredbo Komisije (ES) št. 1206/2005 (4), za prašiče za pitanje in purane za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 516/2007 (5), za kokoši nesnice pa z Uredbo Komisije (ES) št. 322/2009 (6). Navedeni pripravek je bil v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. V skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 je bil navedeni pripravek odobren za deset let tudi za race z Uredbo Komisije (ES) št. 242/2007 (7). |
| --- | --- |

(2)

Pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS brez časovne omejitve odobren kot krmni dodatek za piščance za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 1259/2004 (3), za odstavljene pujske z Uredbo Komisije (ES) št. 1206/2005 (4), za prašiče za pitanje in purane za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 516/2007 (5), za kokoši nesnice pa z Uredbo Komisije (ES) št. 322/2009 (6). Navedeni pripravek je bil v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. V skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 je bil navedeni pripravek odobren za deset let tudi za race z Uredbo Komisije (ES) št. 242/2007 (7).

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil predložen zahtevek za ponovno oceno pripravka iz endo-1,4-beta-glukanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), kot krmnega dodatka za perutnino, odstavljene pujske in prašiče za pitanje. Vložnik je zahteval, da se navedeni dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil predložen zahtevek za ponovno oceno pripravka iz endo-1,4-beta-glukanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), kot krmnega dodatka za perutnino, odstavljene pujske in prašiče za pitanje. Vložnik je zahteval, da se navedeni dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 13. julija 2016 (8) ugotovila, da pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Poleg tega je Agencija ugotovila, da je lahko uporaba navedenega pripravka učinkovita pri piščancih za pitanje, kokoših nesnicah, odstavljenih pujskih in prašičih za pitanje. Ta ugotovitev se lahko razširi na piščance za nesnice in plemenske kokoši. Agencija je nadalje menila, da se ugotovitve o učinkovitosti lahko ekstrapolirajo na manjše vrste perutnine za pitanje, manjše plemenske vrste perutnine in manjše vrste perutnine za nesnice. Meni, da posebne zahteve v zvezi s poprodajnim nadzorom niso potrebne. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 13. julija 2016 (8) ugotovila, da pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Poleg tega je Agencija ugotovila, da je lahko uporaba navedenega pripravka učinkovita pri piščancih za pitanje, kokoših nesnicah, odstavljenih pujskih in prašičih za pitanje. Ta ugotovitev se lahko razširi na piščance za nesnice in plemenske kokoši. Agencija je nadalje menila, da se ugotovitve o učinkovitosti lahko ekstrapolirajo na manjše vrste perutnine za pitanje, manjše plemenske vrste perutnine in manjše vrste perutnine za nesnice. Meni, da posebne zahteve v zvezi s poprodajnim nadzorom niso potrebne. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Agencija je tudi ugotovila, da sta dve študiji dokazali pozitiven učinek na končno telesno težo ter razmerje med krmo in prirastom teže pri puranih za pitanje. Tretjo študijo, pri kateri je bilo dokazano veliko večje razmerje med krmo in prirastom teže, kar je bilo že ocenjeno in sprejeto v predhodnih ocenah za izdajo dovoljenja, Agencija ni upoštevala kot pomembno. Ker ocena teh dokazov, poleg dolgotrajne uporabe, kaže na pomembno izboljšanje zootehničnih parametrov, je bilo ocenjeno, da predloženi podatki izpolnjujejo pogoje za dokaz učinkovitosti dodatka pri puranih za pitanje. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je tudi ugotovila, da sta dve študiji dokazali pozitiven učinek na končno telesno težo ter razmerje med krmo in prirastom teže pri puranih za pitanje. Tretjo študijo, pri kateri je bilo dokazano veliko večje razmerje med krmo in prirastom teže, kar je bilo že ocenjeno in sprejeto v predhodnih ocenah za izdajo dovoljenja, Agencija ni upoštevala kot pomembno. Ker ocena teh dokazov, poleg dolgotrajne uporabe, kaže na pomembno izboljšanje zootehničnih parametrov, je bilo ocenjeno, da predloženi podatki izpolnjujejo pogoje za dokaz učinkovitosti dodatka pri puranih za pitanje.

| (6) | Pri oceni pripravka endo-1,4-beta-ksilanaze (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), se je pokazalo, da so pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Pri oceni pripravka endo-1,4-beta-ksilanaze (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis (LMG-S 15136), se je pokazalo, da so pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Uredbe (ES) št. 1259/2004, (ES) št. 1206/2005 in (ES) št. 322/2009 bi bilo zato treba spremeniti. Uredbo (ES) št. 516/2007 bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbe (ES) št. 1259/2004, (ES) št. 1206/2005 in (ES) št. 322/2009 bi bilo zato treba spremeniti. Uredbo (ES) št. 516/2007 bi bilo treba razveljaviti.

| (8) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izdaja dovoljenja

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1259/2004

Priloga VI k Uredbi (ES) št. 1259/2004 se črta.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 1206/2005

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1206/2005 se črta vnos za E 1606, endo-1,4-beta-ksilanaza (EC 3.2.1.8).

Člen 4

Sprememba Uredbe (ES) št. 322/2009

Priloga I k Uredbi (ES) št. 322/2009 se črta.

Člen 5

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 516/2007 se razveljavi.

Člen 6

Prehodni ukrepi

Pripravek iz Priloge in krma, ki vsebuje navedeni pripravek, proizvedena in označena pred 28. avgustom 2017 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 28. februarjem 2017, se lahko še naprej dajeta na trg in uporabljata do porabe obstoječih zalog.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1259/2004 z dne 8. julija 2004 o trajnem dovoljenju določenih v krmi že dovoljenih dodatkov (UL L 239, 9.7.2004, str. 8).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 1206/2005 z dne 27. julija 2005 o trajnem dovoljenju nekaterih dodatkov v krmi (UL L 197, 28.7.2005, str. 12).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 516/2007 z dne 10. maja 2007 o trajnem dovoljenju krmnega dodatka (UL L 122, 11.5.2007, str. 22).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 322/2009 z dne 20. aprila 2009 o trajnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi (UL L 101, 21.4.2009, str. 9).

6

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 242/2007 z dne 6. marca 2007 o izdaji dovoljenja za endo-1,4-beta ksilanazo EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP in Belfeed B1100ML) kot dodatek v krmi (UL L 73, 13.3.2007, str. 1).

7

(8)  
  EFSA Journal 2016; 14(9):4562

8

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti. |
| 4a1606i | Beldem, oddelek družbe Puratos NV. | endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8 | Sestava dodatka

  pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis LMG-S 15136, z najmanjšo aktivnostjo 400 IU (1)/g
  V trdni in tekoči obliki. | perutnina | — | 10 IU | — | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti.

4a1606i

Beldem, oddelek družbe Puratos NV.

endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8

Sestava dodatka

pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis LMG-S 15136, z najmanjšo aktivnostjo 400 IU (1)/g

V trdni in tekoči obliki.

perutnina

—

10 IU

—

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Za uporabo pri odstavljenih pujskih do 35 kg telesne teže. |
| --- | --- |

2.

Za uporabo pri odstavljenih pujskih do 35 kg telesne teže.

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.

28. februar 2027

Lastnosti aktivne snovi

endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8), ki jo proizvaja Bacillus subtilis LMG-S 15136

odstavljeni pujski

—

10 IU

—

Analizna metoda
   (2)

Za določanje aktivnosti ksilanaze v krmnem dodatku:

| — | kolorimetrična metoda merjenja reducirajočih sladkorjev, sproščenih zaradi delovanja ksilanaze iz substrata ksilana iz brezovega lesa v prisotnosti 3,5-dinitrosalicilne kisline (DNS). |
| --- | --- |

—

kolorimetrična metoda merjenja reducirajočih sladkorjev, sproščenih zaradi delovanja ksilanaze iz substrata ksilana iz brezovega lesa v prisotnosti 3,5-dinitrosalicilne kisline (DNS).

Za določanje aktivnosti ksilanaze v premiksih in krmnih mešanicah:

| — | kolorimetrična metoda merjenja vodotopnega barvila, sproščenega zaradi delovanja ksilanaze iz substratov arabinoksilana iz pšenice, navzkrižno vezanih z azurinom; |
| --- | --- |

—

kolorimetrična metoda merjenja vodotopnega barvila, sproščenega zaradi delovanja ksilanaze iz substratov arabinoksilana iz pšenice, navzkrižno vezanih z azurinom;

prašiči za pitanje

—

10 IU

—

---

(1)  1 IU ustreza količini encima, ki sprosti 1 mikromol reducirajočih sladkorjev (ekvivalentov ksiloze) iz ksilana iz brezovega lesa na minuto pri pH 4,5 in 30 °C.

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/212

z dne 7. februarja 2017

o imenovanju referenčnega laboratorija EU za kugo drobnice, določitvi dodatnih odgovornosti in nalog tega laboratorija ter spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 32(5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa glavne naloge, dolžnosti in zahteve za referenčne laboratorije Evropske unije (EU) za živila, krmo in zdravje živali. Referenčni laboratoriji EU za zdravje živali in žive živali so navedeni v delu II Priloge VII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa glavne naloge, dolžnosti in zahteve za referenčne laboratorije Evropske unije (EU) za živila, krmo in zdravje živali. Referenčni laboratoriji EU za zdravje živali in žive živali so navedeni v delu II Priloge VII k navedeni uredbi.

| (2) | Referenčni laboratorij EU za kugo drobnice še ne obstaja. Referenčni laboratoriji EU bi morali pokrivati področja zakonodaje o krmi in živilih ter zdravja živali, na katerih so potrebni natančni analitični in diagnostični rezultati. Izbruhi kuge drobnice zahtevajo natančne analitične in diagnostične rezultate. |
| --- | --- |

(2)

Referenčni laboratorij EU za kugo drobnice še ne obstaja. Referenčni laboratoriji EU bi morali pokrivati področja zakonodaje o krmi in živilih ter zdravja živali, na katerih so potrebni natančni analitični in diagnostični rezultati. Izbruhi kuge drobnice zahtevajo natančne analitične in diagnostične rezultate.

| (3) | Komisija je 30. junija 2016 objavila razpis za izbiro in imenovanje referenčnega laboratorija EU za kugo drobnice. Izbrani laboratorij „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“ bi bilo treba imenovati za referenčni laboratorij EU za kugo drobnice. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 30. junija 2016 objavila razpis za izbiro in imenovanje referenčnega laboratorija EU za kugo drobnice. Izbrani laboratorij „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“ bi bilo treba imenovati za referenčni laboratorij EU za kugo drobnice.

| (4) | Poleg splošnih funkcij in dolžnosti iz člena 32(2) Uredbe (ES) št. 882/2004 bi bilo treba izbranemu laboratoriju dodeliti nekatere specifične naloge in odgovornosti. Te se nanašajo zlasti na sodelovanje med nacionalnimi referenčnimi laboratoriji držav članic, da se podprejo njihove funkcije in zagotovijo optimalne metode za diagnostiko kuge drobnice. |
| --- | --- |

(4)

Poleg splošnih funkcij in dolžnosti iz člena 32(2) Uredbe (ES) št. 882/2004 bi bilo treba izbranemu laboratoriju dodeliti nekatere specifične naloge in odgovornosti. Te se nanašajo zlasti na sodelovanje med nacionalnimi referenčnimi laboratoriji držav članic, da se podprejo njihove funkcije in zagotovijo optimalne metode za diagnostiko kuge drobnice.

| (5) | Del II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Del II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD), Montpellier, Francija, se imenuje za referenčni laboratorij Unije (EU) za kugo drobnice.

Dodatne odgovornosti in naloge navedenega laboratorija so določene v Prilogi.

Člen 2

V delu II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 se doda naslednja točka 20:

| „20. | Referenčni laboratorij EU za kugo drobnice






  „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“ |
| --- | --- |
| TA A-15/G, |
| Campus International de Baillarguet |
| 34398 Montpellier Cedex |
| Francija“. |

„20.

„Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“

TA A-15/G,

Campus International de Baillarguet

34398 Montpellier Cedex

Francija“.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

---

PRILOGA

Odgovornosti in naloge referenčnega laboratorija EU za kugo drobnice

Poleg splošnih funkcij in dolžnosti referenčnih laboratorijev EU za zdravje živali iz člena 32(2) Uredbe (ES) št. 882/2004 ima referenčni laboratorij EU za kugo drobnice naslednje odgovornosti in naloge:

| 1. | zagotavljanje sodelovanja med nacionalnimi referenčnimi laboratoriji držav članic in optimalnih metod za diagnostiko kuge drobnice pri živini, zlasti s:






  (a) | tipizacijo, celovito antigensko in genomsko karakterizacijo in filogenetsko analizo (razmerje z drugimi sevi istega virusa) virusov ter shranjevanjem sevov virusov kuge drobnice za olajšanje diagnostičnih storitev v Uniji in, kadar je to ustrezno in potrebno, na primer za epidemiološko spremljanje ali potrjevanje diagnoz; |
| --- | --- | --- |

1.

zagotavljanje sodelovanja med nacionalnimi referenčnimi laboratoriji držav članic in optimalnih metod za diagnostiko kuge drobnice pri živini, zlasti s:

(a)

tipizacijo, celovito antigensko in genomsko karakterizacijo in filogenetsko analizo (razmerje z drugimi sevi istega virusa) virusov ter shranjevanjem sevov virusov kuge drobnice za olajšanje diagnostičnih storitev v Uniji in, kadar je to ustrezno in potrebno, na primer za epidemiološko spremljanje ali potrjevanje diagnoz;

| (b) | vzpostavitvijo in posodabljanjem zbirke sevov in izolatov virusov kuge drobnice ter specifičnih serumov in drugih reagentov proti povzročiteljem bolezni, kadar so na voljo ali če so na voljo; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitvijo in posodabljanjem zbirke sevov in izolatov virusov kuge drobnice ter specifičnih serumov in drugih reagentov proti povzročiteljem bolezni, kadar so na voljo ali če so na voljo;

| (c) | usklajevanjem diagnostike in zagotavljanjem strokovnosti pri testiranju v Uniji z organizacijo in izvajanjem rednih medlaboratorijskih primerjalnih poskusov in vaj zunanjega zagotavljanja kakovosti pri diagnosticiranju te bolezni na ravni Unije ter z rednim sporočanjem rezultatov takih poskusov Komisiji, državam članicam in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanjem diagnostike in zagotavljanjem strokovnosti pri testiranju v Uniji z organizacijo in izvajanjem rednih medlaboratorijskih primerjalnih poskusov in vaj zunanjega zagotavljanja kakovosti pri diagnosticiranju te bolezni na ravni Unije ter z rednim sporočanjem rezultatov takih poskusov Komisiji, državam članicam in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem;

| (d) | ohranjanjem strokovnega znanja o tej bolezni, da se omogoči hitra diferencialna diagnoza, zlasti v povezavi z drugimi relevantnimi virusnimi boleznimi; |
| --- | --- |

(d)

ohranjanjem strokovnega znanja o tej bolezni, da se omogoči hitra diferencialna diagnoza, zlasti v povezavi z drugimi relevantnimi virusnimi boleznimi;

| (e) | izvajanjem raziskovalnih študij za razvijanje izboljšanih metod obvladovanja bolezni v sodelovanju z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji, imenovanimi za to bolezen, in kot je dogovorjeno s Komisijo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanjem raziskovalnih študij za razvijanje izboljšanih metod obvladovanja bolezni v sodelovanju z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji, imenovanimi za to bolezen, in kot je dogovorjeno s Komisijo;

| (f) | svetovanjem Komisiji o znanstvenih vidikih v zvezi s kugo drobnice ter zlasti pri izbiri in uporabi cepilnih sevov virusov kuge drobnice; |
| --- | --- |

(f)

svetovanjem Komisiji o znanstvenih vidikih v zvezi s kugo drobnice ter zlasti pri izbiri in uporabi cepilnih sevov virusov kuge drobnice;

| 2. | podpiranje funkcij nacionalnih referenčnih laboratorijev držav članic, imenovanih za diagnosticiranje kuge drobnice, zlasti s:






  (a) | shranjevanjem in dobavljanjem standardnih serumov in drugih referenčnih reagentov, npr. virusov, inaktiviranih antigenov ali celičnih linij, tem laboratorijem za standardizacijo diagnostičnih testov in reagentov, ki se uporabljajo v vsaki državi članici, kadar se zahtevata identifikacija povzročitelja in/ali uporaba seroloških testov; |
| --- | --- | --- |

2.

podpiranje funkcij nacionalnih referenčnih laboratorijev držav članic, imenovanih za diagnosticiranje kuge drobnice, zlasti s:

(a)

shranjevanjem in dobavljanjem standardnih serumov in drugih referenčnih reagentov, npr. virusov, inaktiviranih antigenov ali celičnih linij, tem laboratorijem za standardizacijo diagnostičnih testov in reagentov, ki se uporabljajo v vsaki državi članici, kadar se zahtevata identifikacija povzročitelja in/ali uporaba seroloških testov;

| (b) | aktivno podporo pri diagnosticiranju bolezni pri sumu in potrditvi izbruhov bolezni v državah članicah s sprejemanjem izolatov virusov kuge drobnice za potrditveno diagnosticiranje in karakterizacijo virusa ter prispevanjem k epidemiološkim preiskavam in študijam; sporočanjem rezultatov teh dejavnosti brez odlašanja Komisiji, državam članicam in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem; |
| --- | --- |

(b)

aktivno podporo pri diagnosticiranju bolezni pri sumu in potrditvi izbruhov bolezni v državah članicah s sprejemanjem izolatov virusov kuge drobnice za potrditveno diagnosticiranje in karakterizacijo virusa ter prispevanjem k epidemiološkim preiskavam in študijam; sporočanjem rezultatov teh dejavnosti brez odlašanja Komisiji, državam članicam in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem;

| 3. | zagotavljanje informacij in izvajanje nadaljnjega usposabljanja, zlasti s:






  (a) | spodbujanjem usposabljanja, osvežitvenih tečajev in delavnic za nacionalne referenčne laboratorije, imenovane za diagnosticiranje kuge drobnice, in za strokovnjake laboratorijske diagnostike za uskladitev diagnostičnih tehnik za to bolezen po vsej Uniji; |
| --- | --- | --- |

3.

zagotavljanje informacij in izvajanje nadaljnjega usposabljanja, zlasti s:

(a)

spodbujanjem usposabljanja, osvežitvenih tečajev in delavnic za nacionalne referenčne laboratorije, imenovane za diagnosticiranje kuge drobnice, in za strokovnjake laboratorijske diagnostike za uskladitev diagnostičnih tehnik za to bolezen po vsej Uniji;

| (b) | sodelovanjem na mednarodnih forumih, zlasti glede standardizacije analitskih metod za to bolezen in njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanjem na mednarodnih forumih, zlasti glede standardizacije analitskih metod za to bolezen in njihovega izvajanja;

| (c) | sodelovanjem z zadevnimi pristojnimi laboratoriji v tretjih državah, kjer je ta bolezen razširjena, glede metod diagnosticiranja kuge drobnice; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanjem z zadevnimi pristojnimi laboratoriji v tretjih državah, kjer je ta bolezen razširjena, glede metod diagnosticiranja kuge drobnice;

| (d) | revizijami ustreznih priporočil za testiranje iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali ter Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) na letnem srečanju nacionalnih referenčnih laboratorijev, imenovanih za diagnosticiranje kuge drobnice; |
| --- | --- |

(d)

revizijami ustreznih priporočil za testiranje iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali ter Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) na letnem srečanju nacionalnih referenčnih laboratorijev, imenovanih za diagnosticiranje kuge drobnice;

| (e) | pomočjo Komisiji pri reviziji priporočil OIE iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali ter Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali; |
| --- | --- |

(e)

pomočjo Komisiji pri reviziji priporočil OIE iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali ter Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali;

| (f) | spremljanjem razvoja na področju epidemiologije kuge drobnice. |
| --- | --- |

(f)

spremljanjem razvoja na področju epidemiologije kuge drobnice.

---

| 8.2.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/213

z dne 7. februarja 2017

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 125,6 |
| TN | 311,6 |
| TR | 151,5 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | MA | 81,3 |
| TR | 187,9 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 91 00 | EG | 181,2 |
| ZZ | 181,2 |
| 0709 93 10 | MA | 109,8 |
| TR | 223,6 |
| ZZ | 166,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 40,2 |
| IL | 80,7 |
| MA | 48,4 |
| TN | 56,6 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 60,6 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 91,5 |
| IL | 133,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 89,6 |
| TR | 83,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 22 00 | IL | 88,5 |
| MA | 96,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | CN | 139,4 |
| US | 205,0 |
| ZZ | 172,2 |
| 0808 30 90 | CL | 181,7 |
| CN | 112,8 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 136,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

125,6

TN

311,6

TR

151,5

ZZ

196,2

0707 00 05

MA

81,3

TR

187,9

ZZ

134,6

0709 91 00

EG

181,2

ZZ

181,2

0709 93 10

MA

109,8

TR

223,6

ZZ

166,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

40,2

IL

80,7

MA

48,4

TN

56,6

TR

77,1

ZZ

60,6

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

91,5

IL

133,7

JM

112,4

MA

89,6

TR

83,0

ZZ

102,0

0805 22 00

IL

88,5

MA

96,1

ZZ

92,3

0805 50 10

EG

85,5

TR

89,1

ZZ

87,3

0808 10 80

CN

139,4

US

205,0

ZZ

172,2

0808 30 90

CL

181,7

CN

112,8

TR

154,0

ZA

98,4

ZZ

136,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---