# Euroopa Liidu L 82/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.082.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 82 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide22. märts 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.082.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 82

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide22. märts 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 258/2013/EL, 13. märts 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ning nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 259/2013/EL, 13. märts 2013, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse | 6 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 258/2013/EL, 13. märts 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ning nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 259/2013/EL, 13. märts 2013, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

6

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 260/2013, 18. märts 2013, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1458/2007 Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist pärinevana või mitte | 10 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 261/2013, 21. märts 2013, millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõikeid 1 ja 4 | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 262/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Melon du Quercy (KGT)] | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 263/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (KGT)] | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 264/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cipolla Rossa di Tropea Calabria (KGT)] | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 265/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Wachauer Marille (KPN)] | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 266/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Münchener Bier (KGT)] | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 267/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Chianti Classico (KPN)] | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 268/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Oberpfälzer Karpfen (KGT)] | 43 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 269/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Danablu (KGT)] | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 270/2013, 21. märts 2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  ) | 47 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 271/2013, 21. märts 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 49 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 272/2013, 21. märts 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes | 51 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/143/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 18. märts 2013, Regioonide Komitee kahe Rootsi liikme ja ühe Rootsi asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 53 |
| | * | Nõukogu otsus 2013/144/ÜVJP, 21. märts 2013, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses | 54 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2013/145/ÜVJP, 21. märts 2013, millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis | 55 |
| | | 2013/146/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 20. märts 2013, millega määratakse kindlaks vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenevad summad Ühendkuningriigis 2013. kalendriaastaks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1577 all) | 58 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2013/147/EL |
| | * | ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2013, 18. märts 2013, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 III tabelit ja IV tabeli punkti b | 60 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 260/2013, 18. märts 2013, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1458/2007 Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist pärinevana või mitte

10

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 261/2013, 21. märts 2013, millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõikeid 1 ja 4

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 262/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Melon du Quercy (KGT)]

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 263/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (KGT)]

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 264/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cipolla Rossa di Tropea Calabria (KGT)]

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 265/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Wachauer Marille (KPN)]

34

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 266/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Münchener Bier (KGT)]

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 267/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Chianti Classico (KPN)]

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 268/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Oberpfälzer Karpfen (KGT)]

43

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 269/2013, 18. märts 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Danablu (KGT)]

45

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 270/2013, 21. märts 2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  )

1

47

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 271/2013, 21. märts 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

49

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 272/2013, 21. märts 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes

51

OTSUSED

2013/143/EL

*

Nõukogu otsus, 18. märts 2013, Regioonide Komitee kahe Rootsi liikme ja ühe Rootsi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

53

*

Nõukogu otsus 2013/144/ÜVJP, 21. märts 2013, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

54

*

Nõukogu rakendusotsus 2013/145/ÜVJP, 21. märts 2013, millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

55

2013/146/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 20. märts 2013, millega määratakse kindlaks vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenevad summad Ühendkuningriigis 2013. kalendriaastaks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1577 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1577 all)

58

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2013/147/EL

*

ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2013, 18. märts 2013, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 III tabelit ja IV tabeli punkti b

60

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud) parandus (ELT L 261, 6.8.2004) (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 19, köide 7, lk 69) | 63 |

Parandused

*

Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud) parandus (ELT L 261, 6.8.2004) (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 19, köide 7, lk 69)

(ELT L 261, 6.8.2004) (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 19, köide 7, lk 69)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 258/2013/EL,

13. märts 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ning nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2 ning artikli 79 lõikeid 2 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 573/2007/EÜ (2) on loodud Euroopa Pagulasfond, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 575/2007/EÜ (3) Euroopa Tagasipöördumisfond ning nõukogu otsusega 2007/435/EÜ (4) Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames. Nimetatud otsustega on nähtud ette erinevad liidu kaasrahastamise määrad fondidest toetatavatele meetmetele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 573/2007/EÜ (2) on loodud Euroopa Pagulasfond, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 575/2007/EÜ (3) Euroopa Tagasipöördumisfond ning nõukogu otsusega 2007/435/EÜ (4) Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames. Nimetatud otsustega on nähtud ette erinevad liidu kaasrahastamise määrad fondidest toetatavatele meetmetele.

| (2) | Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on mitmes liikmesriigis oluliselt pärssinud majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants-, majandus- ja sotsiaaltingimusi. Mõned liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad tõsised raskused, eriti seoses nende finants- ja majandusliku stabiilsusega, mis suurendavad või võivad suurendada eelarvepuudujääki ja võlakoormust ning seavad ohtu majanduskasvu; sellist olukorda süvendab omakorda rahvusvaheline majandus- ja rahanduskeskkond. |
| --- | --- |

(2)

Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on mitmes liikmesriigis oluliselt pärssinud majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants-, majandus- ja sotsiaaltingimusi. Mõned liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad tõsised raskused, eriti seoses nende finants- ja majandusliku stabiilsusega, mis suurendavad või võivad suurendada eelarvepuudujääki ja võlakoormust ning seavad ohtu majanduskasvu; sellist olukorda süvendab omakorda rahvusvaheline majandus- ja rahanduskeskkond.

| (3) | Kuigi kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud olulisi meetmeid, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kogu ühiskonnale ikkagi suur. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve kiireks leevendamiseks liidu vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud olulisi meetmeid, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kogu ühiskonnale ikkagi suur. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve kiireks leevendamiseks liidu vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu.

| (4) | Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem) (5) on sätestatud, et nõukogu võib anda keskmise tähtajaga rahalist abi, kui liikmesriik, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on suurtes maksebilansiraskustes või teda ähvardab tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem) (5) on sätestatud, et nõukogu võib anda keskmise tähtajaga rahalist abi, kui liikmesriik, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on suurtes maksebilansiraskustes või teda ähvardab tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda.

| (5) | Nõukogu 6. mai 2009. aasta otsusega 2009/459/EÜ (millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi) (6) anti sellist rahalist abi Rumeeniale. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 6. mai 2009. aasta otsusega 2009/459/EÜ (millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi) (6) anti sellist rahalist abi Rumeeniale.

| (6) | Kooskõlas 9.-10. mail 2010 toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldustega võttis nõukogu vastu ulatusliku meetmete paketi, mis hõlmas nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism), (7) ning 7. juunil 2010 asutasid euroala liikmesriigid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, et anda nii kogu euroala kui ka selle liikmesriikide finantsstabiilsuse säilitamiseks finantsabi nendele euroala liikmesriikidele, kes on raskustes nendest olenematute erandlike asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas 9.-10. mail 2010 toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldustega võttis nõukogu vastu ulatusliku meetmete paketi, mis hõlmas nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism), (7) ning 7. juunil 2010 asutasid euroala liikmesriigid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, et anda nii kogu euroala kui ka selle liikmesriikide finantsstabiilsuse säilitamiseks finantsabi nendele euroala liikmesriikidele, kes on raskustes nendest olenematute erandlike asjaolude tõttu.

| (7) | Nõukogu rakendusotsustega 2011/77/EL (8) ja 2011/344/EL (9) anti Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu finantsabi vastavalt Iirimaale ja Portugalile. Nimetatud riigid on samuti saanud rahalisi vahendeid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu rakendusotsustega 2011/77/EL (8) ja 2011/344/EL (9) anti Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu finantsabi vastavalt Iirimaale ja Portugalile. Nimetatud riigid on samuti saanud rahalisi vahendeid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist.

| (8) | Esimese Kreekale suunatud finantsabi programmina sõlmiti 8. mail 2010 Kreeka jaoks kreeditoridevaheline leping ja laenukorralduse leping, mis jõustusid 11. mail 2010. 12. märtsil 2012 katkestasid euroala liikmesriikide rahandusministrid nimetatud esimese programmi ja kiitsid heaks teise Kreekale suunatud finantsabi programmi. Teise programmi rahastamisvahendina otsustati kasutada Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, millest makstakse välja ka ülejäänud osa euroala panusest esimesse programmi. |
| --- | --- |

(8)

Esimese Kreekale suunatud finantsabi programmina sõlmiti 8. mail 2010 Kreeka jaoks kreeditoridevaheline leping ja laenukorralduse leping, mis jõustusid 11. mail 2010. 12. märtsil 2012 katkestasid euroala liikmesriikide rahandusministrid nimetatud esimese programmi ja kiitsid heaks teise Kreekale suunatud finantsabi programmi. Teise programmi rahastamisvahendina otsustati kasutada Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, millest makstakse välja ka ülejäänud osa euroala panusest esimesse programmi.

| (9) | 2. veebruaril 2012 kirjutasid euroala liikmesriikide rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. Kõnealune asutamisleping tuleneb Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta otsusest 2011/199/EL (millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro) (10). Asutamislepingu kohaselt on Euroopa stabiilsusmehhanism alates selle jõustumisest 8. oktoobril 2012 peamine vahend finantsabi andmiseks euroala liikmesriikidele. Seepärast tuleks käesolevas otsuses Euroopa stabiilsusmehhanismi arvesse võtta. |
| --- | --- |

(9)

2. veebruaril 2012 kirjutasid euroala liikmesriikide rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. Kõnealune asutamisleping tuleneb Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta otsusest 2011/199/EL (millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro) (10). Asutamislepingu kohaselt on Euroopa stabiilsusmehhanism alates selle jõustumisest 8. oktoobril 2012 peamine vahend finantsabi andmiseks euroala liikmesriikidele. Seepärast tuleks käesolevas otsuses Euroopa stabiilsusmehhanismi arvesse võtta.

| (10) | Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tõhustada Kreeka laenuprogrammi ja liidu fondide koostoimet, toetades jõupingutusi, et suurendada Kreeka suutlikkust liidu vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil ära kasutada, keskendudes konkurentsivõime parandamisele ja töökohtade loomisele. Peale selle väljendati järeldustes heameelt selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetati seda algatust. Käesolevas otsuses ette nähtud otsuste nr 573/2007/EÜ, nr 575/2007/EÜ ja 2007/435/EÜ muudatustega toetatakse neid koostoime saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tõhustada Kreeka laenuprogrammi ja liidu fondide koostoimet, toetades jõupingutusi, et suurendada Kreeka suutlikkust liidu vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil ära kasutada, keskendudes konkurentsivõime parandamisele ja töökohtade loomisele. Peale selle väljendati järeldustes heameelt selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetati seda algatust. Käesolevas otsuses ette nähtud otsuste nr 573/2007/EÜ, nr 575/2007/EÜ ja 2007/435/EÜ muudatustega toetatakse neid koostoime saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi.

| (11) | Erandlikke asjaolusid arvestades muudeti nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1311/2011, (12) et saaks suurendada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kaasrahastamise määra liikmesriikide puhul, kel on tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse säilitamisega. Samalaadne lähenemisviis võeti nende liikmesriikide suhtes kasutusele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1312/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (13) ning Euroopa Kalandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrusega (EL) nr 387/2012 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (14). Kõnealuseid liikmesriike tuleks samuti toetada üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames aastateks 2007–2013 loodud nelja fondi (nimelt Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (edaspidi „fondid”)) puhul. |
| --- | --- |

(11)

Erandlikke asjaolusid arvestades muudeti nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1311/2011, (12) et saaks suurendada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kaasrahastamise määra liikmesriikide puhul, kel on tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse säilitamisega. Samalaadne lähenemisviis võeti nende liikmesriikide suhtes kasutusele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1312/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (13) ning Euroopa Kalandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrusega (EL) nr 387/2012 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (14). Kõnealuseid liikmesriike tuleks samuti toetada üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames aastateks 2007–2013 loodud nelja fondi (nimelt Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (edaspidi „fondid”)) puhul.

| (12) | Fondid on peamine vahend, mis aitab liikmesriikidel täita selliseid olulisi ülesandeid rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas nagu liidu tervikliku sisserändepoliitika väljatöötamine, mis peaks tõhustama liidu konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust, ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine. |
| --- | --- |

(12)

Fondid on peamine vahend, mis aitab liikmesriikidel täita selliseid olulisi ülesandeid rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas nagu liidu tervikliku sisserändepoliitika väljatöötamine, mis peaks tõhustama liidu konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust, ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine.

| (13) | Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas ning parandada liikmesriikidele nende aastaprogrammide elluviimiseks fondidest ette nähtud rahastamise kättesaadavust, on vaja ajutiselt ja ilma programmiperioodi 2014–2020 mõjutamata suurendada fondide puhul kehtivat liidu kaasrahastamise määra 20 protsendipunkti võrreldes kehtivate kaasrahastamise määradega liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes. Selle tulemusena väheneb samavõrra liikmesriikidelt nõutav kaasrahastamine, kuid neile igaks aastaks fondist eraldatavad vahendid jäävad vastavalt alusaktile samaks. Liidu suurenenud kaasrahastamise määrast tulenevate muutuste kajastamiseks tuleb muuta käimasolevaid aastaprogramme. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas ning parandada liikmesriikidele nende aastaprogrammide elluviimiseks fondidest ette nähtud rahastamise kättesaadavust, on vaja ajutiselt ja ilma programmiperioodi 2014–2020 mõjutamata suurendada fondide puhul kehtivat liidu kaasrahastamise määra 20 protsendipunkti võrreldes kehtivate kaasrahastamise määradega liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes. Selle tulemusena väheneb samavõrra liikmesriikidelt nõutav kaasrahastamine, kuid neile igaks aastaks fondist eraldatavad vahendid jäävad vastavalt alusaktile samaks. Liidu suurenenud kaasrahastamise määrast tulenevate muutuste kajastamiseks tuleb muuta käimasolevaid aastaprogramme.

| (14) | Kui liikmesriik soovib, et tema suhtes kohaldataks suurendatud kaasrahastamise määra, peaks ta komisjonile esitama kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga. Taotluses peaks asjaomane liikmesriik viitama ka asjakohasele nõukogu otsusele või muule asjakohasele otsusele, mille kohaselt on liikmesriigil õigus liidu suurendatud kaasrahastamise määrale. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriik soovib, et tema suhtes kohaldataks suurendatud kaasrahastamise määra, peaks ta komisjonile esitama kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga. Taotluses peaks asjaomane liikmesriik viitama ka asjakohasele nõukogu otsusele või muule asjakohasele otsusele, mille kohaselt on liikmesriigil õigus liidu suurendatud kaasrahastamise määrale.

| (15) | Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu ulatusega kriis ja majanduslangus on tõsiselt kahjustanud mitme liikmesriigi finantsstabiilsust. Kuna majandusele tervikuna avalduva mõju ohjeldamiseks tuleb reageerida kiiresti, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(15)

Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu ulatusega kriis ja majanduslangus on tõsiselt kahjustanud mitme liikmesriigi finantsstabiilsust. Kuna majandusele tervikuna avalduva mõju ohjeldamiseks tuleb reageerida kiiresti, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (16) | Seetõttu tuleks otsuseid nr 573/2007/EÜ, nr 575/2007/EÜ ja 2007/435/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks otsuseid nr 573/2007/EÜ, nr 575/2007/EÜ ja 2007/435/EÜ vastavalt muuta.

| (17) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (18) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 573/2007/EÜ muutmine

Otsust nr 573/2007/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu toetus projektidele ei või artikli 3 alusel liikmesriikide rakendatavate meetmete korral ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest.
  Artiklis 17 osutatud strateegilistes suunistes kindlaks määratud konkreetseid prioriteete käsitlevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75 %-ni.
  Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse liidu toetust kuni 75 %-ni.
  Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva otsuse artikli 20 lõike 3 kohase aastaprogrammi kavandi või komisjoni otsuse 2008/22/EÜ (15) artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele järgmistest tingimustest:






  a) | ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (16); |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu toetus projektidele ei või artikli 3 alusel liikmesriikide rakendatavate meetmete korral ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest.

Artiklis 17 osutatud strateegilistes suunistes kindlaks määratud konkreetseid prioriteete käsitlevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75 %-ni.

Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse liidu toetust kuni 75 %-ni.

Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva otsuse artikli 20 lõike 3 kohase aastaprogrammi kavandi või komisjoni otsuse 2008/22/EÜ (15) artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele järgmistest tingimustest:

a)

ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (16);

| b) | ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (17) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või |
| --- | --- |

b)

ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (17) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või

| c) | ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel. |
| --- | --- |

c)

ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga, kinnitades, et ta vastab ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Projekti kaasrahastamist suurendatud määraga võib jätkata kogu projektiga seotud aastaprogrammi rakendamise jooksul olenemata sellest, kas liikmesriik vastab endiselt ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

| 2) | Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Fondist artiklis 5 sätestatud erakorralisteks meetmeteks antav rahaline abi piirdub kuue kuu pikkuse ajavahemikuga ega ületa 80 % iga meetme kuludest.
  Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva artikli lõike 2 kohase erakorraliste meetmete taotluse või otsuse 2008/22/EÜ artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele käesoleva otsuse artikli 14 lõike 4 neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.
  Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse koos erakorraliste meetmete taotluse või muudetud aastaprogrammi kavandiga, kinnitades, et ta vastab ühele artikli 14 lõike 4 neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.
  Projekti kaasrahastamist suurendatud määraga võib jätkata kogu projektiga seotud erakorraliste meetmete rakendamise jooksul olenemata sellest, kas liikmesriik vastab endiselt ühele artikli 14 lõike 4 neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Fondist artiklis 5 sätestatud erakorralisteks meetmeteks antav rahaline abi piirdub kuue kuu pikkuse ajavahemikuga ega ületa 80 % iga meetme kuludest.

Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva artikli lõike 2 kohase erakorraliste meetmete taotluse või otsuse 2008/22/EÜ artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele käesoleva otsuse artikli 14 lõike 4 neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse koos erakorraliste meetmete taotluse või muudetud aastaprogrammi kavandiga, kinnitades, et ta vastab ühele artikli 14 lõike 4 neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Projekti kaasrahastamist suurendatud määraga võib jätkata kogu projektiga seotud erakorraliste meetmete rakendamise jooksul olenemata sellest, kas liikmesriik vastab endiselt ühele artikli 14 lõike 4 neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.”

Artikkel 2

Otsuse nr 575/2007/EÜ muutmine

Otsuse nr 575/2007/EÜ artikli 15 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu toetus projektidele ei või artikli 3 alusel liikmesriikide rakendatavate meetmete korral ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest.

Artiklis 18 osutatud strateegilistes suunistes kindlaks määratud konkreetseid prioriteete käsitlevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75 %-ni.

Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse liidu toetust kuni 75 %-ni.

Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva otsuse artikli 21 lõike 3 kohase aastaprogrammi kavandi või komisjoni otsuse 2008/458/EÜ (18) artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele järgmistest tingimustest:

| a) | ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (19); |
| --- | --- |

a)

ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (19);

| b) | ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (20) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või |
| --- | --- |

b)

ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (20) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või

| c) | ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel. |
| --- | --- |

c)

ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga, kinnitades, et ta vastab ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Projekti kaasrahastamist suurendatud määraga võib jätkata kogu projektiga seotud aastaprogrammi rakendamise jooksul olenemata sellest, kas liikmesriik vastab endiselt ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Artikkel 3

Otsuse 2007/435/EÜ muutmine

Otsuse 2007/435/EÜ artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu toetus projektidele ei või artikli 4 alusel liikmesriikide rakendatavate meetmete korral ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest.

Artiklis 16 osutatud strateegilistes suunistes kindlaks määratud konkreetseid prioriteete käsitlevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75 %-ni.

Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse liidu toetust kuni 75 %-ni.

Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva otsuse artikli 19 lõike 3 kohase aastaprogrammi kavandi või komisjoni otsuse 2008/457/EÜ (21) artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele järgmistest tingimustest:

| a) | ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (22); |
| --- | --- |

a)

ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (22);

| b) | ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (23) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või |
| --- | --- |

b)

ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (23) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või

| c) | ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel. |
| --- | --- |

c)

ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga, kinnitades, et ta vastab ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Projekti kaasrahastamist suurendatud määraga võib jätkata kogu projektiga seotud aastaprogrammi rakendamise jooksul olenemata sellest, kas liikmesriik vastab endiselt ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 13. märts 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. CREIGHTON

---

(1)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. veebruari 2013. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 45.

3

(4)  ELT L 168, 28.6.2007, lk 18.

4

(5)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.

6

(7)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

7

(8)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

8

(9)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

9

(10)  ELT L 91, 6.4.2011, lk 1.

10

(11)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

11

(12)  ELT L 337, 20.12.2011, lk 5.

12

(13)  ELT L 339, 21.12.2011, lk 1.

13

(14)  ELT L 129, 16.5.2012, lk 7.

14

(15)  ELT L 7, 10.1.2008, lk 1.

15

(16)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

16

(17)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.”

17

(18)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 135.

18

(19)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

19

(20)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.”

20

(21)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 69.

21

(22)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

22

(23)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.”

23

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 259/2013/EL,

13. märts 2013,

millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ (2) on loodud üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 ning nähtud ette erinevad liidu kaasrahastamise määrad kõnealusest fondist toetatavatele meetmetele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ (2) on loodud üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 ning nähtud ette erinevad liidu kaasrahastamise määrad kõnealusest fondist toetatavatele meetmetele.

| (2) | Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on mitmes liikmesriigis oluliselt pärssinud majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants-, majandus- ja sotsiaaltingimusi. Mõned liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad tõsised raskused, eriti seoses nende finants- ja majandusliku stabiilsusega, mis suurendavad või võivad suurendada eelarvepuudujääki ja võlakoormust ning seavad ohtu majanduskasvu; sellist olukorda süvendab omakorda rahvusvaheline majandus- ja rahanduskeskkond. |
| --- | --- |

(2)

Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on mitmes liikmesriigis oluliselt pärssinud majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants-, majandus- ja sotsiaaltingimusi. Mõned liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad tõsised raskused, eriti seoses nende finants- ja majandusliku stabiilsusega, mis suurendavad või võivad suurendada eelarvepuudujääki ja võlakoormust ning seavad ohtu majanduskasvu; sellist olukorda süvendab omakorda rahvusvaheline majandus- ja rahanduskeskkond.

| (3) | Kuigi kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud olulisi meetmeid, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kogu ühiskonnale ikkagi suur. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve kiireks leevendamiseks liidu vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud olulisi meetmeid, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kogu ühiskonnale ikkagi suur. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve kiireks leevendamiseks liidu vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu.

| (4) | Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem) (3) on sätestatud, et nõukogu võib anda keskmise tähtajaga rahalist abi, kui liikmesriik, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on suurtes maksebilansiraskustes või teda ähvardab tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem) (3) on sätestatud, et nõukogu võib anda keskmise tähtajaga rahalist abi, kui liikmesriik, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on suurtes maksebilansiraskustes või teda ähvardab tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda.

| (5) | Nõukogu 6. mai 2009. aasta otsusega 2009/459/EÜ (millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi) (4) anti sellist rahalist abi Rumeeniale. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 6. mai 2009. aasta otsusega 2009/459/EÜ (millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi) (4) anti sellist rahalist abi Rumeeniale.

| (6) | Kooskõlas 9.–10. mail 2010 toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldustega võttis nõukogu vastu ulatusliku meetmete paketi, mis hõlmas nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism), (5) ning 7. juunil 2010 asutasid euroala liikmesriigid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, et anda nii kogu euroala kui ka selle liikmesriikide finantsstabiilsuse säilitamiseks finantsabi nendele euroala liikmesriikidele, kes on raskustes nendest olenematute erandlike asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas 9.–10. mail 2010 toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldustega võttis nõukogu vastu ulatusliku meetmete paketi, mis hõlmas nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism), (5) ning 7. juunil 2010 asutasid euroala liikmesriigid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, et anda nii kogu euroala kui ka selle liikmesriikide finantsstabiilsuse säilitamiseks finantsabi nendele euroala liikmesriikidele, kes on raskustes nendest olenematute erandlike asjaolude tõttu.

| (7) | Nõukogu rakendusotsustega 2011/77/EL (6) ja 2011/344/EL (7) anti Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu finantsabi vastavalt Iirimaale ja Portugalile. Nimetatud riigid on samuti saanud rahalisi vahendeid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu rakendusotsustega 2011/77/EL (6) ja 2011/344/EL (7) anti Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu finantsabi vastavalt Iirimaale ja Portugalile. Nimetatud riigid on samuti saanud rahalisi vahendeid Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist.

| (8) | Esimese Kreekale suunatud finantsabi programmina sõlmiti 8. mail 2010 Kreeka jaoks kreeditoridevaheline leping ja laenukorralduse leping, mis jõustusid 11. mail 2010. 12. märtsil 2012 katkestasid euroala liikmesriikide rahandusministrid nimetatud esimese programmi ja kiitsid heaks teise Kreekale suunatud finantsabi programmi. Teise programmi rahastamisvahendina otsustati kasutada Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, millest makstakse välja ka ülejäänud osa euroala panusest esimesse programmi. |
| --- | --- |

(8)

Esimese Kreekale suunatud finantsabi programmina sõlmiti 8. mail 2010 Kreeka jaoks kreeditoridevaheline leping ja laenukorralduse leping, mis jõustusid 11. mail 2010. 12. märtsil 2012 katkestasid euroala liikmesriikide rahandusministrid nimetatud esimese programmi ja kiitsid heaks teise Kreekale suunatud finantsabi programmi. Teise programmi rahastamisvahendina otsustati kasutada Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, millest makstakse välja ka ülejäänud osa euroala panusest esimesse programmi.

| (9) | 2. veebruaril 2012 kirjutasid euroala liikmesriikide rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. Kõnealune asutamisleping tuleneb Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta otsusest 2011/199/EL (millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro) (8). Asutamislepingu kohaselt on Euroopa stabiilsusmehhanism alates selle jõustumisest 8. oktoobril 2012 peamine vahend finantsabi andmiseks euroala liikmesriikidele. Seepärast tuleks käesolevas otsuses Euroopa stabiilsusmehhanismi arvesse võtta. |
| --- | --- |

(9)

2. veebruaril 2012 kirjutasid euroala liikmesriikide rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. Kõnealune asutamisleping tuleneb Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta otsusest 2011/199/EL (millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro) (8). Asutamislepingu kohaselt on Euroopa stabiilsusmehhanism alates selle jõustumisest 8. oktoobril 2012 peamine vahend finantsabi andmiseks euroala liikmesriikidele. Seepärast tuleks käesolevas otsuses Euroopa stabiilsusmehhanismi arvesse võtta.

| (10) | Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tõhustada Kreeka laenuprogrammi ja liidu fondide koostoimet, toetades jõupingutusi, et suurendada Kreeka suutlikkust liidu vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil ära kasutada, keskendudes konkurentsivõime parandamisele ja töökohtade loomisele. Peale selle väljendati järeldustes heameelt selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetati seda algatust. Käesolevas otsuses ette nähtud otsuse nr 574/2007/EÜ muudatusega toetatakse neid koostoime saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tõhustada Kreeka laenuprogrammi ja liidu fondide koostoimet, toetades jõupingutusi, et suurendada Kreeka suutlikkust liidu vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil ära kasutada, keskendudes konkurentsivõime parandamisele ja töökohtade loomisele. Peale selle väljendati järeldustes heameelt selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetati seda algatust. Käesolevas otsuses ette nähtud otsuse nr 574/2007/EÜ muudatusega toetatakse neid koostoime saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi.

| (11) | Erandlikke asjaolusid arvestades muudeti nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1311/2011, (10) et saaks suurendada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kaasrahastamise määra liikmesriikide puhul, kel on tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse säilitamisega. Samalaadne lähenemisviis võeti nende liikmesriikide suhtes kasutusele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1312/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (11) ning Euroopa Kalandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrusega (EL) nr 387/2012 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (12). Kõnealuseid liikmesriike tuleks samuti toetada üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames aastateks 2007–2013 loodud nelja fondi (nimelt Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (edaspidi „fondid”)) puhul. |
| --- | --- |

(11)

Erandlikke asjaolusid arvestades muudeti nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1311/2011, (10) et saaks suurendada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kaasrahastamise määra liikmesriikide puhul, kel on tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse säilitamisega. Samalaadne lähenemisviis võeti nende liikmesriikide suhtes kasutusele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1312/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (11) ning Euroopa Kalandusfondi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrusega (EL) nr 387/2012 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist) (12). Kõnealuseid liikmesriike tuleks samuti toetada üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames aastateks 2007–2013 loodud nelja fondi (nimelt Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (edaspidi „fondid”)) puhul.

| (12) | Fondid on peamine vahend, mis aitab liikmesriikidel täita selliseid olulisi ülesandeid rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas nagu liidu tervikliku sisserändepoliitika väljatöötamine, mis peaks tõhustama liidu konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust, ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine. |
| --- | --- |

(12)

Fondid on peamine vahend, mis aitab liikmesriikidel täita selliseid olulisi ülesandeid rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas nagu liidu tervikliku sisserändepoliitika väljatöötamine, mis peaks tõhustama liidu konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust, ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine.

| (13) | Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas ning parandada liikmesriikidele nende aastaprogrammide elluviimiseks fondidest ette nähtud rahastamise kättesaadavust, on vaja ajutiselt ja ilma programmiperioodi 2014–2020 mõjutamata suurendada fondide puhul kehtivat liidu kaasrahastamise määra 20 protsendipunkti võrreldes kehtivate kaasrahastamise määradega liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes. Selle tulemusena väheneb samavõrra liikmesriikidelt nõutav kaasrahastamine, kuid neile igaks aastaks fondist eraldatavad vahendid jäävad vastavalt alusaktile samaks. Liidu suurenenud kaasrahastamise määrast tulenevate muutuste kajastamiseks tuleb muuta käimasolevaid aastaprogramme. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist rände, varjupaiga ja välispiiride valdkonnas ning parandada liikmesriikidele nende aastaprogrammide elluviimiseks fondidest ette nähtud rahastamise kättesaadavust, on vaja ajutiselt ja ilma programmiperioodi 2014–2020 mõjutamata suurendada fondide puhul kehtivat liidu kaasrahastamise määra 20 protsendipunkti võrreldes kehtivate kaasrahastamise määradega liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes. Selle tulemusena väheneb samavõrra liikmesriikidelt nõutav kaasrahastamine, kuid neile igaks aastaks fondist eraldatavad vahendid jäävad vastavalt alusaktile samaks. Liidu suurenenud kaasrahastamise määrast tulenevate muutuste kajastamiseks tuleb muuta käimasolevaid aastaprogramme.

| (14) | Kui liikmesriik soovib, et tema suhtes kohaldataks suurendatud kaasrahastamise määra, peaks ta komisjonile esitama kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga. Taotluses peaks asjaomane liikmesriik viitama ka asjakohasele nõukogu otsusele või muule asjakohasele otsusele, mille kohaselt on liikmesriigil õigus liidu suurendatud kaasrahastamise määrale. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriik soovib, et tema suhtes kohaldataks suurendatud kaasrahastamise määra, peaks ta komisjonile esitama kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga. Taotluses peaks asjaomane liikmesriik viitama ka asjakohasele nõukogu otsusele või muule asjakohasele otsusele, mille kohaselt on liikmesriigil õigus liidu suurendatud kaasrahastamise määrale.

| (15) | Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu ulatusega kriis ja majanduslangus on tõsiselt kahjustanud mitme liikmesriigi finantsstabiilsust. Kuna majandusele tervikuna avalduva mõju ohjeldamiseks tuleb reageerida kiiresti, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(15)

Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu ulatusega kriis ja majanduslangus on tõsiselt kahjustanud mitme liikmesriigi finantsstabiilsust. Kuna majandusele tervikuna avalduva mõju ohjeldamiseks tuleb reageerida kiiresti, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (16) | Seetõttu tuleks otsust nr 574/2007/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks otsust nr 574/2007/EÜ vastavalt muuta.

| (17) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (13) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse. |
| --- | --- |

(17)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (13) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse.

| (18) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (15) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (16) artikliga 3. |
| --- | --- |

(18)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (15) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (16) artikliga 3.

| (19) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (17) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (18) artikliga 3. |
| --- | --- |

(19)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (17) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (18) artikliga 3.

| (20) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (21) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (19) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(21)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (19) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (22) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (20) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(22)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (20) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 574/2007/EÜ muutmine

Otsuse nr 574/2007/EÜ artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu toetus projektidele ei või artikli 4 alusel liikmesriikide rakendatavate meetmete korral ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest.

Artiklis 20 osutatud strateegilistes suunistes kindlaks määratud konkreetseid prioriteete käsitlevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75 %-ni.

Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse liidu toetust kuni 75 %-ni.

Liidu toetust võib suurendada 20 protsendipunkti liikmesriigi puhul, kes vastab käesoleva otsuse artikli 23 lõike 3 kohase aastaprogrammi kavandi või komisjoni otsuse 2008/456/EÜ (21) artikli 23 kohase muudetud aastaprogrammi kavandi esitamise ajal ühele järgmistest tingimustest:

| a) | ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (22); |
| --- | --- |

a)

ta saab keskmise tähtajaga rahalist abi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 (22);

| b) | ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (23) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või |
| --- | --- |

b)

ta saab finantsabi kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (23) või teiselt euroala liikmesriigilt enne 13. maid 2010 või

| c) | ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel. |
| --- | --- |

c)

ta saab finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi asutamist käsitleva valitsustevahelise lepingu või Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu alusel.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse koos aastaprogrammi kavandi või muudetud aastaprogrammi kavandiga, kinnitades, et ta vastab ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Projekti kaasrahastamist suurendatud määraga võib jätkata kogu projektiga seotud aastaprogrammi rakendamise jooksul olenemata sellest, kas liikmesriik vastab endiselt ühele neljanda lõigu punktis a, b või c osutatud tingimustest.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 13. märts 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. CREIGHTON

---

(1)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. veebruari 2013. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

2

(3)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.

4

(5)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

5

(6)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

6

(7)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

7

(8)  ELT L 91, 6.4.2011, lk 1.

8

(9)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

9

(10)  ELT L 337, 20.12.2011, lk 5.

10

(11)  ELT L 339, 21.12.2011, lk 1.

11

(12)  ELT L 129, 16.5.2012, lk 7.

12

(13)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

13

(14)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

14

(15)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

15

(16)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

16

(17)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

17

(18)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 19.

18

(19)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

19

(20)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

20

(21)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 1.

21

(22)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

22

(23)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.”

23

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/10

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 260/2013,

18. märts 2013,

millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1458/2007 Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist pärinevana või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Taustteave

| (1) | Nõukogu kehtestas 1991. aastal määrusega (EMÜ) nr 3433/91 (2) 16,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas ka Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate (edaspidi „uurimisalune toode”) impordile. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 1991. aastal määrusega (EMÜ) nr 3433/91 (2) 16,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas ka Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate (edaspidi „uurimisalune toode”) impordile.

| (2) | 1995. aastal asendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95 (3) algne väärtuseline tollimaks 0,065 eküü suuruse koguselise tollimaksuga tulemasina kohta. |
| --- | --- |

(2)

1995. aastal asendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95 (3) algne väärtuseline tollimaks 0,065 eküü suuruse koguselise tollimaksuga tulemasina kohta.

| (3) | Pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmääruse”) artikli 13 kohast uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999 (4) eespool nimetatud dumpinguvastaseid meetmeid 1) Taiwanist saadetavate või pärit ühekordselt täidetavate gaasitoitega tulekiviga taskutulemasinate impordile ja 2) teatavate HRVst või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulemasinate impordile, mille netohind ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on väiksem kui 0,15 eurot ühiku kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmääruse”) artikli 13 kohast uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999 (4) eespool nimetatud dumpinguvastaseid meetmeid 1) Taiwanist saadetavate või pärit ühekordselt täidetavate gaasitoitega tulekiviga taskutulemasinate impordile ja 2) teatavate HRVst või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulemasinate impordile, mille netohind ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on väiksem kui 0,15 eurot ühiku kohta.

| (4) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 kinnitas nõukogu 2001. aastal määrusega (EÜ) nr 1824/2001 (5) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1006/95 (määruse reguleerimisala on laiendatud määrusega (EÜ) nr 192/1999) (edaspidi „kehtivad meetmed”). |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 kinnitas nõukogu 2001. aastal määrusega (EÜ) nr 1824/2001 (5) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1006/95 (määruse reguleerimisala on laiendatud määrusega (EÜ) nr 192/1999) (edaspidi „kehtivad meetmed”).

| (5) | 2007. aastal kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 (6) (edaspidi „algmäärus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1824/2001 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi „algsed meetmed”), ning nende kehtestamiseni viinud uurimise (edaspidi „algne uurimine”). |
| --- | --- |

(5)

2007. aastal kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 (6) (edaspidi „algmäärus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1824/2001 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi „algsed meetmed”), ning nende kehtestamiseni viinud uurimise (edaspidi „algne uurimine”).

| (6) | Komisjon avaldas 12. detsembril 2012 teatise (7) dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas 12. detsembril 2012 teatise (7) dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta.

| (7) | Seoses meetmete aegumisega 13. detsembril 2012 lõpetati komisjoni määrusega (EL) nr 1192/2012 (8) samast kuupäevast ka Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi registreerimine, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte (vt ka põhjendus 14). |
| --- | --- |

(7)

Seoses meetmete aegumisega 13. detsembril 2012 lõpetati komisjoni määrusega (EL) nr 1192/2012 (8) samast kuupäevast ka Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi registreerimine, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte (vt ka põhjendus 14).

1.2.   Taotlus

| (8) | 17. aprillil 2012 esitati komisjonile algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus (edaspidi „taotlus”) uurida võimalikku kõrvalehoidmist HRVst pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist (edaspidi „Vietnam”) lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(8)

17. aprillil 2012 esitati komisjonile algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus (edaspidi „taotlus”) uurida võimalikku kõrvalehoidmist HRVst pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist (edaspidi „Vietnam”) lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte.

| (9) | Taotluse esitas Société BIC, liidu tootja, kes valmistab gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitas Société BIC, liidu tootja, kes valmistab gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid.

| (10) | Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid algsetest meetmetest kõrvalehoidmise kohta toote kokkupanemise teel Vietnamis. |
| --- | --- |

(10)

Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid algsetest meetmetest kõrvalehoidmise kohta toote kokkupanemise teel Vietnamis.

| (11) | Taotlus näitas, et pärast algsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimus oluline kaubandusstruktuuri muutus, mis hõlmas eksporti HRVst ja Vietnamist liitu ning millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui algsete meetmete kohaldamine. Kaubandusstruktuuri kirjeldatud muutus tulenes väidetavalt tulemasinate kokkupanemisest Vietnamis HRVst pärinevatest osadest. |
| --- | --- |

(11)

Taotlus näitas, et pärast algsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimus oluline kaubandusstruktuuri muutus, mis hõlmas eksporti HRVst ja Vietnamist liitu ning millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui algsete meetmete kohaldamine. Kaubandusstruktuuri kirjeldatud muutus tulenes väidetavalt tulemasinate kokkupanemisest Vietnamis HRVst pärinevatest osadest.

| (12) | Lisaks nähtus esmapilgul usutavast tõendusmaterjalist, et algsete meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Tõendusmaterjal näitas eelkõige, et suurenenud import Vietnamist toimus hindadega, mis olid madalamad kui algses uurimises kindlaks määratud mittekahjustavad hinnad. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks nähtus esmapilgul usutavast tõendusmaterjalist, et algsete meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Tõendusmaterjal näitas eelkõige, et suurenenud import Vietnamist toimus hindadega, mis olid madalamad kui algses uurimises kindlaks määratud mittekahjustavad hinnad.

| (13) | Peale selle sisaldas taotlus ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Vietnamist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes algse uurimise ajal kindlaks määratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(13)

Peale selle sisaldas taotlus ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Vietnamist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes algse uurimise ajal kindlaks määratud normaalväärtusega.

1.3.   Menetluse algatamine

| (14) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EL) nr 548/2012 (9) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tegi komisjon algatusmääruse alusel tolli ülesandeks registreerida Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate import, olenemata sellest, kas päritoluriigina on deklareeritud Vietnam või mitte. |
| --- | --- |

(14)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EL) nr 548/2012 (9) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tegi komisjon algatusmääruse alusel tolli ülesandeks registreerida Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate import, olenemata sellest, kas päritoluriigina on deklareeritud Vietnam või mitte.

1.4.   Uurimine

| (15) | Komisjon teavitas ametlikult uurimise algatamisest HRV ja Vietnami ametiasutusi, nende riikide eksportivaid tootjaid, teadaolevaid asjaomaseid importijaid liidus ja Société BICi (taotluse esitaja), s.o liidu tootjat, kes toodab rohkem kui 75 % gaasitoitega ühekordselt täidetavatest tulekiviga taskutulemasinatest Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teavitas ametlikult uurimise algatamisest HRV ja Vietnami ametiasutusi, nende riikide eksportivaid tootjaid, teadaolevaid asjaomaseid importijaid liidus ja Société BICi (taotluse esitaja), s.o liidu tootjat, kes toodab rohkem kui 75 % gaasitoitega ühekordselt täidetavatest tulekiviga taskutulemasinatest Euroopa Liidus.

| (16) | Küsimustikud saadeti 70 HRV ja 15 Vietnami eksportivale tootjale, kes olid komisjonile taotlusest teada. Küsimustikud saadeti ka taotluses nimetatud 59-le liidu importijale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki isikuid teavitati, et koostööst hoidumise tagajärjeks võib olla algmääruse artikli 18 kohaldamine ja järelduste tegemine kättesaadavate andmete alusel. |
| --- | --- |

(16)

Küsimustikud saadeti 70 HRV ja 15 Vietnami eksportivale tootjale, kes olid komisjonile taotlusest teada. Küsimustikud saadeti ka taotluses nimetatud 59-le liidu importijale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki isikuid teavitati, et koostööst hoidumise tagajärjeks võib olla algmääruse artikli 18 kohaldamine ja järelduste tegemine kättesaadavate andmete alusel.

| (17) | 15 teadaolevast Vietnami eksportivast tootjast andis endast märku kaheksa, kellest üks ei soovinud, et teda loetaks huvitatud isikuks, kuna ta ei tootnud uurimisalust toodet ega eksportinud midagi liitu. |
| --- | --- |

(17)

15 teadaolevast Vietnami eksportivast tootjast andis endast märku kaheksa, kellest üks ei soovinud, et teda loetaks huvitatud isikuks, kuna ta ei tootnud uurimisalust toodet ega eksportinud midagi liitu.

| (18) | Küsimustiku täitsid järgmised seitse äriühingut, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud:






  — | Viet Giai Thanh Co. Ltd, Ho Chi Minh City, |
| --- | --- | --- |

(18)

Küsimustiku täitsid järgmised seitse äriühingut, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud:

—

Viet Giai Thanh Co. Ltd, Ho Chi Minh City,

| — | Hoa Hung Co. Ltd, Tay Ninh’i provints, |
| --- | --- |

—

Hoa Hung Co. Ltd, Tay Ninh’i provints,

| — | Trung Lai Gas Lighter Manufacture Co. Ltd, Nghe An’i provints, |
| --- | --- |

—

Trung Lai Gas Lighter Manufacture Co. Ltd, Nghe An’i provints,

| — | Textion Plastic Co. Ltd, Binh Duong’i provints, |
| --- | --- |

—

Textion Plastic Co. Ltd, Binh Duong’i provints,

| — | Cherry Year Vietnam Lighter Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh’i provints, |
| --- | --- |

—

Cherry Year Vietnam Lighter Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh’i provints,

| — | Huaxing Vietnam Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh’i provints, |
| --- | --- |

—

Huaxing Vietnam Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh’i provints,

| — | Top Field Enterprises Co. Ltd, Tay Ninh’i provints. |
| --- | --- |

—

Top Field Enterprises Co. Ltd, Tay Ninh’i provints.

| (19) | Ükski HRV teadaolevatest eksportivatest tootjatest ei andnud endast teada ega esitanud küsimustikule vastuseid. |
| --- | --- |

(19)

Ükski HRV teadaolevatest eksportivatest tootjatest ei andnud endast teada ega esitanud küsimustikule vastuseid.

| (20) | Importijatest vastas küsimustikule kaheksa, kuus äriühingut andis endast märku ja väitis, et ei soovi, et neid loetaks huvitatud isikuteks, sest nad ei importinud Vietnamist gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid (uurimisalune toode) liitu. Ülejäänud teadaolevad äriühingud ei andnud endast üldse märku. |
| --- | --- |

(20)

Importijatest vastas küsimustikule kaheksa, kuus äriühingut andis endast märku ja väitis, et ei soovi, et neid loetaks huvitatud isikuteks, sest nad ei importinud Vietnamist gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid (uurimisalune toode) liitu. Ülejäänud teadaolevad äriühingud ei andnud endast üldse märku.

| (21) | Pärast uurimise algatamist taotles kaks importijat võimalust saada ära kuulatud, mida neile 2012. aasta septembris ka võimaldati. Importijad esitasid oma tähelepanekud ka kirjalikult. Nende tähelepanekutes seati kahtluse alla uurimise algatamise aluseks olnud tootevalik, impordimahud, kaubandusstruktuuri muutuse majanduslik põhjendus, taotluse ajendid ja taotluse teinud liidu tootja finantsolukord. Importijate arvates ei olnud uurimise algatamiseks piisavat põhjust. |
| --- | --- |

(21)

Pärast uurimise algatamist taotles kaks importijat võimalust saada ära kuulatud, mida neile 2012. aasta septembris ka võimaldati. Importijad esitasid oma tähelepanekud ka kirjalikult. Nende tähelepanekutes seati kahtluse alla uurimise algatamise aluseks olnud tootevalik, impordimahud, kaubandusstruktuuri muutuse majanduslik põhjendus, taotluse ajendid ja taotluse teinud liidu tootja finantsolukord. Importijate arvates ei olnud uurimise algatamiseks piisavat põhjust.

| (22) | Komisjon vastas tähelepanekutele üksikasjalikult ja andis osapooltele võimaluse esitada oma märkused. Komisjon selgitas, miks ta arvas, et taotlus sisaldas piisavat esmapilgul usutavat tõendusmaterjali, et õigustada uurimise algatamist. Kahe importija märkused ei näidanud, et uurimise algatamiseks piisavat esmapilgul usutavat tõendusmaterjali ei olnud. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon vastas tähelepanekutele üksikasjalikult ja andis osapooltele võimaluse esitada oma märkused. Komisjon selgitas, miks ta arvas, et taotlus sisaldas piisavat esmapilgul usutavat tõendusmaterjali, et õigustada uurimise algatamist. Kahe importija märkused ei näidanud, et uurimise algatamiseks piisavat esmapilgul usutavat tõendusmaterjali ei olnud.

1.5.   Uurimisperiood

| (23) | Uurimine toimus ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid muu hulgas selleks, et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi. Üksikasjalikumaid andmeid koguti 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 kestnud aruandeperioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood”), et uurida meetmete parandava mõju võimalikku kahjustamist ja dumpingu esinemist. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine toimus ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid muu hulgas selleks, et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi. Üksikasjalikumaid andmeid koguti 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 kestnud aruandeperioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood”), et uurida meetmete parandava mõju võimalikku kahjustamist ja dumpingu esinemist.

2.   UURIMISE TULEMUSED

2.1.   Üldised kaalutlused

| (24) | Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 analüüsiti võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks järgmist: kas HRV, Vietnami ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi; kas eespool nimetatud muutuse tingis tava, protsess või toiming, mille puhul ei esinenud ühtki muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; kas oli tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et tollimaksu parandavat mõju kahjustati uurimisaluse toote hindade ja/või koguste osas, ning kas esines tõendeid dumpingu kohta võrreldes algse uurimise käigus varem kindlaks määratud normaalväärtustega, lähtudes vajaduse korral algmääruse artiklist 2. |
| --- | --- |

(24)

Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 analüüsiti võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks järgmist: kas HRV, Vietnami ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi; kas eespool nimetatud muutuse tingis tava, protsess või toiming, mille puhul ei esinenud ühtki muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; kas oli tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et tollimaksu parandavat mõju kahjustati uurimisaluse toote hindade ja/või koguste osas, ning kas esines tõendeid dumpingu kohta võrreldes algse uurimise käigus varem kindlaks määratud normaalväärtustega, lähtudes vajaduse korral algmääruse artiklist 2.

2.2.   Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode

| (25) | Vaatlusalune toode on määratletud algses uurimises: CN-koodi ex 9613 10 00 alla kuuluvad ja HRVst pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulekiviga taskutulemasinad (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(25)

Vaatlusalune toode on määratletud algses uurimises: CN-koodi ex 9613 10 00 alla kuuluvad ja HRVst pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulekiviga taskutulemasinad (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (26) | Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ja kuulub sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toodegi (edaspidi „uurimisalune toode”). |
| --- | --- |

(26)

Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ja kuulub sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toodegi (edaspidi „uurimisalune toode”).

| (27) | Uurimine näitas, et HRVst liitu eksporditud ning Vietnamist liitu lähetatud eespool määratletud gaasitoitega ühekordselt täidetavatel tulekiviga taskutulemasinatel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(27)

Uurimine näitas, et HRVst liitu eksporditud ning Vietnamist liitu lähetatud eespool määratletud gaasitoitega ühekordselt täidetavatel tulekiviga taskutulemasinatel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Koostöö ulatus ja kaubandusmahu kindlaksmääramine

| (28) | Nagu põhjenduses 18 nimetati, vastas küsimustikule seitse äriühingut. Nende vastuste kohaselt oli liitu müüdud tulemasinate kogus aruandeperioodil suurem kui Eurostati Comexti andmebaasis registreeritud liitu imporditud tulemasinate kogus. Hoolimata asjaolust, et vastustes sisalduvat müügimahuteavet ei peetud usaldusväärseks, nagu selgitatakse järgnevalt põhjenduses 29, ollakse seisukohal, et see annab siiski märku koostöö kõrgest tasemest ja et uurimisalused äriühingud esindavad üldsuundumust. |
| --- | --- |

(28)

Nagu põhjenduses 18 nimetati, vastas küsimustikule seitse äriühingut. Nende vastuste kohaselt oli liitu müüdud tulemasinate kogus aruandeperioodil suurem kui Eurostati Comexti andmebaasis registreeritud liitu imporditud tulemasinate kogus. Hoolimata asjaolust, et vastustes sisalduvat müügimahuteavet ei peetud usaldusväärseks, nagu selgitatakse järgnevalt põhjenduses 29, ollakse seisukohal, et see annab siiski märku koostöö kõrgest tasemest ja et uurimisalused äriühingud esindavad üldsuundumust.

| (29) | Seitsme Vietnami tootja juurde tehtud kontrollkäikude ajal leiti, et nad kõik olid esitanud teavet, mida ei saanud pidada uurimise jaoks asjakohaste järelduste tegemiseks usaldusväärseks. Eelkõige leiti, et need seitse äriühingut andsid valeandmeid oma toodangu mahu, tulemasinaosade impordi ja kogu müügimahu kohta. Samuti leiti, et osa uurimisaluse tootega seotud äritegevusest puudus ametlikust raamatupidamisarvestusest ja et osa toodete kokkupanemisega seotud tööst tegid mitteametlikud alltöövõtjad. Peale selle ei deklareeritud HRVst imporditud osade koguseid või esitati need valesti ning osa müügist ei kajastunud äriühingute raamatupidamisarvestuses. Seetõttu ei olnud võimalik teha usaldusväärselt kindlaks eelkõige asjaomaste äriühingute kogu toodangu- ja müügimahtu või võrrelda uurimisaluse toote tegelikke müügihindu ja põhiliste sisendmaterjalide, nagu gaas, kulusid andmetega, mis olid esitatud küsimustikule antud vastustes. |
| --- | --- |

(29)

Seitsme Vietnami tootja juurde tehtud kontrollkäikude ajal leiti, et nad kõik olid esitanud teavet, mida ei saanud pidada uurimise jaoks asjakohaste järelduste tegemiseks usaldusväärseks. Eelkõige leiti, et need seitse äriühingut andsid valeandmeid oma toodangu mahu, tulemasinaosade impordi ja kogu müügimahu kohta. Samuti leiti, et osa uurimisaluse tootega seotud äritegevusest puudus ametlikust raamatupidamisarvestusest ja et osa toodete kokkupanemisega seotud tööst tegid mitteametlikud alltöövõtjad. Peale selle ei deklareeritud HRVst imporditud osade koguseid või esitati need valesti ning osa müügist ei kajastunud äriühingute raamatupidamisarvestuses. Seetõttu ei olnud võimalik teha usaldusväärselt kindlaks eelkõige asjaomaste äriühingute kogu toodangu- ja müügimahtu või võrrelda uurimisaluse toote tegelikke müügihindu ja põhiliste sisendmaterjalide, nagu gaas, kulusid andmetega, mis olid esitatud küsimustikule antud vastustes.

| (30) | Võttes arvesse põhjenduses 29 kirjeldatud olukorda, teatati eksportivatele tootjatele, et vastavalt algmääruse artiklile 18 kavatsetakse uurimise järelduste aluseks võtta täpseimad kättesaadavad faktid. Osapooltele anti võimalus esitada oma märkused ja soovi korral võimalus saada ära kuulatud. Igale osapoolele saadeti individuaalne kiri, milles esitati leidude konkreetne ja üksikasjalik kirjeldus, mis viis järeldusele, et esitatud andmeid ei saa lugeda usaldusväärseks ja neid ei saa kasutada uurimise seisukohast vajalike asjaolude kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse põhjenduses 29 kirjeldatud olukorda, teatati eksportivatele tootjatele, et vastavalt algmääruse artiklile 18 kavatsetakse uurimise järelduste aluseks võtta täpseimad kättesaadavad faktid. Osapooltele anti võimalus esitada oma märkused ja soovi korral võimalus saada ära kuulatud. Igale osapoolele saadeti individuaalne kiri, milles esitati leidude konkreetne ja üksikasjalik kirjeldus, mis viis järeldusele, et esitatud andmeid ei saa lugeda usaldusväärseks ja neid ei saa kasutada uurimise seisukohast vajalike asjaolude kindlakstegemiseks.

| (31) | Kaks eksportivat tootjat ei esitanud märkusi kavatsuse kohta kohaldada algmääruse artiklit 18. Ülejäänud viis eksportivat tootjat, kelle hulka kuulus kaks üksikäriühingut ja kolmest äriühingust koosnev kontsern, taotles võimalust saada ära kuulatud, mida neile ka 2012. aasta novembris võimaldati. Need eksportivad tootjad esitasid oma tähelepanekud ka kirjalikult. Nad vaidlustasid komisjoni kavatsuse jätta nende esitatud andmed kõrvale ja võimaluse järeldada täpseimate kättesaadavate andmete põhjal, et meetmetest on kõrvale hoitud. |
| --- | --- |

(31)

Kaks eksportivat tootjat ei esitanud märkusi kavatsuse kohta kohaldada algmääruse artiklit 18. Ülejäänud viis eksportivat tootjat, kelle hulka kuulus kaks üksikäriühingut ja kolmest äriühingust koosnev kontsern, taotles võimalust saada ära kuulatud, mida neile ka 2012. aasta novembris võimaldati. Need eksportivad tootjad esitasid oma tähelepanekud ka kirjalikult. Nad vaidlustasid komisjoni kavatsuse jätta nende esitatud andmed kõrvale ja võimaluse järeldada täpseimate kättesaadavate andmete põhjal, et meetmetest on kõrvale hoitud.

| (32) | Neli eksportivat tootjat ei vaidlustanud asjaolu, et nende esitatud teave oli poolik või ebausaldusväärne, ning võtsid omaks vastuolud nende raamatupidamisarvestuses ja asjaolu, et nende raamatupidamisarvestuses ei avaldatud või kajastatud kõiki toiminguid. Siiski väitsid nad, et nimetatud vastuolud olid seotud üksnes nende siseriikliku müügiga ega mõjutanud kuidagi nende eksportmüüki. Üks osapool väitis, et nende raamatupidamisarvestus on tulekahjus hävinud, mis selgitab esitatud teabe puudulikkust. Peale selle väitsid nad, et komisjon hindas valesti tulemasinates sisaldunud gaasi kogust, ja seetõttu olid järeldused tootmismahu kohta valed. Üks äriühing selgitas vastuolusid gaasitarbimise andmetes gaasi tahtliku väljalaskmisega soojematel kuudel. Need osapooled ei suutnud siiski esitada usutavaid tõendeid oma väidete toetuseks. |
| --- | --- |

(32)

Neli eksportivat tootjat ei vaidlustanud asjaolu, et nende esitatud teave oli poolik või ebausaldusväärne, ning võtsid omaks vastuolud nende raamatupidamisarvestuses ja asjaolu, et nende raamatupidamisarvestuses ei avaldatud või kajastatud kõiki toiminguid. Siiski väitsid nad, et nimetatud vastuolud olid seotud üksnes nende siseriikliku müügiga ega mõjutanud kuidagi nende eksportmüüki. Üks osapool väitis, et nende raamatupidamisarvestus on tulekahjus hävinud, mis selgitab esitatud teabe puudulikkust. Peale selle väitsid nad, et komisjon hindas valesti tulemasinates sisaldunud gaasi kogust, ja seetõttu olid järeldused tootmismahu kohta valed. Üks äriühing selgitas vastuolusid gaasitarbimise andmetes gaasi tahtliku väljalaskmisega soojematel kuudel. Need osapooled ei suutnud siiski esitada usutavaid tõendeid oma väidete toetuseks.

| (33) | Äriühingud väitsid ka, et teevad täiel määral koostööd ega varja mingit nende äritegevust käsitlevat teavet. Nad võtsid omaks poolikute vastuste andmise, kuid eitasid kategooriliselt vale või eksitava teabe esitamist. Nende arvates ei tõenda avaldamata ja kontrollimatu teave iseenesest meetmetest kõrvalehoidmist ning nende väitel ei ole komisjon kõrvalehoidmist otseste tõendite alusel tõendanud. |
| --- | --- |

(33)

Äriühingud väitsid ka, et teevad täiel määral koostööd ega varja mingit nende äritegevust käsitlevat teavet. Nad võtsid omaks poolikute vastuste andmise, kuid eitasid kategooriliselt vale või eksitava teabe esitamist. Nende arvates ei tõenda avaldamata ja kontrollimatu teave iseenesest meetmetest kõrvalehoidmist ning nende väitel ei ole komisjon kõrvalehoidmist otseste tõendite alusel tõendanud.

| (34) | Kuigi äriühingud ise ei esitanud täielikke ja täpseid andmeid oma tegevuse kohta, kasutas komisjon alternatiivseid meetodeid, näiteks toorainete kasutamise andmeid, et võrrelda küsimustiku vastustena esitatud põhilisi andmeid kohapeal esitatud ja avastatud teabega. Sellised alternatiivsed meetodid, ehkki need on tegelikest raamatupidamisandmetest vältimatult ebatäpsemad, näitasid, et esitatud andmed olid ebausaldusväärsed. Näiteks tootmismahu tulemused näitasid, et äriühingute deklareeritud toodangukogused ei vastanud nende toorainekasutusele. |
| --- | --- |

(34)

Kuigi äriühingud ise ei esitanud täielikke ja täpseid andmeid oma tegevuse kohta, kasutas komisjon alternatiivseid meetodeid, näiteks toorainete kasutamise andmeid, et võrrelda küsimustiku vastustena esitatud põhilisi andmeid kohapeal esitatud ja avastatud teabega. Sellised alternatiivsed meetodid, ehkki need on tegelikest raamatupidamisandmetest vältimatult ebatäpsemad, näitasid, et esitatud andmed olid ebausaldusväärsed. Näiteks tootmismahu tulemused näitasid, et äriühingute deklareeritud toodangukogused ei vastanud nende toorainekasutusele.

| (35) | Komisjon on seisukohal, et kontrolli tulemusena selgunud usaldusväärse aruandluse puudumine, uurimise jaoks olulise teabe varjamine ja vale või eksitava teabe esitamine muutsid andmed ebausaldatavaks. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon on seisukohal, et kontrolli tulemusena selgunud usaldusväärse aruandluse puudumine, uurimise jaoks olulise teabe varjamine ja vale või eksitava teabe esitamine muutsid andmed ebausaldatavaks.

| (36) | Eeltoodut arvestades tuli järeldused gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi kohta Vietnamist liitu teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. Selleks et andmete esitamatajätmine osapoolte poolt ei takistaks uurimist, asendas komisjon seega Vietnami tootjate esitatud kontrollimatud andmed muude kättesaadavate andmetega, näiteks Eurostati Comexti andmebaasi omadega, et määrata kindlaks impordi üldmaht Vietnamist liitu, ja taotluses esitatud kuluandmetega, et määrata kindlaks Hiina osade osatähtsus (vt põhjendus 50). |
| --- | --- |

(36)

Eeltoodut arvestades tuli järeldused gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi kohta Vietnamist liitu teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. Selleks et andmete esitamatajätmine osapoolte poolt ei takistaks uurimist, asendas komisjon seega Vietnami tootjate esitatud kontrollimatud andmed muude kättesaadavate andmetega, näiteks Eurostati Comexti andmebaasi omadega, et määrata kindlaks impordi üldmaht Vietnamist liitu, ja taotluses esitatud kuluandmetega, et määrata kindlaks Hiina osade osatähtsus (vt põhjendus 50).

| (37) | Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Seega tuli järeldused liitu imporditava vaatlusaluse toote ning gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate ekspordi kohta HRVst Vietnami teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. HRVst Vietnami toimuva ekspordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati taotluses esitatud ÜRO Comtrade’i statistikat. |
| --- | --- |

(37)

Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Seega tuli järeldused liitu imporditava vaatlusaluse toote ning gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate ekspordi kohta HRVst Vietnami teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. HRVst Vietnami toimuva ekspordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati taotluses esitatud ÜRO Comtrade’i statistikat.

2.4.   Kaubandusstruktuuri muutumine

| (38) | Vaatlusaluse toote import HRVst vähenes 1991. aastal, mil meetmed esmakordselt kasutusele võeti. Import on püsinud meetmete järjestikuste muudatuste ja pikendamiste aastatel 1995, 1999, 2001 ja 2007 kogu aeg väiksena. |
| --- | --- |

(38)

Vaatlusaluse toote import HRVst vähenes 1991. aastal, mil meetmed esmakordselt kasutusele võeti. Import on püsinud meetmete järjestikuste muudatuste ja pikendamiste aastatel 1995, 1999, 2001 ja 2007 kogu aeg väiksena.

| (39) | Tulemasinate impordi maht HRVst oli 1. jaanuarist 2008 kuni 31. märtsini 2012 suhteliselt stabiilne – umbes 50 miljonit tükki 2008. ja 2009. aastal, 70 miljonit tükki 2010. aastal ning 60 miljonit tükki 2011. aastal ja aruandeperioodil. See koosnes siiski üksnes korduvtäidetavatest ja elektrontulemasinatest, mida meetmed ei hõlmanud. |
| --- | --- |

(39)

Tulemasinate impordi maht HRVst oli 1. jaanuarist 2008 kuni 31. märtsini 2012 suhteliselt stabiilne – umbes 50 miljonit tükki 2008. ja 2009. aastal, 70 miljonit tükki 2010. aastal ning 60 miljonit tükki 2011. aastal ja aruandeperioodil. See koosnes siiski üksnes korduvtäidetavatest ja elektrontulemasinatest, mida meetmed ei hõlmanud.

| (40) | Uurimisaluse toote import Vietnamist on aja jooksul kasvanud. Kui 1997. aastal ei toimunud uurimisaluse toote importi Vietnamist liitu praktiliselt üldse, siis alates 2007. aastast kasvas uurimisaluse toote impordi maht kiiresti. |
| --- | --- |

(40)

Uurimisaluse toote import Vietnamist on aja jooksul kasvanud. Kui 1997. aastal ei toimunud uurimisaluse toote importi Vietnamist liitu praktiliselt üldse, siis alates 2007. aastast kasvas uurimisaluse toote impordi maht kiiresti.

| (41) | Aruandeperioodil (AP) moodustas Vietnamist pärit import 84 % kogu impordist liitu.

  Vietnamist pärit ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi osatähtsus protsendina kogu impordist | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | AP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 80 % | 84 % | 83 % | 84 % | 84 % |
| Allikas: taotluses esitatud statistika |

(41)

Aruandeperioodil (AP) moodustas Vietnamist pärit import 84 % kogu impordist liitu.

Vietnamist pärit ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi osatähtsus protsendina kogu impordist

2008

2009

2010

2011

AP

Turuosa

80 %

84 %

83 %

84 %

84 %

Allikas: taotluses esitatud statistika

| (42) | Uurimisperioodil eksporditi HRVst Vietnami tulekiviga tulemasinate osi. Vietnam on Hiina tulekiviga tulemasinate osade puhul kõige olulisem ekspordisihtkoht. Taotluses esitatud statistika kohaselt on tulemasinate osade eksport HRVst Vietnami pärast 1999. aastat oluliselt suurenenud. 1999. aastal moodustas tulemasinate osade eksport HRVst Vietnami 3 % kogu ekspordist, kuid 2010. aastaks oli Vietnam muutunud kõige olulisemaks tulemasinate osade ekspordisihtkohaks ja tema osakaal kerkinud 26 %-le impordist. Mahuliselt vastaks see 200 miljonile valmis tulemasinale vähem kui 50 miljoni asemel. |
| --- | --- |

(42)

Uurimisperioodil eksporditi HRVst Vietnami tulekiviga tulemasinate osi. Vietnam on Hiina tulekiviga tulemasinate osade puhul kõige olulisem ekspordisihtkoht. Taotluses esitatud statistika kohaselt on tulemasinate osade eksport HRVst Vietnami pärast 1999. aastat oluliselt suurenenud. 1999. aastal moodustas tulemasinate osade eksport HRVst Vietnami 3 % kogu ekspordist, kuid 2010. aastaks oli Vietnam muutunud kõige olulisemaks tulemasinate osade ekspordisihtkohaks ja tema osakaal kerkinud 26 %-le impordist. Mahuliselt vastaks see 200 miljonile valmis tulemasinale vähem kui 50 miljoni asemel.

| (43) | Kuna Vietnami tootjate esitatud teavet ei saanud arvesse võtta, ei olnud võimalik saada mingit kontrollitavat teavet gaasitoitega ühekordselt täidetavate taskutulemasinate tegeliku tootmise võimalike tasemete kohta. |
| --- | --- |

(43)

Kuna Vietnami tootjate esitatud teavet ei saanud arvesse võtta, ei olnud võimalik saada mingit kontrollitavat teavet gaasitoitega ühekordselt täidetavate taskutulemasinate tegeliku tootmise võimalike tasemete kohta.

2.5.   Kaubandusstruktuuri muutumise kokkuvõte

| (44) | HRVst liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine ja ekspordi suurenemine Vietnamist liitu pärast 2007. aastat ning tulemasinate osade impordi märkimisväärne suurenemine HRVst Vietnami pärast 1999. aastat tõid kaasa muutused ühelt poolt HRV ja Vietnami ning teiselt poolt liidu vahelise kaubanduse struktuuris. |
| --- | --- |

(44)

HRVst liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine ja ekspordi suurenemine Vietnamist liitu pärast 2007. aastat ning tulemasinate osade impordi märkimisväärne suurenemine HRVst Vietnami pärast 1999. aastat tõid kaasa muutused ühelt poolt HRV ja Vietnami ning teiselt poolt liidu vahelise kaubanduse struktuuris.

2.6.   Kõrvalehoidmise laad

| (45) | Algmääruse artikli 13 lõike 1 alusel peab kaubandusstruktuuri muutus tulenema tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab mh osade kokkupanekut kolmandas riigis. Selleks määratakse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 2 kindlaks kokkupaneku toimumine. |
| --- | --- |

(45)

Algmääruse artikli 13 lõike 1 alusel peab kaubandusstruktuuri muutus tulenema tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab mh osade kokkupanekut kolmandas riigis. Selleks määratakse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 2 kindlaks kokkupaneku toimumine.

| (46) | Nagu eespool märgitud, põhjustas uurimise jaoks oluliste usaldusväärsete raamatupidamisandmete puudumine ja teabe varjamine algmääruse artikli 18 kohaldamise. Kas toote kokkupanekut Vietnamis saab lugeda meetmetest kõrvalehoidmiseks või mitte, tuli otsustada kättesaadavate andmete alusel. |
| --- | --- |

(46)

Nagu eespool märgitud, põhjustas uurimise jaoks oluliste usaldusväärsete raamatupidamisandmete puudumine ja teabe varjamine algmääruse artikli 18 kohaldamise. Kas toote kokkupanekut Vietnamis saab lugeda meetmetest kõrvalehoidmiseks või mitte, tuli otsustada kättesaadavate andmete alusel.

| (47) | Uurimine paljastas, et meetmetest kõrvalehoidmiseks panevad toote kokku Vietnami äriühingud, kes teevad tihedat koostööd HRV ja Hongkongi äriühingutega. Koostööd tegevad Vietnami tootjad kuuluvad suures enamuses Hiina ja Hongkongi äriühingutele. Ka Vietnami äriühingute juhtkond koosneb suures osas Hiina spetsialistidest, kes on varem töötanud HRV tulemasinatootjate heaks. |
| --- | --- |

(47)

Uurimine paljastas, et meetmetest kõrvalehoidmiseks panevad toote kokku Vietnami äriühingud, kes teevad tihedat koostööd HRV ja Hongkongi äriühingutega. Koostööd tegevad Vietnami tootjad kuuluvad suures enamuses Hiina ja Hongkongi äriühingutele. Ka Vietnami äriühingute juhtkond koosneb suures osas Hiina spetsialistidest, kes on varem töötanud HRV tulemasinatootjate heaks.

| (48) | Vietnami tootjad impordivad oma tulemasinate osad HRVst nendega seotud, Hongkongis registreeritud äriühingute kaudu. Mõned Vietnami tootjad tegutsevad Hiina ja/või Hongkongi tööandjatega sõlmitud töötlemislepingute alusel. Nimetatud lepingute alusel tarnib Hiina tööandja Vietnami tehasele tulemasinate osad ja plasti ning müüb valmis tulemasinad. Isegi kui sellist töötlemislepingut ei ole, müüakse Vietnamis toodetavad tulemasinad üldjuhul Hongkongi äriühingutele, kes vastutavad ärisuhete eest liidu importijatega. |
| --- | --- |

(48)

Vietnami tootjad impordivad oma tulemasinate osad HRVst nendega seotud, Hongkongis registreeritud äriühingute kaudu. Mõned Vietnami tootjad tegutsevad Hiina ja/või Hongkongi tööandjatega sõlmitud töötlemislepingute alusel. Nimetatud lepingute alusel tarnib Hiina tööandja Vietnami tehasele tulemasinate osad ja plasti ning müüb valmis tulemasinad. Isegi kui sellist töötlemislepingut ei ole, müüakse Vietnamis toodetavad tulemasinad üldjuhul Hongkongi äriühingutele, kes vastutavad ärisuhete eest liidu importijatega.

| (49) | Vietnami tootjate esitatud teabe ebausaldusväärsuse tõttu ei ole olnud võimalik kindlaks teha, kas algmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud protsentuaalsed künnised on täidetud või mitte. Ei ole võimalik olnud kontrollida, kas HRVst pärinevad tulemasinate osad moodustavad rohkem või vähem kui 60 % kokkupandud tulemasinate koguväärtusest ning kas sissetoodud osade lisaväärtus on olnud suurem või väiksem kui 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(49)

Vietnami tootjate esitatud teabe ebausaldusväärsuse tõttu ei ole olnud võimalik kindlaks teha, kas algmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud protsentuaalsed künnised on täidetud või mitte. Ei ole võimalik olnud kontrollida, kas HRVst pärinevad tulemasinate osad moodustavad rohkem või vähem kui 60 % kokkupandud tulemasinate koguväärtusest ning kas sissetoodud osade lisaväärtus on olnud suurem või väiksem kui 25 % tootmiskuludest.

| (50) | Vietnami tootjate usaldusväärsete andmete puudumisel tuleb otsustada kättesaadavate andmete alusel. Taotluses esitatud teave näitab, et HRVst pärinevad tulemasinate osad moodustavad 60–70 % koguväärtusest ja et sissetoodud osade lisaväärtus moodustab 12 % tootmiskuludest. Nimetatud väärtused põhinevad HRVs asuva tootja võrreldavatel tootmiskuludel. Asjaomaseid arvutusi loetakse piisavalt täpseteks ja Vietnami kulujaotust peegeldavaks, sest tulemasinate osad ja toormaterjalid on samad nii HRVs kui ka Vietnamis. Võimalikud kohandused Vietnami väiksemate kohalike kulude tõttu annaksid tulemuseks Hiina osade väärtuse veelgi suurema osatähtsuse valmis tulemasinates. |
| --- | --- |

(50)

Vietnami tootjate usaldusväärsete andmete puudumisel tuleb otsustada kättesaadavate andmete alusel. Taotluses esitatud teave näitab, et HRVst pärinevad tulemasinate osad moodustavad 60–70 % koguväärtusest ja et sissetoodud osade lisaväärtus moodustab 12 % tootmiskuludest. Nimetatud väärtused põhinevad HRVs asuva tootja võrreldavatel tootmiskuludel. Asjaomaseid arvutusi loetakse piisavalt täpseteks ja Vietnami kulujaotust peegeldavaks, sest tulemasinate osad ja toormaterjalid on samad nii HRVs kui ka Vietnamis. Võimalikud kohandused Vietnami väiksemate kohalike kulude tõttu annaksid tulemuseks Hiina osade väärtuse veelgi suurema osatähtsuse valmis tulemasinates.

2.7.   Muu piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise

| (51) | Uurimise käigus ei leitud kokkupanemisele ühtki muud põhjendust või majanduslikku õigustust kui vaatlusaluse toote suhtes algsetest meetmetest kõrvalehoidmine. Vietnami tootjad on väitnud, et tootmise ümberpaigutamise põhjuseks on Vietnami väiksemad tööjõukulud, kuid selle väite toetuseks ei ole esitatud tõendeid. Lisaks ei selgita tööjõukulude erinevus, miks konkreetse sektori (tulemasinad) tootmine paigutatakse ümber Vietnami, samal ajal kui teistes sektorites, sealhulgas tulemasinate osade osas, jätkub tootmine näiteks HRVs. |
| --- | --- |

(51)

Uurimise käigus ei leitud kokkupanemisele ühtki muud põhjendust või majanduslikku õigustust kui vaatlusaluse toote suhtes algsetest meetmetest kõrvalehoidmine. Vietnami tootjad on väitnud, et tootmise ümberpaigutamise põhjuseks on Vietnami väiksemad tööjõukulud, kuid selle väite toetuseks ei ole esitatud tõendeid. Lisaks ei selgita tööjõukulude erinevus, miks konkreetse sektori (tulemasinad) tootmine paigutatakse ümber Vietnami, samal ajal kui teistes sektorites, sealhulgas tulemasinate osade osas, jätkub tootmine näiteks HRVs.

2.8.   Kahju või dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine

| (52) | Arvestades, et kahju küsimus lahendati algmäärusega, hindas praegune uurimine muu hulgas seda, kas kehtivate tollimaksude parandavat mõju kahjustatakse samalaadse toote hindade ja/või kogustega. |
| --- | --- |

(52)

Arvestades, et kahju küsimus lahendati algmäärusega, hindas praegune uurimine muu hulgas seda, kas kehtivate tollimaksude parandavat mõju kahjustatakse samalaadse toote hindade ja/või kogustega.

| (53) | Hindamaks seda, kas imporditud uurimisalune toode kahjustas koguste ja hindade puhul vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate algsete meetmete parandavat mõju, kasutati Eurostati Comexti andmebaasi andmeid kui täpsemaid kättesaadavaid andmeid Vietnami impordi koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil kindlaks tehtud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjate suhtes määruse (EÜ) nr 1006/95 põhjenduses 63. |
| --- | --- |

(53)

Hindamaks seda, kas imporditud uurimisalune toode kahjustas koguste ja hindade puhul vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate algsete meetmete parandavat mõju, kasutati Eurostati Comexti andmebaasi andmeid kui täpsemaid kättesaadavaid andmeid Vietnami impordi koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil kindlaks tehtud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjate suhtes määruse (EÜ) nr 1006/95 põhjenduses 63.

| (54) | Impordi suurenemist Vietnamist liitu 0,6 %-lt kogu liidu impordist 1998. aastal 80 %-le 2008. aastal (uurimisperioodi algus) ja 84 %-le aruandeperioodil (uurimisperioodi lõpp) (vt tabel punktis 2.4) loeti koguseliselt märkimisväärseks. Samal perioodil vähenes märgatavalt import HRVst liitu – 30 %-lt 10 %-le kogu impordist. |
| --- | --- |

(54)

Impordi suurenemist Vietnamist liitu 0,6 %-lt kogu liidu impordist 1998. aastal 80 %-le 2008. aastal (uurimisperioodi algus) ja 84 %-le aruandeperioodil (uurimisperioodi lõpp) (vt tabel punktis 2.4) loeti koguseliselt märkimisväärseks. Samal perioodil vähenes märgatavalt import HRVst liitu – 30 %-lt 10 %-le kogu impordist.

| (55) | Algses uurimises kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise Vietnami deklareeritud ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et algmääruses määratletud tollimaksu parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas. |
| --- | --- |

(55)

Algses uurimises kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise Vietnami deklareeritud ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et algmääruses määratletud tollimaksu parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas.

2.9.   Tõendid dumpingu kohta

| (56) | Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuris komisjon, kas on tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtusega, mis oli eelnevalt algse uurimise käigus kindlaks tehtud Vietnami ekspordihind. |
| --- | --- |

(56)

Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuris komisjon, kas on tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtusega, mis oli eelnevalt algse uurimise käigus kindlaks tehtud Vietnami ekspordihind.

| (57) | Algses uurimises tehti normaalväärtus kindlaks Brasiilia hindade alusel, mis leiti kõnealuse uurimise käigus olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik HRV-le. |
| --- | --- |

(57)

Algses uurimises tehti normaalväärtus kindlaks Brasiilia hindade alusel, mis leiti kõnealuse uurimise käigus olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik HRV-le.

| (58) | Vietnamist pärit ekspordi hinnad põhinesid kättesaadavatel andmetel ehk siis gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate aruandeperioodi keskmisel ekspordihinnal, nagu need on esitatud Eurostati Comexti andmebaasis. Kättesaadavaid andmeid kasutati seepärast, et uurimisaluse toote tootjad Vietnamis andsid ebausaldusväärseid andmeid. |
| --- | --- |

(58)

Vietnamist pärit ekspordi hinnad põhinesid kättesaadavatel andmetel ehk siis gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate aruandeperioodi keskmisel ekspordihinnal, nagu need on esitatud Eurostati Comexti andmebaasis. Kättesaadavaid andmeid kasutati seepärast, et uurimisaluse toote tootjad Vietnamis andsid ebausaldusväärseid andmeid.

| (59) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandusi, et võtta arvesse transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskulude erinevusi. Võttes arvesse, et Vietnami ja HRV tootjad ei esitanud usaldusväärset teavet, tuli kohandused teha täpseimate kättesaadavate andmete alusel. Seega põhinesid vastavad kohandamised protsendil, mis arvutati vastavalt transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskulude osakaalule nende müügitehingute väärtuses, mis tehti liitu algses uurimises koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate CIF-tarnetingimustel. |
| --- | --- |

(59)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandusi, et võtta arvesse transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskulude erinevusi. Võttes arvesse, et Vietnami ja HRV tootjad ei esitanud usaldusväärset teavet, tuli kohandused teha täpseimate kättesaadavate andmete alusel. Seega põhinesid vastavad kohandamised protsendil, mis arvutati vastavalt transpordi-, kindlustus- ja pakkimiskulude osakaalule nende müügitehingute väärtuses, mis tehti liitu algses uurimises koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate CIF-tarnetingimustel.

| (60) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes algses määruses esitatud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vastavaid kaalutud keskmisi Vietnami deklareeritud ekspordihindu käesoleva uurimise aruandeperioodil vastavalt Eurostati Comexti andmebaasile, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(60)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes algses määruses esitatud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vastavaid kaalutud keskmisi Vietnami deklareeritud ekspordihindu käesoleva uurimise aruandeperioodil vastavalt Eurostati Comexti andmebaasile, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

| (61) | Kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus, milles tehti põhjenduses 59 kirjeldatud kohandused, näitas märkimisväärset dumpingut. |
| --- | --- |

(61)

Kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus, milles tehti põhjenduses 59 kirjeldatud kohandused, näitas märkimisväärset dumpingut.

2.10.   Märkused avalikustamise kohta

| (62) | Pärast avalikustamist esitas uurimistulemuste kohta märkusi rühm Vietnami tootjaid ja liidu importijaid, kes lugesid end huvitatud isikuteks, kuigi nad nõustusid, et meetmed neid otseselt ei puuduta. Nad väitsid, et eksitavat teavet ei esitatud taotluslikult, et komisjon ei ole leidnud mingeid otseseid tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja et meetmete tagantjärele kohaldamisega ei saavutaks mingit parandavat mõju, mida näitas ka HRV suhtes võetud algsete meetmete pikendamisest loobumine. Kõnealuste osapoolte väitel põhines HRV suhtes võetud algsete meetmete pikendamisest loobumine sama perioodi kohta tehtud järeldustel, et kõrvalehoidmine kahjustab algsete meetmete parandavat mõju. Peale selle kahtlesid nad loodetavas mõjus ja selles, kas 2012. aasta detsembris lõpetatud meetmete laiendamine on liidu huvides. Nende seisukohast ei tooks meetmete laiendamine liidu tootmisharule mingit kasu ja üksnes karistaks liidu importijaid. |
| --- | --- |

(62)

Pärast avalikustamist esitas uurimistulemuste kohta märkusi rühm Vietnami tootjaid ja liidu importijaid, kes lugesid end huvitatud isikuteks, kuigi nad nõustusid, et meetmed neid otseselt ei puuduta. Nad väitsid, et eksitavat teavet ei esitatud taotluslikult, et komisjon ei ole leidnud mingeid otseseid tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja et meetmete tagantjärele kohaldamisega ei saavutaks mingit parandavat mõju, mida näitas ka HRV suhtes võetud algsete meetmete pikendamisest loobumine. Kõnealuste osapoolte väitel põhines HRV suhtes võetud algsete meetmete pikendamisest loobumine sama perioodi kohta tehtud järeldustel, et kõrvalehoidmine kahjustab algsete meetmete parandavat mõju. Peale selle kahtlesid nad loodetavas mõjus ja selles, kas 2012. aasta detsembris lõpetatud meetmete laiendamine on liidu huvides. Nende seisukohast ei tooks meetmete laiendamine liidu tootmisharule mingit kasu ja üksnes karistaks liidu importijaid.

| (63) | Kui esitatakse ja võetakse vastu õigustatud taotlus uurida meetmetest kõrvalehoidmist, on komisjonil seaduslik kohustus asja täiel määral uurida, ja kui see on õigustatud, võtta asjakohased meetmed. Käsitletava juhtumi puhul leiti, et kõik algmääruse artiklis 13 sätestatud kõrvalehoidmise kindlakstegemise tingimused olid täidetud. Seega tuli meetmeid asjakohaselt laiendada impordile Vietnamist. |
| --- | --- |

(63)

Kui esitatakse ja võetakse vastu õigustatud taotlus uurida meetmetest kõrvalehoidmist, on komisjonil seaduslik kohustus asja täiel määral uurida, ja kui see on õigustatud, võtta asjakohased meetmed. Käsitletava juhtumi puhul leiti, et kõik algmääruse artiklis 13 sätestatud kõrvalehoidmise kindlakstegemise tingimused olid täidetud. Seega tuli meetmeid asjakohaselt laiendada impordile Vietnamist.

| (64) | Hinnates, kas meetmetest kõrvalehoidmine kahjustab algsete meetmete parandavat mõju, peab komisjon võtma oma analüüsi aluseks meetmete kehtestamise järgsed sündmused ja võtma arvesse algse uurimise tulemusi, mille alusel parandav mõju on kindlaks määratud. Aegumise läbivaatamise algatamise vajadust hinnatakse aga dumpingu ja kahju tulevikus jätkumise või kordumise tõenäosuse alusel, mis põhineb muu perioodiga seotud järeldustel. Seega ei ole kaks järeldust vastupidiselt huvitatud isikute väidetele seotud sama perioodiga. Mis puutub väitesse, et meetmed mõjutaksid üksnes liidu importijaid ja liidu tootmisharu ei saaks sellest mingit kasu, siis liidu huvi meetmete kehtestamise vastu kinnitas juba algne uurimine. Kooskõlas algmääruse artikliga 13 on algsete meetmete parandava mõju laiendamine kõrvalehoidmisele õigustatud nii kaua, kuni kehtivad algsed meetmed. Meetmete laiendamise eesmärk ei ole mingil juhul karistamine, vaid meetmetest kõrvale hoides Vietnami kaudu toimuva dumpinguhinnaga impordi poolt liidu turule avaldatava moonutava mõju kõrvaldamine, luues selliste impordihindade ja -koguste taustal võrdsed tingimused. Igal juhul ei toeta meetmete väidetavat ainumõju importijatele ükski tõend ega analüüs. |
| --- | --- |

(64)

Hinnates, kas meetmetest kõrvalehoidmine kahjustab algsete meetmete parandavat mõju, peab komisjon võtma oma analüüsi aluseks meetmete kehtestamise järgsed sündmused ja võtma arvesse algse uurimise tulemusi, mille alusel parandav mõju on kindlaks määratud. Aegumise läbivaatamise algatamise vajadust hinnatakse aga dumpingu ja kahju tulevikus jätkumise või kordumise tõenäosuse alusel, mis põhineb muu perioodiga seotud järeldustel. Seega ei ole kaks järeldust vastupidiselt huvitatud isikute väidetele seotud sama perioodiga. Mis puutub väitesse, et meetmed mõjutaksid üksnes liidu importijaid ja liidu tootmisharu ei saaks sellest mingit kasu, siis liidu huvi meetmete kehtestamise vastu kinnitas juba algne uurimine. Kooskõlas algmääruse artikliga 13 on algsete meetmete parandava mõju laiendamine kõrvalehoidmisele õigustatud nii kaua, kuni kehtivad algsed meetmed. Meetmete laiendamise eesmärk ei ole mingil juhul karistamine, vaid meetmetest kõrvale hoides Vietnami kaudu toimuva dumpinguhinnaga impordi poolt liidu turule avaldatava moonutava mõju kõrvaldamine, luues selliste impordihindade ja -koguste taustal võrdsed tingimused. Igal juhul ei toeta meetmete väidetavat ainumõju importijatele ükski tõend ega analüüs.

| (65) | Üks teine huvitatud importija väitis uurimise kohta esitatud märkustes, et teda ei ole meetmetest kõrvalehoidmise uurimise algatamisest teavitatud. Selles suhtes tuleb märkida, et kõnealune isik ei olnud komisjonile enne uurimise algatamist teada ja et teade uurimise algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(65)

Üks teine huvitatud importija väitis uurimise kohta esitatud märkustes, et teda ei ole meetmetest kõrvalehoidmise uurimise algatamisest teavitatud. Selles suhtes tuleb märkida, et kõnealune isik ei olnud komisjonile enne uurimise algatamist teada ja et teade uurimise algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.

| (66) | Veel üks importija teatas, et ta esitab kuue kuu jooksul tõendid selle kohta, et tulemasinate impordiga ei kaasnenud meetmetest kõrvalehoidmist. Komisjon märgib, et kõiki huvitatud isikuid kutsuti uurimise algatamise teates uurimise käigus tõendeid esitama (vt eelkõige põhjendused 10, 19 ja 20 ning määruse (EL) nr 548/2012 artikli 3 lõige 2). Komisjon peab uurimise õigusaktide kohaselt lõpule viima üheksa kuu jooksul ega saa seetõttu enam täiendavate tõendite esitamist oodata. |
| --- | --- |

(66)

Veel üks importija teatas, et ta esitab kuue kuu jooksul tõendid selle kohta, et tulemasinate impordiga ei kaasnenud meetmetest kõrvalehoidmist. Komisjon märgib, et kõiki huvitatud isikuid kutsuti uurimise algatamise teates uurimise käigus tõendeid esitama (vt eelkõige põhjendused 10, 19 ja 20 ning määruse (EL) nr 548/2012 artikli 3 lõige 2). Komisjon peab uurimise õigusaktide kohaselt lõpule viima üheksa kuu jooksul ega saa seetõttu enam täiendavate tõendite esitamist oodata.

3.   MEETMED

| (67) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldati, et HRVst pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust on hoitud kõrvale algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses, pannes toote sel eemärgil kokku Vietnamis. |
| --- | --- |

(67)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldati, et HRVst pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust on hoitud kõrvale algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses, pannes toote sel eemärgil kokku Vietnamis.

| (68) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud algseid meetmeid laiendada ka uurimisalusele tootele ehk Vietnamist lähetatud samasugusele tootele, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud algseid meetmeid laiendada ka uurimisalusele tootele ehk Vietnamist lähetatud samasugusele tootele, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte.

| (69) | Võttes arvesse koostööst keeldumist kõnealuse uurimise käigus, peaks laiendatavate meetmetena kasutama määruse (EÜ) nr 1458/2007 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 0,065 eurot iga tulemasina kohta. |
| --- | --- |

(69)

Võttes arvesse koostööst keeldumist kõnealuse uurimise käigus, peaks laiendatavate meetmetena kasutama määruse (EÜ) nr 1458/2007 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 0,065 eurot iga tulemasina kohta.

| (70) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et laiendatud meetmeid kohaldatakse impordi suhtes, mis on sisenenud liitu pärast algatamismäärusega kehtestatud registreerimisnõude kehtestamist, tuleb Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud. Võttes arvesse, et algne meede aegus 13. detsembril 2012 ja registreerimine lõpetati samal päeval, kohaldatakse tollimaksude kogumist ainult kuni selle kuupäevani. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et laiendatud meetmeid kohaldatakse impordi suhtes, mis on sisenenud liitu pärast algatamismäärusega kehtestatud registreerimisnõude kehtestamist, tuleb Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud. Võttes arvesse, et algne meede aegus 13. detsembril 2012 ja registreerimine lõpetati samal päeval, kohaldatakse tollimaksude kogumist ainult kuni selle kuupäevani.

4.   VABASTAMISTAOTLUSED

| (71) | Seitse Vietnami tootjat, kes küsimustikule vastasid, taotlesid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamist kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4. |
| --- | --- |

(71)

Seitse Vietnami tootjat, kes küsimustikule vastasid, taotlesid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamist kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4.

| (72) | Kõik seitse äriühingut esitasid valeteavet või eksitavat teavet. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4 teatati neile äriühingutele, et nende esitatud teavet ei kavatseta arvesse võtta, ning neile anti võimalus esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused. |
| --- | --- |

(72)

Kõik seitse äriühingut esitasid valeteavet või eksitavat teavet. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4 teatati neile äriühingutele, et nende esitatud teavet ei kavatseta arvesse võtta, ning neile anti võimalus esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused.

| (73) | Nimetatud äriühingute järgnenud selgitused ei suutnud järeldust kõigutada. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 teha järeldused nende äriühingute suhtes kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(73)

Nimetatud äriühingute järgnenud selgitused ei suutnud järeldust kõigutada. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 teha järeldused nende äriühingute suhtes kättesaadavate andmete põhjal.

| (74) | Võttes arvesse eelnimetatud vale ja/või eksitava teabe olemust, ei saa nimetatud seitsme ettevõtja vabastamistaotlust rahuldada vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4. |
| --- | --- |

(74)

Võttes arvesse eelnimetatud vale ja/või eksitava teabe olemust, ei saa nimetatud seitsme ettevõtja vabastamistaotlust rahuldada vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4.

5.   AVALIKUSTAMINE

| (75) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(75)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1458/2007 artikli 1 lõikes 2 Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Vietnamist lähetatud, CN-koodi ex 9613 10 00 alla kuuluvate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte.

2.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EL) nr 548/2012 artikli 2 ning määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud, Vietnamist alates 27. juunist 2012 kuni 13. detsembrini 2012 lähetatud impordilt, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärit impordina või mitte.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

S. COVENEY

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 326, 28.11.1991, lk 1.

2

(3)  EÜT L 101, 4.5.1995, lk 38.

3

(4)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 1.

4

(5)  EÜT L 248, 18.9.2001, lk 1.

5

(6)  ELT L 326, 12.12.2007, lk 1.

6

(7)  ELT C 382, 12.12.2012, lk 12.

7

(8)  ELT L 340, 13.12.2012, lk 37.

8

(9)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 37.

9

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/18

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 261/2013,

21. märts 2013,

millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõikeid 1 ja 4

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 1. augusti 2011. aasta määrust (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis, (1) eriti selle artikli 11 lõikeid 1 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu määruse (EL) nr 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu määruse (EL) nr 753/2011.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas ja muutis 11. veebruaril ja 25. veebruaril 2013 loetelu isikutest, rühmitustest, ettevõtjatest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas ja muutis 11. veebruaril ja 25. veebruaril 2013 loetelu isikutest, rühmitustest, ettevõtjatest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

P. HOGAN

---

(1)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 1.

1

---

LISA

I.   Määruse (EL) nr 753/2011 I lisas esitatud loetelu kanded allpool nimetatud isikute kohta asendatakse järgmiste kannetega.

A.   Talibaniga seotud isikud

| 1. | Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (teiste nimedega: a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)
  Tiitel: a) maulavi, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kandahari linn, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Passi nr: OR 1961825 (välja antud Mullah Akhtari nimele 4. veebruaril 2003 Afganistani konsulaadi poolt Quettas, Pakistanis; pass kaotas kehtivuse 2. veebruaril 2006). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) alates 2007. aasta maist Talibani ülemnõukogu liige; c) Talibani nõukogu finantskomisjoni liige; d) Atiqullah Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 25.1.2001. |
| --- | --- |

1.

Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (teiste nimedega: a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)

Tiitel: a) maulavi, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kandahari linn, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Passi nr: OR 1961825 (välja antud Mullah Akhtari nimele 4. veebruaril 2003 Afganistani konsulaadi poolt Quettas, Pakistanis; pass kaotas kehtivuse 2. veebruaril 2006). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) alates 2007. aasta maist Talibani ülemnõukogu liige; c) Talibani nõukogu finantskomisjoni liige; d) Atiqullah Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 25.1.2001.

| 2. | Atiqullah Wali Mohammad (teise nimega: Atiqullah)
  Tiitel: a) hadži, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal avalike tööde ministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1962. Sünnikoht: a) Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Khwaja Maliki küla, Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Muu teave: a) Talibani ülemnõukogu poliitikakomisjoni liige 2010. aastal, b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, c) kuulub Alizai hõimu, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 31.1.2001. |
| --- | --- |

2.

Atiqullah Wali Mohammad (teise nimega: Atiqullah)

Tiitel: a) hadži, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal avalike tööde ministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1962. Sünnikoht: a) Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Khwaja Maliki küla, Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Muu teave: a) Talibani ülemnõukogu poliitikakomisjoni liige 2010. aastal, b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, c) kuulub Alizai hõimu, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 31.1.2001.

Lisateave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest

Pärast Kabuli vallutamist Talibani poolt 1996. aastal määrati Atiqullah ametikohale Kandaharis. 1999. või 2000. aastal nimetati ta põllumajandusministri esimeseks asetäitjaks, seejärel Talibani režiimi avalike tööde ministri asetäitjaks. Pärast Talibani režiimi langemist sai Atiqullahist Talibani tegevohvitser Afganistani lõunaosas. 2008. aastal sai temast Afganistani Helmandi provintsi Talibani kuberneri asetäitja.

II.   Järgmine kanne lisatakse loetellu, mis on esitatud määruse (EL) nr 753/2011 I lisas.

A.   Talibaniga seotud isikud

| 1. | Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (teiste nimedega: a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah
  Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Sünniaeg: a) 1. jaanuar 1985, b) 1981. Sünnikoht: Quetta, Pakistan. Passi number: Pakistani passi number NC5140251, välja antud 23. oktoobril 2009, kaotab kehtivuse 22. oktoobril 2014. Riiklik isikukood: Pakistani riikliku isikutunnistuse number 54401-2288025-9. Aadress: Quetta, Pakistan. Muu teave: a) ettevõtte Roshan Money Exchange omanik ja juht, b) osutas finantsteenuseid Ghul Agha Ishakzaile ja muudele Talibani liikmetele Helmandi provintsis. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 26.2.2013 |
| --- | --- |

1.

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (teiste nimedega: a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah

Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Sünniaeg: a) 1. jaanuar 1985, b) 1981. Sünnikoht: Quetta, Pakistan. Passi number: Pakistani passi number NC5140251, välja antud 23. oktoobril 2009, kaotab kehtivuse 22. oktoobril 2014. Riiklik isikukood: Pakistani riikliku isikutunnistuse number 54401-2288025-9. Aadress: Quetta, Pakistan. Muu teave: a) ettevõtte Roshan Money Exchange omanik ja juht, b) osutas finantsteenuseid Ghul Agha Ishakzaile ja muudele Talibani liikmetele Helmandi provintsis. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 26.2.2013

Lisateave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah on ettevõtte Roshan Money Exchange omanik ja juht. Ettevõte annab finants-, materiaalset ja tehnoloogilist abi ning osutab finants- ja muid teenuseid Talibanile ja Talibani toetuseks. Roshan Money Exchange hoiustab ja edastab rahalisi vahendeid Talibani sõjaliste operatsioonide ning Talibani rolli toetamiseks Afganistani uimastikaubanduses. Alates 2011. aastast on Roshan Money Exchange olnud üheks peamiseks rahateenuste osutajaks (hawala), keda Talibani liikmed Helmandi provintsis kasutavad. Ahmed Shah on osutanud hawala teenuseid Talibani juhtidele Helmandi provintsis mitme aasta jooksul ning alates 2011. aastast oli ta Talibani poolt usaldatud rahateenuste osutaja. 2012. aasta alguses andis Taliban Ahmed Shahile korralduse kanda raha mitmele hawalale Lashkar Gahis (Helmandi provints), kust üks Talibani kõrgema astme juht need vahendid eraldas.

2011. aasta lõpus koondas Ahmed Shah kokku sadu tuhandeid USA dollareid, et need Talibani finantskomisjonile üle kanda, ning tegi sadade tuhandete USA dollarite väärtuses ülekandeid Talibani, sealhulgas Talibani kõrgema astme juhtide heaks. 2011. aasta lõpus võttis Ahmed Shah oma Quettas (Pakistan) asuva hawala haru kaudu vastu ka Talibani nimel tehtud ülekande, mille raha kasutati väetiste ja isetehtud lõhkeseadmete komponentide, sealhulgas patareide ja süütenööride ostmiseks. 2011. aasta keskel tegi Talibani finantskomisjoni juht Gul Agha Ishakzai Ahmed Shahile ülesandeks hoiustada oma ettevõttes Roshan Money Exchange Talibani jaoks mitu miljonit USA dollarit. Gul Agha selgitas, et kui raha oli vaja üle kanda, andis ta Ahmed Shahile teada Talibani poolse vastuvõtja. Seejärel eraldas Ahmed Shah oma hawala süsteemi kaudu nõutud summa. Alates 2010. aasta keskpaigast teostas Ahmed Shah rahaülekandeid Pakistani ja Afganistani vahel Talibani juhtide ja uimastikauplejate jaoks. Lisaks oma abistavale tegevusele annetas Ahmed Shah 2011. aastal Talibanile suuri, kuid täpsustamata summasid.

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 262/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Melon du Quercy (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1165/2004 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2007) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Melon du Quercy” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1165/2004 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2007) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Melon du Quercy” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, täpsustades toote kirjeldust, päritolutõendit, tootmismeetodit, märgistust, riiklikke nõudeid ja kontrolliasutuse andmeid. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, täpsustades toote kirjeldust, päritolutõendit, tootmismeetodit, märgistust, riiklikke nõudeid ja kontrolliasutuse andmeid.

| (4) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike, võib komisjon selle heaks kiita ilma määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 50 ja 52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike, võib komisjon selle heaks kiita ilma määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 50 ja 52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud geograafilise tähise „Melon du Quercy” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT L 224, 25.6.2004, lk 16.

3

(4)  ELT L 238, 11.9.2007, lk 29.

4

---

I LISA

Kaitstud geograafilise tähise „Melon du Quercy” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused.

1.   Põllumajandustoote kirjeldus

Kuna Euroopa turustusnorm (määrus (EÜ) nr 1615/2001) tühistati 1. juulil 2009, asendati viide ühenduse määruses (EÜ) nr 1615/2001 osutatud I klassile sellega, et spetsifikaati lisati üksikasjad (sordi omadused, hea kvaliteet ja ühetaoline pakendamine), mis esialgu olid ette nähtud normiga.

Esialgses spetsifikaadis tehti vahet Charente’i meloni ja muude pika säilivusajaga melonitüüpide vahel. Arvestades, et kõik toote „Melon du Quercy” saamiseks kasutatavad melonid kuuluvad Charente’i tüüpi, tehti ettepanek teksti kokkuvõtvaks ümbersõnastamiseks.

Eri pakendamisviiside loetelu on asendatud selgesõnalise kohustusega pakendada melonid ühtlaselt, nii et kõige suuremate melonite kaal ei oleks kõige väiksemate melonite kaalust üle 30 % suurem.

Kõnealuse toote sertifitseerimist reguleerivate siseriiklike tekstide kohaselt on meloni suhkrusisalduse miinimumväärtus 11 Brixi kraadi ning see on ka tootmistavadele vastav väärtus. Seetõttu tehakse ettepanek muuta kaitstud geograafilise tähise spetsifikaati, asendades määratlus „üle 11 Brixi kraadi” määratlusega „üle 11 Brixi kraadi või sellega võrdne.”

2.   Üksikasjad, mis kinnitavad, et põllumajandustoode on pärit määratletud piirkonnast.

Selleks et meloni „Melon du Quercy” päritolu kontroll oleks tõhusam, viidi sisse ettevõtjate identifitseerimine. Vastav peatükk hõlmab kõiki teavitamise, registri pidamise või toodete identifitseerimisega seotud kohustusi.

Jaekaubanduses turustamise üksikasjadest lähtuvalt ja arvestades, et melonid „Melons du Quercy” on ühekaupa identifitseeritavad, ei ole identifitseerimist võimaldavate andmete märkimine pakendil enam kohustuslik. Tarbijaid teavitatakse müügikohas või hinnasiltidel oleva reklaami abil.

3.   Tootmismeetodi kirjeldus

Tootmise kirjeldust on muudetud, et tuua selgemini esile meloni „Melons du Quercy” tootmisetappide (tootmise, sorteerimise ja seejärel pakendamise) järgnevus. Eri turustuskanalite määramine on välja jäetud ning selle asemel rõhutatakse kõigi ettevõtjate ühiseid kohustusi.

Meloni „Melons du Quercy” kvaliteedi tagamiseks on tehtud täpsustusi ka lubatud sortide nimekirja iga-aastase koostamise korras.

Riiklikest õigusaktidest tulenevate sätete ülevõtmise tõttu ja selleks, et tootmisetappe veelgi täpsustada, on spetsifikaati lisatud eeskirjad istutamise ja seemnete, niisutamise, väetamise, taimetervise, melonite väljavalimise ja sorteerimise kohta.

Sortide areng ja viimase 15 aasta kogemus ning soojad suved (eelkõige 2005. aasta suvi) võimaldavad tagada, et melonite korjamine pärast kella 13.00 ehk suvekuumuses ei muuda toote „Melons du Quercy” kvaliteeti. Kohustus korjata meloneid enne kella 13.00 on seega välja jäetud.

Sama käib korjamise kohta ühe kihina, mis oli põhjendatud löökidele väga tundlike sortide puhul. 2009. aastal katsetati korjamist alustele mitmes kihis ja kuna märgatavat kvaliteedi langust ei täheldatud, lisati ka selline võimalus.

Pakendamise puhul on jäetud välja viide alusele, võimaldades nii kasutada märksa kvaliteetsemaid pakendamisviise, näiteks kaste.

Lähtuvalt jaekaubanduses turustamise üksikasjadest, millega kaasneb melonite pidev väljapanek müügilettidele, on jäetud sellise pakendamisviisi puhul välja kohustus pakendada toode õnarustega pakenditesse ja kasutada pehmenduseks paberit.

4.   Kontrolliasutus

Ajakohastatud on kontrolliasutuse andmeid. Lisatud on viide kontrolliasutuse akrediteerimisele.

5.   Märgisel kasutatav eriteave

Lisatud on KGTga (IGP) seotud erikohustused. Tühistatud on riiklikest tekstidest (CCP) tulenevad kohustused.

6.   Euroopa või riiklikest sätetest tulenevate nõuete järgimine.

Lisatud on tabel peamiste punktidega, mida tuleb riiklike nõuete kohaselt kontrollida.

---

II LISA

KOONDDOKUMENT

Määrus (EÜ) nr 510/2006 (1)

„MELON DU QUERCY”

EÜ nr: FR-PGI-0205-0086-13.10.2011

KGT (X) KPN ( )

1.   Nimetus

„Melon du Quercy”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Charente’i tüüpi sortidesse kuuluv sileda või reljeefse kirju mustriga ja rohekashalli kuni kollast värvi koore ning oranži viljalihaga melon miinimumkaaluga 450 g.

Terviklik, haigusteta, värske välimusega, kõva, puhas, hea kvaliteediga vili on korjatud koos viljavarrega, mille pikkus peab jääma alla 2 cm.

Refraktormeetriline indeks on vähemalt 11 Brixi kraadi.

Melonid „Melon du Quercy” antakse müüki tervelt ja pakendatult. Igas pakendis ei tohi kõige suurema meloni kaal olla kõige väiksema meloni kaalust üle 30 % suurem.

Iga pakendi sisu peab olema ühtlane ja sisaldama samaväärse kasvu, valmidusastme ja kindlasti sama värvusega meloneid.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Melonit „Melon du Quercy” kasvatatakse kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Melonid valitakse välja, sorteeritakse ja pakendatakse kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilises piirkonnas.

Toote kvaliteedi tagamiseks peavad need tegevused toimuma väga kiiresti, sest toode tuleb lasta turule koristamisele järgneva kuue päeva jooksul.

Väljavalimise ja sorteerimise etapp toimuvad geograafilises piirkonnas, kuna need etapid on peamise tähtsusega selliste melonite valikul, mida saaks märgistada kaitstud geograafilise tähisega. Neid tegevusi viivad läbi väljaõppinud töötajad, kes oskavad hinnata melonite parimat valmimisastet koore värvuse ja refraktormeetriliselt mõõdetava suhkrusisalduse näitaja alusel.

Kuna melonid tuleb pakendada väljavaliku- ja sorteerimisetappidega samaaegselt, toimub ka pakendamisetapp geograafilises piirkonnas, et meloni „Melon du Quercy” kvaliteeti rikkuda võiv viljade käsitlemine oleks viidud miinimumini. Lisaks sellele on nii tagatud toote jälgitavus, sest igale melonile kinnitatakse individuaalne märgis ja toote pakendil on logo „Melon du Quercy” ning nende kohta on sisse seatud vastav eriarvestus.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

| — | Toote nimetus: „Melon du Quercy”, |
| --- | --- |

—

Toote nimetus: „Melon du Quercy”,

| — | logo KGT (IGP) ja/või tähistus „Kaitstud geograafialine tähis” („Indication Géographique Protégée”) |
| --- | --- |

—

logo KGT (IGP) ja/või tähistus „Kaitstud geograafialine tähis” („Indication Géographique Protégée”)

| — | ja logo „Melon du Quercy” on igal viljal. |
| --- | --- |

—

ja logo „Melon du Quercy” on igal viljal.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega „Melon du Quercy” piirkond hõlmab järgmisi haldusüksusi:

| — | Loti departemangu kantonid Castelnau-Montratier, Lalbenque, Montcuq ning kommuunid Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Concots, Floressas, Labastide-Marnhac, Lacapelle-Cabanac, Mauroux, Le Montat, Sauzet, Sérignac ja Villesèque; |
| --- | --- |

—

Loti departemangu kantonid Castelnau-Montratier, Lalbenque, Montcuq ning kommuunid Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Concots, Floressas, Labastide-Marnhac, Lacapelle-Cabanac, Mauroux, Le Montat, Sauzet, Sérignac ja Villesèque;

| — | Lot-et-Garonne’i departemangu kantonid Beauville, Penne-d’Agenais, Puymirol, Tournon-d’Agenais; |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonne’i departemangu kantonid Beauville, Penne-d’Agenais, Puymirol, Tournon-d’Agenais;

| — | Tarn-et-Garonne’i departemangu kantonid Bourg-de-Visa, Caussade, Lafrançaise, Lauzerte, Moissac, Molières, Monclar-de-Quercy, Montaigu-de-Quercy, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Négrepelisse, Villebrumier ning kommuunid Castelsagrat, Gasques, Goudourville, Montjoi, Mouillac, Perville, Pommevic, Saint-Clair ja Valence. |
| --- | --- |

—

Tarn-et-Garonne’i departemangu kantonid Bourg-de-Visa, Caussade, Lafrançaise, Lauzerte, Moissac, Molières, Monclar-de-Quercy, Montaigu-de-Quercy, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Négrepelisse, Villebrumier ning kommuunid Castelsagrat, Gasques, Goudourville, Montjoi, Mouillac, Perville, Pommevic, Saint-Clair ja Valence.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Kohaliku kliima eripäraks olev ookeani (jahe ja niiske) ning Vahemere (soe ja kuiv) mõjude vaheldumine põhjustab igapäevaseid suuri õhutemperatuuri kõikumisi. Selline mõõdukas kliima on melonite kasvatamiseks väga sobiv.

Kasvatuspinnaseks on savi-lubjamullad. Sellised mullad on meloniviljeluseks väga kohased.

5.2.   Toote eripära

Melon „Melon du Quercy” kuulub Charente’i tüüpi sortidesse, mille koor on sile või reljeefse mustriga, mille vaod on rohkem või vähem märgatavad.

Vilja iseloomustab oranžikas, mahlane, tihe ja samal ajal suussulav viljaliha.

Agronoomilised ja organoleptilised (lõhn, maitse jne) nõuded, kohaldatuna savi-lubja muldade, kliima tüüpiliste omaduste ja koristusnõuete (sobivaim valmimishetk) kontekstis, on otsustavad tegurid selliste viljade kasvatamisel, milles väljenduvad kõige paremini magus maitse (11 Brixi kraadi), hästi väljakujunenud lõhn ja maitse ning paleti tagasihoitud ja iseloomulikud aroomid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Geograafilise piirkonna kliima- ja mullastikutingimused aitavad aromaatsete viljade kasvatamisele kaasa.

Ühest küljest on savi-lubjamullad tasakaalustatud struktuuriga ja õhku hästi läbilaskvad, tagades taimede korrapärase kasvu ja taimede jaoks sobivaima mineraalainete tasakaalu.

Teisest küljest mõjutab Quercy eripärane kliima viljade moodustumist, mille tõttu ühel taimel moodustub just sobivaim arv vilju. Sel viisil on igale taimele tagatud vajalik hulk toitaineid. Samaaegselt soodustab Vahemerelise kliima (soe ja kuiv) valdav mõju eelkõige suvel viljade valmimist.

Melonite „Melon du Quercy” kvaliteedi aluseks on ka kohalikus melonikasvatusvaldkonnas töötavate inimeste iidne oskusteave, mis väljendub eelkõige selliste sortide valikus, mis on tootmispiirkonnaga eriti hästi kohandunud, viljade korjamises siis, kui need on kõige sobivamas valmidusastmes ja sobivates tähtaegades, mille jooksul tuleb melonid pärast korjamist müügiks ette valmistada.

Toote maine on kujunenud välja tänu sellele, et tootjad määrasid meloni „Melon du Quercy” kindlaks juba 1994. aastal. Rohked melonite turustamisega seotud üritused aitavad toote tuntusele kaasa, näiteks võib tuua augusti keskel toimuva Belfort du Quercy peo või hooaja avaürituse juulis 1994 Loti prefektuuri saalis, mis leidis kohalikus pressis märkimisväärset kajastust. Juulis 1996 avaldas ajaleht Dépêche du Midi artikli pealkirjaga „Suurepärane Quercy melon”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMelonDuQuercy.pdf

---

(1)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 263/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1855/2005 (3) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1855/2005 (3) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT L 297, 15.11.2005, lk 5.

3

(4)  ELT C 125, 28.4.2012, lk 5.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Mela Alto Adige / Südtiroler Apfel (KGT)

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 264/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cipolla Rossa di Tropea Calabria (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 284/2008 (3) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 284/2008 (3) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, täpsustades sibulate esitlemist ja pakendamist ning märgistamist. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, täpsustades sibulate esitlemist ja pakendamist ning märgistamist.

| (4) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike, võib komisjon selle heaks kiita ilma määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 50 kuni 52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike, võib komisjon selle heaks kiita ilma määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 50 kuni 52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud geograafilise tähise „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse I lisa kohaselt.

Artikkel 2

Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT L 86, 28.3.2008, lk 21.

3

---

I LISA

Kaitstud geograafilise tähise „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused.

| — | Artikli 5 kuuenda ja seitsmenda lõigu tekst

  „Pärast koristamist eemaldatakse pärlsibula (cipollotti) mugulatelt mullaga kaetud pealmised soomused, lõigatakse pealsed, jättes need 40 cm pikkusteks, ning asetatakse kimpuseotud mugulad restidele.
  Vahetuks tarbimiseks mõeldud värsketel sibulamugulatel (cipolla da consumo fresco) eemaldatakse samuti soomused ning lõigatakse vajadusel pealsed, jättes need 60 cm pikkuseks, seejärel seotakse sibulad 5–8 kg raskustesse kimpudesse ning asetatakse restidele või korvidesse.”

  asendatakse järgmisega:

  „Pärast koristamist eemaldatakse pärlsibulamugulatelt (cipollotti) mullaga kaetud pealmised soomused, lõigatakse pealsed, jättes need 30–60 cm pikkusteks, ning asetatakse kimpuseotud mugulad restidele.
  Vahetuks tarbimiseks mõeldud värsketel sibulamugulatel (cipolla da consumo fresco) eemaldatakse pealmised soomused ning lõigatakse pealsed, jättes need 35–60 cm pikkusteks ning seejärel seotakse sibulad 1,5–6 kg raskustesse kimpudesse ning asetatakse korvidesse või restidele.” |
| --- | --- |

—

Artikli 5 kuuenda ja seitsmenda lõigu tekst

„Pärast koristamist eemaldatakse pärlsibula (cipollotti) mugulatelt mullaga kaetud pealmised soomused, lõigatakse pealsed, jättes need 40 cm pikkusteks, ning asetatakse kimpuseotud mugulad restidele.

Vahetuks tarbimiseks mõeldud värsketel sibulamugulatel (cipolla da consumo fresco) eemaldatakse samuti soomused ning lõigatakse vajadusel pealsed, jättes need 60 cm pikkuseks, seejärel seotakse sibulad 5–8 kg raskustesse kimpudesse ning asetatakse restidele või korvidesse.”

asendatakse järgmisega:

„Pärast koristamist eemaldatakse pärlsibulamugulatelt (cipollotti) mullaga kaetud pealmised soomused, lõigatakse pealsed, jättes need 30–60 cm pikkusteks, ning asetatakse kimpuseotud mugulad restidele.

Vahetuks tarbimiseks mõeldud värsketel sibulamugulatel (cipolla da consumo fresco) eemaldatakse pealmised soomused ning lõigatakse pealsed, jättes need 35–60 cm pikkusteks ning seejärel seotakse sibulad 1,5–6 kg raskustesse kimpudesse ning asetatakse korvidesse või restidele.”

| — | Artikli 9 teises lõigu tekst

  „Tarbimisse antavad kaitstud geograafilise tähisega „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” märgistatud sibulamugulad tuleb pakendada vastavalt järgmisele korrale:






  — | pärlsibulad (cipollotti) peavad olema pakendatud kimpuseotult papp-, plastik- või puitkarpidesse, olles nii ka müügivalmis; |
| --- | --- | --- |

—

Artikli 9 teises lõigu tekst

„Tarbimisse antavad kaitstud geograafilise tähisega „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” märgistatud sibulamugulad tuleb pakendada vastavalt järgmisele korrale:

—

pärlsibulad (cipollotti) peavad olema pakendatud kimpuseotult papp-, plastik- või puitkarpidesse, olles nii ka müügivalmis;

| — | värskeks kasutuseks mõeldud sibulad (cipolla da consumo fresco) peavad olema seotud 5–8 kg raskustesse kimpudesse ning asetatud restidele või korvidesse;” |
| --- | --- |

—

värskeks kasutuseks mõeldud sibulad (cipolla da consumo fresco) peavad olema seotud 5–8 kg raskustesse kimpudesse ning asetatud restidele või korvidesse;”

asendatakse järgmisega:

„Tarbimisse antavad kaitstud geograafilise tähisega „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” märgistatud sibulamugulad tuleb pakendada vastavalt järgmisele korrale:

| — | pärlsibulad (cipollotti) peavad olema pakendatud kimpuseotult papp-, plastik- või puitkarpidesse, olles nii ka müügivalmis; |
| --- | --- |

—

pärlsibulad (cipollotti) peavad olema pakendatud kimpuseotult papp-, plastik- või puitkarpidesse, olles nii ka müügivalmis;

| — | värskeks kasutuseks mõeldud sibulad (cipolla da consumo fresco) peavad olema seotud 1,5–6 kg raskustesse kimpudesse ning asetatud restidele või korvidesse;” |
| --- | --- |

—

värskeks kasutuseks mõeldud sibulad (cipolla da consumo fresco) peavad olema seotud 1,5–6 kg raskustesse kimpudesse ning asetatud restidele või korvidesse;”

Muudetud on toote pakendamise ettevalmistamise kohta käivaid nõudeid, mis võimaldab suuremat paindlikkust pakendi suuruse valimisel ning vastab uutele turunõuetele pakendamise osas.

| — | Artikli 9 neljanda lõigu tekst

  „Olenemata läbimõõdust peab kimbus olema vähemalt kuus mugulat ning samalaadsete pakendite puhul peab sibulate hulk ja kaal olema ühetaoline.”

  asendatakse järgmisega:

  „Olenemata läbimõõdust peab kimbus olema vähemalt kuus mugulat.”

  Traditsioonilise palmiku müümisel antakse kohalikele töötajatele suurem vabadus muuta palmik isikupärasemaks mugulate arvu ja suurusega. |
| --- | --- |

—

Artikli 9 neljanda lõigu tekst

„Olenemata läbimõõdust peab kimbus olema vähemalt kuus mugulat ning samalaadsete pakendite puhul peab sibulate hulk ja kaal olema ühetaoline.”

asendatakse järgmisega:

„Olenemata läbimõõdust peab kimbus olema vähemalt kuus mugulat.”

Traditsioonilise palmiku müümisel antakse kohalikele töötajatele suurem vabadus muuta palmik isikupärasemaks mugulate arvu ja suurusega.

| — | Artikli 9 seitsmenda lõigu tekst

  „Et tagada toote täielik äratuntavus, selleks kannavad tarbimisse antavad pärlsibulad (cipollotti), vahetuks tarbimiseks mõeldud värsked sibulakimbud (cipolle da consumo fresco) ja kuivatamiseks mõeldud sibulapalmikud (cipolle da serbo) logo ja kaubamärgiga kleebist.”

  asendatakse järgmisega:

  „Et tagada toote jälgitavus ja täielik äratuntavus kantakse tarbimisse antavate pärlsibulate (cipollotto) ja kuivatamiseks mõeldud sibulapalmikutele (cippolla da serbo) pandavale kleebisele või muule pakendimaterjalile ELi logo ja kaubamärk, korvidesse või restidesse asetatud vahetuks tarbimiseks mõeldud värsked sibulakimbud (cippolla da consumo fresco) varustatakse aga täieliku märgistusega, mis sisaldab ärinime, ELi logo, kaubamärki ja toote liiki.”

  Sellise söögisibula „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” puhul, mis kuulub liiki vahetuks tarbimiseks mõeldud värske sibulakimp (cipolla da consumo fresco), kantakse märgisele ärinimi, ELi logo ja kaubamärgi kujutis ning toote liik. Sel viisil on iga kimp varustatud märgisega, mis sisaldab tarbijale vajalikku teavet toote nõuetekohaseks identifitseerimiseks. |
| --- | --- |

—

Artikli 9 seitsmenda lõigu tekst

„Et tagada toote täielik äratuntavus, selleks kannavad tarbimisse antavad pärlsibulad (cipollotti), vahetuks tarbimiseks mõeldud värsked sibulakimbud (cipolle da consumo fresco) ja kuivatamiseks mõeldud sibulapalmikud (cipolle da serbo) logo ja kaubamärgiga kleebist.”

asendatakse järgmisega:

„Et tagada toote jälgitavus ja täielik äratuntavus kantakse tarbimisse antavate pärlsibulate (cipollotto) ja kuivatamiseks mõeldud sibulapalmikutele (cippolla da serbo) pandavale kleebisele või muule pakendimaterjalile ELi logo ja kaubamärk, korvidesse või restidesse asetatud vahetuks tarbimiseks mõeldud värsked sibulakimbud (cippolla da consumo fresco) varustatakse aga täieliku märgistusega, mis sisaldab ärinime, ELi logo, kaubamärki ja toote liiki.”

Sellise söögisibula „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” puhul, mis kuulub liiki vahetuks tarbimiseks mõeldud värske sibulakimp (cipolla da consumo fresco), kantakse märgisele ärinimi, ELi logo ja kaubamärgi kujutis ning toote liik. Sel viisil on iga kimp varustatud märgisega, mis sisaldab tarbijale vajalikku teavet toote nõuetekohaseks identifitseerimiseks.

cipolla da consumo fresco

| — | Spetsifikaadis olevaid viiteid määrusele (EMÜ) nr 2081/92 on ajakohastatud. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadis olevaid viiteid määrusele (EMÜ) nr 2081/92 on ajakohastatud.

---

II LISA

KOONDDOKUMENT

Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 (1)

„CIPOLLA ROSSA DI TROPEA CALABRIA”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0369-28.9.2011

KGT (X) KPN ( )

1.   Nimetus

„Cipolla Rossa di Tropea Calabria”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud geograafilise tähisega „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” märgistatakse hariliku sibula (Allium cepa L.) järgmistesse ökotüüpidesse kuuluvaid mugulaid, millel on iseloomulik kuju ning mis moodustuvad varakult:

| — | „Tondo Piatta” – varajane sort; |
| --- | --- |

—

„Tondo Piatta” – varajane sort;

| — | „Mezza campana” – keskvarajane sort; |
| --- | --- |

—

„Mezza campana” – keskvarajane sort;

| — | „Allungata” – hiline sort. |
| --- | --- |

—

„Allungata” – hiline sort.

Eristada võib kolme liiki sibulat.

| | Cipollotto (pärlsibul)






  — | Värvus: valkjast roosaka või violettpunaseni. |
| --- | --- | --- |

Cipollotto (pärlsibul)

—

Värvus: valkjast roosaka või violettpunaseni.

| — | Maitse: magus ja mahe. |
| --- | --- |

—

Maitse: magus ja mahe.

| — | Suurus: ELi normides ettenähtule vastav. |
| --- | --- |

—

Suurus: ELi normides ettenähtule vastav.

| | Cipolla da consumo fresco (vahetuks tarbimiseks mõeldud värske sibul)






  — | Värvus: valkjast roosa või violettpunaseni. |
| --- | --- | --- |

Cipolla da consumo fresco (vahetuks tarbimiseks mõeldud värske sibul)

—

Värvus: valkjast roosa või violettpunaseni.

| — | Maitse: magus ja mahe. |
| --- | --- |

—

Maitse: magus ja mahe.

| — | Suurus: ELi normides ettenähtule vastav. |
| --- | --- |

—

Suurus: ELi normides ettenähtule vastav.

| | Cipolla da serbo (kuivatamiseks mõeldud sibul)






  — | Värvus: punakast violettpunaseni. |
| --- | --- | --- |

Cipolla da serbo (kuivatamiseks mõeldud sibul)

—

Värvus: punakast violettpunaseni.

| — | Maitse: magus ja krõmpsuv. |
| --- | --- |

—

Maitse: magus ja krõmpsuv.

| — | Suurus: ELi normides ettenähtule vastav. |
| --- | --- |

—

Suurus: ELi normides ettenähtule vastav.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Söögisibula „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” kõik tootmisetapid külvamisest kuni saagi koristamiseni peavad toimuma tootmise geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pärast söögisibula „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” mugulate koristamist töödeldakse neid järgmiselt:

| — | pärlsibula (cipollotti) mugulatelt eemaldatakse mullaga kaetud pealmised soomused, lõigatakse pealsed, jättes need 30–60 cm pikkusteks, ning asetatakse kimpuseotud mugulad restidele; |
| --- | --- |

—

pärlsibula (cipollotti) mugulatelt eemaldatakse mullaga kaetud pealmised soomused, lõigatakse pealsed, jättes need 30–60 cm pikkusteks, ning asetatakse kimpuseotud mugulad restidele;

| — | vahetuks tarbimiseks mõeldud värsketel sibulamugulatel (cipolla da consumo fresco) eemaldatakse pealmised soomused ning lõigatakse pealsed, jättes need 35–60 cm pikkusteks ning seejärel seotakse sibulad 1,5–6 kg raskustesse kimpudesse ning asetatakse korvidesse või restidele; |
| --- | --- |

—

vahetuks tarbimiseks mõeldud värsketel sibulamugulatel (cipolla da consumo fresco) eemaldatakse pealmised soomused ning lõigatakse pealsed, jättes need 35–60 cm pikkusteks ning seejärel seotakse sibulad 1,5–6 kg raskustesse kimpudesse ning asetatakse korvidesse või restidele;

| — | kuivatamiseks mõeldud sibulamugulad (cipolla da serbo) kogutakse põllule aunadesse, kaetakse pealsetega ja jäetakse 8–15 päevaks kuivama, mille tulemusel mugulad muutuvad tihkeks, kõvaks ja värvilt erkpunaseks; juba kuivanud mugulate soomused võib eemaldada või mugulad pealsete abil kokku põimida; olenemata läbimõõdust peab kimbus olema vähemalt kuus mugulat; sibulaid võib müüa erineva kaaluga, kuid kuni 25 kg raskuste kogustena, mis on müügil kottides või restidel. |
| --- | --- |

—

kuivatamiseks mõeldud sibulamugulad (cipolla da serbo) kogutakse põllule aunadesse, kaetakse pealsetega ja jäetakse 8–15 päevaks kuivama, mille tulemusel mugulad muutuvad tihkeks, kõvaks ja värvilt erkpunaseks; juba kuivanud mugulate soomused võib eemaldada või mugulad pealsete abil kokku põimida; olenemata läbimõõdust peab kimbus olema vähemalt kuus mugulat; sibulaid võib müüa erineva kaaluga, kuid kuni 25 kg raskuste kogustena, mis on müügil kottides või restidel.

Et tagada toote jälgitavus, kontroll ning kvaliteet tuleb sibulad pakendada toomispiirkonnas ning arvestada tavapäraseid meetodeid, mis on kinnistunud kohalikes tavades ja traditsioonides.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Konteineritel peab olema muu tekstiga võrreldes kaks korda suuremas kirjas märgitud kaitstud geograafiline tähis „Cipolla Rossa di Tropea Calabria”, lisaks sellele toote tüübi täpsustus „cipollotto”, „cipolla da consumo fresco”, „cipolla da serbo” ning kaubamärk.

Et tagada toote jälgitavus ja täielik äratuntavus kantakse turustamisel pärlsibulate (cipollotto) ja kuivatamiseks mõeldud sibulapalmikute (cippolla da serbo) kleebisele või muule materjalile ELi logo ja kaubamärk, korvidesse või restidesse asetatud vahetuks tarbimiseks mõeldud värsked sibulakimbud (cippolla da consumo fresco) varustatakse aga täieliku märgistusega, mis sisaldab ärinime, ELi logo, kaubamärki ja toote liiki.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” söögisibula tootmispiirkond hõlmab tervikuna või osaliselt allpool osutatud maa-alasid Calabria maakonna järgmistes kommuunides.

Cosenza provints:

osa Fiumefreddo, Longobardi, Serra d’Aiello, Belmonte ja Amantea kommuunidest;

Catanzaro provints:

osa Nocera Terinese, Falerna, Gizzeria, Lamezia Terme ja Curinga kommuunidest;

Vibo Valentia provints:

osa Pizzo, Vibo Valentia, Briatico, Parghelia, Zambrone, Zaccanopoli, Zungri, Drapia, Tropea, Ricadi, Spilinga, Joppolo ja Nicotera kommuunidest.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Söögisibul „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” kasvab liivasel või kergelt liivasel savi või lubjarikkal pinnasel rannikupiirkonnas või jõgede ja mägijõgede ümbruses, milles sisalduv kruus ei ole takistuseks sibulamugulate kasvule ja arengule. Rannikualad on väga sobivad vahetuks tarbimiseks mõeldud varajase sibula kasvatamiseks. Sisemaal asuvad põllud oma raskemate savi- ja lubjarikaste muldadega sobivad hästi kuivatamiseks mõeldud sibulate kasvatamiseks. Nagu minevikus, on punane sibul tänapäevalgi omal kohal nii perekondlikel maalappidel kui põllumajandusmaastikku üldpilti kujundavatel suurtel põldudel, seda kasutatakse toiduvalmistamises, kohalikes roogades ning traditsioonilistes retseptides.

Selle kogu maailmas hästi tuntud ja oma valdkonnas ainulaadse toote kõrge kvaliteedi saavutamisele aitavad kaasa ka määratletud piirkonna pinnase- ja ilmastikutingimused.

5.2.   Toote eripära

Söögisibul „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” on tuntud oma iseloomulike kvaliteedi ja organoleptiliste omaduste poolest – mugulad on mahedad, magusad, hästi seeditavad. Tänu nimetatud omadustele võib söögisibulat „Cipolla Rossa di Tropea – Calabria” tarvitada toorelt suuremates kogustes kui tavalist sibulat.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kaitstud geograafilise tähise „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” registreerimistaotluste põhjenduseks on toote tuntus ja kuulsus, mis on saavutatud muu hulgas tänu erinevatele tooteedendusalgatustele, millest annavad tunnistust ka ajaloolised ja bibliograafilised viited. Erinevates ajaloolistes ja bibliograafilistes allikates on märgitud, et sibulat hakati Vahemere piirkonnas ja Calabrias kasvatama Kreeka ja Foiniikia vallutuste vahepealsel ajajärgul. Keskajal ja renessansiperioodil oli sibul kõrgelt hinnatud kui peamine kohalik toidus ning majandussaadus, mida kasutati vahetuskaubana, müüdi ja eksporditi meritsi Tuneesiasse, Alžeeriasse ja Kreekasse. Mitmed 18. ja 19. sajandil Calabrias viibinud maailmarändurid, kes külastasid Pizzo ja Tropea vahele jäävat Türreeni mere rannikut, on jätnud kirjalikke ülestähendusi Cipolle rosse ehk punase sibula asulatest. Sibul on alati kuulunud kohalike põllumeeste toidulauale ja kohalike toodete nimekirja. Calabrias 1905. aastal rännanud ja Tropead külastanud doktor Albertit üllatas kohalike elanike vaesus ja asjaolu, et nende söögiks oli ainult sibul. 20. sajandi algusaastatel mindi Tropea sibulakasvatuses üle väikestelt perekondlikelt aialappidelt ja juurviljaaedadelt tõhusama tootlikkusega suurpõllundusele. 1929. aastal ehitatud Valle Ruffa veejuhe võimaldas niisutamist, suuremaid põlde ja tõhusamat tootlikkust. Bourbonide dünastia valitsemisajal levis toode eriti hästi, jõudis ka Põhja-Euroopa turgudele ning muutus lühikese ajaga taganõutud ja hinnatud kaubaks, nagu kirjutatakse uurimuses Studi sulla Calabria – 1901, milles viidatakse ka mugulate kujule ja Calabria pikergustele punastele sibulatele. Esimesi korrapäraseid statistilisi andmeid Calabria sibulate kohta võib leida põllumajandusentsüklopeedias Enciclopedia agraria Reda (1936–39). Sibulatele üleriigilist kuulsust toonud ja asjaomasele piirkonnale ajaloolist ja kultuurilist väärtust lisanud toote ainulaadse eripära tõttu – mida veel tänapäevalgi võib kohata põllumajandustegevuses, toiduvalmistamises, igapäevases keeles ja rahvakultuuriüritustel – esineb turul ka toote jäljendamist ja nimetuse võltsimist.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Cipolla Rossa di Tropea Calabria” muutmistaotluse 10. augusti 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 185.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või:

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 265/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Wachauer Marille (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Wachauer Marille” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Wachauer Marille” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

3

(4)  ELT C 140, 16.5.2012, lk 18.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

AUSTRIA

Wachauer Marille (KPN)

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 266/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Münchener Bier (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1549/98) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Münchener Bier” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1549/98) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Münchener Bier” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

3

(4)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 25.

4

(5)  ELT C 140, 16.5.2012, lk 8.

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 1151/2012 I lisa I osas loetletud põllumajandustooted ja toit:

Klass 2.1.   Õlu

SAKSAMAA

Münchener Bier (KGT)

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 267/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Chianti Classico (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2446/2000 (3) (muudetud määrusega (EL) nr 216/2011 (4)) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Chianti Classico” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2446/2000 (3) (muudetud määrusega (EL) nr 216/2011 (4)) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Chianti Classico” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Taotluses soovitakse spetsifikaati muuta, täpsustades toote kirjeldust, tootmismeetodit ja pakendamist. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses soovitakse spetsifikaati muuta, täpsustades toote kirjeldust, tootmismeetodit ja pakendamist.

| (4) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike, võib komisjon selle heaks kiita ilma määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike, võib komisjon selle heaks kiita ilma määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetuse „Chianti Classico” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  EÜT L 281, 7.11.2000, lk 12.

3

(4)  ELT L 59, 4.3.2011, lk 17.

4

---

I LISA

Kiidetakse heaks päritolunimetuse „Chianti Classico” spetsifikaadi järgmine muudatus.

—   Toote kirjeldus

Lisati viide Toskaana õlitaimede iduplasma registrile, kuna dokumenti tuleb korrapäraselt ajakohastada, et võtta arvesse kõnealusel territooriumil kasvavate iidsete oliivipuude põhjal tehtavate geenialaste teadusuuringute tulemusi.

Kõnealune muudatus ei tulene seega soovist hakata kasutama uusi sorte, vaid täiustunud teadmistest selle kohta, kuidas kasutada juba pikka aega olemas olnud vanu sorte, mida ei ole seni kirjeldatud ega registrisse kantud.

—   Tootmismeetod

Õlikultuuri omadused

Kultuuri kasvukeskkonna omadustest rääkides peeti vajalikuks viia miinimumkõrgus, millest madalamal kasvavaid oliivipuid enam registrisse ei kanta, 20 meetrit madalamale, arvestades et piirkonna miinimumkõrgus on 180 meetrit üle merepinna. Põhjuseks on see, et spetsifikaadi esimese versiooni koostamisel ei olnud kasutatavad mõõtmissüsteemid nii täpsed kui praegu. Tänu kaasaegsetele GPS-süsteemidele teostati täpsem mõõdistamine.

Õlitoodang

Oliivisalude jaoks, mille tihedus on üle 500 puu hektari kohta, kehtestati uus toodangutase, kuna oliiviõli „Chianti Classico” tootmisterritoorium hõlmab 1990. aastatest pärinevaid istandusi, mis vastavad tolleaegsetele tehnilistele nõuetele ja mille puhul ei ole 650 kilogrammi toodetava oliiviõli piirang hektari kohta nii majanduslikult kui ka sektori arengu seisukohalt mõistlik.

Korje- ja säilitusmeetod

Oliivide transpordil võib lisaks kastidele kasutada ka muid aluseid ja kärusid, kui oliivid viiakse töötlemisse korjamisega samal päeval, või juhul, kui tegemist on õhuaukudega kastidega, siis kolme (3) selleks ette nähtud päeva jooksul.

Oliiviõli pressimismeetod ja partii koostamine

Kui kasutusele on võetud konstruktorite poolt välja arendatud uued tehnoloogilised süsteemid, mida teistes oliiviõli tootvates riikides juba rakendatakse ja mis aitavad kokku hoida üha olulisemaks muutuvat veeressurssi, on nüüdsest võimalik kasutada oliivide puhastamiseks õhku.

Vastavussertifikaadi kehtivus

Sertifikaadi nõuetele vastavat oliiviõli võib villida pudelisse kuni oliivide koristusele järgneva aasta 31. oktoobrini, kui oliiviõli on filtreeritud settevabaks enne 31. detsembrit, ja igal juhul hiljemalt sertifitseerimistaotluse kuupäevaks.

Kui oliiviõli on spetsifikaadis ette nähtud keemiliste ja organoleptiliste omadustega ja selle säilitamistingimused on nõuetekohased, siis säilides omadused muutuvad vähe, jäädes siiski kaitstud päritolunimetusega oliiviõlile „Chianti Classico” esitatavate nõuete piiresse. Lisatud on filtreerimisnõue, täpsustades, et selle eesmärk on selitamine (ja mitte üksnes kurnamine) ning see peab olema toimunud enne 31. detsembrit, et hakata harjutama õlitootjaid uute konserveerimistehnoloogiatega, mis on kvaliteetse õli turustamiseks kohasemad.

Muu hulgas on täpsustatud, et oliiviõli füüsikalised omadused peavad olema proovide võtmisel lõplikud, st kui soovitakse villida nõuetekohast oliiviõli hiljemalt oliivide koristusele järgneva aasta 31. oktoobriks ja kui oliiviõli on filtreeritud settevabaks enne 31. detsembrit või igal juhul hiljemalt enne proovide võtmist, kui asjaomane taotlus on saadud enne 31. detsembrit.

Selleks et mitte piirata põllumajandusettevõtja vabadust, lisatakse muudatusega võimalus oliiviõli mitte filtreerida, kuid kohustuslik on säilitada oliiviõli inertgaasi keskkonnas, sest nii säilivad oliiviõli kvalitatiivsed omadused kõige paremini.

—   Muu (pakendamine)

Metallanumaid võib nüüdsest kasutada alla 3- ja 5-liitrise mahuga pakendite puhul.

Lisatud on isegi alla 100 ml mahuga pakendid, tingimusel et neid ei müüda eraldi, vaid lastakse turule pakendites, mille kogukaal vastab õigusaktidega lubatud kogustele. Muudatus tuleneb kohustusest olla vastavuses turu nõuetega, mille kohaselt võimaldavad väikesed pakendid tulla paremini vastu toitlustussektori soovidele, sest seal ei soovita korduvalt kasutada juba avatud pudeleid, ja tagada toote edendamine, et parandada selle nähtavust.

---

II LISA

KOONDDOKUMENT

Määrus (EÜ) nr 510/2006 (1)

CHIANTI CLASSICO

EÜ nr: IT-PDO-0205-0977-07.11.2011

KGT ( ) KPN (X)

1.   Nimetus

Chianti Classico

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.5. | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
| --- | --- |

Klass 1.5.

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Chianti Classico” ekstra neitsioliiviõli tootmiseks kasutatakse registreeritud oliiviistandustest pärit oliive, millest vähemalt 80 % kuulub sortidesse ’Frantoio’, ’Correggiolo’, ’Moraiolo’ ja ’Leccino’ (eraldi või kombineerituna) ning mitte üle 20 % piirkonna muudesse sortidesse, mis peavad olema samuti kantud Toskaana õlitaimede iduplasma registrisse.

Selleks et õli saaks anda tarbimisse kaitstud päritolunimetuse „Chianti Classico” all, peab see olema järgmiste omadustega:

| — | happesus (väljendatud oleiinhappena) kuni 0,5 %; |
| --- | --- |

—

happesus (väljendatud oleiinhappena) kuni 0,5 %;

| — | peroksiidarv kuni 12 mekv O2/kg; |
| --- | --- |

—

peroksiidarv kuni 12 mekv O2/kg;

| — | ultraviolettkiirguse neeldumine: K232 kuni 2,1 ja K270 kuni 0,2; |
| --- | --- |

—

ultraviolettkiirguse neeldumine: K232 kuni 2,1 ja K270 kuni 0,2;

| — | suur oleiinhappesisaldus: > 72 %; |
| --- | --- |

—

suur oleiinhappesisaldus: > 72 %;

| — | CMP (polüfenoolid) sisaldus kokku üle 150 ppm; |
| --- | --- |

—

CMP (polüfenoolid) sisaldus kokku üle 150 ppm;

| — | tokoferoolide sisaldus kokku üle 140 ppm. |
| --- | --- |

—

tokoferoolide sisaldus kokku üle 140 ppm.

Lisaks peavad oliiviõlil olema järgmised omadused:

| — | intensiivne roheline kuni kuldse varjundiga roheline värvus; |
| --- | --- |

—

intensiivne roheline kuni kuldse varjundiga roheline värvus;

| — | oliiviõli puhas aroom ja puuviljaline maitse. |
| --- | --- |

—

oliiviõli puhas aroom ja puuviljaline maitse.

Täpsemalt peavad degusteerimiskatse tulemused vastama järgmistele näitajatele:

| a) | roheline puuviljalisus 3–8; |
| --- | --- |

a)

roheline puuviljalisus 3–8;

| b) | mõrudus 2–8; |
| --- | --- |

b)

mõrudus 2–8;

| c) | teravus 2–8. |
| --- | --- |

c)

teravus 2–8.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Ekstra neitsioliiviõli „Chianti Classico” tootmiseks kasutatavad oliivid peavad olema kasvatatud, toodetud ja jahvatatud üksnes punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna territooriumil.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Õli „Chianti Classico” tuleb tootmispiirkonnas pakendada klaasist või metallist anumatesse, mille mahud on kindlaks määratud ja nominaalmahutavus kuni viis (5) liitrit. Lubatud on ka alla 100 ml mahutavusega, erineva kujuga klaasist, metallist või polüetüleentereftalaadist (PET-kile) anumad, tingimusel et pakendamisel on arvestatud kehtivate õigusaktidega lubatud kogumahutavust. Iga anum tuleb sulgeda hermeetiliselt, nii et selle avamisel pitser murdub.

Ekstra neitsioliiviõli „Chianti Classico” peab olema pakendatud geograafilises tootmispiirkonnas, sest nii on kõige paremini tagatud toote päritolu kontroll ja pakendamata toote piirkonnast väljaveol võivad halveneda või kaduda punktiga 3.2 kindlaks määratud eriomadused, eelkõige ekstra neitsioliiviõli „Chianti Classico” iseloomulikud mõrud ja teravad noodid, mida saab kindlaks määrata fenoolsete antioksüdantide sisalduse ja lõhnaainete iseloomu järgi. Ümbervalamisel, pumpamisel, transpordil ja mahalaadimisel (väljaspool geograafilist piirkonda toimuval villimisel korratakse neid tegevusi sagedamini) võib ekstra neitsioliiviõli „Chianti Classico” kaotada oma iseloomulikud omadused, mida on kirjeldatud punktis 3.2.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakendite märgistele tuleb lisaks tavapärastele seaduste ja kaubanduseeskirjadega ette nähtud üksikasjadele märkida selges ja kustumatus kirjas „Olio Extravergine di Oliva Chianti Classico” ning vahetult selle järel sõnad „Denominazione di Origine Protetta” ja tootmisaasta.

Päritolunimetusele on keelatud lisada käesolevas spetsifikaadis sõnaselgelt sätestamata kirjeldusi. Siiski on lubatud kasutada tootjate ühenduste embleeme ning põllumajandusettevõtete, maavalduste ja talude nimesid või kohanimesid, mis viitavad oliivide tegelikule tootmispaigale.

Päritolunimetus peab olema märgisel selgete, kustutamatute tähtedega, mis eristuvad selgesti märgise värvist. Mis tahes muude lisatud sõnade tähtede suurus ei või ületada 50 % päritolunimetuse tähtede suurusest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Oliiviõli „Chianti Classico” tootmise piirkond hõlmab Siena ja Firenze provintsi järgmiste kommuunide halduspiirkondi: Castellina in Chianti, Gaiole in Chianti, Greve in Chianti ja Radda in Chianti tervikuna ning Barberino Val d’Elsa, Castelnuovo Berardenga, Poggibonsi, San Casciano in Val di Pesa ja Tavarnelle Val di Pesa osaliselt.

See piirkond vastab 31. juuli 1932. aasta ministeeriumidevahelises dekreedis (avaldatud 9. septembril 1932. aastal Itaalia ametlikus teatajas nr 209) kirjeldatud veini „Chianti Classico” tootmise piirkonnale.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Oliiviõli „Chianti Classico” tootmise piirkonnas on erilised klimaatilised ja hüdrogeoloogilised tingimused ning piirkond ise on geograafiliselt hästi välja kujunenud juba alates 14. sajandist.

Tootmispiirkonna maastik ja kliima on küllaltki ühtsed, neid iseloomustavad mõõduka temperatuuriga ja kuivad sügised ning karmid talved. Kogu piirkond tervikuna on omadustega, mis võimaldavad kasvatada oliivipuid kogu piirkonna looduslikus ulatuses, ning see asjaolu mõjutas ja mõjutab praegugi viljade valmimise tsüklit.

Kõnealuses piirkonnas kasutatavate vanade viljelustehnikate kohaselt korjatakse viljad enne tegelikku valmimist otse puult.

Temperatuuritingimuste tõttu viljelevad kohalikud põllumajandustootjad kindla võrakujuga (laialiulatuvate okstega või vaasikujuline pügamine) oliivipuid, sest nendes laialiulatuvates võrades jaotub paremini soojus ja valgus, mis on olulised elemendid oliivipuude arenguks neil lühikestel ajavahemikel aastas.

5.2.   Toote eripära

Ekstra neitsioliiviõli „Chianti Classico” toodetakse Toskaanas traditsiooniliselt kasvatatavatest sortidest ja selle eripäraks on omapärased sensoorsed omadused, eelkõige intensiivselt mõrkjas ja terav maitse ning tuntavad puuviljalised noodid lõhnabuketis.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kaitstud päritolunimetusega ekstra neitsioliiviõli „Chianti Classico” keemilised ja organoleptilised omadused on seotud tootmispiirkonna kliimatingimustega, mis mõjutavad otseselt fenoolide koguselist ja kvalitatiivset koostist, maitses tuntavat mõrudust ja teravust ning puuviljalisuse intensiivsust.

Kuna vilju tuleb esimeste sügiseste öökülmade eest kaitsta, on tavapärane varane saagikoristus (st enne, kui oliivide valmimine on lõppenud). Selle tava puhul saadakse küll mõnevõrra väiksem kogus õli, kuid sel viisil korjatud oliivides on polüfenoolide tase veel siiski kõrge ning aitab tuua maitses intensiivselt esile mõrud ja teravad noodid, mille järgi õli „Chianti Classico” ära tunda. Kuna sügisel on tootmispiirkonna temperatuurivahemik väga kõikuv, on neitsioliiviõlile „Chianti Classico” iseloomulik ka väga selge puuviljaline aroom.

Tootmispiirkond leidis märkimisväärset tunnustust hertsog Cosimo III poolt 1716. aastal välja kuulutatud seadusega, milles märgiti territooriumi tegelikud piirid ja kiideti kohaliku veini- ja oliivitootmise eripära: seadus kujutas endast teatavat kaitstud päritolunimetust ammu enne selle termini leiutamist. 1819. aastal loetles G. Tavanti oliive käsitlevas täielikus teoreetilises ja praktilises uurimuses „Chianti Classico” tootmispiirkonna peamised kasvatatavad sordid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

[Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7]

Spetsifikaadi kokkuvõttega saab tutvuda veebisaidil

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 268/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Oberpfälzer Karpfen (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1495/2002) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Oberpfälzer Karpfen” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1495/2002) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Oberpfälzer Karpfen” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

3

(4)  EÜT L 225, 22.8.2002, lk 11.

4

(5)  ELT C 353, 3.12.2011, lk 19.

5

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.7.   Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

SAKSAMAA

Oberpfälzer Karpfen (KGT)

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 269/2013,

18. märts 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Danablu (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Taani taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 828/2003) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Danablu” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Taani taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 828/2003) (4) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Danablu” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

3

(4)  ELT L 120, 15.5.2003, lk 3.

4

(5)  ELT C 150, 26.5.2012, lk 13.

5

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3.   Juust

TAANI

Danablu (KGT)

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 270/2013,

21. märts 2013,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil (edaspidi „nimekiri”) määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil (edaspidi „nimekiri”) määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

| (3) | Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja asjakohasus, kolmandates riikides läbiviidud Toidu- ja Veterinaarameti auditite tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta annavad alust arvata, et nimekirja tuleks muuta. |
| --- | --- |

(3)

Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja asjakohasus, kolmandates riikides läbiviidud Toidu- ja Veterinaarameti auditite tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta annavad alust arvata, et nimekirja tuleks muuta.

| (4) | Eelkõige tuleks nimekirja muuta, et vähendada ametlike kontrollide sagedust nende toodete puhul, mille vastavus asjaomastele liidu õigusaktidega ette nähtud nõuetele on teabeallikate kohaselt üldiselt paranenud, ning mille puhul puudub seega vajadus jätkata praeguse sagedusega kontrollimist. Nimekirjas tuleks vastavalt muuta Taist pärit koriandri lehtede ja basiiliku kande osa, mis käsitleb pestitsiidide jääkide esinemise suhtes teostatava füüsilise ja identsuskontrolli sagedust. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige tuleks nimekirja muuta, et vähendada ametlike kontrollide sagedust nende toodete puhul, mille vastavus asjaomastele liidu õigusaktidega ette nähtud nõuetele on teabeallikate kohaselt üldiselt paranenud, ning mille puhul puudub seega vajadus jätkata praeguse sagedusega kontrollimist. Nimekirjas tuleks vastavalt muuta Taist pärit koriandri lehtede ja basiiliku kande osa, mis käsitleb pestitsiidide jääkide esinemise suhtes teostatava füüsilise ja identsuskontrolli sagedust.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisas asendatakse Tai kannete rida, mis käsitleb koriandrilehtede ja basiiliku (püha basiilik, vürtsbasiilik) (Toit – värsked ürdid) pestitsiidide jääkide esinemise suhtes teostatava füüsilise ja identsuskontrolli sagedust, järgmisega:

| „— | Koriandrilehed |
| --- | --- |

„—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (4)

10”

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Toit – värsked ürdid)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 11.

2

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 271/2013,

21. märts 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 97,3 |
| MA | 73,5 |
| TN | 111,4 |
| TR | 116,0 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 158,2 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 170,9 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 44,9 |
| TR | 96,6 |
| ZZ | 70,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,8 |
| IL | 67,7 |
| MA | 72,4 |
| TN | 58,0 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | TR | 79,2 |
| ZZ | 79,2 |
| 0808 10 80 | AR | 115,6 |
| BR | 89,9 |
| CL | 133,8 |
| CN | 75,8 |
| MK | 35,4 |
| US | 162,3 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 102,0 |
| 0808 30 90 | AR | 110,1 |
| CL | 141,6 |
| CN | 85,7 |
| TR | 164,1 |
| US | 150,6 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 125,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

97,3

MA

73,5

TN

111,4

TR

116,0

ZZ

99,6

0707 00 05

JO

194,1

MA

158,2

TR

160,3

ZZ

170,9

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

44,9

TR

96,6

ZZ

70,8

0805 10 20

EG

55,8

IL

67,7

MA

72,4

TN

58,0

TR

61,9

ZZ

63,2

0805 50 10

TR

79,2

ZZ

79,2

0808 10 80

AR

115,6

BR

89,9

CL

133,8

CN

75,8

MK

35,4

US

162,3

ZA

101,5

ZZ

102,0

0808 30 90

AR

110,1

CL

141,6

CN

85,7

TR

164,1

US

150,6

ZA

99,4

ZZ

125,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/51

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 272/2013,

21. märts 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143 koosmõjus artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 8.

2

(3)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47.

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 140,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 158,7 | 0 | AR |
| 167,5 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 275,5 | 7 | AR |
| 227,2 | 22 | BR |
| 304,9 | 0 | CL |
| 239,6 | 18 | TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 286,4 | 3 | BR |
| 313,4 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Munakollased | 375,8 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 494,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 276,6 | 3 | BR |
| 212,0 | 22 | TH |
| 3502 11 90 | Kuivatatud munaalbumiin | 750,3 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

140,0

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

158,7

0

AR

167,5

0

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

275,5

7

AR

227,2

22

BR

304,9

0

CL

239,6

18

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

286,4

3

BR

313,4

0

CL

0408 11 80

Munakollased

375,8

0

AR

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

494,0

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

276,6

3

BR

212,0

22

TH

3502 11 90

Kuivatatud munaalbumiin

750,3

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

OTSUSED

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/53 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/53

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. märts 2013,

Regioonide Komitee kahe Rootsi liikme ja ühe Rootsi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2013/143/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Rootsi valitsuse ettepanekut

ning arvestades, et

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Britt-Marie LÖVGRENI and Annelie STARKI ametiaja lõppemisega. Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Tore HULTI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Britt-Marie LÖVGRENI and Annelie STARKI ametiaja lõppemisega. Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Tore HULTI ametiaja lõppemisega,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Tore HULT, Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Tore HULT, Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun

| — | Ulrika CARLEFALL LANDERGREN, Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun |
| --- | --- |

—

Ulrika CARLEFALL LANDERGREN, Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Anders ROSÉN, Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Anders ROSÉN, Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. märts 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

S. COVENEY

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/54

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/144/ÜVJP,

21. märts 2013,

millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/172/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/172/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2014.

| (3) | Otsust 2011/172/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/172/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/172/ÜVJP artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse 22. märtsini 2014.”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 21. märts 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

P. HOGAN

---

(1)  ELT L 76, 22.3.2011, lk 63.

1

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/55

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2013/145/ÜVJP,

21. märts 2013,

millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 1. augusti 2011. aasta otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis, (1) eriti selle artiklit 5 ja artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/486/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/486/ÜVJP.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas ja muutis 11. veebruaril ja 25. veebruaril 2013 nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas ja muutis 11. veebruaril ja 25. veebruaril 2013 nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. märts 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

P. HOGAN

---

(1)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 57.

1

---

LISA

I.   Otsuse 2011/486/ÜVJP lisas esitatud loetelu kanded allpool nimetatud isikute kohta asendatakse järgmiste kannetega.

A.   Talibaniga seotud isikud

| 1. | Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (teiste nimedega: a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)
  Tiitel: a) maulavi, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kandahari linn, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Passi nr: OR 1961825 (välja antud Mullah Akhtari nimele 4. veebruaril 2003 Afganistani konsulaadi poolt Quettas, Pakistanis; pass kaotas kehtivuse 2. veebruaril 2006). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) alates 2007. aasta maist Talibani ülemnõukogu liige; c) Talibani nõukogu finantskomisjoni liige; d) Atiqullah Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 25.1.2001. |
| --- | --- |

1.

Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (teiste nimedega: a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)

Tiitel: a) maulavi, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kandahari linn, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Passi nr: OR 1961825 (välja antud Mullah Akhtari nimele 4. veebruaril 2003 Afganistani konsulaadi poolt Quettas, Pakistanis; pass kaotas kehtivuse 2. veebruaril 2006). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) alates 2007. aasta maist Talibani ülemnõukogu liige; c) Talibani nõukogu finantskomisjoni liige; d) Atiqullah Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 25.1.2001.

| 2. | Atiqullah Wali Mohammad (teise nimega: Atiqullah)
  Tiitel: a) hadži, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal avalike tööde ministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1962. Sünnikoht: a) Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Khwaja Maliki küla, Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Muu teave: a) Talibani ülemnõukogu poliitikakomisjoni liige 2010. aastal, b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, c) kuulub Alizai hõimu, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 31.1.2001. |
| --- | --- |

2.

Atiqullah Wali Mohammad (teise nimega: Atiqullah)

Tiitel: a) hadži, b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal avalike tööde ministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1962. Sünnikoht: a) Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Khwaja Maliki küla, Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. Muu teave: a) Talibani ülemnõukogu poliitikakomisjoni liige 2010. aastal, b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, c) kuulub Alizai hõimu, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammadi vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 31.1.2001.

Lisateave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

pärast Kabuli vallutamist Talibani poolt 1996. aastal määrati Atiqullah ametikohale Kandaharis. 1999. või 2000. aastal nimetati ta põllumajandusministri esimeseks asetäitjaks, seejärel Talibani režiimi avalike tööde ministri asetäitjaks. Pärast Talibani režiimi langemist sai Atiqullahist Talibani tegevohvitser Afganistani lõunaosas. 2008. aastal sai temast Afganistani Helmandi provintsi Talibani kuberneri asetäitja.

II.   Otsuse 2011/486/ÜVJP lisas esitatud loetellu lisatakse järgmine kanne.

A.   Talibaniga seotud isikud

| 1. | Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (teiste nimedega: a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah)
  Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Sünniaeg: a) 1. jaanuar 1985, b) 1981. Sünnikoht: Quetta, Pakistan. Passi nr: Pakistani passi number NC5140251, välja antud 23. oktoobril 2009, kaotab kehtivuse 22. oktoobril 2014. Riiklik isikukood: Pakistani riikliku isikutunnistuse number 54401-2288025-9. Aadress: Quetta, Pakistan. Muu teave: a) ettevõtte Roshan Money Exchange omanik ja juht, b) osutas finantsteenuseid Ghul Agha Ishakzaile ja muudele Talibani liikmetele Helmandi provintsis. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 26.2.2013. |
| --- | --- |

1.

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (teiste nimedega: a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah)

Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Sünniaeg: a) 1. jaanuar 1985, b) 1981. Sünnikoht: Quetta, Pakistan. Passi nr: Pakistani passi number NC5140251, välja antud 23. oktoobril 2009, kaotab kehtivuse 22. oktoobril 2014. Riiklik isikukood: Pakistani riikliku isikutunnistuse number 54401-2288025-9. Aadress: Quetta, Pakistan. Muu teave: a) ettevõtte Roshan Money Exchange omanik ja juht, b) osutas finantsteenuseid Ghul Agha Ishakzaile ja muudele Talibani liikmetele Helmandi provintsis. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 26.2.2013.

Lisateave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah on ettevõtte Roshan Money Exchange omanik ja juht. Ettevõte annab finants-, materiaalset ja tehnoloogilist abi ning osutab finants- ja muid teenuseid Talibanile ja Talibani toetuseks. Roshan Money Exchange hoiustab ja edastab rahalisi vahendeid Talibani sõjaliste operatsioonide ning Talibani rolli toetamiseks Afganistani uimastikaubanduses. Alates 2011. aastast on Roshan Money Exchange olnud üheks peamiseks rahateenuste osutajaks (hawala), keda Talibani liikmed Helmandi provintsis kasutavad.

Ahmed Shah on osutanud hawala teenuseid Talibani juhtidele Helmandi provintsis mitme aasta jooksul ning alates 2011. aastast oli ta Talibani poolt usaldatud rahateenuste osutaja. 2012. aasta alguses andis Taliban Ahmed Shahile korralduse kanda raha mitmele hawalale Lashkar Gahis (Helmandi provints), kust üks Talibani kõrgema astme juht need vahendid eraldas.

2011. aasta lõpus koondas Ahmed Shah sadu tuhandeid USA dollareid, et need Talibani finantskomisjonile üle kanda, ning tegi sadade tuhandete USA dollarite väärtuses ülekandeid Talibani, sealhulgas Talibani kõrgema astme juhtide heaks. 2011. aasta lõpus võttis Ahmed Shah oma Quettas (Pakistan) asuva hawala haru kaudu vastu ka Talibani nimel tehtud ülekande, mille raha kasutati väetiste ja isetehtud lõhkeseadmete komponentide, sealhulgas patareide ja süütenööride ostmiseks. 2011. aasta keskel tegi Talibani finantskomisjoni juht Gul Agha Ishakzai Ahmed Shahile ülesandeks hoiustada oma ettevõttes Roshan Money Exchange Talibani jaoks mitu miljonit USA dollarit. Gul Agha selgitas, et kui raha oli vaja üle kanda, andis ta Ahmed Shahile teada Talibani-poolse vastuvõtja. Seejärel eraldas Ahmed Shah oma hawala süsteemi kaudu nõutud summa. Alates 2010. aasta keskpaigast teostas Ahmed Shah rahaülekandeid Pakistani ja Afganistani vahel Talibani juhtide ja uimastikauplejate jaoks. Lisaks abistavale tegevusele annetas Ahmed Shah 2011. aastal Talibanile suuri, kuid täpsustamata summasid.

---

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/58

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

20. märts 2013,

millega määratakse kindlaks vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenevad summad Ühendkuningriigis 2013. kalendriaastaks

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1577 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2013/146/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artikli 10c lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriik, kes kohaldas nõukogu määruse (EÜ) nr 378/2007 (2) artiklit 1 seoses 2012. kalendriaastaga, võib kohaldada vähendamist (edaspidi „vabatahtlik kohandamine”) kõigi otsetoetuste summade suhtes, mida antakse tema territooriumil seoses 2013. kalendriaastaga. Vabatahtlikku kohandamist kohaldatakse lisaks otsetoetuste kohandamisele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 10a. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriik, kes kohaldas nõukogu määruse (EÜ) nr 378/2007 (2) artiklit 1 seoses 2012. kalendriaastaga, võib kohaldada vähendamist (edaspidi „vabatahtlik kohandamine”) kõigi otsetoetuste summade suhtes, mida antakse tema territooriumil seoses 2013. kalendriaastaga. Vabatahtlikku kohandamist kohaldatakse lisaks otsetoetuste kohandamisele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 10a.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõikes 5 on sätestatud, et liikmesriigid teevad otsuse ja teatavad komisjonile vabatahtliku kohandamise määra kogu territooriumi ja, kui see on asjakohane, iga piirkonna kohta ning kogusumma, mida vähendatakse vabatahtliku kohandamise kohaldamisel kogu territooriumi ja, kui see on asjakohane, iga piirkonna kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõikes 5 on sätestatud, et liikmesriigid teevad otsuse ja teatavad komisjonile vabatahtliku kohandamise määra kogu territooriumi ja, kui see on asjakohane, iga piirkonna kohta ning kogusumma, mida vähendatakse vabatahtliku kohandamise kohaldamisel kogu territooriumi ja, kui see on asjakohane, iga piirkonna kohta.

| (3) | Ühendkuningriik on määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõike 2 kohaselt määranud kindlaks ning komisjonile teatanud järgmised piirkondlikult kohaldatavad vabatahtliku kohandamise määrad.







  Piirkond | Põllumajandustootjale antav otsetoetuste summa
  (eurodes) | Vabatahtliku kohandamise määr |
| --- | --- | --- | --- |
| Inglismaa | Alla 5 000 | 14 % |
| 5 000 ja rohkem, kuid alla 300 000 | 9 % |
| 300 000 ja rohkem | 5 % |
| Wales | Alla 5 000 | 6,5 % |
| 5 000 ja rohkem, kuid alla 300 000 | 1,5 % |
| 300 000 ja rohkem | 0 % |
| Šotimaa | Alla 5 000 | 9 % |
| 5 000 ja rohkem, kuid alla 300 000 | 4 % |
| 300 000 ja rohkem | 0 % |

(3)

Ühendkuningriik on määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõike 2 kohaselt määranud kindlaks ning komisjonile teatanud järgmised piirkondlikult kohaldatavad vabatahtliku kohandamise määrad.

Piirkond

Põllumajandustootjale antav otsetoetuste summa

(eurodes)

Vabatahtliku kohandamise määr

Inglismaa

Alla 5 000

14 %

5 000 ja rohkem, kuid alla 300 000

9 %

300 000 ja rohkem

5 %

Wales

Alla 5 000

6,5 %

5 000 ja rohkem, kuid alla 300 000

1,5 %

300 000 ja rohkem

0 %

Šotimaa

Alla 5 000

9 %

5 000 ja rohkem, kuid alla 300 000

4 %

300 000 ja rohkem

0 %

| (4) | Ühendkuningriik on teatanud komisjonile kogusumma, mida vähendatakse vabatahtliku kohandamise kohaldamisel 2013. kalendriaastal, pidades kinni määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõikes 3 sätestatud ülemmäärast ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 10b lõike 5 punktile b. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik on teatanud komisjonile kogusumma, mida vähendatakse vabatahtliku kohandamise kohaldamisel 2013. kalendriaastal, pidades kinni määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10b lõikes 3 sätestatud ülemmäärast ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 10b lõike 5 punktile b.

| (5) | Seepärast tuleks kindlaks määrata Ühendkuningriigis vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenev summa, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks kindlaks määrata Ühendkuningriigis vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenev summa,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigis vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenev summa 2013. kalendriaastal on 296,3 miljonit eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.

Brüssel, 20. märts 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

1

(2)  ELT L 95, 5.4.2007, lk 1.

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/60

---

ELi-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2013,

18. märts 2013,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 III tabelit ja IV tabeli punkti b

(2013/147/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 22. juulil 1972 Brüsselis alla kirjutatud lepingut Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (edaspidi „leping”), (1) mida on muudetud 26. oktoobril 2004 Luxembourgis alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, millega muudetakse lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, (2) ja selle protokolli nr 2, eriti selle protokolli artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks on kindlaks määratud lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks on kindlaks määratud lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad.

| (2) | Nende toorainete tegelikud hinnad, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on lepinguosaliste siseturgudel muutunud. |
| --- | --- |

(2)

Nende toorainete tegelikud hinnad, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on lepinguosaliste siseturgudel muutunud.

| (3) | Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 2 muudetakse järgmiselt:

| a) | III tabel asendatakse käesoleva otsuse I lisas oleva tekstiga; |
| --- | --- |

a)

III tabel asendatakse käesoleva otsuse I lisas oleva tekstiga;

| b) | IV tabeli punkt b asendatakse käesoleva otsuse II lisas oleva tekstiga. |
| --- | --- |

b)

IV tabeli punkt b asendatakse käesoleva otsuse II lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2013.

Brüssel, 18. märts 2013

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Luc DEVIGNE

---

(1)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

1

(2)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 19.

2

---

I LISA

„III   TABEL

ELi ja Šveitsi siseturu võrdlushinnad

| Põllumajandussaadus | Šveitsi siseturu võrdlushind | ELi siseturu võrdlushind | Artikli 4 lõige 1
  Kohaldatakse Šveitsi poolel Šveitsi ja Eli võrdlushind | Artikli 3 lõige 3
  Kohaldatakse ELi poolel Šveitsi ja Eli võrdlushind |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveitsi frankides 100 kilogrammi netomassi kohta | Šveitsi frankides 100 kilogrammi netomassi kohta | Šveitsi frankides 100 kilogrammi netomassi kohta | Eurodes 100 kilogrammi netomassi kohta |
| harilik nisu | 52,60 | 32,55 | 20,05 | 0,00 |
| kõva nisu | — | — | 1,20 | 0,00 |
| rukis | 44,50 | 27,65 | 16,85 | 0,00 |
| oder | — | — | — | — |
| mais | — | — | — | — |
| harilik nisujahu | 95,50 | 57,15 | 38,35 | 0,00 |
| täispiimapulber | 603,80 | 348,65 | 255,15 | 0,00 |
| lõssipulber | 419,50 | 316,45 | 103,05 | 0,00 |
| või | 1 037,65 | 383,65 | 654,00 | 0,00 |
| valge suhkur | — | — | — | — |
| munad | — | — | 38,00 | 0,00 |
| värske kartul | 42,10 | 31,35 | 10,75 | 0,00 |
| taimne rasv | — | — | 170,00 | 0,00” |

Põllumajandussaadus

Šveitsi siseturu võrdlushind

ELi siseturu võrdlushind

Artikli 4 lõige 1

Kohaldatakse Šveitsi poolel Šveitsi ja Eli võrdlushind

Artikli 3 lõige 3

Kohaldatakse ELi poolel Šveitsi ja Eli võrdlushind

Šveitsi frankides 100 kilogrammi netomassi kohta

Šveitsi frankides 100 kilogrammi netomassi kohta

Šveitsi frankides 100 kilogrammi netomassi kohta

Eurodes 100 kilogrammi netomassi kohta

harilik nisu

52,60

32,55

20,05

0,00

kõva nisu

—

—

1,20

0,00

rukis

44,50

27,65

16,85

0,00

oder

—

—

—

—

mais

—

—

—

—

harilik nisujahu

95,50

57,15

38,35

0,00

täispiimapulber

603,80

348,65

255,15

0,00

lõssipulber

419,50

316,45

103,05

0,00

või

1 037,65

383,65

654,00

0,00

valge suhkur

—

—

—

—

munad

—

—

38,00

0,00

värske kartul

42,10

31,35

10,75

0,00

taimne rasv

—

—

170,00

0,00”

---

II LISA

„IV   TABEL

| b) | Põllumajanduskomponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajandussaaduste põhisummasid:







  Põllumajandussaadus | Šveitsi poolel kohaldatav põhisumma
  Artikli 3 lõige 2 | ELi poolel kohaldatav põhisumma
  Artikli 4 lõige 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | Eurodes 100 kg netomassi kohta |
| harilik nisu | 17,00 | 0,00 |
| kõva nisu | 1,00 | 0,00 |
| rukis | 14,00 | 0,00 |
| oder | — | — |
| mais | — | — |
| harilik nisujahu | 33,00 | 0,00 |
| täispiimapulber | 217,00 | 0,00 |
| lõssipulber | 88,00 | 0,00 |
| või | 514,00 | 0,00 |
| valge suhkur | — | — |
| munad | 32,00 | 0,00 |
| värske kartul | 9,00 | 0,00 |
| taimne rasv | 145,00 | 0,00” |

b)

Põllumajanduskomponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajandussaaduste põhisummasid:

Põllumajandussaadus

Šveitsi poolel kohaldatav põhisumma

Artikli 3 lõige 2

ELi poolel kohaldatav põhisumma

Artikli 4 lõige 2

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

Eurodes 100 kg netomassi kohta

harilik nisu

17,00

0,00

kõva nisu

1,00

0,00

rukis

14,00

0,00

oder

—

—

mais

—

—

harilik nisujahu

33,00

0,00

täispiimapulber

217,00

0,00

lõssipulber

88,00

0,00

või

514,00

0,00

valge suhkur

—

—

munad

32,00

0,00

värske kartul

9,00

0,00

taimne rasv

145,00

0,00”

---

Parandused

| 22.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/63

---

Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 261, 6. august 2004
  )

(Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 19, köide 7, lk 69)

Leheküljel 70 artikli 2 esimese lõigu punktides b ja c

asendatakse

„b)   ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitav tegevus– hõlmab juhtumeid, millele on viidatud direktiivi 2002/90/EÜ artiklites 1 ja 2;

c)   inimkaubandus– hõlmab juhtumeid, millele on viidatud raamotsuse 2002/629/JSK artiklites 1, 2 ja 3;”

järgmisega:

„b)   ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitav tegevus– hõlmab juhtumeid, mille taolistele on viidatud direktiivi 2002/90/EÜ artiklites 1 ja 2;

c)   inimkaubandus– hõlmab juhtumeid, mille taolistele on viidatud raamotsuse 2002/629/JSK artiklites 1, 2 ja 3;”.

---