# Eiropas Savienības L 166/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.166.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 18. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.166.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 18. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/283/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 25. jūlijs) par valsts atbalstu SA.23839 (C 44/2007), ko Francija piešķīrusi uzņēmumam FagorBrandt
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5043)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/284/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 19. decembris) par valsts atbalstu SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) Itālijas īstenotā shēma attiecībā uz pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa atbrīvojuma piemērošanu nekustamajam īpašumam, ko noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9461)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 53 – Vienoti noteikumi L3 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu | 55 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 74 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu | 88 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2013/283/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 25. jūlijs) par valsts atbalstu SA.23839 (C 44/2007), ko Francija piešķīrusi uzņēmumam FagorBrandt
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5043)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5043)

1

1

2013/284/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 19. decembris) par valsts atbalstu SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) Itālijas īstenotā shēma attiecībā uz pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa atbrīvojuma piemērošanu nekustamajam īpašumam, ko noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9461)

   (
  1
  )

ex

ex

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9461)

1

24

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 53 – Vienoti noteikumi L3 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

3

55

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 74 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

1

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 18.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 25. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.23839 (C 44/2007), ko Francija piešķīrusi uzņēmumam FagorBrandt

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5043)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/283/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Francija ar 2007. gada 6. augusta vēstuli paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu grupai FagorBrandt. |
| --- | --- |

(1)

Francija ar 2007. gada 6. augusta vēstuli paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu grupai FagorBrandt.

| (2) | Komisija 2007. gada 10. oktobra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 10. oktobra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo atbalstu.

| (4) | Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām, proti, diviem konkurentiem un atbalsta saņēmēja. Electrolux iesniedza piezīmes ar 2007. gada 14. decembra vēstuli. Pēc sanāksmes ar Komisijas dienestiem 2008. gada 20. februārī šis uzņēmums iesniedza papildu piezīmes 2008. gada 26. februāra un 2008. gada 12. marta vēstulēs. Konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, iesniedza piezīmes ar 2007. gada 17. decembra vēstuli (4). Uzņēmums FagorBrandt iesniedza piezīmes ar 2007. gada 17. decembra vēstuli. Komisija ar 2008. gada 15. janvāra un 2008. gada 13. marta vēstuli nosūtīja šīs piezīmes Francijai, dodot tai iespēju tās komentēt, un saņēma Francijas komentārus attiecīgi ar 2008. gada 15. februāra vēstuli un dokumentu, kuru tā iesniedza 2008. gada 18. marta sanāksmē (skatīt 5. apsvērumu). |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām, proti, diviem konkurentiem un atbalsta saņēmēja. Electrolux iesniedza piezīmes ar 2007. gada 14. decembra vēstuli. Pēc sanāksmes ar Komisijas dienestiem 2008. gada 20. februārī šis uzņēmums iesniedza papildu piezīmes 2008. gada 26. februāra un 2008. gada 12. marta vēstulēs. Konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, iesniedza piezīmes ar 2007. gada 17. decembra vēstuli (4). Uzņēmums FagorBrandt iesniedza piezīmes ar 2007. gada 17. decembra vēstuli. Komisija ar 2008. gada 15. janvāra un 2008. gada 13. marta vēstuli nosūtīja šīs piezīmes Francijai, dodot tai iespēju tās komentēt, un saņēma Francijas komentārus attiecīgi ar 2008. gada 15. februāra vēstuli un dokumentu, kuru tā iesniedza 2008. gada 18. marta sanāksmē (skatīt 5. apsvērumu).

| (5) | Francija 2007. gada 13. novembra vēstulē iesniedza Komisijai savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Komisijas dienestu, Francijas iestāžu un uzņēmuma FagorBrandt sanāksme notika 2008. gada 18. martā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 24. aprīļa un 2008. gada 7. maija vēstulēs. Otra sanāksme, kurā piedalījās tie paši dalībnieki, notika 2008. gada 12. jūnijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 9. jūlija vēstulē. Komisija 2008. gada 15. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kuru Francijas iestādes sniedza 2008. gada 16. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Francija 2007. gada 13. novembra vēstulē iesniedza Komisijai savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Komisijas dienestu, Francijas iestāžu un uzņēmuma FagorBrandt sanāksme notika 2008. gada 18. martā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 24. aprīļa un 2008. gada 7. maija vēstulēs. Otra sanāksme, kurā piedalījās tie paši dalībnieki, notika 2008. gada 12. jūnijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 9. jūlija vēstulē. Komisija 2008. gada 15. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kuru Francijas iestādes sniedza 2008. gada 16. jūlijā.

| (6) | Komisija 2008. gada 21. oktobrī attiecībā uz uzņēmumam FagorBrandt piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu 31 miljona euro apmērā pieņēma pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem (5) (turpmāk “2008. gada 21. oktobra lēmums”). |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2008. gada 21. oktobrī attiecībā uz uzņēmumam FagorBrandt piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu 31 miljona euro apmērā pieņēma pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem (5) (turpmāk “2008. gada 21. oktobra lēmums”).

| (7) | Vispārējā tiesa atcēla šo lēmumu 2012. gada 14. februārī (6) (turpmāk “Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums”) par acīmredzamu divkāršu kļūdu vērtējumā: no vienas puses, nepiemērota kompensācijas pasākuma ņemšana vērā un, no otras puses, analīzes trūkums par iepriekšējā nesaderīgā atbalsta, ko piešķīrušas Itālijas iestādes (turpmāk “Itālijas atbalsts”) un kas vēl nav atgūts, ar apstiprinātā atbalsta kumulatīvo ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

(7)

Vispārējā tiesa atcēla šo lēmumu 2012. gada 14. februārī (6) (turpmāk “Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums”) par acīmredzamu divkāršu kļūdu vērtējumā: no vienas puses, nepiemērota kompensācijas pasākuma ņemšana vērā un, no otras puses, analīzes trūkums par iepriekšējā nesaderīgā atbalsta, ko piešķīrušas Itālijas iestādes (turpmāk “Itālijas atbalsts”) un kas vēl nav atgūts, ar apstiprinātā atbalsta kumulatīvo ietekmi uz konkurenci.

| (8) | Tāpēc Komisijai jāpieņem jauns galīgais lēmums. Atbilstoši Vispārējās tiesas judikatūrai (7) Komisija, lai to izdarītu, var ņemt vērā tikai to informāciju, kas bija tās rīcībā tolaik, proti, 2008. gada 21. oktobrī (sk. iedaļu “6.2.2. Analīzes laiks”). |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Komisijai jāpieņem jauns galīgais lēmums. Atbilstoši Vispārējās tiesas judikatūrai (7) Komisija, lai to izdarītu, var ņemt vērā tikai to informāciju, kas bija tās rīcībā tolaik, proti, 2008. gada 21. oktobrī (sk. iedaļu “6.2.2. Analīzes laiks”).

2.   APRAKSTS

| (9) | Konkrētais atbalsts ir pārstrukturēšanas atbalsts. Paredzētā atbalsta summa ir 31 miljons euro. Šo dotāciju piešķir Francijas Ekonomikas, finanšu un nodarbinātības ministrija. Atbalsta saņēmējs ir FagorBrandt S.A., kam pieder vairāki meitasuzņēmumi, kuri veic ražošanas un tirdzniecības darbības. |
| --- | --- |

(9)

Konkrētais atbalsts ir pārstrukturēšanas atbalsts. Paredzētā atbalsta summa ir 31 miljons euro. Šo dotāciju piešķir Francijas Ekonomikas, finanšu un nodarbinātības ministrija. Atbalsta saņēmējs ir FagorBrandt S.A., kam pieder vairāki meitasuzņēmumi, kuri veic ražošanas un tirdzniecības darbības.

| (10) | Francijas iestādes norāda, ka ar pieejamajiem līdzekļiem un bez valsts atbalsta FagorBrandt S.A. nespētu atrisināt radušās grūtības. Francijas iestādes uzskata, ka tieša subsīdija 31 miljona euro apmērā ļaus finansēt pusi no pārstrukturēšanas izmaksām (8). |
| --- | --- |

(10)

Francijas iestādes norāda, ka ar pieejamajiem līdzekļiem un bez valsts atbalsta FagorBrandt S.A. nespētu atrisināt radušās grūtības. Francijas iestādes uzskata, ka tieša subsīdija 31 miljona euro apmērā ļaus finansēt pusi no pārstrukturēšanas izmaksām (8).

| (11) | Grupa FagorBrandt (turpmāk “FagorBrandt”) netieši pieder sabiedrībai Fagor Electrodomésticos S. Coop (turpmāk “Fagor”), kas ir Spānijā reģistrēts kooperatīvs. Šīs kooperatīvās sabiedrības kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem (iesaistītie darba ņēmēji), un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla. |
| --- | --- |

(11)

Grupa FagorBrandt (turpmāk “FagorBrandt”) netieši pieder sabiedrībai Fagor Electrodomésticos S. Coop (turpmāk “Fagor”), kas ir Spānijā reģistrēts kooperatīvs. Šīs kooperatīvās sabiedrības kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem (iesaistītie darba ņēmēji), un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla.

| (12) | Pati sabiedrība Fagor ir daļa no kooperatīvu grupas Mondragón Corporación Cooperativa (turpmāk “MCC”), kurā katrs kooperatīvs saglabā savu juridisko un finansiālo neatkarību. Fagor pieder pie MCC nozares grupas “Rūpniecība” nodaļas “Mājsaimniecība”. |
| --- | --- |

(12)

Pati sabiedrība Fagor ir daļa no kooperatīvu grupas Mondragón Corporación Cooperativa (turpmāk “MCC”), kurā katrs kooperatīvs saglabā savu juridisko un finansiālo neatkarību. Fagor pieder pie MCC nozares grupas “Rūpniecība” nodaļas “Mājsaimniecība”.

| (13) | FagorBrandt 2007. gadā sasniedza 903 miljonu euro lielu apgrozījumu. Uzņēmums darbojas visās lielās sadzīves elektrotehnikas jomās, ietverot trīs lielas ražojumu grupas: mazgāšanas iekārtas (trauku mazgāšanas mašīnas, veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas, mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas), aukstuma iekārtas (ledusskapji, kastveida un skapjveida saldētavas) un kulinārās apstrādes aprīkojumu (parastās krāsnis, mikroviļņu krāsnis, plītis, sildvirsmas, tvaika nosūcēji). |
| --- | --- |

(13)

FagorBrandt 2007. gadā sasniedza 903 miljonu euro lielu apgrozījumu. Uzņēmums darbojas visās lielās sadzīves elektrotehnikas jomās, ietverot trīs lielas ražojumu grupas: mazgāšanas iekārtas (trauku mazgāšanas mašīnas, veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas, mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas), aukstuma iekārtas (ledusskapji, kastveida un skapjveida saldētavas) un kulinārās apstrādes aprīkojumu (parastās krāsnis, mikroviļņu krāsnis, plītis, sildvirsmas, tvaika nosūcēji).

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATS

| (14) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija paudusi šaubas saistībā ar turpmāk minētajiem pieciem iemesliem: aizlieguma piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem apiešanas risks; ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākuma apiešanas risks; šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu; kompensācijas pasākumu nepietiekamība; šaubas par atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un jo īpaši par atbalsta saņēmēja ieguldījumu. |
| --- | --- |

(14)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija paudusi šaubas saistībā ar turpmāk minētajiem pieciem iemesliem: aizlieguma piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem apiešanas risks; ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākuma apiešanas risks; šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu; kompensācijas pasākumu nepietiekamība; šaubas par atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un jo īpaši par atbalsta saņēmēja ieguldījumu.

3.1.   Aizlieguma piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem apiešanas risks

| (15) | Ņemot vērā, ka uzņēmumu FagorBrandt izveidoja 2002. gada janvārī, tas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnes”) (9) 12. punkta nozīmē līdz 2005. gada janvārim, t. i., trīs gadus pēc tā izveides, bija jaunizveidots uzņēmums. Tas nozīmē, ka gan laikā, kad uzņēmums saņēma nodokļu atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 44.f pantā (turpmāk “44.f atbalsts”), gan laikā, kad 2003. gada decembrī Komisija paziņoja par to, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un noteica, ka tas ir jāatgūst (10), FagorBrandt bija jaunizveidots uzņēmums. Tātad saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktu tas nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Attiecīgi fakts, ka brīdī, kad uzņēmums vairs nebija jaunizveidots uzņēmums un tāpēc bija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstus, Francija vēl nebija atguvusi atbalstu, kas bija atzīts par nesaderīgu 2003. gada decembrī, varētu būt pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktā paredzētā aizlieguma apiešana. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā, ka uzņēmumu FagorBrandt izveidoja 2002. gada janvārī, tas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnes”) (9) 12. punkta nozīmē līdz 2005. gada janvārim, t. i., trīs gadus pēc tā izveides, bija jaunizveidots uzņēmums. Tas nozīmē, ka gan laikā, kad uzņēmums saņēma nodokļu atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 44.f pantā (turpmāk “44.f atbalsts”), gan laikā, kad 2003. gada decembrī Komisija paziņoja par to, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un noteica, ka tas ir jāatgūst (10), FagorBrandt bija jaunizveidots uzņēmums. Tātad saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktu tas nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Attiecīgi fakts, ka brīdī, kad uzņēmums vairs nebija jaunizveidots uzņēmums un tāpēc bija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstus, Francija vēl nebija atguvusi atbalstu, kas bija atzīts par nesaderīgu 2003. gada decembrī, varētu būt pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktā paredzētā aizlieguma apiešana.

3.2.   Ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākuma apiešanas risks

| (16) | Norādot, ka paziņotais atbalsts lielā mērā varētu tikt izmantots, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija šaubījās par to, vai paziņotais atbalsts nav mēģinājums apiet šī nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākumu un vai tas nemazina šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti. |
| --- | --- |

(16)

Norādot, ka paziņotais atbalsts lielā mērā varētu tikt izmantots, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija šaubījās par to, vai paziņotais atbalsts nav mēģinājums apiet šī nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākumu un vai tas nemazina šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti.

3.3.   Šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju

| (17) | Attiecībā uz uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisija izteica šaubas divos jautājumos. No vienas puses, Komisija, norādot, ka 2007. gadā gaidāmais apgrozījums palielinājās aptuveni par 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada apgrozījumu, pieprasīja pamatot, uz ko pamatojas šāda prognoze. No otras puses, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā nebija norādīts, kā uzņēmums FagorBrandt paredz atmaksāt ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ko saņēma tā Itālijas meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisija izteica šaubas divos jautājumos. No vienas puses, Komisija, norādot, ka 2007. gadā gaidāmais apgrozījums palielinājās aptuveni par 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada apgrozījumu, pieprasīja pamatot, uz ko pamatojas šāda prognoze. No otras puses, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā nebija norādīts, kā uzņēmums FagorBrandt paredz atmaksāt ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ko saņēma tā Itālijas meitasuzņēmums.

3.4.   Kompensācijas pasākumu nepietiekamība

| (18) | Komisija šaubījās arī par to, vai ir pieņemami, ka netiek īstenoti citi kompensācijas pasākumi papildus pasākumiem, kas jau tiek veikti saistībā ar pārstrukturēšanas plānu. Komisija atgādināja, ka:






  (i) | pamatnostādnēs par pārstrukturēšanas atbalstu (38. līdz 41. punkts) ir pieprasīts saņēmējiem, kas atbilst “liela uzņēmuma” kritērijam, veikt kompensācijas pasākumus; |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija šaubījās arī par to, vai ir pieņemami, ka netiek īstenoti citi kompensācijas pasākumi papildus pasākumiem, kas jau tiek veikti saistībā ar pārstrukturēšanas plānu. Komisija atgādināja, ka:

(i)

pamatnostādnēs par pārstrukturēšanas atbalstu (38. līdz 41. punkts) ir pieprasīts saņēmējiem, kas atbilst “liela uzņēmuma” kritērijam, veikt kompensācijas pasākumus;

| (ii) | no vienas puses, bez atbalsta uzņēmums FagorBrandt aizietu no tirgus un, no otras puses, FagorBrandt konkurenti galvenokārt ir Eiropas uzņēmumi; līdz ar to FagorBrandt darbības pārtraukšana ļautu konkurentiem Eiropā par ievērojamām summām palielināt savus pārdošanas un ražošanas apjomus; |
| --- | --- |

(ii)

no vienas puses, bez atbalsta uzņēmums FagorBrandt aizietu no tirgus un, no otras puses, FagorBrandt konkurenti galvenokārt ir Eiropas uzņēmumi; līdz ar to FagorBrandt darbības pārtraukšana ļautu konkurentiem Eiropā par ievērojamām summām palielināt savus pārdošanas un ražošanas apjomus;

| (iii) | šķiet, ka visus tos pasākumus, kuri jau ir īstenoti, nevar ņemt vērā kā kompensācijas pasākumus saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu; |
| --- | --- |

(iii)

šķiet, ka visus tos pasākumus, kuri jau ir īstenoti, nevar ņemt vērā kā kompensācijas pasākumus saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu;

| (iv) | visbeidzot, Komisija uzsvēra, ka pamatnostādnes, kas bija spēkā Francijas norādīto Bull
   (11) un Euromoteurs
   (12) lietu izskatīšanas laikā, nepieprasīja īstenot kompensācijas pasākumus. Tā uzsvēra arī citas būtiskas šīs lietas atšķirības no iepriekš minētajām lietām. |
| --- | --- |

(iv)

visbeidzot, Komisija uzsvēra, ka pamatnostādnes, kas bija spēkā Francijas norādīto Bull
   (11) un Euromoteurs
   (12) lietu izskatīšanas laikā, nepieprasīja īstenot kompensācijas pasākumus. Tā uzsvēra arī citas būtiskas šīs lietas atšķirības no iepriekš minētajām lietām.

3.5.   Šaubas par saņēmēja ieguldījumu

| (19) | Visbeidzot, Komisija izteica šaubas par pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. un 44. punktā paredzēto nosacījumu izpildi. No vienas puses, Francijas iestādes nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās un, no otras puses, nav paskaidrojušas atsevišķu summu izcelsmi, kuras ir paredzētas kā “paša saņēmēja ieguldījums”. |
| --- | --- |

(19)

Visbeidzot, Komisija izteica šaubas par pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. un 44. punktā paredzēto nosacījumu izpildi. No vienas puses, Francijas iestādes nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās un, no otras puses, nav paskaidrojušas atsevišķu summu izcelsmi, kuras ir paredzētas kā “paša saņēmēja ieguldījums”.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   Uzņēmuma Electrolux piezīmes

| (20) | Uzņēmums Electrolux norāda, ka, lai risinātu vispārējas konkurences jautājumus, tas īstenoja būtiskus un ļoti dārgus pārstrukturēšanas plānus. Lai saglabātu konkurētspēju, uzņēmums bija spiests veikt tādus radikālus pasākumus kā astoņu rūpnīcu slēgšana Rietumeiropā, galvenokārt pārvietojot ražošanu uz citām jau esošām Eiropas rūpnīcām un uz jaunām rūpnīcām Polijā un Ungārijā. Vairākums “lielās sadzīves elektrotehnikas” nozares uzņēmumu veica līdzīgu pārstrukturēšanu. Līdz ar to minētais uzņēmums kritizē to, ka FagorBrandt varētu saņemt subsīdijas, lai noturētos situācijā, kura pārējiem nozares uzņēmumiem jārisina, nesaņemot tamlīdzīgu palīdzību. Atbalsts izkropļotu konkurenci uz citu uzņēmumu rēķina. |
| --- | --- |

(20)

Uzņēmums Electrolux norāda, ka, lai risinātu vispārējas konkurences jautājumus, tas īstenoja būtiskus un ļoti dārgus pārstrukturēšanas plānus. Lai saglabātu konkurētspēju, uzņēmums bija spiests veikt tādus radikālus pasākumus kā astoņu rūpnīcu slēgšana Rietumeiropā, galvenokārt pārvietojot ražošanu uz citām jau esošām Eiropas rūpnīcām un uz jaunām rūpnīcām Polijā un Ungārijā. Vairākums “lielās sadzīves elektrotehnikas” nozares uzņēmumu veica līdzīgu pārstrukturēšanu. Līdz ar to minētais uzņēmums kritizē to, ka FagorBrandt varētu saņemt subsīdijas, lai noturētos situācijā, kura pārējiem nozares uzņēmumiem jārisina, nesaņemot tamlīdzīgu palīdzību. Atbalsts izkropļotu konkurenci uz citu uzņēmumu rēķina.

4.2.   Otra konkurenta piezīmes

| (21) | Pirmkārt, minētais konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka plānotais atbalsts neļaus uzņēmumam atjaunot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Tas uzskata, ka ir nepieciešama būtiska ražošanas reorganizācija, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu. Tātad minētais konkurents uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā nebūs līdzekļu, lai finansētu nepieciešamos ieguldījumus. Atbalsts tāpat arī neļaus FagorBrandt sasniegt to apjomu, kas nepieciešams, lai uzlabotu tā pozīciju sarunās ar lielajiem izplatītājiem, kuri dod priekšroku piegādātājiem ar nozīmīgāku pārstāvību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(21)

Pirmkārt, minētais konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka plānotais atbalsts neļaus uzņēmumam atjaunot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Tas uzskata, ka ir nepieciešama būtiska ražošanas reorganizācija, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu. Tātad minētais konkurents uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā nebūs līdzekļu, lai finansētu nepieciešamos ieguldījumus. Atbalsts tāpat arī neļaus FagorBrandt sasniegt to apjomu, kas nepieciešams, lai uzlabotu tā pozīciju sarunās ar lielajiem izplatītājiem, kuri dod priekšroku piegādātājiem ar nozīmīgāku pārstāvību Eiropas Savienībā.

| (22) | Otrkārt, konkurents uzskata, ka atbalsts nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo FagorBrandt varētu iegūt tā pārstrukturēšanai vajadzīgo finansējumu no sava akcionāra vai kooperatīva (proti, no MCC, kurā ietilpst banka Caja Laboral), kuram tas pieder. |
| --- | --- |

(22)

Otrkārt, konkurents uzskata, ka atbalsts nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo FagorBrandt varētu iegūt tā pārstrukturēšanai vajadzīgo finansējumu no sava akcionāra vai kooperatīva (proti, no MCC, kurā ietilpst banka Caja Laboral), kuram tas pieder.

| (23) | Treškārt, konkurents uzskata, ka atbalsts varētu ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. No vienas puses, vairākums nozares uzņēmumu darbojas Eiropā un tādējādi tos var uzskatīt par Eiropas uzņēmumiem. Āzijas un Turcijas konkurentu pārstāvība ir būtiska tikai atsevišķās produktu grupās. No otras puses, Eiropas līmenī uzņēmums FagorBrandt ieņem piekto vietu tirgus dalībnieku vidū, un tam ir stabila vieta Francijas, Spānijas un Polijas tirgū. Līdz ar to konkurents uzskata, ka bez kompensācijas pasākumiem Komisija nevarētu atbalstu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(23)

Treškārt, konkurents uzskata, ka atbalsts varētu ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. No vienas puses, vairākums nozares uzņēmumu darbojas Eiropā un tādējādi tos var uzskatīt par Eiropas uzņēmumiem. Āzijas un Turcijas konkurentu pārstāvība ir būtiska tikai atsevišķās produktu grupās. No otras puses, Eiropas līmenī uzņēmums FagorBrandt ieņem piekto vietu tirgus dalībnieku vidū, un tam ir stabila vieta Francijas, Spānijas un Polijas tirgū. Līdz ar to konkurents uzskata, ka bez kompensācijas pasākumiem Komisija nevarētu atbalstu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (24) | Ceturtkārt, nelikumīgais atbalsts, ko iepriekš piešķīra Francija un Itālija, liek izdarīt divus secinājumus – no vienas puses, uzņēmuma FagorBrandt grūtības atkārtojas, uzdodot jautājumu par tā turpmāku dzīvotspēju; no otras puses, paziņotais atbalsts, iespējams, tiks izmantots nelikumīgā atbalsta atmaksai, tādējādi apejot pienākumu to atmaksāt. |
| --- | --- |

(24)

Ceturtkārt, nelikumīgais atbalsts, ko iepriekš piešķīra Francija un Itālija, liek izdarīt divus secinājumus – no vienas puses, uzņēmuma FagorBrandt grūtības atkārtojas, uzdodot jautājumu par tā turpmāku dzīvotspēju; no otras puses, paziņotais atbalsts, iespējams, tiks izmantots nelikumīgā atbalsta atmaksai, tādējādi apejot pienākumu to atmaksāt.

4.3.   Uzņēmuma FagorBrandt piezīmes

| (25) | Uzņēmuma FagorBrandt piezīmes ir līdzīgas Francijas iestāžu piezīmēm, kas ir apkopotas turpmāk. |
| --- | --- |

(25)

Uzņēmuma FagorBrandt piezīmes ir līdzīgas Francijas iestāžu piezīmēm, kas ir apkopotas turpmāk.

5.   FRANCIJAS PIEZĪMES

5.1.   Francijas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu

| (26) | Attiecībā uz mēģinājumu apiet aizliegumu piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem Francijas iestādes neapstrīd to, ka, atbilstoši pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktam, uzņēmums FagorBrandt būtu jāuzskata par “jaunizveidotu uzņēmumu” trīs gadus pēc tā dibināšanas. Tomēr tās norāda, ka jautājums par pārstrukturēšanas atbalsta iespējamu piešķiršanu uzņēmumam FagorBrandt radās tikai 2006. gadā, proti, uzņēmuma pastāvēšanas piektajā gadā, pēc grūtībām, ar kurām uzņēmums saskārās, sākot no 2004. gada, un ņemot vērā tā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos no 2005. gada. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumam nebija iemeslu pieprasīt pārstrukturēšanas atbalstu, pirms tas nonāca situācijā, kurā šāds atbalsts ir pamatots, proti, 2006. gadā. Līdz ar to jautājumam, kas saistīts ar noteikuma par “trim gadiem” iespējamu apiešanu, nav pamatojuma. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz mēģinājumu apiet aizliegumu piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem Francijas iestādes neapstrīd to, ka, atbilstoši pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktam, uzņēmums FagorBrandt būtu jāuzskata par “jaunizveidotu uzņēmumu” trīs gadus pēc tā dibināšanas. Tomēr tās norāda, ka jautājums par pārstrukturēšanas atbalsta iespējamu piešķiršanu uzņēmumam FagorBrandt radās tikai 2006. gadā, proti, uzņēmuma pastāvēšanas piektajā gadā, pēc grūtībām, ar kurām uzņēmums saskārās, sākot no 2004. gada, un ņemot vērā tā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos no 2005. gada. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumam nebija iemeslu pieprasīt pārstrukturēšanas atbalstu, pirms tas nonāca situācijā, kurā šāds atbalsts ir pamatots, proti, 2006. gadā. Līdz ar to jautājumam, kas saistīts ar noteikuma par “trim gadiem” iespējamu apiešanu, nav pamatojuma.

| (27) | Attiecībā uz iespēju, ka paziņotais atbalsts varētu padarīt neefektīvu atmaksāšanas pienākumu, Francija atgādina, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās ne tikai atbalsta atmaksāšanas dēļ. Finansiālās grūtības faktiski sākās 2004. gadā, un situācija strauji pasliktinājās 2005. un 2006. gadā. Kā to secināja Komisija lēmumā par procedūras sākšanu, uzņēmums ir nonācis grūtībās pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izpratnē. Francija no tā secina, ka šajā ziņā uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja turklāt ir izpildīti pārējie nosacījumi šāda atbalsta saņemšanai. Jautājumam, vai uzņēmums varētu vai nevarētu pārdzīvot 2007. un 2008. gadu, ja tam nevajadzētu atmaksāt atbalstu, nav pamatojuma, jo atbalsta atmaksa pēc Komisijas 2003. gada negatīvā lēmuma par 44.f pantā paredzēto shēmu ir obligāta. Tātad atbalsta pieprasījumu pamato finansiālo grūtību uzkrāšanās, un šīs grūtības saistītas ar pārstrukturēšanas izmaksām, kuras uzņēmums jau ir veicis, no tā, ka pārstrukturēšana nav pabeigta, un vēl no visiem pārējiem izdevumiem, kas uzņēmumam jāņem vērā, tostarp no atbalsta atmaksas. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz iespēju, ka paziņotais atbalsts varētu padarīt neefektīvu atmaksāšanas pienākumu, Francija atgādina, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās ne tikai atbalsta atmaksāšanas dēļ. Finansiālās grūtības faktiski sākās 2004. gadā, un situācija strauji pasliktinājās 2005. un 2006. gadā. Kā to secināja Komisija lēmumā par procedūras sākšanu, uzņēmums ir nonācis grūtībās pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izpratnē. Francija no tā secina, ka šajā ziņā uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja turklāt ir izpildīti pārējie nosacījumi šāda atbalsta saņemšanai. Jautājumam, vai uzņēmums varētu vai nevarētu pārdzīvot 2007. un 2008. gadu, ja tam nevajadzētu atmaksāt atbalstu, nav pamatojuma, jo atbalsta atmaksa pēc Komisijas 2003. gada negatīvā lēmuma par 44.f pantā paredzēto shēmu ir obligāta. Tātad atbalsta pieprasījumu pamato finansiālo grūtību uzkrāšanās, un šīs grūtības saistītas ar pārstrukturēšanas izmaksām, kuras uzņēmums jau ir veicis, no tā, ka pārstrukturēšana nav pabeigta, un vēl no visiem pārējiem izdevumiem, kas uzņēmumam jāņem vērā, tostarp no atbalsta atmaksas.

| (28) | Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un šaubām par diviem jautājumiem, kuras paustas lēmumā par procedūras sākšanu, Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz prognozi saistībā ar 2007. gada apgrozījuma pieaugumu par 20 % salīdzinājumā ar 2006. gadu tā ir galvenokārt izskaidrojama ar 2006. gadā veiktajām izmaiņām uzņēmuma FagorBrandt darbības laukā. Attiecībā uz to, ka netiek ņemta vērā tā nelikumīgā atbalsta atmaksa, kuru saņēma Itālijas meitasuzņēmums (piešķirts saistībā ar Ocean Spa sadzīves elektrotehnikas darbību pārņemšanu, kuru īstenoja Brandt Italia), Francijas iestādes norāda, ka minētajai atmaksai nevajadzētu ietekmēt uzņēmuma dzīvotspēju, ņemot vērā, ka galīgajai summai, kura jāsedz uzņēmumam Brandt Italia, vajadzētu būt mazākai nekā 200 000 euro, jo atlikumu sedz attiecīgās darbības pārdevējs. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un šaubām par diviem jautājumiem, kuras paustas lēmumā par procedūras sākšanu, Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz prognozi saistībā ar 2007. gada apgrozījuma pieaugumu par 20 % salīdzinājumā ar 2006. gadu tā ir galvenokārt izskaidrojama ar 2006. gadā veiktajām izmaiņām uzņēmuma FagorBrandt darbības laukā. Attiecībā uz to, ka netiek ņemta vērā tā nelikumīgā atbalsta atmaksa, kuru saņēma Itālijas meitasuzņēmums (piešķirts saistībā ar Ocean Spa sadzīves elektrotehnikas darbību pārņemšanu, kuru īstenoja Brandt Italia), Francijas iestādes norāda, ka minētajai atmaksai nevajadzētu ietekmēt uzņēmuma dzīvotspēju, ņemot vērā, ka galīgajai summai, kura jāsedz uzņēmumam Brandt Italia, vajadzētu būt mazākai nekā 200 000 euro, jo atlikumu sedz attiecīgās darbības pārdevējs.

| (29) | Attiecībā uz to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francija atgādina, ka uzņēmums jau 2004. gadā pārdeva sabiedrību Brandt Components (Nevēras ražotne). No otras puses, sabiedrība samazināja savu ražošanas jaudu, pārtraucot ražot kastveida saldētavas un brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis. Francijas iestādes arī atgādina, ka atbalsts praktiski neradīja būtisku tirgus izkropļojumu, kas samazina kompensācijas pasākumu nepieciešamību. Faktiski uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļa Eiropas līmenī ir mazāka nekā [0–5] % (13), kas ir ļoti maza salīdzinājumā ar tā galvenajiem konkurentiem. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma pārstāvība tirgū ļauj izvairīties no oligopolām situācijām. Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Francijas iestādes ierosināja veikt papildu kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francija atgādina, ka uzņēmums jau 2004. gadā pārdeva sabiedrību Brandt Components (Nevēras ražotne). No otras puses, sabiedrība samazināja savu ražošanas jaudu, pārtraucot ražot kastveida saldētavas un brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis. Francijas iestādes arī atgādina, ka atbalsts praktiski neradīja būtisku tirgus izkropļojumu, kas samazina kompensācijas pasākumu nepieciešamību. Faktiski uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļa Eiropas līmenī ir mazāka nekā [0–5] % (13), kas ir ļoti maza salīdzinājumā ar tā galvenajiem konkurentiem. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma pārstāvība tirgū ļauj izvairīties no oligopolām situācijām. Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Francijas iestādes ierosināja veikt papildu kompensācijas pasākumus.

| (30) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalsta ierobežošanu līdz minimumam un paša saņēmēja ieguldījumu Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz to, ka pārstrukturēšanas izmaksās nav ņemta vērā atbalsta atmaksa, tās norāda, ka nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori iekļaut pārstrukturēšanas izmaksās. Attiecībā uz “paša saņēmēja ieguldījumu”, kā tas minēts paziņojumā, Francijas iestādes paskaidro, ka tie ir aizņēmumi no bankām. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalsta ierobežošanu līdz minimumam un paša saņēmēja ieguldījumu Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz to, ka pārstrukturēšanas izmaksās nav ņemta vērā atbalsta atmaksa, tās norāda, ka nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori iekļaut pārstrukturēšanas izmaksās. Attiecībā uz “paša saņēmēja ieguldījumu”, kā tas minēts paziņojumā, Francijas iestādes paskaidro, ka tie ir aizņēmumi no bankām.

5.2.   Francijas komentāri par ieinteresēto personu piezīmēm

| (31) | Attiecībā uz uzņēmuma Electrolux piezīmēm Francija uzsver, ka Electrolux un pārējo konkurentu veikto pārstrukturēšanas pasākumu mērķis nebija risināt grūto ekonomisko situāciju, bet tieši nostiprināt pozīciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt situāciju nevar salīdzināt ar to konkurentu situāciju, kuru rīcībā ir ievērojami vairāk finanšu līdzekļu, tāpēc ka tie ir daudz lielāki uzņēmumi. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz uzņēmuma Electrolux piezīmēm Francija uzsver, ka Electrolux un pārējo konkurentu veikto pārstrukturēšanas pasākumu mērķis nebija risināt grūto ekonomisko situāciju, bet tieši nostiprināt pozīciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt situāciju nevar salīdzināt ar to konkurentu situāciju, kuru rīcībā ir ievērojami vairāk finanšu līdzekļu, tāpēc ka tie ir daudz lielāki uzņēmumi.

| (32) | Attiecībā uz piezīmēm, kuras izteica uzņēmums, kas vēlējās palikt anonīms, un kuras saistītas ar FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju, Francijas iestādes uzsver, ka vispirms FagorBrandt veica pasākumus, kas “sākotnēji paredzēti zaudējumu ierobežošanai un peļņas palielināšanai, lai nākotnē varētu iegūt labāku tirgus pozīciju, tai skaitā, attīstot [...]”. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz piezīmēm, kuras izteica uzņēmums, kas vēlējās palikt anonīms, un kuras saistītas ar FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju, Francijas iestādes uzsver, ka vispirms FagorBrandt veica pasākumus, kas “sākotnēji paredzēti zaudējumu ierobežošanai un peļņas palielināšanai, lai nākotnē varētu iegūt labāku tirgus pozīciju, tai skaitā, attīstot [...]”.

| (33) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt varētu finansēt tā akcionāri, Francijas iestādes uzsver, ka MCC ir kooperatīvu kustība, nevis kontrolakciju sabiedrība. Kooperatīvu kustībā katrs kooperatīvs, arī Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darbinieku – kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki, –lēmumiem. Tāpēc FagorBrandt var rēķināties tikai ar sabiedrības Fagor finansiālo atbalstu, un tās pašreizējās iespējas ir ierobežotas. FagorBrandt iegāde samazināja Fagor iespējas rīkoties ar naudas līdzekļiem, un pašlaik Fagor nevar piešķirt finansējumu, kas pārsniedz konkrētu maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt varētu finansēt tā akcionāri, Francijas iestādes uzsver, ka MCC ir kooperatīvu kustība, nevis kontrolakciju sabiedrība. Kooperatīvu kustībā katrs kooperatīvs, arī Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darbinieku – kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki, –lēmumiem. Tāpēc FagorBrandt var rēķināties tikai ar sabiedrības Fagor finansiālo atbalstu, un tās pašreizējās iespējas ir ierobežotas. FagorBrandt iegāde samazināja Fagor iespējas rīkoties ar naudas līdzekļiem, un pašlaik Fagor nevar piešķirt finansējumu, kas pārsniedz konkrētu maksimālo apmēru.

| (34) | Treškārt, atbildot uz apgalvojumu par iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci, Francijas iestādes norāda uz pretrunām ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, piezīmēs. No vienas puses, šī persona apgalvo, ka atbalsts ietekmētu konkurences apstākļus Eiropas iekšējā tirgū. No otras puses, tā norāda, ka FagorBrandt ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, un tas apdraud tā dzīvotspēju. Turklāt saistībā ar to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francijas iestādes atgādina, ka tās jau ir īstenojušas atbilstošus kompensācijas pasākumus un ierosina veikt jaunus. |
| --- | --- |

(34)

Treškārt, atbildot uz apgalvojumu par iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci, Francijas iestādes norāda uz pretrunām ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, piezīmēs. No vienas puses, šī persona apgalvo, ka atbalsts ietekmētu konkurences apstākļus Eiropas iekšējā tirgū. No otras puses, tā norāda, ka FagorBrandt ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, un tas apdraud tā dzīvotspēju. Turklāt saistībā ar to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francijas iestādes atgādina, ka tās jau ir īstenojušas atbilstošus kompensācijas pasākumus un ierosina veikt jaunus.

| (35) | Ceturtkārt, atbildot uz apgalvojumiem, kuru pamatā ir Francijas un Itālijas iepriekš piešķirtais nelikumīgais atbalsts, Francija atgādina, ka šis nelikumīgais atbalsts nebija paredzēts uzņēmuma pārstrukturēšanas programmas īstenošanai, bet pasākumu sistēmai, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātības saglabāšanu reģionā. Turklāt Francija, pamatojoties uz FagorBrandt2007. gada 17. decembrī sniegto informāciju Komisijai, uzsver, ka nepastāv reāla saikne starp piešķirtā atbalsta summu (atbalsta neto summa ir aptuveni 20 miljoni euro pēc nodokļu nomaksas) un ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta summu (aptuveni 27,3 miljoni euro pēc procentu aprēķināšanas). Turklāt pārstrukturēšanas izmaksas tiek lēstas 62,5 miljonu euro apmērā, un tādējādi ievērojami pārsniedz prasītā pārstrukturēšanas atbalsta summu. Visbeidzot, Francijas iestādes atgādina, ka izdevumi ir aizstājami. |
| --- | --- |

(35)

Ceturtkārt, atbildot uz apgalvojumiem, kuru pamatā ir Francijas un Itālijas iepriekš piešķirtais nelikumīgais atbalsts, Francija atgādina, ka šis nelikumīgais atbalsts nebija paredzēts uzņēmuma pārstrukturēšanas programmas īstenošanai, bet pasākumu sistēmai, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātības saglabāšanu reģionā. Turklāt Francija, pamatojoties uz FagorBrandt2007. gada 17. decembrī sniegto informāciju Komisijai, uzsver, ka nepastāv reāla saikne starp piešķirtā atbalsta summu (atbalsta neto summa ir aptuveni 20 miljoni euro pēc nodokļu nomaksas) un ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta summu (aptuveni 27,3 miljoni euro pēc procentu aprēķināšanas). Turklāt pārstrukturēšanas izmaksas tiek lēstas 62,5 miljonu euro apmērā, un tādējādi ievērojami pārsniedz prasītā pārstrukturēšanas atbalsta summu. Visbeidzot, Francijas iestādes atgādina, ka izdevumi ir aizstājami.

| (36) | Attiecībā uz piezīmēm, kuras Komisijai iesniedza uzņēmums FagorBrandt, Francijas iestādes norāda, ka tās var vienīgi piekrist šiem paskaidrojumiem vēl jo vairāk tāpēc, ka tie papildina pašu Francijas iestāžu piezīmes. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz piezīmēm, kuras Komisijai iesniedza uzņēmums FagorBrandt, Francijas iestādes norāda, ka tās var vienīgi piekrist šiem paskaidrojumiem vēl jo vairāk tāpēc, ka tie papildina pašu Francijas iestāžu piezīmes.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (37) | Komisija uzskata, ka šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tas tiek sniegts kā Francijas valsts subsīdija, un tādējādi tas tiek finansēts no valsts līdzekļiem un ir valsts īstenots pasākums. Pasākums attiecas vienīgi uz uzņēmumu FagorBrandt, tādējādi tas ir selektīvs. Subsīdija sniedz priekšrocības uzņēmumam FagorBrandt, piešķirot tam papildu līdzekļus un palīdzot nepārtraukt darbību. Tāpēc šis pasākums draud ar konkurences izkropļošanu starp lielās sadzīves elektrotehnikas ražotājiem. Visbeidzot, lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu raksturo nozīmīga tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts. Francija šo secinājumu neapstrīd. |
| --- | --- |

(37)

Komisija uzskata, ka šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tas tiek sniegts kā Francijas valsts subsīdija, un tādējādi tas tiek finansēts no valsts līdzekļiem un ir valsts īstenots pasākums. Pasākums attiecas vienīgi uz uzņēmumu FagorBrandt, tādējādi tas ir selektīvs. Subsīdija sniedz priekšrocības uzņēmumam FagorBrandt, piešķirot tam papildu līdzekļus un palīdzot nepārtraukt darbību. Tāpēc šis pasākums draud ar konkurences izkropļošanu starp lielās sadzīves elektrotehnikas ražotājiem. Visbeidzot, lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu raksturo nozīmīga tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts. Francija šo secinājumu neapstrīd.

6.2.   Novērtējuma juridiskais pamats

6.2.1.   Atbalsta saderības juridiskais pamats

| (38) | LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir paredzētas atkāpes no vispārējās nesaderības, kas noteikta minētā panta 1. punktā. Konkrētajā gadījumā atkāpes, kas paredzētas LESD 107. panta 2. punktā, acīmredzami nav piemērojami. |
| --- | --- |

(38)

LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir paredzētas atkāpes no vispārējās nesaderības, kas noteikta minētā panta 1. punktā. Konkrētajā gadījumā atkāpes, kas paredzētas LESD 107. panta 2. punktā, acīmredzami nav piemērojami.

| (39) | Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka atbalsta mērķis nav reģionāla rakstura un minētā punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe acīmredzami nav piemērojama, var piemērot vienīgi c) apakšpunktā paredzēto atkāpi. Minētajā punktā noteikts, ka var atļaut tādu valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības nosacījumiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šajā kontekstā ir skaidrs, ka atbalstu piešķīra, lai atjaunotu grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. To, kādā veidā Komisija izvērtē šāda atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, tā ir paskaidrojusi pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs. Tātad pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnes ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nevar piemērot nevienu citu Kopienas regulējumu. Turklāt Francija nenorādīja nevienu citu LESD atkāpi. Arī ieinteresētās personas neapstrīdēja minētā juridiskā pamata izvēli, kurš jau ir paziņots lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka atbalsta mērķis nav reģionāla rakstura un minētā punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe acīmredzami nav piemērojama, var piemērot vienīgi c) apakšpunktā paredzēto atkāpi. Minētajā punktā noteikts, ka var atļaut tādu valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības nosacījumiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šajā kontekstā ir skaidrs, ka atbalstu piešķīra, lai atjaunotu grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. To, kādā veidā Komisija izvērtē šāda atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, tā ir paskaidrojusi pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs. Tātad pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnes ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nevar piemērot nevienu citu Kopienas regulējumu. Turklāt Francija nenorādīja nevienu citu LESD atkāpi. Arī ieinteresētās personas neapstrīdēja minētā juridiskā pamata izvēli, kurš jau ir paziņots lēmumā par procedūras sākšanu.

6.2.2.   Analīzes laiks

| (40) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (14) Komisijai pēc tam, kad tā atcēlusi kādu no saviem lēmumiem, jaunā analīze jāpamato tikai uz informāciju, kas bijusi tās rīcībā atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, šajā gadījumā 2008. gada 21. oktobrī. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (14) Komisijai pēc tam, kad tā atcēlusi kādu no saviem lēmumiem, jaunā analīze jāpamato tikai uz informāciju, kas bijusi tās rīcībā atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, šajā gadījumā 2008. gada 21. oktobrī.

| (41) | Tāpēc turpmākie notikumi, kas varēja norisināties no 2008. gada 21. oktobra, nav jāņem vērā. Tirgus pārmaiņas vai attīstība vai atbalsta saņēmēja situācijas pārmaiņas vai attīstība analīzē nav jāņem vērā. Tāpat Komisija neņem vērā pārstrukturēšanas plāna izpildes laikposmu pēc 2008. gada oktobra (15). |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc turpmākie notikumi, kas varēja norisināties no 2008. gada 21. oktobra, nav jāņem vērā. Tirgus pārmaiņas vai attīstība vai atbalsta saņēmēja situācijas pārmaiņas vai attīstība analīzē nav jāņem vērā. Tāpat Komisija neņem vērā pārstrukturēšanas plāna izpildes laikposmu pēc 2008. gada oktobra (15).

| (42) | Komisijai nav arī pienākuma atsākt lietas izmeklēšanu, ne arī to papildināt ar jaunām tehniskām ekspertīzēm (16). Tas, ka atceļ tiesību aktu, ar kuru tiek izbeigts dažādus posmus ietverošs administratīvais process, ne vienmēr izraisa visa procesa atcelšanu. Ja, neraugoties uz izmeklēšanas aktiem, kas ļauj pilnībā izvērtēt atbalsta saderīgumu, Komisijas veiktā analīze izrādās nepilnīga un izraisa arī lēmuma nelikumību – kā tas ir šajā gadījumā –, procedūra, kuras mērķis ir aizstāt šo lēmumu, var atsākties, pamatojoties uz jau veiktiem izmeklēšanas aktiem (17). |
| --- | --- |

(42)

Komisijai nav arī pienākuma atsākt lietas izmeklēšanu, ne arī to papildināt ar jaunām tehniskām ekspertīzēm (16). Tas, ka atceļ tiesību aktu, ar kuru tiek izbeigts dažādus posmus ietverošs administratīvais process, ne vienmēr izraisa visa procesa atcelšanu. Ja, neraugoties uz izmeklēšanas aktiem, kas ļauj pilnībā izvērtēt atbalsta saderīgumu, Komisijas veiktā analīze izrādās nepilnīga un izraisa arī lēmuma nelikumību – kā tas ir šajā gadījumā –, procedūra, kuras mērķis ir aizstāt šo lēmumu, var atsākties, pamatojoties uz jau veiktiem izmeklēšanas aktiem (17).

| (43) | Turklāt, tā kā Komisijai savā jaunajā analīzē ir jāpamatojas tikai uz informāciju, kas bija tās rīcībā 2008. gada oktobrī, un tā ir informācija, par kuru Francijas iestādes un FagorBrandt jau ir pauduši savu nostāju, tā nav jāizskata no jauna (18). Visbeidzot, trešo ieinteresēto personu tiesības izteikt savas piezīmes tika nodrošinātas ar lēmuma par procedūras sākšanu publikāciju Oficiālajā Vēstnesī
   (19), un neviens Regulas Nr. 659/1999 noteikums neliek tām no jauna piedāvāt šādu iespēju, ja sākotnējais pārstrukturēšanas plāns tiek grozīts pārbaudes laikā (20). |
| --- | --- |

(43)

Turklāt, tā kā Komisijai savā jaunajā analīzē ir jāpamatojas tikai uz informāciju, kas bija tās rīcībā 2008. gada oktobrī, un tā ir informācija, par kuru Francijas iestādes un FagorBrandt jau ir pauduši savu nostāju, tā nav jāizskata no jauna (18). Visbeidzot, trešo ieinteresēto personu tiesības izteikt savas piezīmes tika nodrošinātas ar lēmuma par procedūras sākšanu publikāciju Oficiālajā Vēstnesī
   (19), un neviens Regulas Nr. 659/1999 noteikums neliek tām no jauna piedāvāt šādu iespēju, ja sākotnējais pārstrukturēšanas plāns tiek grozīts pārbaudes laikā (20).

| (44) | Tādējādi šā jaunā lēmuma pamatā ir tikai 2008. gada 21. oktobrī pieejamie dati. |
| --- | --- |

(44)

Tādējādi šā jaunā lēmuma pamatā ir tikai 2008. gada 21. oktobrī pieejamie dati.

6.3.   Uzņēmuma atbilstība pārstrukturēšanas atbalstam

| (45) | Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(45)

Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā.

| (46) | Lēmuma par procedūras sākšanu 24. punktā Komisija norādīja, ka uzņēmums, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. Turklāt lēmuma par procedūras sākšanu 27. punktā Komisija norādīja, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 13. punktu uzņēmuma grūtības ir kļuvušas pārāk nopietnas, lai tās varētu finansēt tā Spānijas akcionārs. Pretēji šim iepriekšējam novērtējumam konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka FagorBrandt finansiālu atbalstu, kas nepieciešams, lai cīnītos ar savām grūtībām, varētu saņemt no Fagor un MCC. Tādēļ ir jāanalizē, vai lēmumā par procedūras sākšanu veiktais iepriekšējais novērtējums ir jāgroza. Komisija atzīmē, ka konkurents pamato savu apgalvojumu ar rakstu presē (21), kas it kā norāda, ka Fagor var brīvi piesaistīt kapitālu finanšu tirgos. Tomēr Komisija norāda, ka šis raksts ir datēts ar 2005. gada aprīli un pēc tam Fagor finansiālais stāvoklis strauji pasliktinājās. Šajā sakarībā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gadā sabiedrības Fagor finanšu parādi (bez FagorBrandt parādu konsolidācijas) ir trīskāršojušies, jo īpaši pēc FagorBrandt akciju iegādes un ievērojamiem ieguldījumiem ražošanas iekārtās sabiedrībā Fagor. Turklāt 2006. gadā Fagor ieguldīja 26,9 miljonus euro uzņēmuma FagorBrandt kapitālā. Visi šie faktori gandrīz pilnībā izsmēla kooperatīva spēju uzņemties jaunas kredītsaistības, jo tā parādu attiecība ievērojami pārsniedza pieļaujamo slieksni. |
| --- | --- |

(46)

Lēmuma par procedūras sākšanu 24. punktā Komisija norādīja, ka uzņēmums, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. Turklāt lēmuma par procedūras sākšanu 27. punktā Komisija norādīja, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 13. punktu uzņēmuma grūtības ir kļuvušas pārāk nopietnas, lai tās varētu finansēt tā Spānijas akcionārs. Pretēji šim iepriekšējam novērtējumam konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka FagorBrandt finansiālu atbalstu, kas nepieciešams, lai cīnītos ar savām grūtībām, varētu saņemt no Fagor un MCC. Tādēļ ir jāanalizē, vai lēmumā par procedūras sākšanu veiktais iepriekšējais novērtējums ir jāgroza. Komisija atzīmē, ka konkurents pamato savu apgalvojumu ar rakstu presē (21), kas it kā norāda, ka Fagor var brīvi piesaistīt kapitālu finanšu tirgos. Tomēr Komisija norāda, ka šis raksts ir datēts ar 2005. gada aprīli un pēc tam Fagor finansiālais stāvoklis strauji pasliktinājās. Šajā sakarībā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gadā sabiedrības Fagor finanšu parādi (bez FagorBrandt parādu konsolidācijas) ir trīskāršojušies, jo īpaši pēc FagorBrandt akciju iegādes un ievērojamiem ieguldījumiem ražošanas iekārtās sabiedrībā Fagor. Turklāt 2006. gadā Fagor ieguldīja 26,9 miljonus euro uzņēmuma FagorBrandt kapitālā. Visi šie faktori gandrīz pilnībā izsmēla kooperatīva spēju uzņemties jaunas kredītsaistības, jo tā parādu attiecība ievērojami pārsniedza pieļaujamo slieksni.

| (47) | Turklāt Francijas iestādes paskaidroja, ka Fagor, kas ir vienīgais grupas FagorBrandt akcionārs, ir Spānijā reģistrēts iesaistīto darbinieku kooperatīvs. Tā kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem, kas ir tikai iesaistītie darba ņēmēji, un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt Francijas iestādes paskaidroja, ka Fagor, kas ir vienīgais grupas FagorBrandt akcionārs, ir Spānijā reģistrēts iesaistīto darbinieku kooperatīvs. Tā kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem, kas ir tikai iesaistītie darba ņēmēji, un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla.

| (48) | Šās juridiskās formas dēļ Fagor nevar uzsākt trešām personām atvērtu kapitāla palielināšanu. Kooperatīvs var palielināt savu kapitālu, tikai vēršoties pie saviem dalībniekiem, kuru finansiālās spējas veido tikai personiskie uzkrājumi. Vienīgā iespēja, kas ir kooperatīva rīcībā attīstības finansēšanai, ir izdarīt aizņēmumus bankās vai izdot obligācijas. |
| --- | --- |

(48)

Šās juridiskās formas dēļ Fagor nevar uzsākt trešām personām atvērtu kapitāla palielināšanu. Kooperatīvs var palielināt savu kapitālu, tikai vēršoties pie saviem dalībniekiem, kuru finansiālās spējas veido tikai personiskie uzkrājumi. Vienīgā iespēja, kas ir kooperatīva rīcībā attīstības finansēšanai, ir izdarīt aizņēmumus bankās vai izdot obligācijas.

| (49) | Kas attiecas uz MCC, tā ir kooperatīvu grupa, kuras daļa ir Fagor. Šīs grupas ietvaros ikviens kooperatīvs saglabā juridisko un finansiālo autonomiju. Citiem vārdiem sakot, starp Fagor un MCC nav nekādas kapitāla saiknes. MCC tātad nav kontrolakciju sabiedrība, bet gan kooperatīvu kustība. Ikviens kooperatīvs, kas pieder šai grupai, kā Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darba ņēmēju – kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki –, lēmumiem. Tāpēc attiecības starp MCC grupu un tās dalībniekiem nevar tikt vērtētas tāpat kā tradicionālā kapitāla grupā. |
| --- | --- |

(49)

Kas attiecas uz MCC, tā ir kooperatīvu grupa, kuras daļa ir Fagor. Šīs grupas ietvaros ikviens kooperatīvs saglabā juridisko un finansiālo autonomiju. Citiem vārdiem sakot, starp Fagor un MCC nav nekādas kapitāla saiknes. MCC tātad nav kontrolakciju sabiedrība, bet gan kooperatīvu kustība. Ikviens kooperatīvs, kas pieder šai grupai, kā Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darba ņēmēju – kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki –, lēmumiem. Tāpēc attiecības starp MCC grupu un tās dalībniekiem nevar tikt vērtētas tāpat kā tradicionālā kapitāla grupā.

| (50) | Tādējādi MCC tās juridiskās formas dēļ nevarēja iegūt līdzekļus kā akciju sabiedrība, un to nevar uzskatīt par mātesuzņēmumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 13. punkta nozīmē. Tātad FagorBrandt varēja rēķināties tikai ar mātesuzņēmuma – Fagor – atbalstu atbilstoši tā spējai dot ieguldījumu. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi MCC tās juridiskās formas dēļ nevarēja iegūt līdzekļus kā akciju sabiedrība, un to nevar uzskatīt par mātesuzņēmumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 13. punkta nozīmē. Tātad FagorBrandt varēja rēķināties tikai ar mātesuzņēmuma – Fagor – atbalstu atbilstoši tā spējai dot ieguldījumu.

| (51) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. un 13. punktu. |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. un 13. punktu.

| (52) | Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā definētajiem nosacījumiem, lēmumā par procedūras sākšanu ir izteiktas šaubas tikai vienā jautājumā, proti, iespējams, tiek apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem (skatīt 3. iedaļu “Procedūras sākšanas pamats”). |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā definētajiem nosacījumiem, lēmumā par procedūras sākšanu ir izteiktas šaubas tikai vienā jautājumā, proti, iespējams, tiek apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem (skatīt 3. iedaļu “Procedūras sākšanas pamats”).

| (53) | Komisija ir izskatījusi uzņēmuma finansiālo stāvokli, kurš turpmāk atspoguļots 1. tabulā. Ir skaidri redzams, ka šo pirmo triju gadu darbības laikā uzņēmums, lai gan tas ir atmaksājis 44.f atbalstu, neatbilda pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 10. un 11. punkta paredzētajiem kritērijiem, lai uzņēmums tiktu uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu; kas attiecas uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 10. punktu, ir redzams, ka pat tādā gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis 22,5 miljonu euro atbalstu (proti, turpmākajos mēnešos pēc tam, kad Komisija pieņēma negatīvu lēmumu), tas vēl nebūtu zaudējis pusi no sava kapitāla 2004. gadā. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. punktu pat gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā, tas ciestu zaudējumus tikai vienu gadu (2004. gadā), kas, pamatojoties uz minēto punktu, nav pietiekami, lai uzņēmumu uzskatītu par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādējādi ir jāatzīst, ka no 2005. gada grupas FagorBrandt finansiālās grūtības palielinājās tiktāl, ka no nākamā gada (ņemot vērā pienākumu atmaksāt 44.f atbalstu), iespējams, uzņēmumu varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izpratnē (tas ir, uzņēmumu, kas “bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās” būs spiests “īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību”) un 2007. gadā – noteikti.

  1.   tabula












  Miljoni euro | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 847,1 | 857,6 | 813,2 | 743,6 | 779,7 | 903,0 |
| Bruto marža | 205,2 | 215,1 | 207,0 | 180,6 | 171,6 | 190,4 |
| Peļņa/zaudējumi | 15,5 | 13,8 | (3,6) | (13,4) | (18,2) | (5,7) |
| Pašu resursi | 69,8 | 83,4 | 79,8 | 70,6 | 79,4 | 73,6 |

(53)

Komisija ir izskatījusi uzņēmuma finansiālo stāvokli, kurš turpmāk atspoguļots 1. tabulā. Ir skaidri redzams, ka šo pirmo triju gadu darbības laikā uzņēmums, lai gan tas ir atmaksājis 44.f atbalstu, neatbilda pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 10. un 11. punkta paredzētajiem kritērijiem, lai uzņēmums tiktu uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu; kas attiecas uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 10. punktu, ir redzams, ka pat tādā gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis 22,5 miljonu euro atbalstu (proti, turpmākajos mēnešos pēc tam, kad Komisija pieņēma negatīvu lēmumu), tas vēl nebūtu zaudējis pusi no sava kapitāla 2004. gadā. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. punktu pat gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā, tas ciestu zaudējumus tikai vienu gadu (2004. gadā), kas, pamatojoties uz minēto punktu, nav pietiekami, lai uzņēmumu uzskatītu par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādējādi ir jāatzīst, ka no 2005. gada grupas FagorBrandt finansiālās grūtības palielinājās tiktāl, ka no nākamā gada (ņemot vērā pienākumu atmaksāt 44.f atbalstu), iespējams, uzņēmumu varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izpratnē (tas ir, uzņēmumu, kas “bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās” būs spiests “īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību”) un 2007. gadā – noteikti.

1.   tabula

Miljoni euro

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Apgrozījums

847,1

857,6

813,2

743,6

779,7

903,0

Bruto marža

205,2

215,1

207,0

180,6

171,6

190,4

Peļņa/zaudējumi

15,5

13,8

(3,6)

(13,4)

(18,2)

(5,7)

Pašu resursi

69,8

83,4

79,8

70,6

79,4

73,6

| (54) | Komisija uzsvēra arī to, ka 2005. gada pirmā ceturkšņa laikā grupa Fagor pieņēma lēmumu nopirkt 90 % uzņēmuma akciju par [150-200] miljoniem euro. Tas liecina – tirgū netika uzskatīts, ka minētais uzņēmums ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu nozīmē, proti, uzņēmums, kas bez publiskā sektora iestāžu ārējas iejaukšanās būs spiests īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību. |
| --- | --- |

(54)

Komisija uzsvēra arī to, ka 2005. gada pirmā ceturkšņa laikā grupa Fagor pieņēma lēmumu nopirkt 90 % uzņēmuma akciju par [150-200] miljoniem euro. Tas liecina – tirgū netika uzskatīts, ka minētais uzņēmums ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu nozīmē, proti, uzņēmums, kas bez publiskā sektora iestāžu ārējas iejaukšanās būs spiests īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību.

| (55) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas izveidots 2002. gada janvārī, nevarēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pirmos trīs tā pastāvēšanas gados pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu nekavējoties. Tāpēc Komisija norāda, ka ar šo Francijas kavēšanos atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim – tas ir, trīs gadus pēc FagorBrandt izveides – netika mākslīgi pie dzīvības uzturēts uzņēmums, kas citādi būtu pametis tirgu. Komisija arī norāda, ka šajā laikposmā uzņēmumam nebija iemesla prasīt pārstrukturēšanas atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Francijas kavēšanās atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim nav mēģinājums apiet aizliegumu piešķirt atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(55)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas izveidots 2002. gada janvārī, nevarēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pirmos trīs tā pastāvēšanas gados pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu nekavējoties. Tāpēc Komisija norāda, ka ar šo Francijas kavēšanos atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim – tas ir, trīs gadus pēc FagorBrandt izveides – netika mākslīgi pie dzīvības uzturēts uzņēmums, kas citādi būtu pametis tirgu. Komisija arī norāda, ka šajā laikposmā uzņēmumam nebija iemesla prasīt pārstrukturēšanas atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Francijas kavēšanās atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim nav mēģinājums apiet aizliegumu piešķirt atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punkta nozīmē.

| (56) | Visbeidzot, šaubas par uzņēmuma atbilstību ir izkliedētas, un Komisija uzskata, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, šaubas par uzņēmuma atbilstību ir izkliedētas, un Komisija uzskata, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā.

6.4.   Noteikumi attiecībā uz iepriekšējo nelikumīgo vai nesaderīgo atbalstu

6.4.1.   Francijas piešķirtais atbalsts

| (57) | Pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktu un to, ka paziņoto atbalstu varētu galvenokārt izmantot, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 30. punktā pauda šaubas par to, ka paziņotais atbalsts varētu būt mēģinājums apiet atmaksāšanas pienākumu un mazināt šā atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktu un to, ka paziņoto atbalstu varētu galvenokārt izmantot, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 30. punktā pauda šaubas par to, ka paziņotais atbalsts varētu būt mēģinājums apiet atmaksāšanas pienākumu un mazināt šā atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti.

| (58) | Komisija savā novērtējumā, kas saistīts ar šo jautājumu, ņēma vērā šādus aspektus. |
| --- | --- |

(58)

Komisija savā novērtējumā, kas saistīts ar šo jautājumu, ņēma vērā šādus aspektus.

| (59) | Pirmkārt, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atmaksa kopā ar procentiem ļauj atjaunot situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas, un tādējādi novērst konkurences izkropļojumus, kurus atbalsts rada. Līdz ar to šajā gadījumā 44.f atbalsta atmaksa kopā ar procentiem – tas nosaka jauna atbalsta maksāšanu – ir paredzēta, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(59)

Pirmkārt, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atmaksa kopā ar procentiem ļauj atjaunot situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas, un tādējādi novērst konkurences izkropļojumus, kurus atbalsts rada. Līdz ar to šajā gadījumā 44.f atbalsta atmaksa kopā ar procentiem – tas nosaka jauna atbalsta maksāšanu – ir paredzēta, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas.

| (60) | Otrkārt, uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Patiešām, pirmkārt, uzņēmuma finansiālo grūtību pamatā nav ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa. Tās izraisīja citi cēloņi, kas ir par iemeslu uzņēmuma zaudējumiem, sākot ar 2004. gadu (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa nākotnē tikai padziļinās šīs problēmas, līdz uzņēmums bez valsts atbalsta vairs nespēs ar tām cīnīties. Otrkārt, tika īstenots darbību pārstrukturēšanas plāns, kura izmaksas ir 62,5 miljoni euro. Tas liecina, ka darbības pārstrukturēšana, kas nepieciešama tās rentabilitātes atjaunošanai, ir saistīta ar ļoti būtiskām izmaksām, kas ir lielākas nekā 44.f atbalsta atmaksa 22,5 miljonu euro apmērā, neskaitot procentus. Minētie faktori pierāda, ka FagorBrandt ir grūtībās nonācis uzņēmums, kura pastāvēšana ir apdraudēta. Tādēļ tas, tāpat kā ikviens uzņēmums šādā situācijā, var saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja ir ievēroti pārējie nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(60)

Otrkārt, uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Patiešām, pirmkārt, uzņēmuma finansiālo grūtību pamatā nav ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa. Tās izraisīja citi cēloņi, kas ir par iemeslu uzņēmuma zaudējumiem, sākot ar 2004. gadu (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa nākotnē tikai padziļinās šīs problēmas, līdz uzņēmums bez valsts atbalsta vairs nespēs ar tām cīnīties. Otrkārt, tika īstenots darbību pārstrukturēšanas plāns, kura izmaksas ir 62,5 miljoni euro. Tas liecina, ka darbības pārstrukturēšana, kas nepieciešama tās rentabilitātes atjaunošanai, ir saistīta ar ļoti būtiskām izmaksām, kas ir lielākas nekā 44.f atbalsta atmaksa 22,5 miljonu euro apmērā, neskaitot procentus. Minētie faktori pierāda, ka FagorBrandt ir grūtībās nonācis uzņēmums, kura pastāvēšana ir apdraudēta. Tādēļ tas, tāpat kā ikviens uzņēmums šādā situācijā, var saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja ir ievēroti pārējie nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs.

| (61) | Treškārt, Komisija savā 1991. gada lēmumā attiecībā uz Deggendorf lietu (22), norādot, ka “[S]ummējot nelikumīgi piešķirto atbalstu, kuru Deggendorf atsakās atmaksāt kopš 1986. gada, un jauno atbalstu, (...) šai sabiedrībai tiktu sniegtas pārmērīgas un nepamatotas priekšrocības, kas ietekmētu tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm”, izskatīja jaunu un ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka “iestādēm (...) ir jāpārtrauc atbalsta maksāšana sabiedrībai Deggendorf (...), kamēr tās nebūs atguvušas nesaderīgo atbalstu (...)”. Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (23) apstiprināja Komisijas izmantoto pieeju. Kopš tā laika Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus, kuros tā izmanto šo pašu pieeju, proti, izskata jaunu ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu, vienlaikus nosakot tā maksāšanas apturēšanu, līdz tiek atmaksāts nelikumīgi piešķirtais atbalsts (24). Komisija norāda, ka, šķiet, šajā gadījumā no brīža, kad jaunais atbalsts atbilst pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, nav faktoru, kas liedz piemērot tādu pašu pieeju kā Deggendorf gadījumā, proti, izskatīt jaunu un ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka tā izmaksāšana tiek atlikta līdz 44.f atbalsta atgūšanai. |
| --- | --- |

(61)

Treškārt, Komisija savā 1991. gada lēmumā attiecībā uz Deggendorf lietu (22), norādot, ka “[S]ummējot nelikumīgi piešķirto atbalstu, kuru Deggendorf atsakās atmaksāt kopš 1986. gada, un jauno atbalstu, (...) šai sabiedrībai tiktu sniegtas pārmērīgas un nepamatotas priekšrocības, kas ietekmētu tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm”, izskatīja jaunu un ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka “iestādēm (...) ir jāpārtrauc atbalsta maksāšana sabiedrībai Deggendorf (...), kamēr tās nebūs atguvušas nesaderīgo atbalstu (...)”. Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (23) apstiprināja Komisijas izmantoto pieeju. Kopš tā laika Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus, kuros tā izmanto šo pašu pieeju, proti, izskata jaunu ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu, vienlaikus nosakot tā maksāšanas apturēšanu, līdz tiek atmaksāts nelikumīgi piešķirtais atbalsts (24). Komisija norāda, ka, šķiet, šajā gadījumā no brīža, kad jaunais atbalsts atbilst pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, nav faktoru, kas liedz piemērot tādu pašu pieeju kā Deggendorf gadījumā, proti, izskatīt jaunu un ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka tā izmaksāšana tiek atlikta līdz 44.f atbalsta atgūšanai.

| (62) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisijas šaubas ir izkliedētas. |
| --- | --- |

(62)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisijas šaubas ir izkliedētas.

| (63) | Šajā sakarībā Komisija vēlas sniegt šādu precizējumu. Pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktā Komisijai ir noteikts pienākums, vērtējot jebkādu pārstrukturēšanas atbalstu, “ņemt vērā gan vecā un jaunā atbalsta kumulatīvo iedarbību, gan arī to, ka vecais atbalsts nav atmaksāts”. Kā ir norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2. zemsvītras piezīmē (23. punkts), šis noteikums pamatojas uz iepriekš norādīto spriedumu Deggendorf lietā (25). Minētajā gadījumā Francija apņēmās atgūt 44.f atbalstu, pirms sākt jauna atbalsta izmaksāšanu. Šajā lēmumā Komisijai saskaņā ar judikatūru Deggendorf lietā šīs saistības ir jāiekļauj kā nosacījums paziņotā atbalsta saderībai ar iekšējo tirgu. Šādā veidā Komisija nodrošinās, ka netiek summēts vecais un jaunais atbalsts un iepriekš piešķirtais atbalsts tiks atmaksāts. |
| --- | --- |

(63)

Šajā sakarībā Komisija vēlas sniegt šādu precizējumu. Pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktā Komisijai ir noteikts pienākums, vērtējot jebkādu pārstrukturēšanas atbalstu, “ņemt vērā gan vecā un jaunā atbalsta kumulatīvo iedarbību, gan arī to, ka vecais atbalsts nav atmaksāts”. Kā ir norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2. zemsvītras piezīmē (23. punkts), šis noteikums pamatojas uz iepriekš norādīto spriedumu Deggendorf lietā (25). Minētajā gadījumā Francija apņēmās atgūt 44.f atbalstu, pirms sākt jauna atbalsta izmaksāšanu. Šajā lēmumā Komisijai saskaņā ar judikatūru Deggendorf lietā šīs saistības ir jāiekļauj kā nosacījums paziņotā atbalsta saderībai ar iekšējo tirgu. Šādā veidā Komisija nodrošinās, ka netiek summēts vecais un jaunais atbalsts un iepriekš piešķirtais atbalsts tiks atmaksāts.

6.4.2.   Nelikumīgs Itālijas atbalsts

| (64) | Uzņēmumam Brandt Italia, uzņēmuma FagorBrandt Itālijas meitasuzņēmumam, 2008. gada 21. oktobrī joprojām vēl ir jāatmaksā daļa no Itālijas iestāžu piešķirtā atbalsta. Šo atbalstu Komisija ir paziņojusi par nesaderīgu savā 2004. gada 30. marta lēmumā (26). |
| --- | --- |

(64)

Uzņēmumam Brandt Italia, uzņēmuma FagorBrandt Itālijas meitasuzņēmumam, 2008. gada 21. oktobrī joprojām vēl ir jāatmaksā daļa no Itālijas iestāžu piešķirtā atbalsta. Šo atbalstu Komisija ir paziņojusi par nesaderīgu savā 2004. gada 30. marta lēmumā (26).

| (65) | Šādā gadījumā, kā tas ir atgādināts 61. apsvērumā, Deggendorf lietas (27) judikatūra apliecina, ka Komisija nav pārsniegusi savu rīcības brīvību ar to, ka uzdod atgūt iepriekšējo atbalstu kā nosacījumu jauna atbalsta izmaksāšanai. Ja Komisija pakārto paredzamā atbalsta piešķiršanu tam, ka vispirms jāatgūst iepriekšējais atbalsts vai iepriekšējie atbalsti, tai nav jāveic pārbaude attiecībā uz šo atbalstu kumulēto ietekmi uz konkurenci, jo šāda pakārtošana ļauj izvairīties no tā, ka ar iecerēto atbalstu piešķirtā priekšrocība tiek kombinēta ar iepriekšējo atbalstu piešķirto priekšrocību (28). |
| --- | --- |

(65)

Šādā gadījumā, kā tas ir atgādināts 61. apsvērumā, Deggendorf lietas (27) judikatūra apliecina, ka Komisija nav pārsniegusi savu rīcības brīvību ar to, ka uzdod atgūt iepriekšējo atbalstu kā nosacījumu jauna atbalsta izmaksāšanai. Ja Komisija pakārto paredzamā atbalsta piešķiršanu tam, ka vispirms jāatgūst iepriekšējais atbalsts vai iepriekšējie atbalsti, tai nav jāveic pārbaude attiecībā uz šo atbalstu kumulēto ietekmi uz konkurenci, jo šāda pakārtošana ļauj izvairīties no tā, ka ar iecerēto atbalstu piešķirtā priekšrocība tiek kombinēta ar iepriekšējo atbalstu piešķirto priekšrocību (28).

| (66) | Tādējādi Komisija lēmumu pieņemšanas praksē devusi priekšroku nosacījumam, ka nesaderīgi atbalsti jāatgūst pirms jaunu atbalstu izmaksāšanas (29), nevis pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punkta piemērošanai, kas tai ļauj ņemt vērā nelikumīgā atbalsta un jaunā atbalsta kumulēto ietekmi. |
| --- | --- |

(66)

Tādējādi Komisija lēmumu pieņemšanas praksē devusi priekšroku nosacījumam, ka nesaderīgi atbalsti jāatgūst pirms jaunu atbalstu izmaksāšanas (29), nevis pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punkta piemērošanai, kas tai ļauj ņemt vērā nelikumīgā atbalsta un jaunā atbalsta kumulēto ietekmi.

| (67) | Tomēr, ņemot vērā īpašos apstākļus minētajā gadījumā, Komisija plāno piemērot pamatnostādņu 23. punktu. Faktiski Komisijai šajā gadījumā jāpieņem jauns lēmums pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēlusi tās 2008. gada 21. oktobra lēmumu. Tātad Komisija nevar ņemt vērā to informāciju, kuras nebija tās rīcībā pirmā lēmuma pieņemšanas laikā. Tāpēc Komisija nevar ņemt vērā jaunās saistības, ko uzņemtos dalībvalsts, nedz arī nelikumīgā atbalsta atgūšanas kārtību, kas notikusi pēc šā datuma. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr, ņemot vērā īpašos apstākļus minētajā gadījumā, Komisija plāno piemērot pamatnostādņu 23. punktu. Faktiski Komisijai šajā gadījumā jāpieņem jauns lēmums pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēlusi tās 2008. gada 21. oktobra lēmumu. Tātad Komisija nevar ņemt vērā to informāciju, kuras nebija tās rīcībā pirmā lēmuma pieņemšanas laikā. Tāpēc Komisija nevar ņemt vērā jaunās saistības, ko uzņemtos dalībvalsts, nedz arī nelikumīgā atbalsta atgūšanas kārtību, kas notikusi pēc šā datuma.

| (68) | Tāpēc – kā jau to paredz Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums (30) – Komisijai jāpārbauda Itālijas atbalsta un paziņotā pārstrukturēšanas atbalsta kumulatīvā ietekme uz konkurenci. |
| --- | --- |

(68)

Tāpēc – kā jau to paredz Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums (30) – Komisijai jāpārbauda Itālijas atbalsta un paziņotā pārstrukturēšanas atbalsta kumulatīvā ietekme uz konkurenci.

| (69) | Tomēr ir nepieciešams vispirms noteikt, kāda ir Itālijas atbalsta summa, kas bija jāņem vērā 2008. gada 21. oktobrī. |
| --- | --- |

(69)

Tomēr ir nepieciešams vispirms noteikt, kāda ir Itālijas atbalsta summa, kas bija jāņem vērā 2008. gada 21. oktobrī.

| (70) | FagorBrandt uzskata, ka Itālijas atbalstam, kura atmaksāšana jāveic Brandt Italia, acīmredzot ir jābūt mazākam nekā 200 000 euro. |
| --- | --- |

(70)

FagorBrandt uzskata, ka Itālijas atbalstam, kura atmaksāšana jāveic Brandt Italia, acīmredzot ir jābūt mazākam nekā 200 000 euro.

| (71) | FagorBrandt 2003. gadā ar sava meitasuzņēmuma Brandt Italia starpniecību iegādājās Verolanovas rūpnīcu un tās aktīvus sabiedrībā Ocean, kam bija uzsākts likvidācijas process. Brandt Italia par attiecīgajiem aktīviem piedāvātā cena bija 10 miljoni euro. |
| --- | --- |

(71)

FagorBrandt 2003. gadā ar sava meitasuzņēmuma Brandt Italia starpniecību iegādājās Verolanovas rūpnīcu un tās aktīvus sabiedrībā Ocean, kam bija uzsākts likvidācijas process. Brandt Italia par attiecīgajiem aktīviem piedāvātā cena bija 10 miljoni euro.

| (72) | Tā kā sabiedrības Ocean maksātnespējas procesa administratori uzskatīja šo summu par nepietiekamu, Itālijas iestādes vēlējās attiecībā uz šādām pārņemšanas darbībām paplašināt sistēmu “Mobilita” un “Cassa Integrazione” noteikumus, kas tika paziņoti par saderīgiem ar piemērojamiem Eiropas tiesību aktiem. Konkrētāk, tie paredzēja, ka uzņēmumi, kas pieņem darbā darbiniekus, kuri ir bezdarbnieki, var izmantot atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām. Šo pasākumu paplašināšanas mērķis bija tāds, lai labums, kas no tā rodas ieguvējam, palielina līdz pienācīgai konkurētspējai attiecīgo aktīvu iegādes cenu. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā sabiedrības Ocean maksātnespējas procesa administratori uzskatīja šo summu par nepietiekamu, Itālijas iestādes vēlējās attiecībā uz šādām pārņemšanas darbībām paplašināt sistēmu “Mobilita” un “Cassa Integrazione” noteikumus, kas tika paziņoti par saderīgiem ar piemērojamiem Eiropas tiesību aktiem. Konkrētāk, tie paredzēja, ka uzņēmumi, kas pieņem darbā darbiniekus, kuri ir bezdarbnieki, var izmantot atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām. Šo pasākumu paplašināšanas mērķis bija tāds, lai labums, kas no tā rodas ieguvējam, palielina līdz pienācīgai konkurētspējai attiecīgo aktīvu iegādes cenu.

| (73) | Tādējādi Itālijas iestādes 2003. gada 14. februārī pieņēma dekrētu, kurā paredzēja, ka pircējs, kas pērk jebkuras tādas sabiedrības aktīvus, kurai ir uzsākts likvidācijas process un kurā nodarbināti vairāk nekā 1 000 algotu darbinieku, var izmantot atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām un papildu iemaksas par katru no jauna darbā pieņemto darbinieku. Brandt Italia veiktais sadzīves elektrotehnikas sabiedrības Océan SpA aktīvu pirkums 2003. gada 7. martā bija atbilstošs shēmai, kas tika ieviesta ar šo dekrētu. Tāpēc minēto atbrīvojumu summa, kas tiek lēsta 8,5 miljonu euro apmērā, palielināja Brandt Italia piedāvāto iegādes cenu, kas tādējādi pieauga līdz 18,5 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(73)

Tādējādi Itālijas iestādes 2003. gada 14. februārī pieņēma dekrētu, kurā paredzēja, ka pircējs, kas pērk jebkuras tādas sabiedrības aktīvus, kurai ir uzsākts likvidācijas process un kurā nodarbināti vairāk nekā 1 000 algotu darbinieku, var izmantot atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām un papildu iemaksas par katru no jauna darbā pieņemto darbinieku. Brandt Italia veiktais sadzīves elektrotehnikas sabiedrības Océan SpA aktīvu pirkums 2003. gada 7. martā bija atbilstošs shēmai, kas tika ieviesta ar šo dekrētu. Tāpēc minēto atbrīvojumu summa, kas tiek lēsta 8,5 miljonu euro apmērā, palielināja Brandt Italia piedāvāto iegādes cenu, kas tādējādi pieauga līdz 18,5 miljoniem euro.

| (74) | Komisija 2004. gada 30. marta lēmumā (31) uzskatīja, ka 2003. gada 14. februāra dekrēts, kas tika pārveidots par likumu 2003. gada 17. aprīlī, veidoja nelikumīgu un nesaderīgu atbalsta shēmu. Brandt Italia, tiklīdz uzzināja šo Komisijas lēmumu, 2004. gada 5. jūlijā no Brešas komerctiesas saņēma nolēmumu, kurā noteikts uzlikt arestu iegādes cenas pēdējai maksājuma daļai (5,7 miljoniem euro), un kontaktējās ar Ocean maksātnespējas procedūras iestādēm, lai atgūtu pārmaksāto summu. Brandt Italia uzskatīja, ka Itālijas valstij bija jāuzsāk nelikumīgā atbalsta atgūšana no tā reālā ieguvēja. |
| --- | --- |

(74)

Komisija 2004. gada 30. marta lēmumā (31) uzskatīja, ka 2003. gada 14. februāra dekrēts, kas tika pārveidots par likumu 2003. gada 17. aprīlī, veidoja nelikumīgu un nesaderīgu atbalsta shēmu. Brandt Italia, tiklīdz uzzināja šo Komisijas lēmumu, 2004. gada 5. jūlijā no Brešas komerctiesas saņēma nolēmumu, kurā noteikts uzlikt arestu iegādes cenas pēdējai maksājuma daļai (5,7 miljoniem euro), un kontaktējās ar Ocean maksātnespējas procedūras iestādēm, lai atgūtu pārmaksāto summu. Brandt Italia uzskatīja, ka Itālijas valstij bija jāuzsāk nelikumīgā atbalsta atgūšana no tā reālā ieguvēja.

| (75) | Tāpēc pat tādā gadījumā, ja attiecīgais atbalsta saņēmējs, kas to saņēmis saskaņā ar Komisijas noraidīto shēmu, būtu Brandt Italia (sabiedrība, kas patiešām saņēmusi atbrīvojumus), FagorBrandt uzskatīja, ka šā atbalsta galīgais labums gandrīz pilnībā bija novirzīts kreditoriem, kurus noteikuši sabiedrības Ocean maksātnespējas procesa administratori, izmantojot aktīvu pirkuma cenas palielinājumu (cenas palielinājums par 8,5 miljoniem euro salīdzinājumā ar patiešām piešķirtiem atbrīvojumiem 8 624 283 euro vērtībā). Tāpēc Francijas iestādes uzskatīja, ka atlikusī starpība, kas jāsedz Brandt Italia/FagorBrandt, ir 124 283 euro, un šai summai vēl jāpieskaita procenti. |
| --- | --- |

(75)

Tāpēc pat tādā gadījumā, ja attiecīgais atbalsta saņēmējs, kas to saņēmis saskaņā ar Komisijas noraidīto shēmu, būtu Brandt Italia (sabiedrība, kas patiešām saņēmusi atbrīvojumus), FagorBrandt uzskatīja, ka šā atbalsta galīgais labums gandrīz pilnībā bija novirzīts kreditoriem, kurus noteikuši sabiedrības Ocean maksātnespējas procesa administratori, izmantojot aktīvu pirkuma cenas palielinājumu (cenas palielinājums par 8,5 miljoniem euro salīdzinājumā ar patiešām piešķirtiem atbrīvojumiem 8 624 283 euro vērtībā). Tāpēc Francijas iestādes uzskatīja, ka atlikusī starpība, kas jāsedz Brandt Italia/FagorBrandt, ir 124 283 euro, un šai summai vēl jāpieskaita procenti.

| (76) | Tomēr Itālijas iestādes sniedza Komisijai informāciju, kas šo apsvērumu padara par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr Itālijas iestādes sniedza Komisijai informāciju, kas šo apsvērumu padara par spēkā neesošu.

| (77) | Itālijas iestādes 2008. gada 13. maijā iesniedza Komisijai divus Brešas tiesas spriedumus. Tie attiecās uz strīdu, kas pastāv starp valsts sociālās drošības institūtu (INPS) un Brandt Italia par atbalsta summas noteikšanu, proti, atbrīvojumiem no sociālās drošības iemaksām, kurus izmantoja Brandt Italia. |
| --- | --- |

(77)

Itālijas iestādes 2008. gada 13. maijā iesniedza Komisijai divus Brešas tiesas spriedumus. Tie attiecās uz strīdu, kas pastāv starp valsts sociālās drošības institūtu (INPS) un Brandt Italia par atbalsta summas noteikšanu, proti, atbrīvojumiem no sociālās drošības iemaksām, kurus izmantoja Brandt Italia.

| (78) | Pirmais spriedums, kas pieņemts 2008. gada 1. februārī, aptur atgūšanas rīkojumu, ko INPS2007. gada 18. decembrī izdevis attiecībā uz Brandt Italia. INPS pārsūdzēja šo spriedumu. Apelācijas tiesa 2008. gada 29. aprīlī atcēla atgūšanas rīkojuma apturēšanu. |
| --- | --- |

(78)

Pirmais spriedums, kas pieņemts 2008. gada 1. februārī, aptur atgūšanas rīkojumu, ko INPS2007. gada 18. decembrī izdevis attiecībā uz Brandt Italia. INPS pārsūdzēja šo spriedumu. Apelācijas tiesa 2008. gada 29. aprīlī atcēla atgūšanas rīkojuma apturēšanu.

| (79) | Trešais spriedums, kas pieņemts 2008. gada 8. jūlijā un iesniegts Komisijai 2008. gada 20. oktobrī, pamatā saskan ar INPS viedokli attiecībā uz to, ka atbalsta atmaksāšana pilnībā jāveic Brandt Italia. Šis spriedums tika paziņots Brandt Italia2008. gada 15. septembrī. |
| --- | --- |

(79)

Trešais spriedums, kas pieņemts 2008. gada 8. jūlijā un iesniegts Komisijai 2008. gada 20. oktobrī, pamatā saskan ar INPS viedokli attiecībā uz to, ka atbalsta atmaksāšana pilnībā jāveic Brandt Italia. Šis spriedums tika paziņots Brandt Italia2008. gada 15. septembrī.

| (80) | Tāpēc Komisijai, ņemot vērā šo informāciju, jānosaka, cik liela atbalsta summa – pēc saprātīgām aplēsēm atbilstoši situācijai 2008. gada 21. oktobrī – Brandt Italia/FagorBrandt ir jāatmaksā. Lai to veiktu, Komisija ir konstatējusi, ka saskaņā ar Brešas tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumu Brandt Italia ir jāatmaksā 8 890 878,02 euro. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc Komisijai, ņemot vērā šo informāciju, jānosaka, cik liela atbalsta summa – pēc saprātīgām aplēsēm atbilstoši situācijai 2008. gada 21. oktobrī – Brandt Italia/FagorBrandt ir jāatmaksā. Lai to veiktu, Komisija ir konstatējusi, ka saskaņā ar Brešas tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumu Brandt Italia ir jāatmaksā 8 890 878,02 euro.

| (81) | Tomēr Komisija uzskata, ka no šīs summas ir jāatskaita arestētā naudas summa, proti, 5,7 miljoni. Faktiski Brandt Italia rīcībā nebija šīs summas, kas kopš Brešas komerctiesas sprieduma 2004. gada 5. jūlijā bija uz laiku bloķēta. Minētais lēmums ir pieņemts saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. martā pieņemto lēmumu, un tātad minētā summa tika bloķēta, paredzot atbalsta atgūšanas nepieciešamību. Tādējādi 2008. gada 21. oktobrī varēja pieņemt, ka šī summa tiktu izmantota attiecīgā atbalsta daļas atmaksāšanai. Šo secinājumu pamato tas, ka






  — | Komisijas 2004. gada 30. marta lēmuma 18. apsvērumā precizēts, ka gan grūtībās nonākušu uzņēmumu pircēji, gan grūtībās nonākuši uzņēmumi varēja būt saņēmēji saskaņā ar noraidīto atbalsta shēmu. Citiem vārdiem, bija paredzams, ka vismaz daļa no atgūstamās summas būtu jāsedz sabiedrībai Ocean; |
| --- | --- | --- |

(81)

Tomēr Komisija uzskata, ka no šīs summas ir jāatskaita arestētā naudas summa, proti, 5,7 miljoni. Faktiski Brandt Italia rīcībā nebija šīs summas, kas kopš Brešas komerctiesas sprieduma 2004. gada 5. jūlijā bija uz laiku bloķēta. Minētais lēmums ir pieņemts saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. martā pieņemto lēmumu, un tātad minētā summa tika bloķēta, paredzot atbalsta atgūšanas nepieciešamību. Tādējādi 2008. gada 21. oktobrī varēja pieņemt, ka šī summa tiktu izmantota attiecīgā atbalsta daļas atmaksāšanai. Šo secinājumu pamato tas, ka

—

Komisijas 2004. gada 30. marta lēmuma 18. apsvērumā precizēts, ka gan grūtībās nonākušu uzņēmumu pircēji, gan grūtībās nonākuši uzņēmumi varēja būt saņēmēji saskaņā ar noraidīto atbalsta shēmu. Citiem vārdiem, bija paredzams, ka vismaz daļa no atgūstamās summas būtu jāsedz sabiedrībai Ocean;

| — | Brešas tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumā minēta šī arestētajā kontā bloķētā summa un uzskatīts par “acīmredzamu”, ka šo summu varētu izmantot, lai daļēji atmaksātu INPS izdevumus. |
| --- | --- |

—

Brešas tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumā minēta šī arestētajā kontā bloķētā summa un uzskatīts par “acīmredzamu”, ka šo summu varētu izmantot, lai daļēji atmaksātu INPS izdevumus.

| (82) | Tādējādi, ņemot vērā 76.–81. apsvērumā izklāstītos elementus, Komisija uzskata, ka Itālijas atbalsta galīgā summa, kas ir jāņem vērā minētās analīzes nolūkā, ir 3 190 878,02 euro, kam jāpieskaita procenti, kuri uzkrājušies līdz 2008. gada 21. oktobrim. |
| --- | --- |

(82)

Tādējādi, ņemot vērā 76.–81. apsvērumā izklāstītos elementus, Komisija uzskata, ka Itālijas atbalsta galīgā summa, kas ir jāņem vērā minētās analīzes nolūkā, ir 3 190 878,02 euro, kam jāpieskaita procenti, kuri uzkrājušies līdz 2008. gada 21. oktobrim.

| (83) | Kas attiecas uz procentiem, Komisija uzskata, ka diena, kas jāņem vērā, lai noteiktu procentu summu, nav reālā atbalsta atgūšanas diena, bet gan atceltā lēmuma pieņemšanas diena, jo šajā gadījumā Komisija analizē Francijas atbalsta saderību 2008. gada 21. oktobrī. Tādējādi 2008. gada 21. oktobrī Francijas atbalsts ir kumulēts ar Itālijas atbalstu, tostarp līdz minētajai dienai uzkrātajiem procentiem. Tāpēc Komisijai ir jāņem vērā šo elementu kumulācija un nav tiem jāpievieno procenti, kas uzkrājušies līdz reālajai atgūšanas dienai. |
| --- | --- |

(83)

Kas attiecas uz procentiem, Komisija uzskata, ka diena, kas jāņem vērā, lai noteiktu procentu summu, nav reālā atbalsta atgūšanas diena, bet gan atceltā lēmuma pieņemšanas diena, jo šajā gadījumā Komisija analizē Francijas atbalsta saderību 2008. gada 21. oktobrī. Tādējādi 2008. gada 21. oktobrī Francijas atbalsts ir kumulēts ar Itālijas atbalstu, tostarp līdz minētajai dienai uzkrātajiem procentiem. Tāpēc Komisijai ir jāņem vērā šo elementu kumulācija un nav tiem jāpievieno procenti, kas uzkrājušies līdz reālajai atgūšanas dienai.

| (84) | Taču priekšrocības, ko veido laikposmā no 2008. gada 21. oktobra līdz reālajai atgūšanas dienai uzkrājušies procenti, atceļ pati atgūšana, kam pašsaprotami tie jāiekļauj. |
| --- | --- |

(84)

Taču priekšrocības, ko veido laikposmā no 2008. gada 21. oktobra līdz reālajai atgūšanas dienai uzkrājušies procenti, atceļ pati atgūšana, kam pašsaprotami tie jāiekļauj.

| (85) | Tādējādi FagorBrandt rīcībā bija summa 3 190 878,02 euro apmērā (plus procenti) papildus Francijas iestāžu piešķirtajam atbalstam 31 miljona euro apmērā. Šī priekšrocība ietekmē konkurenci – uzņēmuma rīcībā bija papildu naudas līdzekļi, kas tam nebūtu bijuši parastos tirgus apstākļos (proti, ja nebūtu nesaderīgā Itālijas atbalsta). |
| --- | --- |

(85)

Tādējādi FagorBrandt rīcībā bija summa 3 190 878,02 euro apmērā (plus procenti) papildus Francijas iestāžu piešķirtajam atbalstam 31 miljona euro apmērā. Šī priekšrocība ietekmē konkurenci – uzņēmuma rīcībā bija papildu naudas līdzekļi, kas tam nebūtu bijuši parastos tirgus apstākļos (proti, ja nebūtu nesaderīgā Itālijas atbalsta).

| (86) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktu un Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedumu Komisija plāno pārbaudīt Itālijas atbalsta un pārstrukturēšanas atbalsta kumulēto ietekmi pēdējā minētā atbalsta saderības analīzes kontekstā. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktu un Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedumu Komisija plāno pārbaudīt Itālijas atbalsta un pārstrukturēšanas atbalsta kumulēto ietekmi pēdējā minētā atbalsta saderības analīzes kontekstā.

| (87) | Šī kumulētā atbalsta ietekmes pārbaude nozīmē, ka Komisijai jāveic divkārša pārbaude. No vienas, puses, Komisijai jāpārbauda, ka kompensācijas pasākumi (sk. 89. un turpmākos apsvērumus, īpaši 118. un turpmākos apsvērumus) ļauj precīzi kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, kas radies no tā, ka FagorBrandt rīcībā bija papildu naudas līdzekļi. No otras puses, Komisija plāno pievērst uzmanību tam, lai atbalsta saņēmēja ieguldījums nebūtu saistīts ar atbalstu (sk. 154. un turpmākos apsvērumus). Patiešām, nevar izslēgt, ka uzņēmuma ieplānotajā reālajā ieguldījumā ir iekļauta attiecīgā summa. |
| --- | --- |

(87)

Šī kumulētā atbalsta ietekmes pārbaude nozīmē, ka Komisijai jāveic divkārša pārbaude. No vienas, puses, Komisijai jāpārbauda, ka kompensācijas pasākumi (sk. 89. un turpmākos apsvērumus, īpaši 118. un turpmākos apsvērumus) ļauj precīzi kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, kas radies no tā, ka FagorBrandt rīcībā bija papildu naudas līdzekļi. No otras puses, Komisija plāno pievērst uzmanību tam, lai atbalsta saņēmēja ieguldījums nebūtu saistīts ar atbalstu (sk. 154. un turpmākos apsvērumus). Patiešām, nevar izslēgt, ka uzņēmuma ieplānotajā reālajā ieguldījumā ir iekļauta attiecīgā summa.

| (88) | Saistībā ar šo divkāršo pārbaudi Komisija var noteikt jaunus nosacījumus attiecīgajai dalībvalstij neatkarīgi no dalībvalsts iespējamajiem ierosinājumiem (kurus Komisija šajā gadījumā nevarētu ņemt vērā, ja tie būtu izteikti pēc 2008. gada 21. oktobra). Kā apliecināts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 46. punktā, “Komisija var noteikt jebkādus nosacījumus un pienākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci tā, ka tas būtu pretrunā ar kopīgām interesēm, ja attiecīgā dalībvalsts nav paziņojusi par apņemšanos pieņemt šādus noteikumus”. |
| --- | --- |

(88)

Saistībā ar šo divkāršo pārbaudi Komisija var noteikt jaunus nosacījumus attiecīgajai dalībvalstij neatkarīgi no dalībvalsts iespējamajiem ierosinājumiem (kurus Komisija šajā gadījumā nevarētu ņemt vērā, ja tie būtu izteikti pēc 2008. gada 21. oktobra). Kā apliecināts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 46. punktā, “Komisija var noteikt jebkādus nosacījumus un pienākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci tā, ka tas būtu pretrunā ar kopīgām interesēm, ja attiecīgā dalībvalsts nav paziņojusi par apņemšanos pieņemt šādus noteikumus”.

6.5.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem

6.5.1.   Kompensācijas pasākumu nepieciešamības analīze

| (89) | Pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punktā ir paredzēts, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Pretējā gadījumā atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm”, un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis nosacījums parasti izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās. |
| --- | --- |

(89)

Pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punktā ir paredzēts, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Pretējā gadījumā atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm”, un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis nosacījums parasti izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās.

| (90) | Francija savā paziņojumā apgalvoja, ka šajā gadījumā, šķiet, kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi, jo īpaši tāpēc, ka atbalstam nav būtiskas tirgu izkropļojošas ietekmes. Lēmuma par procedūras sākšanu 37., 38. un 40. punktā Komisija īsi paskaidroja, kāpēc tā noraida minēto apgalvojumu. |
| --- | --- |

(90)

Francija savā paziņojumā apgalvoja, ka šajā gadījumā, šķiet, kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi, jo īpaši tāpēc, ka atbalstam nav būtiskas tirgu izkropļojošas ietekmes. Lēmuma par procedūras sākšanu 37., 38. un 40. punktā Komisija īsi paskaidroja, kāpēc tā noraida minēto apgalvojumu.

| (91) | Turpmākajos apsvērumos Komisija sīkāk paskaidro, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts rada izkropļojumus, un kāpēc kompensācijas pasākumu īstenošana, pretēji Francijas iestāžu apgalvojumiem, ir vajadzīga. |
| --- | --- |

(91)

Turpmākajos apsvērumos Komisija sīkāk paskaidro, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts rada izkropļojumus, un kāpēc kompensācijas pasākumu īstenošana, pretēji Francijas iestāžu apgalvojumiem, ir vajadzīga.

| (92) | Kā jau ir izklāstīts, FagorBrandt nodarbojas ar lielās sadzīves elektrotehnikas iekārtu ražošanu un pārdošanu izplatītājiem (pretēji piegādei un pārdošanai privātpersonām). Attiecībā uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus ģeogrāfisko dimensiju Komisija līdz šim uzskatīja, ka tas ir vismaz Eiropas Savienības tirgus jo īpaši tādēļ, ka nepastāv šķēršļi iekļūšanai tirgū, kā arī tehniskās saskaņotības un relatīvi zemo transporta izmaksu dēļ (32). FagorBrandt un abu konkurentu, kuri nosūtīja komentārus, iesniegtie dati apstiprina, ka tirgum ir Savienības mērogs. |
| --- | --- |

(92)

Kā jau ir izklāstīts, FagorBrandt nodarbojas ar lielās sadzīves elektrotehnikas iekārtu ražošanu un pārdošanu izplatītājiem (pretēji piegādei un pārdošanai privātpersonām). Attiecībā uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus ģeogrāfisko dimensiju Komisija līdz šim uzskatīja, ka tas ir vismaz Eiropas Savienības tirgus jo īpaši tādēļ, ka nepastāv šķēršļi iekļūšanai tirgū, kā arī tehniskās saskaņotības un relatīvi zemo transporta izmaksu dēļ (32). FagorBrandt un abu konkurentu, kuri nosūtīja komentārus, iesniegtie dati apstiprina, ka tirgum ir Savienības mērogs.

| (93) | Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts automātiski rada konkurences izkropļojumus, aizkavējot atbalsta saņēmēja aiziešanu no tirgus un tādējādi traucējot konkurentu uzņēmumu attīstību. Tāpēc atbalsts ir vērsts pret mazāk efektīvu uzņēmumu slēgšanu, kas ir “normāla tirgus darbības sastāvdaļa”, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 4. punktā. Tādējādi paziņotais atbalsts uzņēmumam FagorBrandt rada iepriekš minētos konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda, ka pastāv aspekti, kas veicina šo konkurences izkropļojumu negatīvo seku ierobežošanu, un tie ir šādi. Pirmkārt, Eiropas lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū FagorBrandt tirgus daļa nepārsniedz [0–5] % (33). Otrkārt, šajā tirgū darbojas četri konkurenti, kuru tirgus daļa ir 10 % vai vairāk (Indesit, Whirlpool, BSH un Electrolux) (34). Turklāt konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, atzīst, ka Eiropas tirgū FagorBrandt ir relatīvi mazs tirgus dalībnieks (skatīt minētā konkurenta iepriekš izteiktās šaubas attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu tā lieluma dēļ), kura tirgus daļa samazinās (35). Treškārt, atbalsta summa ir ierobežota attiecībā pret FagorBrandt apgrozījumu Eiropā (atbalsts ir mazāk nekā 4 % no 2007. gada apgrozījuma) un vēl vairāk attiecībā pret četru galveno tirgus dalībnieku apgrozījumu, kurš ir lielāks nekā FagorBrandt apgrozījums (36). |
| --- | --- |

(93)

Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts automātiski rada konkurences izkropļojumus, aizkavējot atbalsta saņēmēja aiziešanu no tirgus un tādējādi traucējot konkurentu uzņēmumu attīstību. Tāpēc atbalsts ir vērsts pret mazāk efektīvu uzņēmumu slēgšanu, kas ir “normāla tirgus darbības sastāvdaļa”, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 4. punktā. Tādējādi paziņotais atbalsts uzņēmumam FagorBrandt rada iepriekš minētos konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda, ka pastāv aspekti, kas veicina šo konkurences izkropļojumu negatīvo seku ierobežošanu, un tie ir šādi. Pirmkārt, Eiropas lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū FagorBrandt tirgus daļa nepārsniedz [0–5] % (33). Otrkārt, šajā tirgū darbojas četri konkurenti, kuru tirgus daļa ir 10 % vai vairāk (Indesit, Whirlpool, BSH un Electrolux) (34). Turklāt konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, atzīst, ka Eiropas tirgū FagorBrandt ir relatīvi mazs tirgus dalībnieks (skatīt minētā konkurenta iepriekš izteiktās šaubas attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu tā lieluma dēļ), kura tirgus daļa samazinās (35). Treškārt, atbalsta summa ir ierobežota attiecībā pret FagorBrandt apgrozījumu Eiropā (atbalsts ir mazāk nekā 4 % no 2007. gada apgrozījuma) un vēl vairāk attiecībā pret četru galveno tirgus dalībnieku apgrozījumu, kurš ir lielāks nekā FagorBrandt apgrozījums (36).

| (94) | Lai gan iepriekšējā punktā analizēti atbalsta radītie konkurences izkropļojumi, ir arī jāizvērtē, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punktā, kas savukārt izriet no LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta, cik plaša ir “negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem” starp dalībvalstīm. Kā jau tas minēts lēmuma par procedūras sākšanu 38. punktā, atbalsts rada izkropļojumus attiecībā uz saimniecisko darbību izvietojumu dalībvalstīs un tādējādi tirdzniecību starp tām. FagorBrandt ir uzņēmums, kurš lielāko daļu ražošanas darbību veic Francijā, kur tiek nodarbināta lielākā daļa darbinieku ([80-100] % uzņēmuma saražotās produkcijas ir saražota Francijā). Bez Francijas valsts atbalsta FagorBrandt ātri aizietu no tirgus. Tomēr FagorBrandt rūpnīcās ražotie produkti galvenokārt konkurē ar ražojumiem, kurus konkurenti ražo citās dalībvalstīs (37). Tādējādi FagorBrandt darbības pārtraukšana būtu ļāvusi tā Eiropas konkurentiem jūtami palielināt savus pārdošanas apjomus un līdz ar to savu ražošanu. Ar atbalstu tiek saglabātas ražošanas darbības Francijā, kas pretējā gadījumā tiktu daļēji pārvietotas uz citām dalībvalstīm. Tāpēc atbalstam ir negatīva ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, samazinot konkurentu, kuri veic darbību citās dalībvalstīs, eksporta iespējas uz Franciju (38). Atbalsts arī samazina pārdošanas iespējas valstīs, uz kurām uzņēmums FagorBrandt turpinās eksportēt savus ražojumus. Ņemot vērā FagorBrandt pārdošanas apjomus un attiecīgo darba vietu skaitu, šī negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem ir būtiska. |
| --- | --- |

(94)

Lai gan iepriekšējā punktā analizēti atbalsta radītie konkurences izkropļojumi, ir arī jāizvērtē, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punktā, kas savukārt izriet no LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta, cik plaša ir “negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem” starp dalībvalstīm. Kā jau tas minēts lēmuma par procedūras sākšanu 38. punktā, atbalsts rada izkropļojumus attiecībā uz saimniecisko darbību izvietojumu dalībvalstīs un tādējādi tirdzniecību starp tām. FagorBrandt ir uzņēmums, kurš lielāko daļu ražošanas darbību veic Francijā, kur tiek nodarbināta lielākā daļa darbinieku ([80-100] % uzņēmuma saražotās produkcijas ir saražota Francijā). Bez Francijas valsts atbalsta FagorBrandt ātri aizietu no tirgus. Tomēr FagorBrandt rūpnīcās ražotie produkti galvenokārt konkurē ar ražojumiem, kurus konkurenti ražo citās dalībvalstīs (37). Tādējādi FagorBrandt darbības pārtraukšana būtu ļāvusi tā Eiropas konkurentiem jūtami palielināt savus pārdošanas apjomus un līdz ar to savu ražošanu. Ar atbalstu tiek saglabātas ražošanas darbības Francijā, kas pretējā gadījumā tiktu daļēji pārvietotas uz citām dalībvalstīm. Tāpēc atbalstam ir negatīva ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, samazinot konkurentu, kuri veic darbību citās dalībvalstīs, eksporta iespējas uz Franciju (38). Atbalsts arī samazina pārdošanas iespējas valstīs, uz kurām uzņēmums FagorBrandt turpinās eksportēt savus ražojumus. Ņemot vērā FagorBrandt pārdošanas apjomus un attiecīgo darba vietu skaitu, šī negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem ir būtiska.

| (95) | Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi reāli (t. i., būtiski), bet tomēr ierobežoti kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi reāli (t. i., būtiski), bet tomēr ierobežoti kompensācijas pasākumi.

6.5.2.   Jau īstenoto pasākumu analīze

| (96) | Lēmuma par procedūras sākšanu 39. punktā Komisija izteica šaubas par to, vai Francijas iestāžu paziņotos pasākumus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā ir norādīts, ka “[N]orakstīšana un zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu”. Šķiet, ka uz visiem Francijas iestāžu aprakstītajiem pasākumiem attiecās šī izņēmuma piemērošanas joma. Formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros Francija atkārtoti norādīja, ka tā uzskata, ka kastveida saldētavu un brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana, kā arī Brandt Components pārdošana bija trīs piemēroti kompensācijas pasākumi. Tādēļ Komisija veica šo pasākumu detalizētu analīzi un izdarīja šādus secinājumus. |
| --- | --- |

(96)

Lēmuma par procedūras sākšanu 39. punktā Komisija izteica šaubas par to, vai Francijas iestāžu paziņotos pasākumus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā ir norādīts, ka “[N]orakstīšana un zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu”. Šķiet, ka uz visiem Francijas iestāžu aprakstītajiem pasākumiem attiecās šī izņēmuma piemērošanas joma. Formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros Francija atkārtoti norādīja, ka tā uzskata, ka kastveida saldētavu un brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana, kā arī Brandt Components pārdošana bija trīs piemēroti kompensācijas pasākumi. Tādēļ Komisija veica šo pasākumu detalizētu analīzi un izdarīja šādus secinājumus.

| (97) | Attiecībā uz kastveida saldētavu rūpnīcas darbības pārtraukšanu 2005. gadā (Lekēnas ražotne) Francija savā 2007. gada 6. augusta paziņojumā norādīja, ka šī rūpnīca, “kurā ražoja kastveida saldētavas un vīna skapjus visai FagorBrandt grupai, bija sasniegusi ... apmēru, kas tai vairs neļauj segt ne savas mainīgās, ne fiksētās izmaksas, un 2004. gadā tā bija radījusi saimnieciskās darbības zaudējumus 5,8 miljonu euro apmērā”. Tāpēc nav nekādu šaubu, ka konkrētajā gadījumā tā ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai (39), un, piemērojot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz kastveida saldētavu rūpnīcas darbības pārtraukšanu 2005. gadā (Lekēnas ražotne) Francija savā 2007. gada 6. augusta paziņojumā norādīja, ka šī rūpnīca, “kurā ražoja kastveida saldētavas un vīna skapjus visai FagorBrandt grupai, bija sasniegusi ... apmēru, kas tai vairs neļauj segt ne savas mainīgās, ne fiksētās izmaksas, un 2004. gadā tā bija radījusi saimnieciskās darbības zaudējumus 5,8 miljonu euro apmērā”. Tāpēc nav nekādu šaubu, ka konkrētajā gadījumā tā ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai (39), un, piemērojot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu.

| (98) | Arī brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana Azenē ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas ir vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kā to skaidri atzina arī Francijas iestādes savās piezīmēs (40). Tas, ka minētā darbība ir nerentabla, nav pārsteigums, ņemot vērā, ka brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis ir viens no tirgus segmentiem, kurā ražojumu no valstīm ar zemām izmaksām ir visvairāk (41). Turklāt Azenē rūpnīca bija zaudējusi nozīmīgus līgumus, kas saistīti ar mikroviļņu krāšņu ražošanu citām grupām (42). Visbeidzot, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(98)

Arī brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana Azenē ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas ir vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kā to skaidri atzina arī Francijas iestādes savās piezīmēs (40). Tas, ka minētā darbība ir nerentabla, nav pārsteigums, ņemot vērā, ka brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis ir viens no tirgus segmentiem, kurā ražojumu no valstīm ar zemām izmaksām ir visvairāk (41). Turklāt Azenē rūpnīca bija zaudējusi nozīmīgus līgumus, kas saistīti ar mikroviļņu krāšņu ražošanu citām grupām (42). Visbeidzot, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu.

| (99) | Pretēji tam, 2004. gada martā uzņēmums pārdeva savu meitasuzņēmumu Brandt Components (Nevēras rūpnīcu) Austrijas grupai ATB par 3 miljoniem euro. Šī pārdošana nav ne darbības norakstīšana (43), ne arī darbības pārtraukšana. Tātad šis pasākums nav izslēgts ar nosacījumu, kas minēts iepriekš pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā. 2004. gada martā pārdotās darbības (44) apgrozījums 2003. gadā bija 35,4 miljoni euro, kas atbilst 4 % uzņēmuma apgrozījuma 2003. gadā, un tajā strādāja 306 darba ņēmēji, kas ir 6 % no uzņēmuma darbiniekiem. Uzņēmums bija iesaistīts mazgāšanas mašīnu elektromotoru projektēšanā, izstrādē, ražošanā un tirdzniecībā. Tādējādi minētā pārdošana samazināja uzņēmuma pārstāvību veļas mazgāšanas mašīnu daļu tirgū. |
| --- | --- |

(99)

Pretēji tam, 2004. gada martā uzņēmums pārdeva savu meitasuzņēmumu Brandt Components (Nevēras rūpnīcu) Austrijas grupai ATB par 3 miljoniem euro. Šī pārdošana nav ne darbības norakstīšana (43), ne arī darbības pārtraukšana. Tātad šis pasākums nav izslēgts ar nosacījumu, kas minēts iepriekš pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā. 2004. gada martā pārdotās darbības (44) apgrozījums 2003. gadā bija 35,4 miljoni euro, kas atbilst 4 % uzņēmuma apgrozījuma 2003. gadā, un tajā strādāja 306 darba ņēmēji, kas ir 6 % no uzņēmuma darbiniekiem. Uzņēmums bija iesaistīts mazgāšanas mašīnu elektromotoru projektēšanā, izstrādē, ražošanā un tirdzniecībā. Tādējādi minētā pārdošana samazināja uzņēmuma pārstāvību veļas mazgāšanas mašīnu daļu tirgū.

| (100) | Minēto pasākumu tomēr nevar uzskatīt par piemērotu kompensācijas pasākumu. Brandt Components pārdošana notika aptuveni trīsarpus gadus pirms pārbaudāmā atbalsta paziņošanas. Taču šis pasākums nemazina uzņēmuma FagorBrandt pārstāvību lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū (45), kas ir galvenais tirgus, kurā FagorBrandt turpinās darboties. Tādējādi paredzētā atbalsta piešķiršanas izraisīto konkurences izkropļojumu samazināšana nebija šā pasākuma mērķis un nevarēja arī būt tā sekas. |
| --- | --- |

(100)

Minēto pasākumu tomēr nevar uzskatīt par piemērotu kompensācijas pasākumu. Brandt Components pārdošana notika aptuveni trīsarpus gadus pirms pārbaudāmā atbalsta paziņošanas. Taču šis pasākums nemazina uzņēmuma FagorBrandt pārstāvību lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū (45), kas ir galvenais tirgus, kurā FagorBrandt turpinās darboties. Tādējādi paredzētā atbalsta piešķiršanas izraisīto konkurences izkropļojumu samazināšana nebija šā pasākuma mērķis un nevarēja arī būt tā sekas.

6.5.3.   Kompensācijas pasākumi, ko ierosinājušas veikt Francijas iestādes

| (101) | Lai izkliedētu lēmumā par procedūras sākšanu izteiktās šaubas attiecībā uz paziņoto kompensācijas pasākumu nepietiekamību, Francijas iestādes ierosina uz pieciem gadiem pārtraukt Vedette aukstuma iekārtu un kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecību. Turklāt tās ierosina vai nu trauku mazgāšanas mašīnas Vedette tirdzniecības pārtraukšanu, vai preču zīmes [...] nodošanu. |
| --- | --- |

(101)

Lai izkliedētu lēmumā par procedūras sākšanu izteiktās šaubas attiecībā uz paziņoto kompensācijas pasākumu nepietiekamību, Francijas iestādes ierosina uz pieciem gadiem pārtraukt Vedette aukstuma iekārtu un kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecību. Turklāt tās ierosina vai nu trauku mazgāšanas mašīnas Vedette tirdzniecības pārtraukšanu, vai preču zīmes [...] nodošanu.

| (102) | Kā ir norādīts iepriekš, FagorBrandt [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem realizē Francijas tirgū, kurā uzņēmuma tirgus daļa 2006. gadā pēc vērtības bija [10–20] % un pēc apjoma [10–20] %. Tas liecina par to, ka tad, ja uzņēmums FagorBrandt būtu pārdevis savas darbības, no tā labumu galvenokārt būtu guvuši konkurenti, kas darbojas Francijas tirgū, palielinot savus pārdošanas apjomus. Tādējādi FagorBrandt izdzīvošana, ko ļauj īstenot atbalsts, visspēcīgāk ietekmē tieši šos uzņēmumus. Savukārt FagorBrandt pārdošanas apjomi Itālijas tirgū ir ļoti nelieli. Tādēļ Komisija kā kompensācijas pasākumam dod priekšroku preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšanai salīdzinājumā ar preču zīmes [...] nodošanu, ņemot vērā, ka preču zīmes Vedette
   (46) ražojumus pārdod vienīgi Francijas tirgū, kamēr [...] ražojumus galvenokārt pārdod [...]. |
| --- | --- |

(102)

Kā ir norādīts iepriekš, FagorBrandt [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem realizē Francijas tirgū, kurā uzņēmuma tirgus daļa 2006. gadā pēc vērtības bija [10–20] % un pēc apjoma [10–20] %. Tas liecina par to, ka tad, ja uzņēmums FagorBrandt būtu pārdevis savas darbības, no tā labumu galvenokārt būtu guvuši konkurenti, kas darbojas Francijas tirgū, palielinot savus pārdošanas apjomus. Tādējādi FagorBrandt izdzīvošana, ko ļauj īstenot atbalsts, visspēcīgāk ietekmē tieši šos uzņēmumus. Savukārt FagorBrandt pārdošanas apjomi Itālijas tirgū ir ļoti nelieli. Tādēļ Komisija kā kompensācijas pasākumam dod priekšroku preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšanai salīdzinājumā ar preču zīmes [...] nodošanu, ņemot vērā, ka preču zīmes Vedette
   (46) ražojumus pārdod vienīgi Francijas tirgū, kamēr [...] ražojumus galvenokārt pārdod [...].

| (103) | Tādēļ ir jāanalizē šo papildu kompensācijas pasākumu apjoms, lai noteiktu, vai tie ir pietiekami. |
| --- | --- |

(103)

Tādēļ ir jāanalizē šo papildu kompensācijas pasākumu apjoms, lai noteiktu, vai tie ir pietiekami.

| (104) | Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu (ledusskapji un saldētavas) pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [10–20] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma. |
| --- | --- |

(104)

Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu (ledusskapji un saldētavas) pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [10–20] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.

| (105) | Aukstuma iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem, kuri darbojas Francijas tirgū, nostiprināt savas pozīcijas aukstuma iekārtu segmentā. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti, kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %, ledusskapju tirgū Francijā ir Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) un Electrolux ([...] %). Saldētavu tirgū galvenie FagorBrandt konkurenti ([...] %) ir Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) un Electrolux ([...] %). |
| --- | --- |

(105)

Aukstuma iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem, kuri darbojas Francijas tirgū, nostiprināt savas pozīcijas aukstuma iekārtu segmentā. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti, kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %, ledusskapju tirgū Francijā ir Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) un Electrolux ([...] %). Saldētavu tirgū galvenie FagorBrandt konkurenti ([...] %) ir Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) un Electrolux ([...] %).

| (106) | Preču zīmes Vedette kulinārās apstrādes aprīkojuma pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma. |
| --- | --- |

(106)

Preču zīmes Vedette kulinārās apstrādes aprīkojuma pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.

| (107) | Līdz ar to kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem nostiprināt savu pozīciju kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa ir [...] % vērtības izteiksmē) kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū Francijā ir Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) un Candy ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Līdz ar to kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem nostiprināt savu pozīciju kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa ir [...] % vērtības izteiksmē) kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū Francijā ir Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) un Candy ([...] %).

| (108) | Preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma. |
| --- | --- |

(108)

Preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.

| (109) | Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %) trauku mazgāšanas mašīnu tirgū Francijā ir BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) un Electrolux ([...] %). Līdz ar to preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšana ļaus konkurentiem palielināt savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(109)

Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %) trauku mazgāšanas mašīnu tirgū Francijā ir BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) un Electrolux ([...] %). Līdz ar to preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšana ļaus konkurentiem palielināt savu tirgus daļu.

| (110) | Kopumā Vedette ražojumi, kuru tirdzniecība tiks pārtraukta, veido [0–5] % no grupas apgrozījuma (47). Francijas iestādes norāda, ka tāpēc būs jāveic būtiski pielāgojumi uzņēmuma līmenī [...]. |
| --- | --- |

(110)

Kopumā Vedette ražojumi, kuru tirdzniecība tiks pārtraukta, veido [0–5] % no grupas apgrozījuma (47). Francijas iestādes norāda, ka tāpēc būs jāveic būtiski pielāgojumi uzņēmuma līmenī [...].

6.5.4.   Secinājums par kompensācijas pasākumiem, ko ierosinājušas veikt Francijas iestādes, un papildu kompensācijas pasākumu, ko nosaka Komisija

| (111) | Ierosinātie kompensācijas pasākumi ir preču zīmes Vedette
   (48) atsevišķu ražojumu (kulinārās apstrādes aprīkojuma, aukstuma iekārtu un trauku mazgāšanas mašīnu) tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem un Brandt Components pārdošana. Tā ir faktiska (t. i., būtiska), bet ierobežota tirgus daļas samazināšana. |
| --- | --- |

(111)

Ierosinātie kompensācijas pasākumi ir preču zīmes Vedette
   (48) atsevišķu ražojumu (kulinārās apstrādes aprīkojuma, aukstuma iekārtu un trauku mazgāšanas mašīnu) tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem un Brandt Components pārdošana. Tā ir faktiska (t. i., būtiska), bet ierobežota tirgus daļas samazināšana.

| (112) | Tomēr Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākums, ko attiecībā uz preču zīmi Vedette ierosinājušas veikt Francijas iestādes, ir vienīgais piemērotais kompensācijas pasākums, un šis pasākums nav pietiekams. Tāpēc Komisija nolēmusi noteikt saderības nosacījumu – pagarināt par papildu trim gadiem preču zīmes Vedette ražojumu tirdzniecības pārtraukšanu. Proti, lai gan tika ierosināts aizliegums uz pieciem gadiem, tas tiks pagarināts par trim gadiem un kopumā būs astoņi gadi. |
| --- | --- |

(112)

Tomēr Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākums, ko attiecībā uz preču zīmi Vedette ierosinājušas veikt Francijas iestādes, ir vienīgais piemērotais kompensācijas pasākums, un šis pasākums nav pietiekams. Tāpēc Komisija nolēmusi noteikt saderības nosacījumu – pagarināt par papildu trim gadiem preču zīmes Vedette ražojumu tirdzniecības pārtraukšanu. Proti, lai gan tika ierosināts aizliegums uz pieciem gadiem, tas tiks pagarināts par trim gadiem un kopumā būs astoņi gadi.

| (113) | Saskaņā ar informāciju, kas bija Komisijas rīcībā 2008. gada 21. oktobrī, šā kompensācijas pasākuma ietekme attiecībā uz apgrozījuma zaudēšanu var izpausties divējādi, kā parādīts 2. tabulā (49).

  2.   tabula














  Miljoni euro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FagorBrandtapgrozījums | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] |
| Kompensācijas pasākumu ietekme, maksimālā prognoze | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] |
| Kompensācijas pasākumu ietekme, minimālā prognoze | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] |

(113)

Saskaņā ar informāciju, kas bija Komisijas rīcībā 2008. gada 21. oktobrī, šā kompensācijas pasākuma ietekme attiecībā uz apgrozījuma zaudēšanu var izpausties divējādi, kā parādīts 2. tabulā (49).

2.   tabula

Miljoni euro

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

FagorBrandtapgrozījums

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

Kompensācijas pasākumu ietekme, maksimālā prognoze

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

Kompensācijas pasākumu ietekme, minimālā prognoze

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

| (114) | Francijas iestādes un FagorBrandt sniedza datus, kas 2. tabulā attiecas uz ierosinātā kompensācijas pasākuma ietekmi laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam (par šo ietekmi sk. arī 147. un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(114)

Francijas iestādes un FagorBrandt sniedza datus, kas 2. tabulā attiecas uz ierosinātā kompensācijas pasākuma ietekmi laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam (par šo ietekmi sk. arī 147. un turpmākos apsvērumus).

| (115) | Pirmais aprēķina veids attiecībā uz Komisijas ierosinātā papildu kompensācijas pasākuma ietekmi ir negūtās peļņas reizināšana ar 3 pēdējā Francijas iestāžu novērtētajā gadā (proti, 2012. gadā). Uzņēmumam labvēlīga scenārija gadījumā šī ietekme tātad ir 3 × [40-60] miljoni, proti, [120-180] miljoni euro. |
| --- | --- |

(115)

Pirmais aprēķina veids attiecībā uz Komisijas ierosinātā papildu kompensācijas pasākuma ietekmi ir negūtās peļņas reizināšana ar 3 pēdējā Francijas iestāžu novērtētajā gadā (proti, 2012. gadā). Uzņēmumam labvēlīga scenārija gadījumā šī ietekme tātad ir 3 × [40-60] miljoni, proti, [120-180] miljoni euro.

| (116) | Otrs veids, kā aprēķināt papildu kompensācijas pasākuma ietekmi, ir iegūt 2013.–2016. gada rādītājus, piemērojot 2012. gada rādītājiem lineāru pieaugumu [1,5-3] % apmērā, pieņemot, ka turpināsies apgrozījuma rādītāju pieaugums, kas tika lēsts [1,5-3] % apmērā uzņēmumā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam. To iemeslu dēļ, kas izklāstīti 125. un turpmākajos apsvērumos, šī apgrozījuma rādītāju hipotēze patiešām uzskatāma par saprātīgu, ņemot vērā grupas stratēģiju un tirgus perspektīvas. No šā skatpunkta kompensācijas pasākums uzņēmumam labvēlīga scenārija gadījumā izraisīs FagorBrandt apgrozījuma samazināšanos [120-180] miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(116)

Otrs veids, kā aprēķināt papildu kompensācijas pasākuma ietekmi, ir iegūt 2013.–2016. gada rādītājus, piemērojot 2012. gada rādītājiem lineāru pieaugumu [1,5-3] % apmērā, pieņemot, ka turpināsies apgrozījuma rādītāju pieaugums, kas tika lēsts [1,5-3] % apmērā uzņēmumā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam. To iemeslu dēļ, kas izklāstīti 125. un turpmākajos apsvērumos, šī apgrozījuma rādītāju hipotēze patiešām uzskatāma par saprātīgu, ņemot vērā grupas stratēģiju un tirgus perspektīvas. No šā skatpunkta kompensācijas pasākums uzņēmumam labvēlīga scenārija gadījumā izraisīs FagorBrandt apgrozījuma samazināšanos [120-180] miljonu euro apmērā.

| (117) | Tādējādi ierosinātais kompensācijas pasākums ir atbilstošs un pats par sevi pietiekams, lai proporcionāli samazinātu to negatīvo ietekmi uz konkurenci, kas izriet no konkrētā atbalsta piešķiršanas: optimistiska scenārija gadījumā uzņēmuma apgrozījuma rādītāju samazinājums laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam lēšams [120-180] miljonu euro apmērā. Šāda apmēra neīstenots apgrozījums ļaus konkurentiem palielināt pārdošanu. Šis kompensācijas pasākums arī padarīs uzņēmumam sarežģītāku attiecīgo Vedette ražojumu atkārtotu iekļaušanu tirgū pēc 8 gadu prombūtnes (pašlaik tiek tirgotas vienīgi Vedette ražotās veļas mazgāšanas mašīnas). Lai gan preču zīme nav pilnībā izzudusi, atgriešanās izmaksas ir proporcionālas gadu skaitam, cik ilgi tās nav bijis tirgū. Jo ilgāk preču zīmes nebūs tirgū, jo vairāk izpaudīsies zīmola tēla zudums. |
| --- | --- |

(117)

Tādējādi ierosinātais kompensācijas pasākums ir atbilstošs un pats par sevi pietiekams, lai proporcionāli samazinātu to negatīvo ietekmi uz konkurenci, kas izriet no konkrētā atbalsta piešķiršanas: optimistiska scenārija gadījumā uzņēmuma apgrozījuma rādītāju samazinājums laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam lēšams [120-180] miljonu euro apmērā. Šāda apmēra neīstenots apgrozījums ļaus konkurentiem palielināt pārdošanu. Šis kompensācijas pasākums arī padarīs uzņēmumam sarežģītāku attiecīgo Vedette ražojumu atkārtotu iekļaušanu tirgū pēc 8 gadu prombūtnes (pašlaik tiek tirgotas vienīgi Vedette ražotās veļas mazgāšanas mašīnas). Lai gan preču zīme nav pilnībā izzudusi, atgriešanās izmaksas ir proporcionālas gadu skaitam, cik ilgi tās nav bijis tirgū. Jo ilgāk preču zīmes nebūs tirgū, jo vairāk izpaudīsies zīmola tēla zudums.

| (118) | Turklāt ir arī jāpārbauda, vai šis jaunais kompensācijas pasākums ļauj arī kompensēt konkurences priekšrocību, kas izriet no Itālijas atbalsta un pārstrukturēšanas atbalsta kumulētās ietekmes. Faktiski var uzskatīt, ka 2008. gada 21. oktobrīFagorBrandt rīcībā bija summa 3 190 878,02 euro apmērā (proti, aptuveni 4 miljoni euro kopā ar procentiem), kuru tam nebūtu vajadzējis izmantot. Šī priekšrocība ietekmē konkurenci – uzņēmumam bija papildu naudas līdzekļi. Tomēr kompensācijas mehānisma ietekme kompensē šo kaitējumu konkurencei. |
| --- | --- |

(118)

Turklāt ir arī jāpārbauda, vai šis jaunais kompensācijas pasākums ļauj arī kompensēt konkurences priekšrocību, kas izriet no Itālijas atbalsta un pārstrukturēšanas atbalsta kumulētās ietekmes. Faktiski var uzskatīt, ka 2008. gada 21. oktobrīFagorBrandt rīcībā bija summa 3 190 878,02 euro apmērā (proti, aptuveni 4 miljoni euro kopā ar procentiem), kuru tam nebūtu vajadzējis izmantot. Šī priekšrocība ietekmē konkurenci – uzņēmumam bija papildu naudas līdzekļi. Tomēr kompensācijas mehānisma ietekme kompensē šo kaitējumu konkurencei.

| (119) | Turpmāk 3. tabulā parādīti neto zaudējumi (jeb negatīva brīvās naudas plūsma (free cash flow)), kas saistīti ar kompensācijas pasākumu. Rādītāji attiecībā uz 2009.–2012. gadu ir rādītāji, ko Francijas iestādes paziņojušas Komisijai. Rādītāji attiecībā uz 2013.–2016. gadu ir iegūti, palielinot par [1,5–3] % gadā 2012. gada rādītājus (50).

  3.   tabula














  Miljoni euro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Galīgais rezultāts bez kompensācijas pasākuma | [0-5] | [5-10] | [10-15] | [10-15] | [15-20] | [15-20] | [15-20] | [15-20] |
| Kompensācijas pasākumu ietekme, maksimālā prognoze | – [10-15] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] |
| Kompensācijas pasākumu ietekme, minimālā prognoze | – [15-20] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] |

(119)

Turpmāk 3. tabulā parādīti neto zaudējumi (jeb negatīva brīvās naudas plūsma (free cash flow)), kas saistīti ar kompensācijas pasākumu. Rādītāji attiecībā uz 2009.–2012. gadu ir rādītāji, ko Francijas iestādes paziņojušas Komisijai. Rādītāji attiecībā uz 2013.–2016. gadu ir iegūti, palielinot par [1,5–3] % gadā 2012. gada rādītājus (50).

3.   tabula

Miljoni euro

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Galīgais rezultāts bez kompensācijas pasākuma

[0-5]

[5-10]

[10-15]

[10-15]

[15-20]

[15-20]

[15-20]

[15-20]

Kompensācijas pasākumu ietekme, maksimālā prognoze

– [10-15]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

Kompensācijas pasākumu ietekme, minimālā prognoze

– [15-20]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

| (120) | Tādējādi šķiet, ka (uzņēmumam) labvēlīga scenārija gadījumā trīs papildu gadi nozīmēs to, ka FagorBrandt zudīs naudas līdzekļi, kuru daudzums ir no [10–20] miljoniem euro (ja 2012. gada rādītājus sareizina ar 3) līdz [10–20] miljoniem euro (ja pieskaita iegūtos rādītājus). Proti, šā jaunā kompensācijas pasākuma noteikšana pārliecinoši kompensē priekšrocību, ka uzņēmuma rīcībā bijuši naudas līdzekļi aptuveni 4 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(120)

Tādējādi šķiet, ka (uzņēmumam) labvēlīga scenārija gadījumā trīs papildu gadi nozīmēs to, ka FagorBrandt zudīs naudas līdzekļi, kuru daudzums ir no [10–20] miljoniem euro (ja 2012. gada rādītājus sareizina ar 3) līdz [10–20] miljoniem euro (ja pieskaita iegūtos rādītājus). Proti, šā jaunā kompensācijas pasākuma noteikšana pārliecinoši kompensē priekšrocību, ka uzņēmuma rīcībā bijuši naudas līdzekļi aptuveni 4 miljonu euro apmērā.

| (121) | Visbeidzot, tas, ka kompensācijas pasākumi darbojas pēc pārstrukturēšanas perioda beigām (kas noteiktas 2012. gada 31. decembrī), nepadara tos par nepiemērotiem. Proti, ja kompensācijas pasākumus veic saistībā ar pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu, tie nav daļa no paša pārstrukturēšanas procesa, bet gan atbalstītā uzņēmuma konkurentiem sniegta kompensācija nolūkā kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, no kā tie būtu varējuši ciest. Tāpēc pasākumu ietekmi un lietderību neietekmē tas, ka tie attiecas uz periodu, kas ir ilgāks nekā pārstrukturēšanas periods, jo tie tika īstenoti tāpēc, ka pārstrukturēšanas darbību atviegloja valsts atbalsts, un tāpēc, ka to mērķis un ietekme bija kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, kas izriet no šā atbalsta. |
| --- | --- |

(121)

Visbeidzot, tas, ka kompensācijas pasākumi darbojas pēc pārstrukturēšanas perioda beigām (kas noteiktas 2012. gada 31. decembrī), nepadara tos par nepiemērotiem. Proti, ja kompensācijas pasākumus veic saistībā ar pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu, tie nav daļa no paša pārstrukturēšanas procesa, bet gan atbalstītā uzņēmuma konkurentiem sniegta kompensācija nolūkā kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, no kā tie būtu varējuši ciest. Tāpēc pasākumu ietekmi un lietderību neietekmē tas, ka tie attiecas uz periodu, kas ir ilgāks nekā pārstrukturēšanas periods, jo tie tika īstenoti tāpēc, ka pārstrukturēšanas darbību atviegloja valsts atbalsts, un tāpēc, ka to mērķis un ietekme bija kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, kas izriet no šā atbalsta.

| (122) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ļauj izvairīties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(122)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ļauj izvairīties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta nozīmē.

6.6.   Uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana

6.6.1.   Pārstrukturēšanas plāns, tirgus perspektīvas un pārstrukturēšanas plānā ietverto prognožu ticamība

| (123) | FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, ko jau ir sākts īstenot, konkrētāk, paredz:






  — | decentralizāciju un mērķtiecīgu [...] attīstību; |
| --- | --- | --- |

(123)

FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, ko jau ir sākts īstenot, konkrētāk, paredz:

—

decentralizāciju un mērķtiecīgu [...] attīstību;

| — | pirkšanas politikas racionalizāciju un [...]; |
| --- | --- |

—

pirkšanas politikas racionalizāciju un [...];

| — | darbību nodošanu un darbības vietu slēgšanu (51); |
| --- | --- |

—

darbību nodošanu un darbības vietu slēgšanu (51);

| — | Darbinieku skaita samazināšana (52); |
| --- | --- |

—

Darbinieku skaita samazināšana (52);

| — | pasākumi, kuru mērķis ir ilgstoši nodrošināt uzņēmuma pastāvēšanu (53). |
| --- | --- |

—

pasākumi, kuru mērķis ir ilgstoši nodrošināt uzņēmuma pastāvēšanu (53).

| (124) | Pēc pārbaudes Komisija apstiprina to, ko tā tika paziņojusi lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka tā uzskata šo plānu par atbilstošu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 35. līdz 37. punktā paredzētajām prasībām. Tādējādi pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(124)

Pēc pārbaudes Komisija apstiprina to, ko tā tika paziņojusi lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka tā uzskata šo plānu par atbilstošu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 35. līdz 37. punktā paredzētajām prasībām. Tādējādi pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (125) | Komisija tomēr vēlas šeit turpmāk izklāstīt savu analīzi un secinājumus attiecībā uz tirgus perspektīvām un pārstrukturēšanas plānā ietverto prognožu ticamību. |
| --- | --- |

(125)

Komisija tomēr vēlas šeit turpmāk izklāstīt savu analīzi un secinājumus attiecībā uz tirgus perspektīvām un pārstrukturēšanas plānā ietverto prognožu ticamību.

| (126) | Komisija novērtēja pārstrukturēšanas plānā ietvertās prognozes, jo īpaši saistībā ar izaugsmes perspektīvām. Komisija vēlas atgādināt, ka minētajā lēmumā tiek ņemti vērā tikai 2008. gada oktobrī pieejamie dati. |
| --- | --- |

(126)

Komisija novērtēja pārstrukturēšanas plānā ietvertās prognozes, jo īpaši saistībā ar izaugsmes perspektīvām. Komisija vēlas atgādināt, ka minētajā lēmumā tiek ņemti vērā tikai 2008. gada oktobrī pieejamie dati.

| (127) | Saskaņā ar CECED
   (54) sniegto informāciju no 2005. līdz 2007. gadam Eiropas tirgus attīstība apjoma ziņā parāda mērenu pieaugumu Rietumeiropā (aptuveni 2 % gadā) un dinamisku pieaugumu Austrumeiropā (aptuveni 7 % gadā). Tomēr šis pēdējais pieauguma rādītājs ir apšaubāms, jo tas ir saistīts ar svārstībām ekonomikā, pastāvot iespējai, ka gan divos ciparos mērāms pieaugums, gan divos ciparos mērāms samazinājums var viegli pārmaiņus sekot cits citam. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar CECED
   (54) sniegto informāciju no 2005. līdz 2007. gadam Eiropas tirgus attīstība apjoma ziņā parāda mērenu pieaugumu Rietumeiropā (aptuveni 2 % gadā) un dinamisku pieaugumu Austrumeiropā (aptuveni 7 % gadā). Tomēr šis pēdējais pieauguma rādītājs ir apšaubāms, jo tas ir saistīts ar svārstībām ekonomikā, pastāvot iespējai, ka gan divos ciparos mērāms pieaugums, gan divos ciparos mērāms samazinājums var viegli pārmaiņus sekot cits citam.

| (128) | Ja ilgtermiņā ir iespējama Austrumeiropas un Rietumeiropas iepirkšanās paradumu konverģence, Austrumeiropas valstu zemā pirktspēja rada pieprasījuma koncentrāciju attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm (veļas mazgāšanas mašīnām un ledusskapjiem) un zemākas kvalitātes ražojumiem. Tomēr tas ir tirgos, kur ir ienākuši konkurenti no Turcijas un Āzijas. |
| --- | --- |

(128)

Ja ilgtermiņā ir iespējama Austrumeiropas un Rietumeiropas iepirkšanās paradumu konverģence, Austrumeiropas valstu zemā pirktspēja rada pieprasījuma koncentrāciju attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm (veļas mazgāšanas mašīnām un ledusskapjiem) un zemākas kvalitātes ražojumiem. Tomēr tas ir tirgos, kur ir ienākuši konkurenti no Turcijas un Āzijas.

| (129) | Tādēļ uzņēmuma FagorBrandt potenciālie tirgi ir Rietumeiropā, jo tie ir nozīmīgāki gan vērtības, gan apjoma ziņā, un tajos izrāda mazāku interesi par zemas kvalitātes ražojumiem, ar kuriem FagorBrandt vairs nevar būt konkurētspējīgs un kuri rada straujo pieaugumu Austrumeiropā. |
| --- | --- |

(129)

Tādēļ uzņēmuma FagorBrandt potenciālie tirgi ir Rietumeiropā, jo tie ir nozīmīgāki gan vērtības, gan apjoma ziņā, un tajos izrāda mazāku interesi par zemas kvalitātes ražojumiem, ar kuriem FagorBrandt vairs nevar būt konkurētspējīgs un kuri rada straujo pieaugumu Austrumeiropā.

| (130) | Konkrētāk, uzņēmuma FagorBrandt pamattirgus ir Francijas tirgus, kur grupa realizē [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem, ražo [80–100] % no saviem ražošanas apjomiem un nodarbina [80–100] % grupas darba ņēmēju. Saskaņā ar GIFAM
   (55) informāciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus Francijā 2007. gadā gan apjoma, gan vērtības ziņā ir progresējis par 1 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Konkrētāk, [...] iekārtu tirgus, kuram FagorBrandt vēlas pievērsties, ir palielinājies par [...] %, salīdzinot ar 2006. gadu, tajā pašā laikā [...] iekārtu pārdošanas apjomi ir samazinājušies par [...] %. |
| --- | --- |

(130)

Konkrētāk, uzņēmuma FagorBrandt pamattirgus ir Francijas tirgus, kur grupa realizē [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem, ražo [80–100] % no saviem ražošanas apjomiem un nodarbina [80–100] % grupas darba ņēmēju. Saskaņā ar GIFAM
   (55) informāciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus Francijā 2007. gadā gan apjoma, gan vērtības ziņā ir progresējis par 1 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Konkrētāk, [...] iekārtu tirgus, kuram FagorBrandt vēlas pievērsties, ir palielinājies par [...] %, salīdzinot ar 2006. gadu, tajā pašā laikā [...] iekārtu pārdošanas apjomi ir samazinājušies par [...] %.

| (131) | Attīstības tendences pa ražojumu grupām liecina, ka potenciāli labvēlīgākie tirgi Eiropā, un jo īpaši Francijā galvenokārt ir [...] iekārtu tirgi. [...] iekārtu pieaugums ir nozīmīgs, lai gan attiecībā uz aukstuma iekārtām nav vērojama gandrīz nekāda attīstība, par ko liecina turpmākā tabula, kas ir izvilkums no GIFAM pētījuma.

  4. tabula |
| --- | --- |

(131)

Attīstības tendences pa ražojumu grupām liecina, ka potenciāli labvēlīgākie tirgi Eiropā, un jo īpaši Francijā galvenokārt ir [...] iekārtu tirgi. [...] iekārtu pieaugums ir nozīmīgs, lai gan attiecībā uz aukstuma iekārtām nav vērojama gandrīz nekāda attīstība, par ko liecina turpmākā tabula, kas ir izvilkums no GIFAM pētījuma.

4. tabula

Image

| (132) | Līdz ar to uzņēmuma FagorBrandt izvēle, no vienas puses, īpaši pievērsties [...] un, no otras puses, izvēle attīstīt [...] šķiet atbilstoša dažādu segmentu un ražojumu attīstības tendencēm. |
| --- | --- |

(132)

Līdz ar to uzņēmuma FagorBrandt izvēle, no vienas puses, īpaši pievērsties [...] un, no otras puses, izvēle attīstīt [...] šķiet atbilstoša dažādu segmentu un ražojumu attīstības tendencēm.

| (133) | Komisija, izanalizējot pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pamatot prognožu atbilstību attiecībā uz FagorBrandt darbības rentabilitāti nākotnē, uzskata, ka minētās prognozes, kas parādītas 5. tabulā, ir reālas.

  5.   tabula










  Miljoni euro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FagorBrandt apgrozījums | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] |
| Galīgais rezultāts | [0-5] | [5-10] | [10-15] | [10-15] |

(133)

Komisija, izanalizējot pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pamatot prognožu atbilstību attiecībā uz FagorBrandt darbības rentabilitāti nākotnē, uzskata, ka minētās prognozes, kas parādītas 5. tabulā, ir reālas.

5.   tabula

Miljoni euro

2009

2010

2011

2012

FagorBrandt apgrozījums

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

Galīgais rezultāts

[0-5]

[5-10]

[10-15]

[10-15]

| (134) | Tādējādi analīzes pārējā daļā paustas šaubas tikai par diviem pārstrukturēšanas plāna aspektiem, kuras izteiktas arī lēmumā par procedūras sākšanu, – tieši attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas plāns ir reāls un pietiekams. |
| --- | --- |

(134)

Tādējādi analīzes pārējā daļā paustas šaubas tikai par diviem pārstrukturēšanas plāna aspektiem, kuras izteiktas arī lēmumā par procedūras sākšanu, – tieši attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas plāns ir reāls un pietiekams.

| (135) | Pirmkārt, Komisija pieprasīja paskaidrojumus attiecībā uz gaidāmo apgrozījuma pieaugumu par 20 % 2007. gadā. Francijas iestādes paskaidroja, ka 2006. gadā FagorBrandt darbības joma tika mainīta, sabiedrībai Fagor nododot uzņēmumam FagorBrandt preču zīmes Fagor izplatīšanu Lielbritānijas un Francijas tirgū, kā arī visas Fagor Francijā veiktās darbības (56). Šo darbību apgrozījums 2007. gadā tika lēsts [50–100] miljonu euro apmērā, un to iekļāva FagorBrandt 2007. gada apgrozījumā. Nemainot darbības jomu, uzņēmuma plānotais apgrozījuma pieaugums bija tikai [5–10] %. Kopš tā laika Francija paziņoja Komisijai 2007. gadā faktiski sasniegto apgrozījumu. Tas ir 903 miljoni euro salīdzinājumā ar 779,7 miljoniem euro 2006. gadā, proti, apgrozījums ir pieaudzis par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(135)

Pirmkārt, Komisija pieprasīja paskaidrojumus attiecībā uz gaidāmo apgrozījuma pieaugumu par 20 % 2007. gadā. Francijas iestādes paskaidroja, ka 2006. gadā FagorBrandt darbības joma tika mainīta, sabiedrībai Fagor nododot uzņēmumam FagorBrandt preču zīmes Fagor izplatīšanu Lielbritānijas un Francijas tirgū, kā arī visas Fagor Francijā veiktās darbības (56). Šo darbību apgrozījums 2007. gadā tika lēsts [50–100] miljonu euro apmērā, un to iekļāva FagorBrandt 2007. gada apgrozījumā. Nemainot darbības jomu, uzņēmuma plānotais apgrozījuma pieaugums bija tikai [5–10] %. Kopš tā laika Francija paziņoja Komisijai 2007. gadā faktiski sasniegto apgrozījumu. Tas ir 903 miljoni euro salīdzinājumā ar 779,7 miljoniem euro 2006. gadā, proti, apgrozījums ir pieaudzis par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

| (136) | Otrkārt, Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā nav minēts, kā FagorBrandt plāno veikt ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta, kuru saņēma tā Itālijas meitasuzņēmums, atmaksu, kas tādējādi apdraud uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Francijas iestādes precizēja, ka Itālijas atbalsts, kura atmaksāšana jāveic Brandt Italia, visticamāk, ir mazāks nekā 200 000 euro (sk. 70. un turpmākos apsvērumus). Tomēr, kā to jau ir norādījusi Komisija (sk. 76. un turpmākos apsvērumus) Itālijas atbalsta summa, kas ir jāņem vērā minētā lēmuma nolūkā, ir 3 190 878,02 euro, kuriem jāpieskaita procenti, kas uzkrājušies līdz 2008. gada 21. oktobrim. Komisija tomēr uzskata, ka paredzamā šīs summas atmaksa neietekmē uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu, jo FagorBrandt ir jāpalielina savs tīrais ieguldījums par summu, kas atbilst 3 190 878,02 euro un procenti (par to sk. 149. un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(136)

Otrkārt, Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā nav minēts, kā FagorBrandt plāno veikt ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta, kuru saņēma tā Itālijas meitasuzņēmums, atmaksu, kas tādējādi apdraud uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Francijas iestādes precizēja, ka Itālijas atbalsts, kura atmaksāšana jāveic Brandt Italia, visticamāk, ir mazāks nekā 200 000 euro (sk. 70. un turpmākos apsvērumus). Tomēr, kā to jau ir norādījusi Komisija (sk. 76. un turpmākos apsvērumus) Itālijas atbalsta summa, kas ir jāņem vērā minētā lēmuma nolūkā, ir 3 190 878,02 euro, kuriem jāpieskaita procenti, kas uzkrājušies līdz 2008. gada 21. oktobrim. Komisija tomēr uzskata, ka paredzamā šīs summas atmaksa neietekmē uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu, jo FagorBrandt ir jāpalielina savs tīrais ieguldījums par summu, kas atbilst 3 190 878,02 euro un procenti (par to sk. 149. un turpmākos apsvērumus).

| (137) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu, kas norādītas lēmumā par procedūras sākšanu, ir izkliedētas. |
| --- | --- |

(137)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu, kas norādītas lēmumā par procedūras sākšanu, ir izkliedētas.

6.6.2.   Ieinteresētās personas šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu

| (138) | Kā norādīts iepriekš, konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, apšauba to, ka pārstrukturēšana varētu atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pirmkārt, viņš uzskata, ka uzņēmumam būtu jāpārvieto viena daļa ražošanas uz ražošanas zonām ar zemām izmaksām, kur tas var izmantot apjoma radītos ietaupījumus. Otrkārt, uzņēmums nevarēs veikt vajadzīgos ieguldījumus, lai uzlabotu savus ražojumus nozarē, kurā katru gadu nepieciešams veikt būtiskas investīcijas ražošanas līdzekļos, projektēšanā, pētniecībā un attīstībā. Visbeidzot, viņš uzsver, ka uzņēmums vēl arvien ir pārāk mazs salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Turpmākajos apsvērumos Komisija mēģinās pārbaudīt, vai konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, piezīmes liek apšaubīt Komisijas secinājumus par dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(138)

Kā norādīts iepriekš, konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, apšauba to, ka pārstrukturēšana varētu atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pirmkārt, viņš uzskata, ka uzņēmumam būtu jāpārvieto viena daļa ražošanas uz ražošanas zonām ar zemām izmaksām, kur tas var izmantot apjoma radītos ietaupījumus. Otrkārt, uzņēmums nevarēs veikt vajadzīgos ieguldījumus, lai uzlabotu savus ražojumus nozarē, kurā katru gadu nepieciešams veikt būtiskas investīcijas ražošanas līdzekļos, projektēšanā, pētniecībā un attīstībā. Visbeidzot, viņš uzsver, ka uzņēmums vēl arvien ir pārāk mazs salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Turpmākajos apsvērumos Komisija mēģinās pārbaudīt, vai konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, piezīmes liek apšaubīt Komisijas secinājumus par dzīvotspējas atjaunošanu.

| (139) | Attiecībā uz nepieciešamību pārvietot daļu ražošanas uz valstīm ar mazākām izmaksām, Komisija norāda, ka Francijas iestādes ir precīzi atbildējušas uz šo jautājumu. Tās atgādina, ka uzņēmuma FagorBrandt izvēlētajai attīstībai (produkti ar augstu pievienoto vērtību un inovatīvi ražojumi), tāpat kā dažu tā Eiropas konkurentu attīstībai, nav piemērota to ražošanas pārvietošana uz valstīm ar zemām izmaksām. [...] Lielākiem uzņēmumiem ražotņu izveide valstīs ar zemām izmaksām atbilst arī to vēlmei attīstīt šajās valstīs pārdošanu. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz nepieciešamību pārvietot daļu ražošanas uz valstīm ar mazākām izmaksām, Komisija norāda, ka Francijas iestādes ir precīzi atbildējušas uz šo jautājumu. Tās atgādina, ka uzņēmuma FagorBrandt izvēlētajai attīstībai (produkti ar augstu pievienoto vērtību un inovatīvi ražojumi), tāpat kā dažu tā Eiropas konkurentu attīstībai, nav piemērota to ražošanas pārvietošana uz valstīm ar zemām izmaksām. [...] Lielākiem uzņēmumiem ražotņu izveide valstīs ar zemām izmaksām atbilst arī to vēlmei attīstīt šajās valstīs pārdošanu.

| (140) | Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumiem par FagorBrandt nespēju veikt būtiskus ieguldījumus, kas vajadzīgi konkurētspējas saglabāšanai, un par to, ka uzņēmums ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, Komisija atzīmē, ka tā pati lēmuma par procedūras sākšanu 8. punktā norādīja, ka šie aspekti ir veicinājuši uzņēmuma grūtības. Tomēr tā atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns, šķiet, risina šīs problēmas. Uzņēmums plāno pievērsties [...]. Turklāt Komisija norāda, ka dažiem nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka tie ir nelieli, salīdzinot ar lielākiem uzņēmumiem, un to nozīmīgo ražošanu Rietumeiropas valstīs, izdodas saglabāt konkurētspēju, koncentrējoties uz atsevišķiem produktiem un segmentiem (runa ir vai nu par t. s. “nišas” uzņēmumiem, kā Miele, Smeg, Liebherr, Teka, vai arī par mazajiem valsts mēroga ražotājiem, kā Candy un Gorenje). Turklāt Komisija norāda, ka FagorBrandt aizvien plašāka integrācija grupā Fagor arī veicinās ar uzņēmuma lielumu saistīto problēmu risināšanu. Kopumā Komisija atzīst, ka konkurenta izvirzītie jautājumi norāda uz uzņēmuma grūtībām, bet uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns var tās risināt un sniedz pietiekamu iespējamību, ka dzīvotspēja tiks atjaunota. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumiem par FagorBrandt nespēju veikt būtiskus ieguldījumus, kas vajadzīgi konkurētspējas saglabāšanai, un par to, ka uzņēmums ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, Komisija atzīmē, ka tā pati lēmuma par procedūras sākšanu 8. punktā norādīja, ka šie aspekti ir veicinājuši uzņēmuma grūtības. Tomēr tā atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns, šķiet, risina šīs problēmas. Uzņēmums plāno pievērsties [...]. Turklāt Komisija norāda, ka dažiem nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka tie ir nelieli, salīdzinot ar lielākiem uzņēmumiem, un to nozīmīgo ražošanu Rietumeiropas valstīs, izdodas saglabāt konkurētspēju, koncentrējoties uz atsevišķiem produktiem un segmentiem (runa ir vai nu par t. s. “nišas” uzņēmumiem, kā Miele, Smeg, Liebherr, Teka, vai arī par mazajiem valsts mēroga ražotājiem, kā Candy un Gorenje). Turklāt Komisija norāda, ka FagorBrandt aizvien plašāka integrācija grupā Fagor arī veicinās ar uzņēmuma lielumu saistīto problēmu risināšanu. Kopumā Komisija atzīst, ka konkurenta izvirzītie jautājumi norāda uz uzņēmuma grūtībām, bet uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns var tās risināt un sniedz pietiekamu iespējamību, ka dzīvotspēja tiks atjaunota.

| (141) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, komentāri neliek apšaubīt Komisijas novērtējumu par to, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(141)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, komentāri neliek apšaubīt Komisijas novērtējumu par to, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju.

6.6.3.   Papildu kompensācijas pasākumu ietekme uz dzīvotspējas atjaunošanu

| (142) | Visbeidzot attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punkta pēdējā teikumā, tomēr ir jāpārbauda, vai paredzētie kompensācijas pasākumi neapdraud uzņēmuma dzīvotspēju. Kā tika konstatēts analīzē, Francijas iestādes ierosināja kompensācijas pasākumus, kas nebija iekļauti paziņojumam pievienotajās finanšu prognozēs. Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir vajadzīgi un tādējādi Francijas iestādēm tie būs jāīsteno. Attiecībā uz šiem pasākumiem, tas ir, preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem, kas pasliktina uzņēmuma finanšu rādītājus, ir jāpārliecinās, vai uzņēmums tos spēs izturēt. |
| --- | --- |

(142)

Visbeidzot attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punkta pēdējā teikumā, tomēr ir jāpārbauda, vai paredzētie kompensācijas pasākumi neapdraud uzņēmuma dzīvotspēju. Kā tika konstatēts analīzē, Francijas iestādes ierosināja kompensācijas pasākumus, kas nebija iekļauti paziņojumam pievienotajās finanšu prognozēs. Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir vajadzīgi un tādējādi Francijas iestādēm tie būs jāīsteno. Attiecībā uz šiem pasākumiem, tas ir, preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem, kas pasliktina uzņēmuma finanšu rādītājus, ir jāpārliecinās, vai uzņēmums tos spēs izturēt.

| (143) | Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju uzņēmuma finanšu rādītāji ir iekļauti 6. un 7. tabulā, ņemot vērā Francijas iestāžu ierosināto kompensācijas pasākumu īstenošanu. 6. tabulā ir aprakstīts uzņēmumam labvēlīgs scenārijs, un 7. tabulā – uzņēmumam nelabvēlīgs scenārijs.

  6.   tabula












  Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana (miljonos euro) | Uzņēmumam labvēlīgs scenārijs |
| --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Apgrozījums | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Bruto marža | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ekspluatācijas rezultāts(EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa/zaudējumi | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | [0-5] | [5-10] | [5-10] |
| Brīvās naudas plūsma (Free Cash Flow) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopējā brīvā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(143)

Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju uzņēmuma finanšu rādītāji ir iekļauti 6. un 7. tabulā, ņemot vērā Francijas iestāžu ierosināto kompensācijas pasākumu īstenošanu. 6. tabulā ir aprakstīts uzņēmumam labvēlīgs scenārijs, un 7. tabulā – uzņēmumam nelabvēlīgs scenārijs.

6.   tabula

Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana (miljonos euro)

Uzņēmumam labvēlīgs scenārijs

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Apgrozījums

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Bruto marža

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ekspluatācijas rezultāts(EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa/zaudējumi

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

[0-5]

[5-10]

[5-10]

Brīvās naudas plūsma (Free Cash Flow)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopējā brīvā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.   tabula

| Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana (miljonos euro) | Uzņēmumam nelabvēlīgs scenārijs |
| --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Apgrozījums | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Bruto marža | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ekspluatācijas rezultāts(EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa/zaudējumi | – [5-10] | – [5-10] | – [10-15] | [0-5] | [0-5] | [5-10] |
| Brīvā naudas plūsma (Free Cash Flow) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopējā brīvā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana (miljonos euro)

Uzņēmumam nelabvēlīgs scenārijs

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Apgrozījums

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Bruto marža

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ekspluatācijas rezultāts(EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa/zaudējumi

– [5-10]

– [5-10]

– [10-15]

[0-5]

[0-5]

[5-10]

Brīvā naudas plūsma (Free Cash Flow)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopējā brīvā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (144) | 6. un 7. tabulas pamatā ir pieņēmumi par apgrozījuma samazināšanos, ko izraisīs vairāku tādu ražojumu grupu izņemšana, kuri tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette. Šāda ražojumu izņemšana var radīt šādas sekas:






  a) | pārdošanas apjomu samazināšanos preču zīmes Vedette tādu ražojumu grupā, kuru tirdzniecība tiek pārtraukta; |
| --- | --- | --- |

(144)

6. un 7. tabulas pamatā ir pieņēmumi par apgrozījuma samazināšanos, ko izraisīs vairāku tādu ražojumu grupu izņemšana, kuri tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette. Šāda ražojumu izņemšana var radīt šādas sekas:

a)

pārdošanas apjomu samazināšanos preču zīmes Vedette tādu ražojumu grupā, kuru tirdzniecība tiek pārtraukta;

| b) | pārdošanas apjomu samazināšanos pārējās tādu ražojumu grupās, kas tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette
   (57) (negatīva ietekme attiecībā uz preču zīmes Vedette ražojumiem); |
| --- | --- |

b)

pārdošanas apjomu samazināšanos pārējās tādu ražojumu grupās, kas tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette
   (57) (negatīva ietekme attiecībā uz preču zīmes Vedette ražojumiem);

| c) | citu preču zīmju pārdošanas apjomu samazināšanos (negatīva ietekme attiecībā uz visām grupas FagorBrandt preču zīmēm). |
| --- | --- |

c)

citu preču zīmju pārdošanas apjomu samazināšanos (negatīva ietekme attiecībā uz visām grupas FagorBrandt preču zīmēm).

| (145) | Uzņēmumam labvēlīgajā scenārijā ņemtas vērā tikai 144. apsvēruma a) un b) punktā minētās sekas, un zaudējumi, kas saistīti tikai ar viena ražojuma tirdzniecības pārtraukšanu, būs [70–90] % no tā [...] ražojuma līnijas apgrozījuma, kura tirdzniecība tiek pārtraukta (atlikušos [10–30] % atgūst FagorBrandt, palielinoties identisku citu marku (nevis Vedette) ražojumu tirdzniecības pieaugumam un [20–30] % no pārējo ar preču zīmi Vedette tirgoto ražojumu apgrozījuma. Uzņēmumam nelabvēlīgajā scenārijā ņemta vērā 144. apsvēruma c) punktā minētā ietekme, pieņemot, ka būs [110-130] % zaudējumu par ražojumu, kura tirdzniecība ir pārtraukta (zaudējumi var skart ne vien 100 % no ražojuma, kura tirdzniecība ir pārtraukta, apgrozījuma rādītājiem, bet skart arī citus ražojumus un preču zīmes) un [20-40] % zaudējumu par pārējiem ražojumiem, ko tirgo ar preču zīmi Vedette. Francijas iestādes paskaidro, ka minētais nelabvēlīgais pieņēmums atbilst uzņēmumam jau zināmai pieredzei: tas 2003. gadā bija nolēmis pārtraukt Francijā tirgot mikroviļņu krāsnis ar preču zīmi Vedette, lai visu uzmanību pievērstu preču zīmei Brandt, kam bija īpaši augsti pārdošanas rezultāti. Šai pārtraukšanai bija ļoti negatīva ietekme, jo tika zaudēts ne tikai viss ar preču zīmi Vedette sasniegtais apgrozījums, bet zaudējumi tika nodarīti arī preču zīmei Brandt (kopējais zaudējums, kas saistīts ar šo abu preču zīmju [...] iekārtām, divos gados attiecībā pret [...] vienību sākotnējiem pārdošanas apjomiem bija [...] [...], proti, zaudējums [120–140] % apmērā saistībā ar no apgrozības izņemtajiem apjomiem) (58). |
| --- | --- |

(145)

Uzņēmumam labvēlīgajā scenārijā ņemtas vērā tikai 144. apsvēruma a) un b) punktā minētās sekas, un zaudējumi, kas saistīti tikai ar viena ražojuma tirdzniecības pārtraukšanu, būs [70–90] % no tā [...] ražojuma līnijas apgrozījuma, kura tirdzniecība tiek pārtraukta (atlikušos [10–30] % atgūst FagorBrandt, palielinoties identisku citu marku (nevis Vedette) ražojumu tirdzniecības pieaugumam un [20–30] % no pārējo ar preču zīmi Vedette tirgoto ražojumu apgrozījuma. Uzņēmumam nelabvēlīgajā scenārijā ņemta vērā 144. apsvēruma c) punktā minētā ietekme, pieņemot, ka būs [110-130] % zaudējumu par ražojumu, kura tirdzniecība ir pārtraukta (zaudējumi var skart ne vien 100 % no ražojuma, kura tirdzniecība ir pārtraukta, apgrozījuma rādītājiem, bet skart arī citus ražojumus un preču zīmes) un [20-40] % zaudējumu par pārējiem ražojumiem, ko tirgo ar preču zīmi Vedette. Francijas iestādes paskaidro, ka minētais nelabvēlīgais pieņēmums atbilst uzņēmumam jau zināmai pieredzei: tas 2003. gadā bija nolēmis pārtraukt Francijā tirgot mikroviļņu krāsnis ar preču zīmi Vedette, lai visu uzmanību pievērstu preču zīmei Brandt, kam bija īpaši augsti pārdošanas rezultāti. Šai pārtraukšanai bija ļoti negatīva ietekme, jo tika zaudēts ne tikai viss ar preču zīmi Vedette sasniegtais apgrozījums, bet zaudējumi tika nodarīti arī preču zīmei Brandt (kopējais zaudējums, kas saistīts ar šo abu preču zīmju [...] iekārtām, divos gados attiecībā pret [...] vienību sākotnējiem pārdošanas apjomiem bija [...] [...], proti, zaudējums [120–140] % apmērā saistībā ar no apgrozības izņemtajiem apjomiem) (58).

| (146) | Pamatojoties uz abās iepriekšējās tabulās iekļauto datu analīzi un pārējo Francijas iestāžu iesniegto datu analīzi, Komisija norāda, ka veiktie kompensācijas pasākumi novājinās uzņēmumu, jo tie no 2009. gada, pasākumu ieviešanas gada, izraisīs uzņēmuma rezultātu pasliktināšanos. Tomēr uzņēmums, sākot ar 2010. gadu, atkal sasniegs pozitīvu neto rezultātu, kas palielināsies turpmākajos gados. Tādējādi Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu ierosinātie kompensācijas pasākumi, lai arī tie novājinās uzņēmumu, nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(146)

Pamatojoties uz abās iepriekšējās tabulās iekļauto datu analīzi un pārējo Francijas iestāžu iesniegto datu analīzi, Komisija norāda, ka veiktie kompensācijas pasākumi novājinās uzņēmumu, jo tie no 2009. gada, pasākumu ieviešanas gada, izraisīs uzņēmuma rezultātu pasliktināšanos. Tomēr uzņēmums, sākot ar 2010. gadu, atkal sasniegs pozitīvu neto rezultātu, kas palielināsies turpmākajos gados. Tādējādi Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu ierosinātie kompensācijas pasākumi, lai arī tie novājinās uzņēmumu, nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu.

| (147) | Šis secinājums netiek apšaubīts, ņemot vērā Komisijas noteikto papildu kompensācijas pasākumu, proti, vajadzību par trim gadiem pagarināt attiecīgo Vedette preču zīmes ražojumu tirdzniecības pārtraukumu. |
| --- | --- |

(147)

Šis secinājums netiek apšaubīts, ņemot vērā Komisijas noteikto papildu kompensācijas pasākumu, proti, vajadzību par trim gadiem pagarināt attiecīgo Vedette preču zīmes ražojumu tirdzniecības pārtraukumu.

| (148) | Kā izriet no 3. tabulas, kurā attēlota papildu kompensācijas pasākuma ietekme uz uzņēmuma galīgajiem finanšu rādītājiem, šie rādītāji joprojām būs pozitīvi 2014.–2016. gadā, sasniedzot pieaugumu, kas tiek lēsts [1,5–3] % apmērā. Tāds pats secinājums attiecas uz Komisijas noteikto kompensācijas pasākumu – lai gan tas novājinās uzņēmumu, tas nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(148)

Kā izriet no 3. tabulas, kurā attēlota papildu kompensācijas pasākuma ietekme uz uzņēmuma galīgajiem finanšu rādītājiem, šie rādītāji joprojām būs pozitīvi 2014.–2016. gadā, sasniedzot pieaugumu, kas tiek lēsts [1,5–3] % apmērā. Tāds pats secinājums attiecas uz Komisijas noteikto kompensācijas pasākumu – lai gan tas novājinās uzņēmumu, tas nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu.

6.7.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts – reāls ieguldījums bez atbalsta

| (149) | Lai varētu atļaut atbalstu, piemērojot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(149)

Lai varētu atļaut atbalstu, piemērojot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos.

| (150) | Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 43. punktā, pārstrukturēšanas izmaksas, kas aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir 62,5 miljoni euro. Uzņēmums plāno ieguldīt 31,5 miljonus un saņemt atbalstu 31 miljona euro apmērā. | Miljoni euro | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārstrukturēšanas izmaksas | 62,5 | 100 % |
| kuras finansē, izmantojot: |
| paša saņēmēja ieguldījumu | 4,6 | 7,4 % |
| akcionāra ieguldījumu | 26,9 | 43 % |
| valsts atbalstu | 31 | 49,6 % |

(150)

Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 43. punktā, pārstrukturēšanas izmaksas, kas aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir 62,5 miljoni euro. Uzņēmums plāno ieguldīt 31,5 miljonus un saņemt atbalstu 31 miljona euro apmērā.

Miljoni euro

%

Pārstrukturēšanas izmaksas

62,5

100 %

kuras finansē, izmantojot:

paša saņēmēja ieguldījumu

4,6

7,4 %

akcionāra ieguldījumu

26,9

43 %

valsts atbalstu

31

49,6 %

| (151) | Lēmuma par procedūras sākšanu 44. punktā Komisija izsaka divu veidu šaubas par šiem datiem. No vienas puses, Komisija pieprasa Francijas iestādēm pamatot, kāpēc tās nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās. No otras puses, Komisija pieprasa paskaidrot paša saņēmēja ieguldījuma veidu. |
| --- | --- |

(151)

Lēmuma par procedūras sākšanu 44. punktā Komisija izsaka divu veidu šaubas par šiem datiem. No vienas puses, Komisija pieprasa Francijas iestādēm pamatot, kāpēc tās nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās. No otras puses, Komisija pieprasa paskaidrot paša saņēmēja ieguldījuma veidu.

| (152) | Attiecībā uz šaubām par otro jautājumu Francijas iestādes norādīja, ka paša saņēmēja ieguldījumu veido banku aizdevumi, kurus uzņēmums FagorBrandt ir aizņēmies tirgū. Tās precizē, ka uzņēmums 2006. gadā saņēma banku aizdevumus [20-40] miljonu euro apmērā, sasniedzot [20-40] miljonu euro 2007. gadā (59). Tie tika nodrošināti ar [...]. Komisija norāda, ka tas attiecas uz “ārējo finansējumu tirgus apstākļos”, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. punktā, un tātad ir piemērots ieguldījums. |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz šaubām par otro jautājumu Francijas iestādes norādīja, ka paša saņēmēja ieguldījumu veido banku aizdevumi, kurus uzņēmums FagorBrandt ir aizņēmies tirgū. Tās precizē, ka uzņēmums 2006. gadā saņēma banku aizdevumus [20-40] miljonu euro apmērā, sasniedzot [20-40] miljonu euro 2007. gadā (59). Tie tika nodrošināti ar [...]. Komisija norāda, ka tas attiecas uz “ārējo finansējumu tirgus apstākļos”, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. punktā, un tātad ir piemērots ieguldījums.

| (153) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par pirmo jautājumu Francijas iestādes norāda, ka ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori uzskatīt par pārstrukturēšanas izmaksām (ne arī par saņēmēja uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. un 44. punkta nozīmē). Šā iemesla dēļ Francijas iestādes 44.f atbalstu neiekļāva pārstrukturēšanas izmaksās. Tomēr tās norāda, ka šī atmaksa, kas novērtēta aptuveni [25–30] miljonu euro apmērā (ieskaitot procentus), kā jebkurš finanšu izdevums, protams, ir iekļauts paziņojumam pievienotajā uzņēmējdarbības plānā. Komisija uzskata, ka atbalsta atmaksa būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības plānā, kā tas ir šajā gadījumā (60). |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par pirmo jautājumu Francijas iestādes norāda, ka ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori uzskatīt par pārstrukturēšanas izmaksām (ne arī par saņēmēja uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. un 44. punkta nozīmē). Šā iemesla dēļ Francijas iestādes 44.f atbalstu neiekļāva pārstrukturēšanas izmaksās. Tomēr tās norāda, ka šī atmaksa, kas novērtēta aptuveni [25–30] miljonu euro apmērā (ieskaitot procentus), kā jebkurš finanšu izdevums, protams, ir iekļauts paziņojumam pievienotajā uzņēmējdarbības plānā. Komisija uzskata, ka atbalsta atmaksa būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības plānā, kā tas ir šajā gadījumā (60).

| (154) | Tomēr ir jāņem vērā arī tas, ka 2008. gada 21. oktobrīBrandt Italia saņemtais Itālijas atbalsts sasniedz 3 190 878,02 euro, summu, kurai vēl jāpieskaita procenti. Tāpēc nevar izslēgt, ka uzņēmuma ieplānotajā reālajā ieguldījumā ir iekļauta šī summa. Tādējādi nevar izslēgt, ka atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir mazāks par pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 44. punktā prasīto 50 % slieksni. |
| --- | --- |

(154)

Tomēr ir jāņem vērā arī tas, ka 2008. gada 21. oktobrīBrandt Italia saņemtais Itālijas atbalsts sasniedz 3 190 878,02 euro, summu, kurai vēl jāpieskaita procenti. Tāpēc nevar izslēgt, ka uzņēmuma ieplānotajā reālajā ieguldījumā ir iekļauta šī summa. Tādējādi nevar izslēgt, ka atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir mazāks par pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 44. punktā prasīto 50 % slieksni.

| (155) | Tāpēc, lai nodrošinātu, ka uzņēmuma paša ieguldījums nebūtu saistīts ar atbalstu un būtu vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, Komisija izvirza nosacījumu šā pozitīvā lēmuma pieņemšanai, t. i., palielināt pašu ieguldījumu par summu, kas atbilst Itālijas atbalstam, proti, 3 190 878,02 euro, summai, kurai jāpieskaita līdz 2008. gada 21. oktobrim uzkrājušies procenti. |
| --- | --- |

(155)

Tāpēc, lai nodrošinātu, ka uzņēmuma paša ieguldījums nebūtu saistīts ar atbalstu un būtu vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, Komisija izvirza nosacījumu šā pozitīvā lēmuma pieņemšanai, t. i., palielināt pašu ieguldījumu par summu, kas atbilst Itālijas atbalstam, proti, 3 190 878,02 euro, summai, kurai jāpieskaita līdz 2008. gada 21. oktobrim uzkrājušies procenti.

| (156) | Konkrēti, FagorBrandt ierosinātais pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās jāpalielina par šo summu (ar aizņemšanos, akcionāru ieguldījumu vai citādi) pirms uzņēmuma pārstrukturēšanas perioda beigām, kas noteiktas 2012. gada 31. decembrī. Francijas iestādēm jāsniedz pierādījums par šo palielinājumu divu mēnešu laikā pēc termiņa beigām 2012. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(156)

Konkrēti, FagorBrandt ierosinātais pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās jāpalielina par šo summu (ar aizņemšanos, akcionāru ieguldījumu vai citādi) pirms uzņēmuma pārstrukturēšanas perioda beigām, kas noteiktas 2012. gada 31. decembrī. Francijas iestādēm jāsniedz pierādījums par šo palielinājumu divu mēnešu laikā pēc termiņa beigām 2012. gada 31. decembrī.

| (157) | Kas attiecas uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumu par to, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, Komisija apstiprina, ka pēc formālā kritērija – ieguldījuma, kas pārsniedz 50 % – ievērošanas pārbaudes, tā arī izvērtēja, vai atbalsts tika ierobežots līdz stingri noteiktam minimumam, jo īpaši pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 45. punktā definētajiem kritērijiem. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tā tas ir un atbalsta summa neļauj uzņēmumam rīkoties ar “likvīdo aktīvu pārpalikumu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu”. |
| --- | --- |

(157)

Kas attiecas uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumu par to, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, Komisija apstiprina, ka pēc formālā kritērija – ieguldījuma, kas pārsniedz 50 % – ievērošanas pārbaudes, tā arī izvērtēja, vai atbalsts tika ierobežots līdz stingri noteiktam minimumam, jo īpaši pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 45. punktā definētajiem kritērijiem. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tā tas ir un atbalsta summa neļauj uzņēmumam rīkoties ar “likvīdo aktīvu pārpalikumu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu”.

| (158) | Komisija jo īpaši uzskata, ka pēc atbalsta piešķiršanas un pēc pārstrukturēšanas perioda beigām grupai vēl arvien būs lielas parādsaistības, un parāda/pašu kapitāla attiecība joprojām būs lielāka par 1. Tāpēc FagorBrandt vajadzēs vairāk virzīt izveidotos uzkrājumus uz šā parādsaistību līmeņa samazināšanu. |
| --- | --- |

(158)

Komisija jo īpaši uzskata, ka pēc atbalsta piešķiršanas un pēc pārstrukturēšanas perioda beigām grupai vēl arvien būs lielas parādsaistības, un parāda/pašu kapitāla attiecība joprojām būs lielāka par 1. Tāpēc FagorBrandt vajadzēs vairāk virzīt izveidotos uzkrājumus uz šā parādsaistību līmeņa samazināšanu.

6.8.   Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

| (159) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 72. un turpmākajiem punktiem pārstrukturēšanas atbalsts piešķirams tikai vienreiz desmit gadu laikā. |
| --- | --- |

(159)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 72. un turpmākajiem punktiem pārstrukturēšanas atbalsts piešķirams tikai vienreiz desmit gadu laikā.

| (160) | Šajā gadījumā Francijas un Itālijas atbalstu, ko saņēmis uzņēmums FagorBrandt, nevar uzskatīt par atbalstu uzņēmuma glābšanai un pārstrukturēšanai. Šo atbalstu piešķiršanas brīdī, attiecīgi 2002. un 2003. gadā, FagorBrandt nebija grūtībās nonācis uzņēmums, kā jau tas tika pierādīts 45. līdz 56. apsvērumā. |
| --- | --- |

(160)

Šajā gadījumā Francijas un Itālijas atbalstu, ko saņēmis uzņēmums FagorBrandt, nevar uzskatīt par atbalstu uzņēmuma glābšanai un pārstrukturēšanai. Šo atbalstu piešķiršanas brīdī, attiecīgi 2002. un 2003. gadā, FagorBrandt nebija grūtībās nonācis uzņēmums, kā jau tas tika pierādīts 45. līdz 56. apsvērumā.

| (161) | Tāpēc princips “vienreiz un pēdējoreiz”, ko prasīts ievērot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs, ir ievērots. |
| --- | --- |

(161)

Tāpēc princips “vienreiz un pēdējoreiz”, ko prasīts ievērot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs, ir ievērots.

6.9.   Pilnīga plāna īstenošana

| (162) | Uzņēmuma FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, tostarp visas Francijas saistības, ir pilnībā jāizpilda (61). Komisija pieprasa, lai tā tiktu informēta par plāna īstenošanas gaitu un saistībām, kas no tā izriet. |
| --- | --- |

(162)

Uzņēmuma FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, tostarp visas Francijas saistības, ir pilnībā jāizpilda (61). Komisija pieprasa, lai tā tiktu informēta par plāna īstenošanas gaitu un saistībām, kas no tā izriet.

7.   NOBEIGUMS

| (163) | Atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja ir izpildīti visi paredzētie nosacījumi, |
| --- | --- |

(163)

Atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja ir izpildīti visi paredzētie nosacījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam FagorBrandt 31 miljona euro apmērā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 2. pantā.

2. pants

1.   Francijas iestādēm ir jāpārtrauc šā lēmuma 1. pantā paredzētā atbalsta izmaksāšana uzņēmumam FagorBrandt, kamēr no FagorBrandt nav atgūts ar iekšējo tirgu nesaderīgais atbalsts, uz ko attiecas Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2004/343/EK (62).

2.   Uzņēmumam FagorBrandt ir pilnībā jāizpilda tāds pārstrukturēšanas plāns, kādu to Komisijai 2007. gada 6. augustā iesniedza Francija.

3.   FagorBrandt ierosinātais pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās – 31,5 miljoni euro – jāpalielina par summu 3 190 878,02 euro apmērā, kā arī procentiem par šo summu, kas uzkrājušies kopš dienas, kad FagorBrandt tika piešķirts Itālijas atbalsts, līdz 2008. gada 21. oktobrim. Šis palielinājums jāveic līdz uzņēmuma pārstrukturēšanas perioda beigām 2012. gada 31. decembrī. Francijas iestādēm jāsniedz pierādījums par šo palielinājumu divu mēnešu laikā pēc termiņa beigām 2012. gada 31. decembrī.

4.   FagorBrandt pārtrauc preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes iekārtu un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecību uz astoņiem gadiem.

5.   Lai nodrošinātu šā panta 1. līdz 4. punktā paredzēto nosacījumu uzraudzību, Francija, izmantojot gada pārskatus, informē Komisiju par FagorBrandt pārstrukturēšanas gaitu, par 1. punktā norādītā ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atgūšanu un par kompensācijas pasākumu īstenošanu.

3. pants

Francija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šo lēmumu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 25. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK Līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši par Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK Līguma 87. un 88. pantu. LESD ir arī veiktas dažas terminoloģijas izmaiņas, proti, vārds “Kopiena” aizstāts ar vārdu “Savienība”, vārdkopa “kopējais tirgus” – ar vārdkopu “iekšējais tirgus” un “Pirmās instances tiesa” – ar “Vispārējā tiesa”. Šajā lēmumā lietota LESD terminoloģija.

1

(2)  OV C 275, 16.11.2007., 18. lpp.

2

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Attiecīgā ieinteresētā persona pa tālruni un 2007. gada 16. decembra vēstulē bija pieprasījusi – lai iesniegtu komentārus – viena mēneša termiņa pagarinājumu, pret ko Komisija neiebilda.

4

(5)  OV L 160, 23.9.2009., 11. lpp.

5

(6)  Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums lietā Electrolux un Whirlpool Europe/Komisija (T-115/09 un T-116/09, vēl nav publicēts Krājumā).

6

Electrolux

Whirlpool Europe/

(7)  Vispārējās tiesas 2008. gada 9. jūlija spriedums lietā Alitalia/Komisija (T-301/01, Krājums, 2008, II-01753. lpp.).

7

Alitalia

(8)  Pārstrukturēšanas plāna aprakstu skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 11. un turpmākos punktos.

8

(9)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

9

(10)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums par Francijas īstenoto valsts atbalsta shēmu saistībā ar grūtībās nonākušu uzņēmumu pārņemšanu, OV L 108, 16.4.2004., 38. lpp.

10

(11)  Komisijas 2004. gada 1. decembra lēmums par valsts atbalstu, ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam Bull, OV L 342, 24.12.2005., 81. lpp., 55. līdz 63. apsvērums.

11

Bull

(12)  Komisijas 2006. gada 26. aprīļa lēmums par valsts atbalstu, ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam Euromoteurs, OV L 307, 7.11.2006., 213. lpp., 30. līdz 31. un 42. apsvērums.

12

Euromoteurs

(13)  Konfidenciāla informācija.

13

(14)  Spriedums lietā Alitalia/Komisija, minēts 7. zemsvītras piezīmē.

14

Alitalia

(15)  Iepriekš minētais spriedums lietā Alitalia/Komisija, 137. punkts.

15

Alitalia

(16)  Iepriekš minētais spriedums lietā Alitalia/Komisija, 144. un 159. punkts.

16

Alitalia

(17)  Šajā nozīmē sk. iepriekš minēto spriedumu lietā Alitalia/Komisija, 99. līdz 101. un 142. punktu.

17

Alitalia

(18)  Iepriekš minētais spriedums lietā Alitalia/Komisija, 174. punkts.

18

Alitalia

(19)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

19

(20)  Iepriekš minētais spriedums lietā Alitalia/Komisija, 174. punkts.

20

Alitalia

(21)  Laikraksts “La Tribune”, 2005. gada 14. aprīlis.

21

(22)  Komisijas 1991. gada 26. marta lēmums attiecībā uz Vācijas valdības piešķirto atbalstu sabiedrībai Deggendorf GmbH, OV L 215, 2.8.1991., 16. lpp.

22

Deggendorf GmbH

(23)  Tiesas 1997. gada 15. maija spriedums lietā C-355/95 P TWD/Komisija, Recueil, I-2549. lpp., 25.–26. punkts (spriedums Deggendorf lietā). Šis spriedums apstiprina Vispārējās tiesas 1995. gada 13. septembra sprieduma lietā T-244/93 un lietā T-486/93 TWD/ Komisija pamatotību, Recueil, II-2265. lpp.

23

TWD/

Recueil

Deggendorf

TWD/

Recueil

(24)  Šajā sakarībā Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.) norādīts, ka “Komisija ... sāka sistemātiskāk piemērot Deggendorf lietas praksi. Šī tiesu prakse, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi, ļauj Komisijai pieprasīt, lai dalībvalstis pārtrauc jauna saderīga atbalsta izmaksāšanu uzņēmumam, līdz šis uzņēmums atmaksā iepriekšējo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu, uz kuru attiecas atgūšanas lēmums.”

24

Komisija ... sāka sistemātiskāk piemērot Deggendorf lietas praksi. Šī tiesu prakse, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi, ļauj Komisijai pieprasīt, lai dalībvalstis pārtrauc jauna saderīga atbalsta izmaksāšanu uzņēmumam, līdz šis uzņēmums atmaksā iepriekšējo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu, uz kuru attiecas atgūšanas lēmums

(25)  Minēts 22. zemsvītras piezīmē.

25

(26)  OV L 352, 27.11.2004., 10. lpp. Šo lēmumu Brandt Italia un Itālija apstrīdēja Vispārējā tiesā, kas šīs prasības noraidīja 2007. gada 12. septembrī (apvienotās lietas T-239/04 un T-323/04). Turklāt Tiesa 2007. gada 6. decembrī sodīja Itāliju par 2004. gada 30. marta lēmuma nepildīšanu (lieta C-280/05).

26

Brandt Italia

(27)  Minēts 22. zemsvītras piezīmē.

27

(28)  Spriedums lietā Electrolux un Whirlpool, minēts 6. zemsvītras piezīmē, 67. punkts.

28

Electrolux

Whirlpool

(29)  Šajā sakarībā skatīt šādus Komisijas lēmumus: Decision of 21 October 2003 on the research and development aid to the site at Zamudio (Basque Country) which Spain is planning to implement for the company “Industria de Turbo Propulsores, SA” (ITP) (OV L 61, 27.2.2004, 87. lpp., 32.-36., 55. un 117.-119. apsvērums); 2005. gada 16. marta Lēmums par valsts atbalstu, ko Itālijas valsts Lacijas reģions gatavojas sniegt siltumnīcas efekta samazināšanai (OV L 244, 7.9.2006., 8. lpp.); 2006. gada 8. novembra Lēmums par valsts atbalstu C 11/06 (ex N 127/05), ko Itālija plāno piešķirt AEM Torino (OV L 366, 21.12.2006., 62. lpp., 39.–41. apsvērums).

29

Decision of 21 October 2003 on the research and development aid to the site at Zamudio (Basque Country) which Spain is planning to implement for the company “Industria de Turbo Propulsores, SA” (ITP)

AEM Torino

(30)  Spriedums lietā Electrolux un Whirlpool, minēts 6. zemsvītras piezīmē (71. punkts): “Tā kā Komisija attiecīgā atbalsta piešķiršanu nepakārtoja nesaderīgā Itālijas atbalsta atgūšanai, tai tātad noteikti vajadzēja vērtēt šo divu atbalstu kumulatīvo ietekmi; šajā gadījumā tā to nedarīja.”

30

Electrolux

Whirlpool

(31)  OV L 352, 27.11.2004., 10. lpp.

31

(32)  Komisijas 1994. gada 21. jūnija Lēmumā (Electrolux/AEG (OV C 187, 9.7.1994., p. 14. lpp.) secināts, ka lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu ģeogrāfiskā dimensija bija Rietumeiropa. Komisijas 1999. gada 24. janvāra Lēmumā par procesu saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu attiecībā uz CECED (OV L 187, 26.7.2000., 47. lpp.) ir secināts, ka ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ. Konkrētajā gadījumā šī lieta attiecās uz veļas mazgāšanas mašīnu nozari.

32

Electrolux/AEG

CECED

(33)  FagorBrandt un Fagor Electrodomesticos kopējā tirgus daļa nepārsniedz [5–10] %.

33

FagorBrandt

Fagor Electrodomesticos

(34)  Komisija nevar piekrist Francijas argumentam par to, ka FagorBrandt tirgus daļas saglabāšanai ir pozitīva ietekme, jo tā novērš oligopolas situācijas veidošanos. Francijas iestādes nav skaidri pamatojušas savu apgalvojumu. Turklāt šis apgalvojums ir pretrunā Francijas iestāžu paziņojumam, kurā aprakstīts tirgus ar spēcīgu un daudzveidīgu konkurenci, jo īpaši saistībā ar pārdošanā esošajām preču zīmēm. Visbeidzot, pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 39. punktā ir norādīts, ka tiks ņemtas vērā “monopolas vai saspīlētas oligopolas” situācijas, kas šajā gadījumā nav tādas, jo pat tad, ja tiek saglabāti tikai lielākie uzņēmumi, jau ir četri konkurenti.

34

FagorBrandt

(35)  Saskaņā ar uzņēmuma sniegtajiem datiem, tā tirgus daļa pēc apmēra Eiropā ir samazinājusies no 5,3 % 2004. gadā līdz 5,2 % 2005. gadā un 5 % 2006. un 2007. gadā.

35

(36)  Ja analīzi veic pasaules līmenī, atšķirība ir vēl lielāka, jo tādas grupas kā Electrolux un Whirlpool īsteno ļoti nozīmīgu uzņēmējdarbību ārpus Eiropas. Piemēram, 2005. gadā FagorBrandt un Fagor Electrodomesticos kopējais apgrozījums bija mazāks nekā 2 miljardi euro, savukārt lielās sadzīves elektrotehnikas ražotāju Whirlpool, Electrolux, BSH un Indesit apgrozījums pasaulē euro izteiksmē bija attiecīgi 11,8 miljardi, 10,8 miljardi, 7,3 miljardi un 3,1 miljards.

36

Electrolux

Whirlpool

FagorBrandt

Fagor Electrodomesticos

Whirlpool

Electrolux

BSH

Indesit

(37)  Kā jau norādīts, FagorBrandt pats vairs neražos [...]. FagorBrandt pats ražos produktus [...]. Šajos segmentos ārpus Eiropas Savienības saražotās produkcijas daļa ir mazāka. Attiecībā uz [...] ārpus Eiropas Savienības saražotās produkcijas procentuālā daļa ir vislielākā.

37

FagorBrandt

FagorBrandt

(38)  [50–80] % no FagorBrandt pārdošanas apjomiem tiek realizēti tieši Francijas tirgū. Šajā sakarībā Tiesa ir atkārtoti norādījusi, ka, “ja dalībvalsts piešķir atbalstu uzņēmumam, iekšējā ražošana var saglabāt stabilitāti vai palielināties, kā rezultātā citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas eksportēt savu produkciju uz šīs dalībvalsts tirgu samazinās”. 1988. gada 13. jūlija spriedums lietā Francija/Komisija (C-102/87, Recueil, 04067. lpp.) (sk. 19. punktu); 1994. gada 14. septembra spriedums apvienotajās lietās Komisija/Spānija (C-278/92, C-279/92 un C-280/92, Recueil, I-4103. lpp. (sk. 40. punktu). 2002. gada 7. marta spriedums lietā C-310/99, Itālija/ Komisija (Recueil, I-2289. lpp.) (sk. 84. līdz 86. punktu); 2002. gada 11. jūlija spriedums lietā T-152/99, HAMSA/Komisija (Recueil, II-3049. lpp.) (sk. 220. un 221. punktu).

38

FagorBrandt

ja dalībvalsts piešķir atbalstu uzņēmumam, iekšējā ražošana var saglabāt stabilitāti vai palielināties, kā rezultātā citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas eksportēt savu produkciju uz šīs dalībvalsts tirgu samazinās

Recueil

Recueil

Recueil

Recueil

(39)  Francijas prese plaši atspoguļoja rentabilitātes trūkumu saistībā ar saldētavu ražošanu. Piemēram, 2004. gada 8. jūlija“Ouest France” rakstā norādīts: “ElcoBrandt, sadzīves elektrotehnikas grupa Francijā, 2005. gadā slēgs savu rūpnīcu Lekēnā (Noras departaments), kura ir specializējusies saldētavu ražošanā, jo šī ražošana “vairs nav rentabla”. Pirms diviem gadiem Elco pārņēma Brandt uzņēmumu. 600 darbinieki pieņēma sociālo plānu, kurā bija paredzēts, ka tiks saglabātas 150 darba vietas, kas tagad tiek likvidētas.” Konkrētāk, Brandt vadība laikraksta “Les Echos”2004. gada 7. jūlija rakstā norādīja, ka “neskatoties uz lieliem ieguldījumiem konkurētspējas attīstībā, iepērkot 35 % detaļu Ķīnā un uzlabojot kvalitāti un produktivitāti, tirgus cenu samazināšanās bija ātrāka par mums” un “kastveida saldētavu ražošanas saglabāšanai grupā ElcoBrandt vairs nav ekonomiska pamatojuma. Faktiski katru reizi, kad mēs pārdodam kādu no šiem ražojumiem, mums tiek nodarīti zaudējumi 25 % apmērā.”

39

sadzīves elektrotehnikas grupa Francijā, 2005. gadā slēgs savu rūpnīcu Lekēnā (Noras departaments), kura ir specializējusies saldētavu ražošanā, jo šī ražošana “vairs nav rentabla”. Pirms diviem gadiem

pārņēma

uzņēmumu. 600 darbinieki pieņēma sociālo plānu, kurā bija paredzēts, ka tiks saglabātas 150 darba vietas, kas tagad tiek likvidētas

Brandt

neskatoties uz lieliem ieguldījumiem konkurētspējas attīstībā, iepērkot 35 % detaļu Ķīnā un uzlabojot kvalitāti un produktivitāti, tirgus cenu samazināšanās bija ātrāka par mums

kastveida saldētavu ražošanas saglabāšanai grupā

vairs nav ekonomiska pamatojuma. Faktiski katru reizi, kad mēs pārdodam kādu no šiem ražojumiem, mums tiek nodarīti zaudējumi 25 % apmērā

(40)  Savā paziņojumā Francijas iestādes norāda, ka viens no pārstrukturēšanas plāna mērķiem ir “ražošanas racionalizācija, atsakoties no atsevišķiem [. .] segmentiem, kas nes strukturālus zaudējumus, lai ierobežotu zaudējumus, kas saistīti ar zemo izmaksu valstu ražotāju tirgus daļu ieguvumiem (brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis, [...])”. Francijas iestādes 2008. gada 15. februāra vēstulē, kurā tās komentē ieinteresēto pušu piezīmes, norāda: “Francijas iestādes atgādina, ka ... jau ir veikti dažādi pasākumi, lai sākotnēji ierobežotu zaudējumus (zaudējumus nesošu ražotņu slēgšana (Lekēna) un atteikšanās no atsevišķiem nerentabliem ražojumiem (brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis)).” Līdz ar to šie abi izvilkumi apstiprina iepriekš norādītos secinājumus saistībā ar Lekēnas rūpnīcas darbības pārtraukšanu.

40

ražošanas racionalizācija, atsakoties no atsevišķiem [. .] segmentiem, kas nes strukturālus zaudējumus, lai ierobežotu zaudējumus, kas saistīti ar zemo izmaksu valstu ražotāju tirgus daļu ieguvumiem (brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis, [...])

Francijas iestādes atgādina, ka ... jau ir veikti dažādi pasākumi, lai sākotnēji ierobežotu zaudējumus (zaudējumus nesošu ražotņu slēgšana (Lekēna) un atteikšanās no atsevišķiem nerentabliem ražojumiem (brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis)).

(41)  Tas ir īpaši uzsvērts Francijas iestāžu paziņojuma 7. pielikumā.

41

(42)  Skatīt, piemēram, rakstu “Brandt: fin du contrat Miele confirmée. Après le retrait d'Électrolux, autre coup dur à Aizenay”2005. gada 3. marta“Ouest France” numurā.

42

Brandt

fin du contrat Miele confirmée

Après le retrait d'Électrolux, autre coup dur à Aizenay

(43)  Vēl jo vairāk ņemot vērā to, ka uzņēmums sasniedza 774 000 euro lielu kapitāla pieaugumu saistībā ar pārdošanu.

43

(44)  Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 2.2. iedaļā, FagorBrandt uzsāka pārstrukturēšanu 2004. gadā, kad parādījās konkurētspējas trūkums un pirmās finansiālās grūtības. Tādējādi Komisija uzskata, ka šī pārdošana “ir daļa no tās pašas pārstrukturēšanas”, kā tas ir prasīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā.

44

FagorBrandt

ir daļa no tās pašas pārstrukturēšanas

(45)  Francijas iestādes norāda, ka Brandt Components darbība ļāva uzņēmumam gūt labumu no integrācijas, kas saistīta ar augstas klases veļas mazgāšanas mašīnu ražošanu, kur grupai FagorBrandt vēsturiski ir stabila pozīcija. Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju šāda veida integrācija īpaši tiek vērsta uz inovatīviem ražojumiem vai tādiem, kur integrācijai, kas attiecas tieši uz inovatīviem ražojumiem, ir nepieciešamas īpašas prasmes un to veic nozares spēcīgākie uzņēmumi (piemēram, BSH vai Miele). Tomēr Komisija norāda, ka bez iepriekš minētajiem apgalvojumiem Francijas iestādes nav sniegušas informāciju, kas tai ļautu nešaubīgi konstatēt (un vēl mazāk izteikt šo ietekmi skaitļos), ka Brandt Components pārdošana samazinās FagorBrandt iespējas attīstīt konkurētspējīgas veļas mazgāšanas mašīnas un tādējādi samazinās FagorBrandt tirgus daļu veļas mazgāšanas mašīnu tirgū. Līdz ar to Komisija nevar secināt, ka Brandt Components pārdošanai ir reāla ietekme uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu.

45

Brandt Components

FagorBrandt

BSH

Miele

Brandt Components

FagorBrandt

FagorBrandt

Brandt Components

(46)  Francijas tirgū Vedette ir preču zīme, kas atrodas [...] vietā [...] tirgū. Tādējādi ierosinātie pasākumi nesamazina uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļu [...] ražojumu tirgū. Tomēr lielākajai daļai grupu, kas ir FagorBrandt konkurentes saistībā ar [...] ražojumiem, arī pieder preču zīmes, kas ir Vedette konkurentes [...] ražojumu tirgū. Līdz ar to tās gūs labumu no iepriekš aprakstīto Vedette ražojumu izņemšanas no tirgus.

46

Vedette

FagorBrandt

FagorBrandt

Vedette

Vedette

(47)  2007. gadā šo ražojumu apgrozījums bija [30–40] % no preču zīmes Vedette apgrozījuma un [0-10] % no FagorBrandt pārdošanas apjomiem lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū Francijā.

47

Vedette

FagorBrandt

(48)  Šā pasākuma mērķis ir izņemt no tirgus attiecīgos preču zīmes Vedette ražojumus. Tādēļ ir skaidrs, ka gadījumā, ja FagorBrandt piešķirtu citam uzņēmumam licenci preču zīmes Vedette produktu ražošanai un/vai tirdzniecībai, ar šo pasākumu rezultāts netiktu sasniegts.

48

Vedette

FagorBrandt

Vedette

(49)  Tabula veidota, pieņemot, ka pasākums tiek īstenots no 2009. gada 1. janvāra.

49

(50)  Tā kā visi pārējie faktori ir līdzvērtīgi, šķiet saprātīgi saglabāt [1,5–3] % likmi, jo šāda likme tiek pieņemta par saprātīgu apgrozījuma rādītāju pieauguma hipotēzi, ņemot vērā grupas stratēģiju un tirgus perspektīvas (sk. 125. un turpmākos apsvērumus).

50

(51)  FagorBrandt 2004. gada martā pārdeva savu rūpnīcu Nevērā (elektromotoru ražošana) un 2005. gada janvārī slēdza Lekēnas rūpnīcu (saldētavu ražošana). Visbeidzot, 2006. gadā grupa apturēja brīvi stāvošu mikroviļņu krāšņu ražošanu savā rūpnīcā Azenē.

51

FagorBrandt

(52)  Grupa īstenoja [...]. Francijā 2006.gadā tika īstenoti vēl vairāki pasākumi. Minētajā gadā grupa arī uzsāka racionalizēt rūpnīcu Verolanovā Itālijā.

52

(53)  Kas attiecas uz pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt ilgstošu uzņēmuma pastāvēšanu, un laikposmā no 2004. gada marta līdz 2005. gada februārim veiktajiem pētījumiem grupa: [...].

53

(54)  CECED – Eiropas Sadzīves tehnikas ražošanas padome, organizācija, kurā apvienojušies 15 vismaz Eiropas līmeņa ražotāji un 26 nozares apvienības, kas darbojas vairākās Eiropas valstīs (Eiropas Savienības dalībvalstīs vai valstīs, kas nav dalībvalstis).

54

CECED

(55)  GIFAM – Sadzīves tehnikas ražotāju starpnozaru grupa, kurā apvienojušies aptuveni piecdesmit uzņēmumi, kuri darbojas sadzīves elektrotehnikas tirgos.

55

GIFAM

(56)  Komisija analizēja, vai šī FagorBrandt iekļaušana sabiedrībā Fagor neliek apšaubīt lēmuma par procedūras sākšanu 27. punktā sniegtos secinājumus attiecībā uz FagorBrandt atbilstību. Tā secināja, ka tas tā nav, jo lielākā daļa informācijas, kas iekļauta secinājumos un norādīta šajā punktā, vēl arvien ir spēkā.

56

FagorBrandt

Fagor

FagorBrandt

(57)  Šis samazinājums izriet no ietekmes, ko rada iepriekš minēto ražojumu tirdzniecības pārtraukšana attiecībā uz preču zīmes Vedette atpazīstamību izplatītāju vidū.

57

Vedette

(58)  Komisija, pamatojoties uz Francijas iestāžu sniegto informāciju, uzskata, ka ir maz ticams, ka īstenosies nelabvēlīgais scenārijs. Francijas iestādes šo nelabvēlīgo scenāriju pamato ar pieredzi, kas ir saistīta ar Vedette mikroviļņu krāsnīm. Taču, kā tiks norādīts turpmāk, tas ir ražojums, ar kuru FagorBrandt vairs nebija konkurētspējīgs (šā iemesla dēļ uzņēmums nolēma pārtraukt tā ražošanu) un kuru lielā skaitā iepludina ražotāji no valstīm, kur ražošanai ir zema pašizmaksa. Tādējādi Francijas iestāžu pieņēmums, proti, ka mikroviļņu krāšņu pārdošanas apjomu samazināšanās pamatā, kura novērota šajos 2 gados, ir viens šis lēmums pārtraukt Vedette mikroviļņu krāšņu tirdzniecību, šķiet pārspīlēts pieņēmums.

58

Vedette

FagorBrandt

Vedette

(59)  Francijas iestāžu 2008. gada 15. februāra vēstule.

59

(60)  Komisija savā 2006. gada 26. aprīļa Lēmumā par valsts atbalstu, ko Francija plāno piešķirt Euromoteurs (OV L 307, 7.11.2006, 213. lpp.), uzskatīja, ka tas, ka iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā nav ņemta vērā uzņēmumam piešķirtā nesaderīgā atbalsta atmaksa, apstiprina secinājumu, ka šis plāns neļaus atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.

60

Euromoteurs

(61)  Kā norādīts iepriekš, pārstrukturēšanas plāna īstenošanu uzsāka 2004. gadā, un lielākā daļa pārstrukturēšanas pasākumu jau ir īstenota.

61

(62)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums par Francijas īstenoto valsts atbalsta shēmu saistībā ar grūtībās nonākušu uzņēmumu pārņemšanu, OV L 108, 16.4.2004., 38. lpp.

62

---

| 18.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris)

par valsts atbalstu SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) Itālijas īstenotā shēma attiecībā uz pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa atbrīvojuma piemērošanu nekustamajam īpašumam, ko noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9461)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/284/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad tā aicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā šo personu piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2006. gadā saņēma vairākas sūdzības, kas galvenokārt attiecās uz divām shēmām — shēmu, kas ietvēra atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, un shēmu, kas ietvēra uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu. Konkrētāk, attiecīgās shēmas ietvēra:






  a) | atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa (imposta comunale sugli immobili, turpmāk “ICI”) par nekustamo īpašumu, ko izmanto nekomerciāli subjekti un kas paredzēts tikai darbībām sociālās palīdzības, labklājības, veselības, kultūras, izglītības, atpūtas, izmitināšanas, sporta un reliģijas jomā (1992. gada 30. decembra Likumdošanas dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunkts); vai |
| --- | --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gadā saņēma vairākas sūdzības, kas galvenokārt attiecās uz divām shēmām — shēmu, kas ietvēra atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, un shēmu, kas ietvēra uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu. Konkrētāk, attiecīgās shēmas ietvēra:

a)

atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa (imposta comunale sugli immobili, turpmāk “ICI”) par nekustamo īpašumu, ko izmanto nekomerciāli subjekti un kas paredzēts tikai darbībām sociālās palīdzības, labklājības, veselības, kultūras, izglītības, atpūtas, izmitināšanas, sporta un reliģijas jomā (1992. gada 30. decembra Likumdošanas dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunkts); vai

| b) | uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu par 50 %, ko piemēroja prezidenta 1973. gada 29. septembra Dekrēta Nr. 601 6. pantā uzskaitītajiem subjektiem — galvenokārt sociālās aprūpes organizācijām, izglītības un pētniecības bezpeļņas organizācijām, kā arī labdarības un mācību iestādēm (tostarp garīdzniecības iestādēm). Šis nosacījums attiecas arī uz sociālo mājokļu iestādēm un kultūras fondiem un apvienībām. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu par 50 %, ko piemēroja prezidenta 1973. gada 29. septembra Dekrēta Nr. 601 6. pantā uzskaitītajiem subjektiem — galvenokārt sociālās aprūpes organizācijām, izglītības un pētniecības bezpeļņas organizācijām, kā arī labdarības un mācību iestādēm (tostarp garīdzniecības iestādēm). Šis nosacījums attiecas arī uz sociālo mājokļu iestādēm un kultūras fondiem un apvienībām.

| (2) | Reaģējot uz saņemtajām sūdzībām par minēto atbrīvojumu no ICI, Komisija 2006. gada 5. maijā nosūtīja Itālijas pirmo informācijas pieprasījumu. Ņemot vērā informāciju, ko Itālija nosūtīja 2006. gada 6. jūnijā, un pēc tam, kad stājās spēkā atsevišķi ICI tiesību aktu grozījumi, Komisija 2006. gada 8. augusta vēstulē informēja sūdzības iesniedzējus par to, ka saskaņā ar sākotnējās analīzes rezultātiem nav pamata sākt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Reaģējot uz saņemtajām sūdzībām par minēto atbrīvojumu no ICI, Komisija 2006. gada 5. maijā nosūtīja Itālijas pirmo informācijas pieprasījumu. Ņemot vērā informāciju, ko Itālija nosūtīja 2006. gada 6. jūnijā, un pēc tam, kad stājās spēkā atsevišķi ICI tiesību aktu grozījumi, Komisija 2006. gada 8. augusta vēstulē informēja sūdzības iesniedzējus par to, ka saskaņā ar sākotnējās analīzes rezultātiem nav pamata sākt izmeklēšanu.

| (3) | Tomēr 2006. gada 24. oktobra vēstulē sūdzības iesniedzēji vēlreiz norādīja, ka nekomerciāliem subjektiem piemērotais atbrīvojums no ICI ir pretrunā Līguma 107. panta 1. punktam. Komisija 2006. gada 14. novembra vēstulē informēja sūdzības iesniedzējus par to, ka, ņemot vērā pieejamo informāciju, nav pamata turpināt izmeklēt atbrīvojumu no ICI. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr 2006. gada 24. oktobra vēstulē sūdzības iesniedzēji vēlreiz norādīja, ka nekomerciāliem subjektiem piemērotais atbrīvojums no ICI ir pretrunā Līguma 107. panta 1. punktam. Komisija 2006. gada 14. novembra vēstulē informēja sūdzības iesniedzējus par to, ka, ņemot vērā pieejamo informāciju, nav pamata turpināt izmeklēt atbrīvojumu no ICI.

| (4) | Komisija 2007. gada janvārī un septembrī saņēma jaunas sūdzības iesniedzēju vēstules par atbrīvojumu no ICI. Sūdzības iesniedzēji 2007. gada 12. septembra vēstulē vērsa Komisijas uzmanību uz 149. pantu Ienākuma nodokļa kodeksā (Testo Unico delle Imposte sui Redditi, turpmāk “TUIR”), kas apstiprināts ar prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrētu Nr. 917. Viņi uzskatīja, ka šajā pantā atļauts piemērot labvēlīgu nodokļu režīmu tikai garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2007. gada janvārī un septembrī saņēma jaunas sūdzības iesniedzēju vēstules par atbrīvojumu no ICI. Sūdzības iesniedzēji 2007. gada 12. septembra vēstulē vērsa Komisijas uzmanību uz 149. pantu Ienākuma nodokļa kodeksā (Testo Unico delle Imposte sui Redditi, turpmāk “TUIR”), kas apstiprināts ar prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrētu Nr. 917. Viņi uzskatīja, ka šajā pantā atļauts piemērot labvēlīgu nodokļu režīmu tikai garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem.

| (5) | Komisija 2007. gada 5. novembrī aicināja Itālijas iestādes un sūdzības iesniedzējus sniegt papildu informāciju par visiem sūdzības iesniedzēju norādītajiem nosacījumiem, kas varētu būt preferenciāli. Itālijas iestādes prasīto informāciju sniedza 2007. gada 3. decembra un 2008. gada 30. aprīļa vēstulē. Sūdzības iesniedzēji papildu informāciju sniedza 2008. gada 21. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2007. gada 5. novembrī aicināja Itālijas iestādes un sūdzības iesniedzējus sniegt papildu informāciju par visiem sūdzības iesniedzēju norādītajiem nosacījumiem, kas varētu būt preferenciāli. Itālijas iestādes prasīto informāciju sniedza 2007. gada 3. decembra un 2008. gada 30. aprīļa vēstulē. Sūdzības iesniedzēji papildu informāciju sniedza 2008. gada 21. maija vēstulē.

| (6) | Sūdzības iesniedzēji 2008. gada 20. oktobrī nosūtīja oficiālu paziņojuma vēstuli (Līguma 265. pants), prasot Komisijai sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru un pieņemt oficiālu lēmumu par to iesniegtajām sūdzībām. |
| --- | --- |

(6)

Sūdzības iesniedzēji 2008. gada 20. oktobrī nosūtīja oficiālu paziņojuma vēstuli (Līguma 265. pants), prasot Komisijai sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru un pieņemt oficiālu lēmumu par to iesniegtajām sūdzībām.

| (7) | Komisija 2008. gada 24. novembrī nosūtīja Itālijas iestādēm vēl vienu informācijas pieprasījumu, uz ko iestādes atbildēja 2008. gada 8. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2008. gada 24. novembrī nosūtīja Itālijas iestādēm vēl vienu informācijas pieprasījumu, uz ko iestādes atbildēja 2008. gada 8. decembra vēstulē.

| (8) | Komisija 2008. gada 19. decembra vēstulē informēja sūdzības iesniedzējus par to, ka, pamatojoties uz sākotnējo analīzi, tā neuzskata attiecīgos pasākumus par valsts atbalstu un ka tādējādi nav vajadzības sākt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2008. gada 19. decembra vēstulē informēja sūdzības iesniedzējus par to, ka, pamatojoties uz sākotnējo analīzi, tā neuzskata attiecīgos pasākumus par valsts atbalstu un ka tādējādi nav vajadzības sākt izmeklēšanu.

| (9) | Itālijas Finanšu ministrija 2009. gada 26. janvārī publicēja Circolare 2/DF (turpmāk “Apkārtraksts”), lai sīkāk izskaidrotu nekomerciāliem subjektiem piemērotā atbrīvojuma no ICI darbības jomu. Sūdzības iesniedzēji 2009. gada 2. marta vēstulē Komisijai pauda neapmierinātību ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un kritizēja Apkārtrakstu. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas Finanšu ministrija 2009. gada 26. janvārī publicēja Circolare 2/DF (turpmāk “Apkārtraksts”), lai sīkāk izskaidrotu nekomerciāliem subjektiem piemērotā atbrīvojuma no ICI darbības jomu. Sūdzības iesniedzēji 2009. gada 2. marta vēstulē Komisijai pauda neapmierinātību ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un kritizēja Apkārtrakstu.

| (10) | Sūdzības iesniedzēji 2010. gada 11. janvāra e-pasta vēstulē vēlreiz prasīja Komisijai sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, pat ņemot vērā Apkārtraksta saturu. Komisija 2010. gada 15. februārī, ņemot vērā Apkārtrakstu, nosūtīja sūdzības iesniedzējiem vēstuli, apstiprinot to 2008. gada 19. decembra vēstulē izklāstīto pamatojumu. |
| --- | --- |

(10)

Sūdzības iesniedzēji 2010. gada 11. janvāra e-pasta vēstulē vēlreiz prasīja Komisijai sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, pat ņemot vērā Apkārtraksta saturu. Komisija 2010. gada 15. februārī, ņemot vērā Apkārtrakstu, nosūtīja sūdzības iesniedzējiem vēstuli, apstiprinot to 2008. gada 19. decembra vēstulē izklāstīto pamatojumu.

| (11) | Divi sūdzības iesniedzēji 2010. gada 26. aprīlī atsevišķi iesniedza prasību Vispārējā tiesā par Komisijas 2010. gada 15. februāra vēstules atcelšanu (2). Pēc prasības iesniedzēju pieprasījuma Tiesa 2010. gada 18. novembrī izdeva rīkojumu izslēgt lietu no reģistra (3). |
| --- | --- |

(11)

Divi sūdzības iesniedzēji 2010. gada 26. aprīlī atsevišķi iesniedza prasību Vispārējā tiesā par Komisijas 2010. gada 15. februāra vēstules atcelšanu (2). Pēc prasības iesniedzēju pieprasījuma Tiesa 2010. gada 18. novembrī izdeva rīkojumu izslēgt lietu no reģistra (3).

| (12) | Ar 2010. gada 12. oktobra lēmumu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā, par atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, kas piešķirts nekustamajam īpašumam, kuru noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti, un par TUIR 149. panta 4. punktu (4). Lēmums par procedūras sākšanu 2010. gada 21. decembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), un tajā ieinteresētās personas tikai aicinātas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2010. gada 12. oktobra lēmumu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā, par atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, kas piešķirts nekustamajam īpašumam, kuru noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti, un par TUIR 149. panta 4. punktu (4). Lēmums par procedūras sākšanu 2010. gada 21. decembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), un tajā ieinteresētās personas tikai aicinātas iesniegt piezīmes.

| (13) | Itālijas iestādes 2010. gada 10. novembrī lūdza Komisiju atsūtīt to vēstuļu kopijas, kas laikposmā no 2006. gada līdz 2010. gadam nosūtītas sūdzības iesniedzējiem. Vēstuļu kopijas Itālijai nosūtīja 2010. gada 2. decembrī. |
| --- | --- |

(13)

Itālijas iestādes 2010. gada 10. novembrī lūdza Komisiju atsūtīt to vēstuļu kopijas, kas laikposmā no 2006. gada līdz 2010. gadam nosūtītas sūdzības iesniedzējiem. Vēstuļu kopijas Itālijai nosūtīja 2010. gada 2. decembrī.

| (14) | Laikposmā no 2011. gada 21. janvāra līdz 4. aprīlim Komisija saņēma piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu no 80 ieinteresētajām personām, kas uzskaitītas šā lēmuma 1. pielikumā. |
| --- | --- |

(14)

Laikposmā no 2011. gada 21. janvāra līdz 4. aprīlim Komisija saņēma piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu no 80 ieinteresētajām personām, kas uzskaitītas šā lēmuma 1. pielikumā.

| (15) | Komisija 2011. gada 2. marta vēstulē saņēma Itālijas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. Pēc tam Komisija Itālijas iestādēm nosūtīja trešo personu piezīmes, un Itālija uz tām atbildēja 2011. gada 10. jūnijā. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2011. gada 2. marta vēstulē saņēma Itālijas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. Pēc tam Komisija Itālijas iestādēm nosūtīja trešo personu piezīmes, un Itālija uz tām atbildēja 2011. gada 10. jūnijā.

| (16) | 2011. gada 19. jūlijā notika Itālijas iestāžu un Komisijas tehniskā sanāksme. |
| --- | --- |

(16)

2011. gada 19. jūlijā notika Itālijas iestāžu un Komisijas tehniskā sanāksme.

| (17) | Itālija 2012. gada 15. februāra vēstulē informēja Komisiju par nodomu pieņemt jaunu tiesību aktu par pašvaldības nekustamā īpašuma nodokli un paziņoja, ka ICI no 2012. gada 1. janvāra ir aizstāts ar Imposta Municipale Propria (turpmāk “IMU”). |
| --- | --- |

(17)

Itālija 2012. gada 15. februāra vēstulē informēja Komisiju par nodomu pieņemt jaunu tiesību aktu par pašvaldības nekustamā īpašuma nodokli un paziņoja, ka ICI no 2012. gada 1. janvāra ir aizstāts ar Imposta Municipale Propria (turpmāk “IMU”).

| (18) | Reaģējot uz to, ka Itālija 2012. gada 24. martā pieņēma Likumu Nr. 27, kurā iekļauti jauni nosacījumi par tādu nekomerciālu subjektu atbrīvošanu no IMU, kas veic noteiktas darbības, taču vairākus aspektus paredzējusi precizēt turpmākajos īstenošanas tiesību aktos, Komisija 2012. gada 16. maijā nosūtīja Itālijas iestādēm informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(18)

Reaģējot uz to, ka Itālija 2012. gada 24. martā pieņēma Likumu Nr. 27, kurā iekļauti jauni nosacījumi par tādu nekomerciālu subjektu atbrīvošanu no IMU, kas veic noteiktas darbības, taču vairākus aspektus paredzējusi precizēt turpmākajos īstenošanas tiesību aktos, Komisija 2012. gada 16. maijā nosūtīja Itālijas iestādēm informācijas pieprasījumu.

| (19) | Komisija 2012. gada 27. jūnijā saņēma papildu informāciju no sūdzības iesniedzējiem, tostarp piezīmes par jauno IMU tiesību aktu. Šos novērojumus 2012. gada 6. jūlijā nosūtīja Itālijai, lai saņemtu tās piezīmes. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2012. gada 27. jūnijā saņēma papildu informāciju no sūdzības iesniedzējiem, tostarp piezīmes par jauno IMU tiesību aktu. Šos novērojumus 2012. gada 6. jūlijā nosūtīja Itālijai, lai saņemtu tās piezīmes.

| (20) | Itālija 2012. gada 5. septembra vēstulē sniedza Komisijai prasīto informāciju, kā arī komentēja trešo personu novērojumus, ko tai pārsūtīja 2012. gada 6. jūlijā. |
| --- | --- |

(20)

Itālija 2012. gada 5. septembra vēstulē sniedza Komisijai prasīto informāciju, kā arī komentēja trešo personu novērojumus, ko tai pārsūtīja 2012. gada 6. jūlijā.

| (21) | Visbeidzot 2012. gada 21. novembra vēstulē Itālijas iestādes nosūtīja Komisijai 2012. gada 19. novembrī pieņemto IMU īstenošanas noteikumu kopiju. |
| --- | --- |

(21)

Visbeidzot 2012. gada 21. novembra vēstulē Itālijas iestādes nosūtīja Komisijai 2012. gada 19. novembrī pieņemto IMU īstenošanas noteikumu kopiju.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Nekomerciālu subjektu atbrīvojums no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa

| (22) | Itālijas iestādes 1992. gadā ieviesa pašvaldības nekustamā īpašuma nodokli (ICI). 1992. gada 30. decembra Likumdošanas dekrētā Nr. 504 ir noteikts, ka šis nodoklis jāmaksā visām tām fiziskajām un juridiskajām personām, kam pieder nekustamais īpašums (saskaņā ar īpašumtiesībām, lietojuma, izmantošanas, apdzīvošanas vai nomas tiesībām). Nodoklis bija jāmaksā gan rezidentiem, gan nerezidentiem neatkarīgi no nekustamā īpašuma izmantojuma, un tā apmēru aprēķināja, pamatojoties uz nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību. |
| --- | --- |

(22)

Itālijas iestādes 1992. gadā ieviesa pašvaldības nekustamā īpašuma nodokli (ICI). 1992. gada 30. decembra Likumdošanas dekrētā Nr. 504 ir noteikts, ka šis nodoklis jāmaksā visām tām fiziskajām un juridiskajām personām, kam pieder nekustamais īpašums (saskaņā ar īpašumtiesībām, lietojuma, izmantošanas, apdzīvošanas vai nomas tiesībām). Nodoklis bija jāmaksā gan rezidentiem, gan nerezidentiem neatkarīgi no nekustamā īpašuma izmantojuma, un tā apmēru aprēķināja, pamatojoties uz nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību.

| (23) | Saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktu no ICI bija atbrīvots nekustamais īpašums, ko izmantoja nekomerciāli subjekti, kuri darbojās tikai sociālās palīdzības, labklājības, veselības, izglītības un izmitināšanas pakalpojumu, kā arī kultūras, atpūtas, sporta un reliģijas jomās. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktu no ICI bija atbrīvots nekustamais īpašums, ko izmantoja nekomerciāli subjekti, kuri darbojās tikai sociālās palīdzības, labklājības, veselības, izglītības un izmitināšanas pakalpojumu, kā arī kultūras, atpūtas, sporta un reliģijas jomās.

| (24) | Atbilstīgi 2005. gada 30. septembra Dekrētlikuma Nr. 203 (6) 7. panta 2.a punktam Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) punktā paredzētais atbrīvojums bija jāpiemēro tajā uzskaitītajām darbībām arī tad, ja tās bija komerciālas. Saskaņā ar 2006. gada 4. jūlija Dekrētlikuma Nr. 223 (7) 39. pantu minēto atbrīvojumu varēja piemērot tikai tad, ja attiecīgās darbības netika veiktas vienīgi komerciālos nolūkos. |
| --- | --- |

(24)

Atbilstīgi 2005. gada 30. septembra Dekrētlikuma Nr. 203 (6) 7. panta 2.a punktam Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) punktā paredzētais atbrīvojums bija jāpiemēro tajā uzskaitītajām darbībām arī tad, ja tās bija komerciālas. Saskaņā ar 2006. gada 4. jūlija Dekrētlikuma Nr. 223 (7) 39. pantu minēto atbrīvojumu varēja piemērot tikai tad, ja attiecīgās darbības netika veiktas vienīgi komerciālos nolūkos.

| (25) | Itālijas iestādes paskaidroja, ka 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa piemēroja tikai tad, ja bija izpildīti divi kumulatīvi nosacījumi:






  i) | nekustamā īpašuma izmantotāji ir nekomerciāli subjekti (8). Saskaņā ar tiesību aktiem nekomerciāli subjekti ir valsts un privāti subjekti, kuri nav uzņēmumi un kuru darbības nav tikai vai galvenokārt komerciālas; |
| --- | --- | --- |

(25)

Itālijas iestādes paskaidroja, ka 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa piemēroja tikai tad, ja bija izpildīti divi kumulatīvi nosacījumi:

i)

nekustamā īpašuma izmantotāji ir nekomerciāli subjekti (8). Saskaņā ar tiesību aktiem nekomerciāli subjekti ir valsts un privāti subjekti, kuri nav uzņēmumi un kuru darbības nav tikai vai galvenokārt komerciālas;

| ii) | nekustamo īpašumu izmanto tikai 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītajām darbībām. |
| --- | --- |

ii)

nekustamo īpašumu izmanto tikai 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītajām darbībām.

| (26) | Itālijas iestādes 2009. gada 26. janvāra Apkārtrakstā Nr. 2/DF paskaidroja, kādi subjekti būtu uzskatāmi par nekomerciāliem un kādām vajadzētu būt šo subjektu darbībām, lai tiem būtu tiesības uz atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(26)

Itālijas iestādes 2009. gada 26. janvāra Apkārtrakstā Nr. 2/DF paskaidroja, kādi subjekti būtu uzskatāmi par nekomerciāliem un kādām vajadzētu būt šo subjektu darbībām, lai tiem būtu tiesības uz atbrīvojumu.

| (27) | Apkārtrakstā norādīts, ka nekomerciāli subjekti var būt gan valsts, gan privāti subjekti. Par nekomerciāliem valsts subjektiem tika uzskatīti šādi subjekti: valsts, reģioni, apgabali, pašvaldības, tirdzniecības kameras, veselības aprūpes aģentūras, valsts struktūras, kas izveidotas tikai ar labklājību, palīdzību un veselību saistītiem nolūkiem, valsts subjekti, kas neveic saimniecisko darbību, labklājības un palīdzības struktūras, universitātes un pētniecības institūti un īpaši valsts dienesti (bijušie IPAB). Kā nekomerciālu privātu subjektu piemēri Apkārtrakstā bija norādītas asociācijas, fondi, komitejas, NVO, amatieru sporta klubi, brīvprātīgu pakalpojumu organizācijas, struktūras, kas nodokļu sistēmas vajadzībām klasificētas kā bezpeļņas organizācijas (ONLUS), un Katoļu baznīcai un citām reliģijas konfesijām piederīgas garīdzniecības iestādes. |
| --- | --- |

(27)

Apkārtrakstā norādīts, ka nekomerciāli subjekti var būt gan valsts, gan privāti subjekti. Par nekomerciāliem valsts subjektiem tika uzskatīti šādi subjekti: valsts, reģioni, apgabali, pašvaldības, tirdzniecības kameras, veselības aprūpes aģentūras, valsts struktūras, kas izveidotas tikai ar labklājību, palīdzību un veselību saistītiem nolūkiem, valsts subjekti, kas neveic saimniecisko darbību, labklājības un palīdzības struktūras, universitātes un pētniecības institūti un īpaši valsts dienesti (bijušie IPAB). Kā nekomerciālu privātu subjektu piemēri Apkārtrakstā bija norādītas asociācijas, fondi, komitejas, NVO, amatieru sporta klubi, brīvprātīgu pakalpojumu organizācijas, struktūras, kas nodokļu sistēmas vajadzībām klasificētas kā bezpeļņas organizācijas (ONLUS), un Katoļu baznīcai un citām reliģijas konfesijām piederīgas garīdzniecības iestādes.

| (28) | Apkārtrakstā arī norādīts, ka no ICI atbrīvotajā nekustamajā īpašumā veiktajām darbībām nevajadzētu būt pieejamām tirgū (9), t. i., tās būtu jāveic, lai pildītu sociālas vajadzības, ko ne vienmēr var izdarīt valsts struktūras vai privāti komercuzņēmēji. |
| --- | --- |

(28)

Apkārtrakstā arī norādīts, ka no ICI atbrīvotajā nekustamajā īpašumā veiktajām darbībām nevajadzētu būt pieejamām tirgū (9), t. i., tās būtu jāveic, lai pildītu sociālas vajadzības, ko ne vienmēr var izdarīt valsts struktūras vai privāti komercuzņēmēji.

| (29) | Par katru Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitīto darbību Apkārtrakstā iekļauti vairāki kritēriji, kuri palīdz noteikt, kādos gadījumos attiecīgā darbība būtu uzskatāma par tādu, ko neveic vienīgi komerciālos nolūkos (10). |
| --- | --- |

(29)

Par katru Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitīto darbību Apkārtrakstā iekļauti vairāki kritēriji, kuri palīdz noteikt, kādos gadījumos attiecīgā darbība būtu uzskatāma par tādu, ko neveic vienīgi komerciālos nolūkos (10).

| (30) | ICI2012. gada 1. janvārī aizstāja ar IMU. Kā paskaidrots 5. sadaļā, 2012. gadā tika grozīti arī noteikumi par nekomerciāliem subjektiem piemērojamo pašvaldības nekustamā īpašuma nodokli. |
| --- | --- |

(30)

ICI2012. gada 1. janvārī aizstāja ar IMU. Kā paskaidrots 5. sadaļā, 2012. gadā tika grozīti arī noteikumi par nekomerciāliem subjektiem piemērojamo pašvaldības nekustamā īpašuma nodokli.

2.2.   Ienākuma nodokļa kodeksa 149. pants

| (31) | Ienākuma nodokļa kodeksa (TUIR) 149. pants ir iekļauts tā III nodaļas II sadaļā. Kodeksa II sadaļā ir paredzēti noteikumi par uzņēmumu nodokli, bet III nodaļā ir noteikti nosacījumi par nodokļiem, ko piemēro nekomerciāliem subjektiem, piemēram, noteikumi par nodokļu bāzes aprēķināšanu un nodokļu likmēm (11). TUIR 149. pantā ir norādīti apstākļi, kādos var zaudēt “nekomerciāla subjekta” statusu. |
| --- | --- |

(31)

Ienākuma nodokļa kodeksa (TUIR) 149. pants ir iekļauts tā III nodaļas II sadaļā. Kodeksa II sadaļā ir paredzēti noteikumi par uzņēmumu nodokli, bet III nodaļā ir noteikti nosacījumi par nodokļiem, ko piemēro nekomerciāliem subjektiem, piemēram, noteikumi par nodokļu bāzes aprēķināšanu un nodokļu likmēm (11). TUIR 149. pantā ir norādīti apstākļi, kādos var zaudēt “nekomerciāla subjekta” statusu.

| (32) | Konkrēti TUIR 149. panta 1. punktā noteikts, ka nekomerciāls subjekts zaudē nekomerciāla subjekta statusu, ja tas visa taksācijas perioda laikā veic galvenokārt komerciālas darbības. |
| --- | --- |

(32)

Konkrēti TUIR 149. panta 1. punktā noteikts, ka nekomerciāls subjekts zaudē nekomerciāla subjekta statusu, ja tas visa taksācijas perioda laikā veic galvenokārt komerciālas darbības.

| (33) | TUIR 149. panta 2. punktā noteikts, ka subjekts ir uzskatāms par komerciālu, ja tam lielāku ienākumu daļu nodrošina komerciālas darbības, nevis institucionāli ieņēmumi un ja lielāka pamatlīdzekļu daļa ir saistīta ar komerciālām, nevis citām darbībām (12). Attiecīgā subjekta juridiskais statuss neietekmē nekomerciāla subjekta statusa zaudēšanu. |
| --- | --- |

(33)

TUIR 149. panta 2. punktā noteikts, ka subjekts ir uzskatāms par komerciālu, ja tam lielāku ienākumu daļu nodrošina komerciālas darbības, nevis institucionāli ieņēmumi un ja lielāka pamatlīdzekļu daļa ir saistīta ar komerciālām, nevis citām darbībām (12). Attiecīgā subjekta juridiskais statuss neietekmē nekomerciāla subjekta statusa zaudēšanu.

| (34) | TUIR 149. panta 4. punktā noteikts, ka iepriekš minētos nosacījumus (t. i., TUIR 149. panta 1. un 2. punktu) nepiemēro garīdzniecības iestādēm, kurām piešķirts civils statuss, un amatieru sporta klubiem. |
| --- | --- |

(34)

TUIR 149. panta 4. punktā noteikts, ka iepriekš minētos nosacījumus (t. i., TUIR 149. panta 1. un 2. punktu) nepiemēro garīdzniecības iestādēm, kurām piešķirts civils statuss, un amatieru sporta klubiem.

3.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (35) | Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par atbrīvojuma no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa (atbrīvojuma no ICI) piemērošanu nekustamajam īpašumam, ko noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti, jo šķita, ka šāda rīcība varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija arī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par TUIR 149. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka nosacījumi par nekomerciāla subjekta statusa zaudēšanu neattiecas uz garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem. |
| --- | --- |

(35)

Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par atbrīvojuma no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa (atbrīvojuma no ICI) piemērošanu nekustamajam īpašumam, ko noteiktiem mērķiem izmanto nekomerciāli subjekti, jo šķita, ka šāda rīcība varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija arī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par TUIR 149. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka nosacījumi par nekomerciāla subjekta statusa zaudēšanu neattiecas uz garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem.

| (36) | Lai novērtētu, vai attiecīgie pasākumi ir selektīvi, saskaņā ar iedibināto judikatūru (13) Komisija vispirms noteica katra pasākuma atsauces nodokļu sistēmu un pēc tam izvērtēja, vai attiecīgais pasākums uzskatāms par atkāpi no šīs sistēmas un, ja tā, vai tas atbilst nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. |
| --- | --- |

(36)

Lai novērtētu, vai attiecīgie pasākumi ir selektīvi, saskaņā ar iedibināto judikatūru (13) Komisija vispirms noteica katra pasākuma atsauces nodokļu sistēmu un pēc tam izvērtēja, vai attiecīgais pasākums uzskatāms par atkāpi no šīs sistēmas un, ja tā, vai tas atbilst nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai.

| (37) | Par atbrīvojumu no ICI Komisija secināja, ka atsauces sistēma, ko izmantot, lai novērtētu attiecīgo pasākumu, ir pats ICI. Atbrīvojums no nodokļa, kuru piemēro tādiem nekomerciāliem subjektiem, kas savu nekustamo īpašumu izmanto noteiktām darbībām, no kurām dažas uzskatāmas par saimnieciskām, ir atkāpe no atsauces sistēmas (ar ko paredz, ka ikvienai juridiskai personai, kam pieder nekustams īpašums, neatkarīgi no šā īpašuma izmantojuma jāmaksā atbilstīgs pašvaldības nodoklis). Atbrīvojuma piešķiršana tikai tādiem nekomerciāliem subjektiem, kas veic noteiktas darbības ar zināmu sociālo vērtību, netika uzskatīta par atbilstīgu Itālijas pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. |
| --- | --- |

(37)

Par atbrīvojumu no ICI Komisija secināja, ka atsauces sistēma, ko izmantot, lai novērtētu attiecīgo pasākumu, ir pats ICI. Atbrīvojums no nodokļa, kuru piemēro tādiem nekomerciāliem subjektiem, kas savu nekustamo īpašumu izmanto noteiktām darbībām, no kurām dažas uzskatāmas par saimnieciskām, ir atkāpe no atsauces sistēmas (ar ko paredz, ka ikvienai juridiskai personai, kam pieder nekustams īpašums, neatkarīgi no šā īpašuma izmantojuma jāmaksā atbilstīgs pašvaldības nodoklis). Atbrīvojuma piešķiršana tikai tādiem nekomerciāliem subjektiem, kas veic noteiktas darbības ar zināmu sociālo vērtību, netika uzskatīta par atbilstīgu Itālijas pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai.

| (38) | Attiecībā uz TUIR 149. panta 4. punktu Komisija par atsauces sistēmu noteica ienākuma nodokļa sistēmu. Komisija secināja, ka sākotnēji šo pasākumu var uzskatīt par selektīvu, jo šķiet, ka tas rada iespēju — taču tikai garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem — saglabāt nekomerciāla subjekta statusu, lai gan attiecīgie subjekti vairs netika uzskatīti par nekomerciāliem. Šāds pasākums nav uzskatāms par atbilstīgu Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz TUIR 149. panta 4. punktu Komisija par atsauces sistēmu noteica ienākuma nodokļa sistēmu. Komisija secināja, ka sākotnēji šo pasākumu var uzskatīt par selektīvu, jo šķiet, ka tas rada iespēju — taču tikai garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem — saglabāt nekomerciāla subjekta statusu, lai gan attiecīgie subjekti vairs netika uzskatīti par nekomerciāliem. Šāds pasākums nav uzskatāms par atbilstīgu Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem.

| (39) | Itālijas iestādes nebija sniegušas informāciju, kas apliecinātu, ka attiecīgie pasākumi atbilda nosacījumiem spriedumā Altmark lietā (14). Tā kā šķita, ka pasākumi atbilst visiem pārējiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, radās priekšstats, ka tie ietvēra valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(39)

Itālijas iestādes nebija sniegušas informāciju, kas apliecinātu, ka attiecīgie pasākumi atbilda nosacījumiem spriedumā Altmark lietā (14). Tā kā šķita, ka pasākumi atbilst visiem pārējiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, radās priekšstats, ka tie ietvēra valsts atbalstu.

| (40) | Attiecībā uz saderību ar iekšējo tirgu šķita, ka Līguma 107. panta 2. punkts uz pasākumiem neattiecās. Turklāt šķita, ka uz pasākumiem neattiecās arī neviens no izņēmumiem, kas paredzēti Līguma 107. panta 3. punktā, izņemot 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu par kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanu. Saistībā ar atbrīvojumu no ICI Komisija uzskatīja, ka šo izņēmumu varētu attiecināt uz noteiktām darbībām, ko īsteno nekomerciāli subjekti, kuri darbojas tikai izglītības, kultūras un atpūtas jomās. Visbeidzot Komisija neizslēdza iespēju, ka atsevišķas darbības varētu klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. Tomēr Itālijas iestādes nebija sniegušas informāciju, ko Komisija varētu izmantot, lai novērtētu attiecīgo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz saderību ar iekšējo tirgu šķita, ka Līguma 107. panta 2. punkts uz pasākumiem neattiecās. Turklāt šķita, ka uz pasākumiem neattiecās arī neviens no izņēmumiem, kas paredzēti Līguma 107. panta 3. punktā, izņemot 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu par kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanu. Saistībā ar atbrīvojumu no ICI Komisija uzskatīja, ka šo izņēmumu varētu attiecināt uz noteiktām darbībām, ko īsteno nekomerciāli subjekti, kuri darbojas tikai izglītības, kultūras un atpūtas jomās. Visbeidzot Komisija neizslēdza iespēju, ka atsevišķas darbības varētu klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. Tomēr Itālijas iestādes nebija sniegušas informāciju, ko Komisija varētu izmantot, lai novērtētu attiecīgo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

| (41) | Tāpēc Komisija apšaubīja pasākumu saderību ar iekšējo tirgu un saskaņā ar 4. panta 4. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (15), nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, aicinot Itāliju un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc Komisija apšaubīja pasākumu saderību ar iekšējo tirgu un saskaņā ar 4. panta 4. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (15), nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, aicinot Itāliju un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (42) | Komisija uzskata, ka gan atbrīvojumu no ICI, gan TUIR 149. panta 4. punktu varētu klasificēt kā jaunu atbalstu. ICI, ko iekasēja reizi gadā, faktiski ieviesa 1992. gadā, un Komisija nebija ne saņēmusi informāciju par attiecīgo atbrīvojumu, nedz arī to apstiprinājusi. Atbrīvojumu piemēroja plašam darbību lokam, kas ICI ieviešanas brīdī bija atvērtas konkurencei. Tāpēc jebkāda atkāpe no šīs nodokļu sistēmas parastajiem noteikumiem būtu uzskatāma par jaunu atbalstu, jo šķita, ka pasākums atbilda Līguma 107. panta 1. punkta prasībām. Tas pats attiecas arī uz TUIR 149. pantu — TUIR
   (16) tika ieviests 1998. gadā, un Komisiju par šo pasākumu neinformēja, un tā to neapstiprināja. Tāpēc ar šo pasākumu paredzētais izņēmums būtu jāklasificē kā jauns atbalsts, jo šķiet, ka tas atbilst Līguma 107. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(42)

Komisija uzskata, ka gan atbrīvojumu no ICI, gan TUIR 149. panta 4. punktu varētu klasificēt kā jaunu atbalstu. ICI, ko iekasēja reizi gadā, faktiski ieviesa 1992. gadā, un Komisija nebija ne saņēmusi informāciju par attiecīgo atbrīvojumu, nedz arī to apstiprinājusi. Atbrīvojumu piemēroja plašam darbību lokam, kas ICI ieviešanas brīdī bija atvērtas konkurencei. Tāpēc jebkāda atkāpe no šīs nodokļu sistēmas parastajiem noteikumiem būtu uzskatāma par jaunu atbalstu, jo šķita, ka pasākums atbilda Līguma 107. panta 1. punkta prasībām. Tas pats attiecas arī uz TUIR 149. pantu — TUIR
   (16) tika ieviests 1998. gadā, un Komisiju par šo pasākumu neinformēja, un tā to neapstiprināja. Tāpēc ar šo pasākumu paredzētais izņēmums būtu jāklasificē kā jauns atbalsts, jo šķiet, ka tas atbilst Līguma 107. panta 1. punkta prasībām.

4.   ITĀLIJAS IESTĀŽU UN IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (43) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 20. panta 2. punktu un atsaucoties uz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (17) publicēto uzaicinājumu, Itālijas iestādes un 80 ieinteresētās trešās personas nosūtīja Komisijai piezīmes. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 20. panta 2. punktu un atsaucoties uz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (17) publicēto uzaicinājumu, Itālijas iestādes un 80 ieinteresētās trešās personas nosūtīja Komisijai piezīmes.

| (44) | Kopumā Itālijas iestādes uzskatīja, ka subjekti, kam piemēroja atbrīvojumu no ICI, nav “uzņēmumi” Savienības tiesību aktu izpratnē. Taču šādu subjektu darbībām jebkurā gadījumā bija nozīmīga sabiedriska un sociāla funkcija. Tāpēc atšķirīgas nodokļa likmes piemērošana darbībām, ko veic tikai saimniecisku apsvērumu dēļ, un darbībām sociālās palīdzības, labdarības, solidaritātes un reliģijas jomā ir atbilstīga nodokļu sistēmas būtībai un struktūrai. Itālijas iestādes arī nepiekrita tam, ka ICI pasākums būtu atzīstams par jaunu atbalstu. Itālija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums būtu jāvērtē kā iepriekšējo nekustamā īpašuma nodokļu (ko piemēroja jau pirms EEK līguma stāšanās spēkā) turpinājums. Turklāt, ņemot vērā sūdzības iesniedzējiem nosūtīto noraidījuma vēstuļu saturu, būtu uzskatāms, ka Komisija šo pasākumu ir apstiprinājusi. Jebkurā gadījumā Komisijas atbilde uz Parlamenta rakstisko jautājumu, kā arī tas, ka Komisija informēja sūdzības iesniedzējus par savu sākotnējo nostāju, par ko neoficiāli tika paziņots arī Itālijai, radīja pasākuma labumguvējiem tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(44)

Kopumā Itālijas iestādes uzskatīja, ka subjekti, kam piemēroja atbrīvojumu no ICI, nav “uzņēmumi” Savienības tiesību aktu izpratnē. Taču šādu subjektu darbībām jebkurā gadījumā bija nozīmīga sabiedriska un sociāla funkcija. Tāpēc atšķirīgas nodokļa likmes piemērošana darbībām, ko veic tikai saimniecisku apsvērumu dēļ, un darbībām sociālās palīdzības, labdarības, solidaritātes un reliģijas jomā ir atbilstīga nodokļu sistēmas būtībai un struktūrai. Itālijas iestādes arī nepiekrita tam, ka ICI pasākums būtu atzīstams par jaunu atbalstu. Itālija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums būtu jāvērtē kā iepriekšējo nekustamā īpašuma nodokļu (ko piemēroja jau pirms EEK līguma stāšanās spēkā) turpinājums. Turklāt, ņemot vērā sūdzības iesniedzējiem nosūtīto noraidījuma vēstuļu saturu, būtu uzskatāms, ka Komisija šo pasākumu ir apstiprinājusi. Jebkurā gadījumā Komisijas atbilde uz Parlamenta rakstisko jautājumu, kā arī tas, ka Komisija informēja sūdzības iesniedzējus par savu sākotnējo nostāju, par ko neoficiāli tika paziņots arī Itālijai, radīja pasākuma labumguvējiem tiesisko paļāvību.

| (45) | Par TUIR 149. panta 4. punktu Itālijas iestādes apgalvo, ka garīdzniecības iestādes un amatieru sporta klubi var zaudēt nekomerciāla subjekta statusu, lai gan varētu šķist citādi, ņemot vērā panta formulējumu. Tādā gadījumā šiem subjektiem vairs nepiemērotu nekādus nodokļa atvieglojumus. |
| --- | --- |

(45)

Par TUIR 149. panta 4. punktu Itālijas iestādes apgalvo, ka garīdzniecības iestādes un amatieru sporta klubi var zaudēt nekomerciāla subjekta statusu, lai gan varētu šķist citādi, ņemot vērā panta formulējumu. Tādā gadījumā šiem subjektiem vairs nepiemērotu nekādus nodokļa atvieglojumus.

| (46) | Viedoklis, ko pauda 78 (turpmāk “78 ieinteresētās personas”) no 80 ieinteresētajām trešām personām, atbilst Itālijas iestāžu viedoklim, savukārt divas trešās personas (turpmāk “divas ieinteresētās personas” vai “sūdzības iesniedzēji”) no sākotnējiem sūdzības iesniedzējiem uzskata, ka gan ICI, gan TUIR 149. panta 4. punkts ir uzskatāmi par nelikumīgiem valsts atbalsta pasākumiem, kas nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Tāpēc 78 ieinteresēto personu izteiktie argumenti tiks izklāstīti kopā ar Itālijas iestāžu nostāju, savukārt sūdzības iesniedzēju argumenti tiks aplūkoti atsevišķi. |
| --- | --- |

(46)

Viedoklis, ko pauda 78 (turpmāk “78 ieinteresētās personas”) no 80 ieinteresētajām trešām personām, atbilst Itālijas iestāžu viedoklim, savukārt divas trešās personas (turpmāk “divas ieinteresētās personas” vai “sūdzības iesniedzēji”) no sākotnējiem sūdzības iesniedzējiem uzskata, ka gan ICI, gan TUIR 149. panta 4. punkts ir uzskatāmi par nelikumīgiem valsts atbalsta pasākumiem, kas nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Tāpēc 78 ieinteresēto personu izteiktie argumenti tiks izklāstīti kopā ar Itālijas iestāžu nostāju, savukārt sūdzības iesniedzēju argumenti tiks aplūkoti atsevišķi.

4.1.   Itālijas iestāžu un 78 ieinteresēto personu piezīmes

4.1.1.   ICI: noteiktas nekomerciālu subjektu darbības nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām

| (47) | Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas apgalvo, ka noteiktas darbības, ko veic nekomerciāli subjekti, kuriem piemēro atbrīvojumu no ICI, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām. Tās apgalvo, ka šīs darbības, kuru mērķauditorija galvenokārt ir ļoti specifiska, nav uzskatāmas par preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū un tādējādi tās nekonkurē ar komerciālu uzņēmumu veiktajām darbībām. Tāpēc šie nekomerciālie subjekti, kas darbojas sabiedriskas nozīmes jomās, nav uzskatāmi par uzņēmumiem, bet tas savukārt ir LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas priekšnosacījums. |
| --- | --- |

(47)

Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas apgalvo, ka noteiktas darbības, ko veic nekomerciāli subjekti, kuriem piemēro atbrīvojumu no ICI, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām. Tās apgalvo, ka šīs darbības, kuru mērķauditorija galvenokārt ir ļoti specifiska, nav uzskatāmas par preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū un tādējādi tās nekonkurē ar komerciālu uzņēmumu veiktajām darbībām. Tāpēc šie nekomerciālie subjekti, kas darbojas sabiedriskas nozīmes jomās, nav uzskatāmi par uzņēmumiem, bet tas savukārt ir LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas priekšnosacījums.

| (48) | Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Itālijas iestādes un dažas no 78 ieinteresētajām personām, šīm darbībām lielākoties ir noteiktas iezīmes. Piemēram, tās veic sabiedrības interesēs vai solidaritātes nolūkos un bez maksas vai par samazinātu maksu. Ņemot vērā attiecīgo nekomerciālo subjektu īpašās iezīmes un noteiktos mērķus, tos nevar klasificēt kā uzņēmumus. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Itālijas iestādes un dažas no 78 ieinteresētajām personām, šīm darbībām lielākoties ir noteiktas iezīmes. Piemēram, tās veic sabiedrības interesēs vai solidaritātes nolūkos un bez maksas vai par samazinātu maksu. Ņemot vērā attiecīgo nekomerciālo subjektu īpašās iezīmes un noteiktos mērķus, tos nevar klasificēt kā uzņēmumus.

4.1.2.   ICI: pasākums atbilst Itālijas nodokļu sistēmas loģikai

| (49) | Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas uzskata, ka atbrīvojums no ICI nav uzskatāms par atkāpi no vispārējās nodokļu sistēmas un ka ar šo pasākumu tiek īstenoti šīs sistēmas pamatprincipi. |
| --- | --- |

(49)

Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas uzskata, ka atbrīvojums no ICI nav uzskatāms par atkāpi no vispārējās nodokļu sistēmas un ka ar šo pasākumu tiek īstenoti šīs sistēmas pamatprincipi.

| (50) | Tās uzskata, ka, piemērojot atšķirīgas nodokļa likmes ekonomiskām un ienesīgām darbībām un ar palīdzību, labdarību, reliģiju u. c. saistītām darbībām, ko veic subjekti, kuriem ir noteikti mērķi, netiek pārkāpta Itālijas nodokļu sistēmas loģika (18). Otrā darbību veida pamatā ir solidaritātes princips, kas ir būtisks aspekts gan valsts, gan Savienības tiesību aktos. Piemērojot atšķirīgu nodokļa likmi, likumdevējs vienkārši vēlējās ņemt vērā dažādo juridisko un faktisko situāciju, kādā ir subjekti, kas veic minētās sabiedriskas nozīmes darbības ar lielu sociālo vērtību. |
| --- | --- |

(50)

Tās uzskata, ka, piemērojot atšķirīgas nodokļa likmes ekonomiskām un ienesīgām darbībām un ar palīdzību, labdarību, reliģiju u. c. saistītām darbībām, ko veic subjekti, kuriem ir noteikti mērķi, netiek pārkāpta Itālijas nodokļu sistēmas loģika (18). Otrā darbību veida pamatā ir solidaritātes princips, kas ir būtisks aspekts gan valsts, gan Savienības tiesību aktos. Piemērojot atšķirīgu nodokļa likmi, likumdevējs vienkārši vēlējās ņemt vērā dažādo juridisko un faktisko situāciju, kādā ir subjekti, kas veic minētās sabiedriskas nozīmes darbības ar lielu sociālo vērtību.

| (51) | Turklāt sabiedriskas nozīmes darbību noteikšana ir dalībvalstu kompetencē. Vienīgais ierobežojums ir tāds, ka dalībvalsts noteiktajām atšķirīgajām nodokļa likmēm jābūt saskaņotām, t. i., tām jāatbilst vispārējās nodokļu sistēmas loģikai, un ir vajadzīga arī atbilstīga kontroles sistēma. Attiecīgā atbrīvojuma no ICI gadījumā abi nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt sabiedriskas nozīmes darbību noteikšana ir dalībvalstu kompetencē. Vienīgais ierobežojums ir tāds, ka dalībvalsts noteiktajām atšķirīgajām nodokļa likmēm jābūt saskaņotām, t. i., tām jāatbilst vispārējās nodokļu sistēmas loģikai, un ir vajadzīga arī atbilstīga kontroles sistēma. Attiecīgā atbrīvojuma no ICI gadījumā abi nosacījumi ir izpildīti.

| (52) | Atbrīvojuma no ICI juridiskais pamats ir Itālijas Konstitūcijas 2. un 3. pants, kuros prasīts pildīt politiskus, ekonomiskus un ar sociālo solidaritāti saistītus pienākumus pret pilsoņiem, un 38. pants, kurā noteiktas tādu cilvēku tiesības uz sociālo labklājību, kam nav pieejami vajadzīgie iztikas līdzekļi. Būtu arī jānorāda, ka nekomerciāli subjekti palīdz valstij veikt konkrētus sociālus uzdevumus. Valsts vienmēr ir apzinājusies šo subjektu īpašo nozīmi, tāpat kā tā ir apzinājusies, ka nevarētu viena pati nodrošināt ar labklājību, veselību, kultūru, izglītību un sportu saistītus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(52)

Atbrīvojuma no ICI juridiskais pamats ir Itālijas Konstitūcijas 2. un 3. pants, kuros prasīts pildīt politiskus, ekonomiskus un ar sociālo solidaritāti saistītus pienākumus pret pilsoņiem, un 38. pants, kurā noteiktas tādu cilvēku tiesības uz sociālo labklājību, kam nav pieejami vajadzīgie iztikas līdzekļi. Būtu arī jānorāda, ka nekomerciāli subjekti palīdz valstij veikt konkrētus sociālus uzdevumus. Valsts vienmēr ir apzinājusies šo subjektu īpašo nozīmi, tāpat kā tā ir apzinājusies, ka nevarētu viena pati nodrošināt ar labklājību, veselību, kultūru, izglītību un sportu saistītus pakalpojumus.

| (53) | Itālijas iestādes atkārtoja Apkārtrakstā norādīto — lai iegūtu tiesības uz atbrīvojumu no ICI, jābūt izpildītiem (25) apsvērumā aprakstītajiem diviem kumulatīvajiem nosacījumiem (subjektīvajai un objektīvajai prasībai). |
| --- | --- |

(53)

Itālijas iestādes atkārtoja Apkārtrakstā norādīto — lai iegūtu tiesības uz atbrīvojumu no ICI, jābūt izpildītiem (25) apsvērumā aprakstītajiem diviem kumulatīvajiem nosacījumiem (subjektīvajai un objektīvajai prasībai).

| (54) | Attiecībā uz subjektīvo prasību (t. i., nekomerciāla subjekta statusu) un, konkrētāk, reliģiskām iestādēm Itālijas iestādes uzsvēra, ka nekomerciālu subjektu kategorijā ietilpst garīdzniecības iestādes, kam piešķirts civils statuss un kas ir piederīgas vai nu Katoļu baznīcai, vai citām reliģiskām konfesijām (19). |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz subjektīvo prasību (t. i., nekomerciāla subjekta statusu) un, konkrētāk, reliģiskām iestādēm Itālijas iestādes uzsvēra, ka nekomerciālu subjektu kategorijā ietilpst garīdzniecības iestādes, kam piešķirts civils statuss un kas ir piederīgas vai nu Katoļu baznīcai, vai citām reliģiskām konfesijām (19).

| (55) | Attiecībā uz objektīvo prasību (t. i., vienas no tiesību aktos uzskaitītajām darbībām izpildi) Itālijas iestādes norādīja, ka Itālijas Kasācijas tiesa ir atkārtoti lēmusi, ka, lai varētu piešķirt atbrīvojumu no ICI, ir būtiski uzskatīt, ka darbība tiek faktiski veikta attiecīgajā nekustamajā īpašumā. Tas nozīmē, ka arī tad, ja konkrētā darbība ir iekļauta no nodokļa atbrīvoto darbību uzskaitījumā, ir jāpārbauda, vai to arī faktiski veic nekomerciālos nolūkos (20). Turklāt, kā noteikusi Valsts Padome (21), ja kādam no likumā atļautajiem mērķiem izmanto tikai attiecīgā nekustamā īpašuma daļu (arī tad, ja lielāko), ņemot vērā to, ka atbrīvojums ir ierobežots, no nodokļa nevar atbrīvot visu īpašumu. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz objektīvo prasību (t. i., vienas no tiesību aktos uzskaitītajām darbībām izpildi) Itālijas iestādes norādīja, ka Itālijas Kasācijas tiesa ir atkārtoti lēmusi, ka, lai varētu piešķirt atbrīvojumu no ICI, ir būtiski uzskatīt, ka darbība tiek faktiski veikta attiecīgajā nekustamajā īpašumā. Tas nozīmē, ka arī tad, ja konkrētā darbība ir iekļauta no nodokļa atbrīvoto darbību uzskaitījumā, ir jāpārbauda, vai to arī faktiski veic nekomerciālos nolūkos (20). Turklāt, kā noteikusi Valsts Padome (21), ja kādam no likumā atļautajiem mērķiem izmanto tikai attiecīgā nekustamā īpašuma daļu (arī tad, ja lielāko), ņemot vērā to, ka atbrīvojums ir ierobežots, no nodokļa nevar atbrīvot visu īpašumu.

4.1.3.   Pasākuma atzīšana par pastāvošu atbalstu

| (56) | Itālijas iestādes uzskata, ka ICI ir loģisks iepriekšējo īpašumam piemēroto nodokļu turpinājums, kas nodrošina gan tiesisku, gan materiālu pēctecību. Atbrīvojums, ko piemēro nekustamajam īpašumam, kurā veic noteiktas darbības ar lielu sociālo vērtību, jau kopš 1931. gada — ilgi pirms EEK līguma stāšanās spēkā — ir bijis visu tiesību aktu par nekustamo īpašumu stūrakmens. |
| --- | --- |

(56)

Itālijas iestādes uzskata, ka ICI ir loģisks iepriekšējo īpašumam piemēroto nodokļu turpinājums, kas nodrošina gan tiesisku, gan materiālu pēctecību. Atbrīvojums, ko piemēro nekustamajam īpašumam, kurā veic noteiktas darbības ar lielu sociālo vērtību, jau kopš 1931. gada — ilgi pirms EEK līguma stāšanās spēkā — ir bijis visu tiesību aktu par nekustamo īpašumu stūrakmens.

| (57) | Ņemot vērā sūdzības iesniedzējiem nosūtītās Komisijas noraidījuma vēstules, par kurām Itālija tika informēta, Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas arī uzskata, ka Komisija atbrīvojumu no ICI ir apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā sūdzības iesniedzējiem nosūtītās Komisijas noraidījuma vēstules, par kurām Itālija tika informēta, Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas arī uzskata, ka Komisija atbrīvojumu no ICI ir apstiprinājusi.

| (58) | Tāpēc, ja atbrīvojums no ICI ir uzskatāms par atbalstu, tas būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc, ja atbrīvojums no ICI ir uzskatāms par atbalstu, tas būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu.

4.1.4.   Saderība

| (59) | Itālijas iestādes nolēma neiesniegt piezīmes par pasākumu iespējamu atbilstību Līguma 107. panta 2. un 3. punktam un par to iespējamu atzīšanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pasākumiem saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un spriedumu Altmark lietā. |
| --- | --- |

(59)

Itālijas iestādes nolēma neiesniegt piezīmes par pasākumu iespējamu atbilstību Līguma 107. panta 2. un 3. punktam un par to iespējamu atzīšanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pasākumiem saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un spriedumu Altmark lietā.

| (60) | Dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskata, ka atbrīvojums no ICI ir saderīgs ar Līguma 106. panta 2. punktu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas ir vajadzīgs, lai būtu iespējams veikt sabiedrībai noderīgas darbības, kuru pamatā ir solidaritātes princips. Turklāt šis atbrīvojums no nodokļa nerada ievērojamus konkurences izkropļojumus un manāmu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(60)

Dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskata, ka atbrīvojums no ICI ir saderīgs ar Līguma 106. panta 2. punktu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas ir vajadzīgs, lai būtu iespējams veikt sabiedrībai noderīgas darbības, kuru pamatā ir solidaritātes princips. Turklāt šis atbrīvojums no nodokļa nerada ievērojamus konkurences izkropļojumus un manāmu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

4.1.5.   Tiesiskā paļāvība

| (61) | Itālijas iestādes apgalvo, ka atbildes par atbrīvojumu no ICI, kuras Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem un par kurām Itālija tika neoficiāli informēta, ir radījušas nekomerciālajiem subjektiem tiesisko paļāvību par atbrīvojuma no ICI atbilstību Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(61)

Itālijas iestādes apgalvo, ka atbildes par atbrīvojumu no ICI, kuras Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem un par kurām Itālija tika neoficiāli informēta, ir radījušas nekomerciālajiem subjektiem tiesisko paļāvību par atbrīvojuma no ICI atbilstību Savienības tiesību aktiem.

| (62) | Tās uzskata, ka tiesisko paļāvību ir radījusi arī Komisijas atbilde uz Parlamenta 2009. gada rakstisko jautājumu par nodokļa piemērošanu nekomerciāliem subjektiem (22). |
| --- | --- |

(62)

Tās uzskata, ka tiesisko paļāvību ir radījusi arī Komisijas atbilde uz Parlamenta 2009. gada rakstisko jautājumu par nodokļa piemērošanu nekomerciāliem subjektiem (22).

| (63) | Tāpēc arī tad, ja Komisija uzskatītu pasākumu par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu un neatzītu to par pastāvošu atbalstu, tai nevajadzētu prasīt atgūt atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc arī tad, ja Komisija uzskatītu pasākumu par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu un neatzītu to par pastāvošu atbalstu, tai nevajadzētu prasīt atgūt atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu.

| (64) | Atsevišķas trešās personas uzskata, ka attiecībā uz TUIR 149. panta 4. punktu atbalsta atgūšana nebūtu jāprasa nevienā gadījumā, jo valsts iestādēm būt ļoti sarežģīti un apgrūtinoši izteikt iespējamo priekšrocību skaitļos. |
| --- | --- |

(64)

Atsevišķas trešās personas uzskata, ka attiecībā uz TUIR 149. panta 4. punktu atbalsta atgūšana nebūtu jāprasa nevienā gadījumā, jo valsts iestādēm būt ļoti sarežģīti un apgrūtinoši izteikt iespējamo priekšrocību skaitļos.

4.1.6.   TUIR 149. pants

| (65) | Itālijas iestādes savos apsvērumos sīki aprakstīja īpašos nekomerciāliem subjektiem, tostarp garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem, piemērojamos noteikumus par nodokļiem. Itālijas iestādes uzsver, ka TUIR 149. panta 2. punktā ir sniegts neizsmeļošs to parametru uzskaitījums, ko var izmantot (23), lai klasificētu subjektu kā komerciālu organizāciju. Arī tad, ja nekomerciālais subjekts atbilst vienam vai vairākiem minētajiem nosacījumiem, tas uzreiz nezaudē nekomerciāla subjekta statusu (jo šos parametrus nevar uzskatīt par likumiskiem pieņēmumiem). Atbilstība šiem nosacījumiem liecinātu tikai par to, ka subjekta veiktās darbības varētu būt galvenokārt komerciālas. |
| --- | --- |

(65)

Itālijas iestādes savos apsvērumos sīki aprakstīja īpašos nekomerciāliem subjektiem, tostarp garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem, piemērojamos noteikumus par nodokļiem. Itālijas iestādes uzsver, ka TUIR 149. panta 2. punktā ir sniegts neizsmeļošs to parametru uzskaitījums, ko var izmantot (23), lai klasificētu subjektu kā komerciālu organizāciju. Arī tad, ja nekomerciālais subjekts atbilst vienam vai vairākiem minētajiem nosacījumiem, tas uzreiz nezaudē nekomerciāla subjekta statusu (jo šos parametrus nevar uzskatīt par likumiskiem pieņēmumiem). Atbilstība šiem nosacījumiem liecinātu tikai par to, ka subjekta veiktās darbības varētu būt galvenokārt komerciālas.

| (66) | Kā norādīts Ieņēmumu dienesta 1998. gada 12. maija Apkārtrakstā Nr. 124/E, garīdzniecības iestādes, kam piešķirts civils statuss, var uzskatīt par nekomerciāliem subjektiem tikai tad, ja to veiktās darbības ir tikai vai galvenokārt nekomerciālas. |
| --- | --- |

(66)

Kā norādīts Ieņēmumu dienesta 1998. gada 12. maija Apkārtrakstā Nr. 124/E, garīdzniecības iestādes, kam piešķirts civils statuss, var uzskatīt par nekomerciāliem subjektiem tikai tad, ja to veiktās darbības ir tikai vai galvenokārt nekomerciālas.

| (67) | Tāpēc atbilstīgi Itālijas sniegtajai informācijai ar TUIR 149. panta 4. punktu tikai izslēdz konkrētu 149. panta 1. un 2. punktā noteiktu laika un darbības parametru piemērošanu (24). Ar TUIR 149. panta 4. punktu neizslēdz iespējamību, ka garīdzniecības iestādes varētu zaudēt nekomerciāla subjekta statusu. Jebkurā gadījumā dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskata, ka šis pasākums neietver nekādu valsts līdzekļu nodošanu un nerada nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(67)

Tāpēc atbilstīgi Itālijas sniegtajai informācijai ar TUIR 149. panta 4. punktu tikai izslēdz konkrētu 149. panta 1. un 2. punktā noteiktu laika un darbības parametru piemērošanu (24). Ar TUIR 149. panta 4. punktu neizslēdz iespējamību, ka garīdzniecības iestādes varētu zaudēt nekomerciāla subjekta statusu. Jebkurā gadījumā dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskata, ka šis pasākums neietver nekādu valsts līdzekļu nodošanu un nerada nekādas priekšrocības.

| (68) | Itālijas iestādes paskaidroja, ka pasākuma mērķis ir saglabāt CONI (Itālijas Valsts olimpiskās komitejas) ekskluzīvo atbildību par amatieru sporta klubiem un Iekšlietu ministrijas ekskluzīvo atbildību par civila statusa piešķiršanu garīdzniecības iestādēm vai šā statusa anulēšanu (25). Tomēr, ja šo iestāžu nodokļu revīzijā nodokļu iestādes konstatētu, ka tiek veiktas galvenokārt komerciālas darbības, tās nekavējoties informētu Iekšlietu ministriju vai CONI. Turklāt nodokļu iestādes arī liktu no attiecīgā subjekta atgūt nodokļa starpību. |
| --- | --- |

(68)

Itālijas iestādes paskaidroja, ka pasākuma mērķis ir saglabāt CONI (Itālijas Valsts olimpiskās komitejas) ekskluzīvo atbildību par amatieru sporta klubiem un Iekšlietu ministrijas ekskluzīvo atbildību par civila statusa piešķiršanu garīdzniecības iestādēm vai šā statusa anulēšanu (25). Tomēr, ja šo iestāžu nodokļu revīzijā nodokļu iestādes konstatētu, ka tiek veiktas galvenokārt komerciālas darbības, tās nekavējoties informētu Iekšlietu ministriju vai CONI. Turklāt nodokļu iestādes arī liktu no attiecīgā subjekta atgūt nodokļa starpību.

| (69) | Itālijas iestādes apstiprināja, ka tika veiktas gan garīdzniecības iestāžu, gan amatieru sporta klubu pārbaudes. Garīdzniecības iestādēs attiecīgas pārbaudes veica arī Iekšlietu ministrija, taču tā nekonstatēja nekādus pārkāpumus. |
| --- | --- |

(69)

Itālijas iestādes apstiprināja, ka tika veiktas gan garīdzniecības iestāžu, gan amatieru sporta klubu pārbaudes. Garīdzniecības iestādēs attiecīgas pārbaudes veica arī Iekšlietu ministrija, taču tā nekonstatēja nekādus pārkāpumus.

4.2.   Divu ieinteresēto personu piezīmes

| (70) | Divas ieinteresētās personas (26) savās piezīmēs atsaucās uz visiem dokumentiem un apsvērumiem, ko tās jau iesniedza Komisijai administratīvajā procedūrā pirms lēmuma par procedūras sākšanu. Viņuprāt, šie dokumenti apliecina to, ka garīdzniecības iestādes patiešām veic saimnieciskas darbības. |
| --- | --- |

(70)

Divas ieinteresētās personas (26) savās piezīmēs atsaucās uz visiem dokumentiem un apsvērumiem, ko tās jau iesniedza Komisijai administratīvajā procedūrā pirms lēmuma par procedūras sākšanu. Viņuprāt, šie dokumenti apliecina to, ka garīdzniecības iestādes patiešām veic saimnieciskas darbības.

| (71) | Attiecībā uz atbrīvojumu no ICI abas personas norādīja, ka apstrīdēto pasākumu Itālija ieviesa 2005. gadā. Pēc Dekrētlikuma Nr. 203/2005 stāšanās spēkā atbrīvojumu no ICI piemēroja nekomerciāliem subjektiem, kas veica tiesību aktos uzskaitītās darbības, arī tad, ja šīs darbības bija komerciālas (27). Pēc ICI tiesību akta grozīšanas 2006. gadā atbrīvojumu no ICI piemēroja tādām pašām darbībām, ja vien tās nebija tikai komerciālas (28). Taču 2006. gadā izdarītie grozījumi nemazināja attiecīgā pasākuma atbilstību valsts atbalsta kritērijiem. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz atbrīvojumu no ICI abas personas norādīja, ka apstrīdēto pasākumu Itālija ieviesa 2005. gadā. Pēc Dekrētlikuma Nr. 203/2005 stāšanās spēkā atbrīvojumu no ICI piemēroja nekomerciāliem subjektiem, kas veica tiesību aktos uzskaitītās darbības, arī tad, ja šīs darbības bija komerciālas (27). Pēc ICI tiesību akta grozīšanas 2006. gadā atbrīvojumu no ICI piemēroja tādām pašām darbībām, ja vien tās nebija tikai komerciālas (28). Taču 2006. gadā izdarītie grozījumi nemazināja attiecīgā pasākuma atbilstību valsts atbalsta kritērijiem.

| (72) | Arī Apkārtrakstā tika paredzēta selektīva priekšrocība subjektiem, kas tiešām būtu jāuzskata par uzņēmumiem. Ļoti bieži galvenais priekšnosacījums, lai Apkārtrakstā uzskaitītajām darbībām piemērotu atbrīvojumu no ICI, bija tas, ka subjekts negūst peļņu. Tomēr, ņemot vērā ES judikatūrā noteiktos principus, piemērojot valsts atbalsta noteikumus, nav būtiski, vai subjekts gūst peļņu. Tāpēc ar Apkārtrakstu netika atrisināti jautājumi par atbrīvojuma no ICI saistību ar valsts atbalstu, jo šo atbrīvojumu turpināja piemērot nekomerciāliem subjektiem, kas veica saimniecisku darbību, bet nepiemēroja subjektiem, kas veica to pašu darbību, taču guva peļņu. |
| --- | --- |

(72)

Arī Apkārtrakstā tika paredzēta selektīva priekšrocība subjektiem, kas tiešām būtu jāuzskata par uzņēmumiem. Ļoti bieži galvenais priekšnosacījums, lai Apkārtrakstā uzskaitītajām darbībām piemērotu atbrīvojumu no ICI, bija tas, ka subjekts negūst peļņu. Tomēr, ņemot vērā ES judikatūrā noteiktos principus, piemērojot valsts atbalsta noteikumus, nav būtiski, vai subjekts gūst peļņu. Tāpēc ar Apkārtrakstu netika atrisināti jautājumi par atbrīvojuma no ICI saistību ar valsts atbalstu, jo šo atbrīvojumu turpināja piemērot nekomerciāliem subjektiem, kas veica saimniecisku darbību, bet nepiemēroja subjektiem, kas veica to pašu darbību, taču guva peļņu.

| (73) | Sūdzības iesniedzēji norādīja, ka jebkurā gadījumā ir gandrīz neiespējami iegūt konkrētus datus par attiecīgajiem subjektiem piederošo nekustamo īpašumu, galvenokārt tāpēc, ka šiem subjektiem nav jādeklarē no ICI atbrīvotais nekustamais īpašums. |
| --- | --- |

(73)

Sūdzības iesniedzēji norādīja, ka jebkurā gadījumā ir gandrīz neiespējami iegūt konkrētus datus par attiecīgajiem subjektiem piederošo nekustamo īpašumu, galvenokārt tāpēc, ka šiem subjektiem nav jādeklarē no ICI atbrīvotais nekustamais īpašums.

| (74) | Attiecībā uz TUIR 149. panta 4. punktu sūdzības iesniedzēji uzskata, ka garīdzniecības iestādes nekomerciāla subjekta statusu zaudēt nevar. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz TUIR 149. panta 4. punktu sūdzības iesniedzēji uzskata, ka garīdzniecības iestādes nekomerciāla subjekta statusu zaudēt nevar.

| (75) | Attiecībā uz atbrīvojumu no ICI un 149. panta 4. punktu sūdzības iesniedzēji piekrīt Komisijas sākotnējiem secinājumiem par valsts līdzekļu izmantošanu un priekšrocības esamību, kā arī par selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz atbrīvojumu no ICI un 149. panta 4. punktu sūdzības iesniedzēji piekrīt Komisijas sākotnējiem secinājumiem par valsts līdzekļu izmantošanu un priekšrocības esamību, kā arī par selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību.

| (76) | Attiecībā uz konkrēto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu sūdzības iesniedzēji atbalsta Komisijas sākotnējo secinājumu par to, ka Līguma 107. panta 2. punkts un 107. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunkts uz šo gadījumu neattiecas. Tomēr viņi nepiekrīt, ka atsevišķiem subjektiem, kas darbojas tikai izglītības, kultūras un atpūtas jomās, varētu piemērot izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu. Sūdzības iesniedzēji arī uzskata, ka šajā gadījumā nav izpildīti sprieduma Altmark lietā nosacījumi. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz konkrēto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu sūdzības iesniedzēji atbalsta Komisijas sākotnējo secinājumu par to, ka Līguma 107. panta 2. punkts un 107. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunkts uz šo gadījumu neattiecas. Tomēr viņi nepiekrīt, ka atsevišķiem subjektiem, kas darbojas tikai izglītības, kultūras un atpūtas jomās, varētu piemērot izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu. Sūdzības iesniedzēji arī uzskata, ka šajā gadījumā nav izpildīti sprieduma Altmark lietā nosacījumi.

4.3.   Itālijas iestāžu apsvērumi par trešo personu piezīmēm

| (77) | Itālijas iestādes nosūtīja savus apsvērumus par trešo personu piezīmēm 2011. gada 10. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(77)

Itālijas iestādes nosūtīja savus apsvērumus par trešo personu piezīmēm 2011. gada 10. jūnija vēstulē.

| (78) | Pirmkārt, arī tad, ja pieņemtu, ka atsevišķas tādu nekomerciālu subjektu, kam piemēro atbrīvojumu no nodokļa, darbības varētu klasificēt kā saimnieciskas darbības, Komisijai joprojām jāpierāda, ka piešķirtā priekšrocība ir selektīva un ka tā neatbilst Itālijas nodokļu sistēmas loģikai. |
| --- | --- |

(78)

Pirmkārt, arī tad, ja pieņemtu, ka atsevišķas tādu nekomerciālu subjektu, kam piemēro atbrīvojumu no nodokļa, darbības varētu klasificēt kā saimnieciskas darbības, Komisijai joprojām jāpierāda, ka piešķirtā priekšrocība ir selektīva un ka tā neatbilst Itālijas nodokļu sistēmas loģikai.

| (79) | Otrkārt, attiecībā uz vispārējiem apsvērumiem par Apkārtrakstu Itālijas iestādes uzskata, ka Komisija tiek aicināta pārbaudīt pasākumu, kas ietver atbrīvojumu no nodokļa. Tas nozīmē, ka tai jānovērtē valsts iestāžu norādītie tiesību akta interpretēšanas kritēriji, kā arī tas, vai pastāv pietiekama kontroles sistēma. |
| --- | --- |

(79)

Otrkārt, attiecībā uz vispārējiem apsvērumiem par Apkārtrakstu Itālijas iestādes uzskata, ka Komisija tiek aicināta pārbaudīt pasākumu, kas ietver atbrīvojumu no nodokļa. Tas nozīmē, ka tai jānovērtē valsts iestāžu norādītie tiesību akta interpretēšanas kritēriji, kā arī tas, vai pastāv pietiekama kontroles sistēma.

| (80) | Savukārt par sūdzības iesniedzēju minētajām iespējamām grūtībām savākt datus par nekustamo īpašumu, kas pieder nekomerciāliem subjektiem, Itālijas iestādes norādīja, ka 2006. gadā tika atcelta prasība par ICI deklarācijas iesniegšanu. Itālijas iestādes arī norāda, ka patlaban notiek gan kadastra sistēmas, gan nekustamā īpašuma datubāzu reorganizācija. |
| --- | --- |

(80)

Savukārt par sūdzības iesniedzēju minētajām iespējamām grūtībām savākt datus par nekustamo īpašumu, kas pieder nekomerciāliem subjektiem, Itālijas iestādes norādīja, ka 2006. gadā tika atcelta prasība par ICI deklarācijas iesniegšanu. Itālijas iestādes arī norāda, ka patlaban notiek gan kadastra sistēmas, gan nekustamā īpašuma datubāzu reorganizācija.

| (81) | Kā atzinuši arī sūdzības iesniedzēji, Itālijas iestādes piebilst, ka TUIR 149. panta 4. punkts ir nevis patstāvīgs vai materiāls nosacījums, bet gan procedūras nosacījums, kas ir saistošs, tikai ņemot vērā kontroles procedūru aspektu. |
| --- | --- |

(81)

Kā atzinuši arī sūdzības iesniedzēji, Itālijas iestādes piebilst, ka TUIR 149. panta 4. punkts ir nevis patstāvīgs vai materiāls nosacījums, bet gan procedūras nosacījums, kas ir saistošs, tikai ņemot vērā kontroles procedūru aspektu.

5.   JAUNAIS TIESĪBU AKTS PAR PAŠVALDĪBAS NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA NODOKLI

5.1.   Jaunā pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa (IMU) apraksts

| (82) | Īstenojot tā saukto fiskālā federālisma reformu, ar 2011. gada 14. marta Likumdošanas dekrētu Nr. 23 tika nolemts, ka no 2014. gada 1. janvāraICI aizstās ar IMU. Ar 2011. gada 6. decembra Dekrētlikumu Nr. 201, kas pārveidots par 2011. gada 22. decembra Likumu Nr. 214, Itālija nolēma pārcelt IMU ieviešanu uz 2012. gadu. |
| --- | --- |

(82)

Īstenojot tā saukto fiskālā federālisma reformu, ar 2011. gada 14. marta Likumdošanas dekrētu Nr. 23 tika nolemts, ka no 2014. gada 1. janvāraICI aizstās ar IMU. Ar 2011. gada 6. decembra Dekrētlikumu Nr. 201, kas pārveidots par 2011. gada 22. decembra Likumu Nr. 214, Itālija nolēma pārcelt IMU ieviešanu uz 2012. gadu.

| (83) | IMU jāmaksā visām personām, kam pieder nekustamais īpašums. Nodokļa bāzi aprēķina, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, ko nosaka, ņemot vērā kadastrālo ienākumu par nekustamo īpašumu un piemērojot ICI dekrēta (Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92) 5. panta kritērijus, kā arī Dekrētlikuma Nr. 201/2011 kritērijus. Saskaņā ar minētajiem kritērijiem noteikto vērtību reizina ar attiecīgiem reizinātājiem, kas atšķiras atkarībā no īpašuma kadastrālās kategorijas. IMU standarta likme ir 0,76 %. |
| --- | --- |

(83)

IMU jāmaksā visām personām, kam pieder nekustamais īpašums. Nodokļa bāzi aprēķina, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, ko nosaka, ņemot vērā kadastrālo ienākumu par nekustamo īpašumu un piemērojot ICI dekrēta (Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92) 5. panta kritērijus, kā arī Dekrētlikuma Nr. 201/2011 kritērijus. Saskaņā ar minētajiem kritērijiem noteikto vērtību reizina ar attiecīgiem reizinātājiem, kas atšķiras atkarībā no īpašuma kadastrālās kategorijas. IMU standarta likme ir 0,76 %.

| (84) | Tāpēc kadastra sistēmai nekustamā īpašuma nodokļu jomā ir ļoti liela nozīme. Minimālā vienība, ko var izmantot kadastra sistēmas vajadzībām, var būt ēka vai tās daļa, ēku kopums vai teritorija, ja tās ir autonomas gan funkciju, gan ienākumu ziņā. Itālijas kadastra sistēmā, kas tiks pārskatīta, ir sešas nekustamā īpašuma kategorijas. Kadastra sistēmas A grupā ietilpst mājokļiem vai līdzīgiem mērķiem izmantots nekustamais īpašums; B grupā ir kolektīvām vajadzībām izmantots nekustamais īpašums, piemēram, mācību iestāžu, slimnīcu, valsts iestāžu, skolu ēkas; C grupā ietilpst nekustamais īpašums, ko izmanto parastiem komerciāliem mērķiem, piemēram, veikaliem, noliktavām, kā arī ēkas un telpas, ko izmanto sportam; D grupā ir nekustamais īpašums, ko izmanto specifiskiem mērķiem, piemēram, viesnīcām, teātriem, slimnīcām, kā arī ēkas un telpas, ko izmanto sportam; E grupā ietilpst specifiskiem mērķiem izmantots nekustamais īpašums, piemēram, sauszemes, jūras un gaisa transporta pakalpojumiem, maksas tiltiem, bākām, dievkalpojumiem izmantots īpašums. Savukārt F grupā ietilpst nekustamais īpašums, kas reģistrēts fiktīvām kategorijām. |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc kadastra sistēmai nekustamā īpašuma nodokļu jomā ir ļoti liela nozīme. Minimālā vienība, ko var izmantot kadastra sistēmas vajadzībām, var būt ēka vai tās daļa, ēku kopums vai teritorija, ja tās ir autonomas gan funkciju, gan ienākumu ziņā. Itālijas kadastra sistēmā, kas tiks pārskatīta, ir sešas nekustamā īpašuma kategorijas. Kadastra sistēmas A grupā ietilpst mājokļiem vai līdzīgiem mērķiem izmantots nekustamais īpašums; B grupā ir kolektīvām vajadzībām izmantots nekustamais īpašums, piemēram, mācību iestāžu, slimnīcu, valsts iestāžu, skolu ēkas; C grupā ietilpst nekustamais īpašums, ko izmanto parastiem komerciāliem mērķiem, piemēram, veikaliem, noliktavām, kā arī ēkas un telpas, ko izmanto sportam; D grupā ir nekustamais īpašums, ko izmanto specifiskiem mērķiem, piemēram, viesnīcām, teātriem, slimnīcām, kā arī ēkas un telpas, ko izmanto sportam; E grupā ietilpst specifiskiem mērķiem izmantots nekustamais īpašums, piemēram, sauszemes, jūras un gaisa transporta pakalpojumiem, maksas tiltiem, bākām, dievkalpojumiem izmantots īpašums. Savukārt F grupā ietilpst nekustamais īpašums, kas reģistrēts fiktīvām kategorijām.

| (85) | Ar 2012. gada 24. janvāra Dekrētlikuma Nr. 1 (pārveidots par 2012. gada 24. marta Likumu Nr. 27) 91.a pantu, kurā iekļauta īpaša atsauce uz jauno IMU, tika ieviestas vairākas pārmaiņas attiecībā uz nodokli, ko piemēro tādu nekomerciālu subjektu nekustamajam īpašumam, kuri veic noteiktas darbības. Ar jauno tiesību aktu tika atcelts 2006. gadā izdarītais grozījums, ar ko paplašināja darbības jomu atbrīvojumam no ICI, iekļaujot tajā nekustamo īpašumu, kurā īsteno noteiktas darbības, kas “nav vienīgi komerciālas” (29) (4. punkts), kā arī precizēts, ka atbrīvojumu no IMU piemēro tikai likumā noteiktajām darbībām (30), ko nekomerciālos nolūkos veic nekomerciāli subjekti (1. punkts). Dekrētlikumā Nr. 1/2012 arī tika iekļauti īpaši noteikumi, ar ko atļāva piemērot proporcionālu IMU likmi gadījumos, kad vienu īpašumu izmanto gan komerciālām, gan nekomerciālām darbībām. Tā 91.a panta 2. punktā noteikts, ka, ja īpašumu izmanto gan komerciālām, gan nekomerciālām darbībām, no 2013. gada 1. janvāra atbrīvojumu piemēros tikai tai īpašuma daļai, kurā veic nekomerciālas darbības, ja ir iespējams noteikt to īpašuma daļu, ko izmanto tikai šādām darbībām. Gadījumos, kad šādas autonomas īpašuma daļas nav iespējams noteikt, atbrīvojumu no 2013. gada 1. janvāra piemēros proporcionāli īpašuma nekomerciālajam izmantojumam, kas norādīts īpašā deklarācijā (91.a panta 3. punkts). Dekrētlikumā Nr. 1/2012 ir vairāki aspekti, kas būs jārisina turpmākajos īstenošanas noteikumos, kurus pieņems ekonomikas un finanšu ministrs. Daži no šiem aspektiem ir noteikumi un nosacījumi par deklarācijas iesniegšanu; informācija, kas vajadzīga, lai noteiktu proporcionālo izmantojumu; kā arī, ņemot vērā ar Dekrētlikumu Nr. 174/2012 (31) ieviestās pārmaiņas, vispārēji un konkrēti nosacījumi, kas jāņem vērā, klasificējot darbību kā nekomerciālu. |
| --- | --- |

(85)

Ar 2012. gada 24. janvāra Dekrētlikuma Nr. 1 (pārveidots par 2012. gada 24. marta Likumu Nr. 27) 91.a pantu, kurā iekļauta īpaša atsauce uz jauno IMU, tika ieviestas vairākas pārmaiņas attiecībā uz nodokli, ko piemēro tādu nekomerciālu subjektu nekustamajam īpašumam, kuri veic noteiktas darbības. Ar jauno tiesību aktu tika atcelts 2006. gadā izdarītais grozījums, ar ko paplašināja darbības jomu atbrīvojumam no ICI, iekļaujot tajā nekustamo īpašumu, kurā īsteno noteiktas darbības, kas “nav vienīgi komerciālas” (29) (4. punkts), kā arī precizēts, ka atbrīvojumu no IMU piemēro tikai likumā noteiktajām darbībām (30), ko nekomerciālos nolūkos veic nekomerciāli subjekti (1. punkts). Dekrētlikumā Nr. 1/2012 arī tika iekļauti īpaši noteikumi, ar ko atļāva piemērot proporcionālu IMU likmi gadījumos, kad vienu īpašumu izmanto gan komerciālām, gan nekomerciālām darbībām. Tā 91.a panta 2. punktā noteikts, ka, ja īpašumu izmanto gan komerciālām, gan nekomerciālām darbībām, no 2013. gada 1. janvāra atbrīvojumu piemēros tikai tai īpašuma daļai, kurā veic nekomerciālas darbības, ja ir iespējams noteikt to īpašuma daļu, ko izmanto tikai šādām darbībām. Gadījumos, kad šādas autonomas īpašuma daļas nav iespējams noteikt, atbrīvojumu no 2013. gada 1. janvāra piemēros proporcionāli īpašuma nekomerciālajam izmantojumam, kas norādīts īpašā deklarācijā (91.a panta 3. punkts). Dekrētlikumā Nr. 1/2012 ir vairāki aspekti, kas būs jārisina turpmākajos īstenošanas noteikumos, kurus pieņems ekonomikas un finanšu ministrs. Daži no šiem aspektiem ir noteikumi un nosacījumi par deklarācijas iesniegšanu; informācija, kas vajadzīga, lai noteiktu proporcionālo izmantojumu; kā arī, ņemot vērā ar Dekrētlikumu Nr. 174/2012 (31) ieviestās pārmaiņas, vispārēji un konkrēti nosacījumi, kas jāņem vērā, klasificējot darbību kā nekomerciālu.

| (86) | Kad tika saņemts labvēlīgs Valsts Padomes (32) atzinums un komentāri, ekonomikas un finanšu ministrs ar 2012. gada 19. novembra Dekrētu Nr. 200 pieņēma IMU īstenošanas noteikumus (turpmāk “Noteikumi”) (33). Noteikumos paredzēts, kuros gadījumos tajos uzskaitītās darbības, uz ko attiecina atbrīvojumu no IMU, uzskata par “nekomerciālām”. Pirmkārt, attiecīgās darbības nekad nedrīkst radīt peļņu; turklāt saskaņā ar ES tiesību aktiem ar tām būtībā nedrīkst konkurēt ar citiem tirgus dalībniekiem, kuri gūst peļņu, un tām jāatbilst solidaritātes un subsidiaritātes principiem (34). Papildus minētajam ir jāizpilda divi savstarpēji kritēriju kopumi, ko piemēro nekomerciāliem subjektiem (subjektīvās prasības) un noteiktām to darbībām (objektīvās prasības). Attiecībā uz subjektīvajām prasībām Noteikumos ir paredzēti vispārēji nosacījumi, kas nekomerciāliem subjektiem jāievēro, lai varētu saņemt atbrīvojumu no IMU
   (35). Noteikumos ir īpaši uzsvērts, ka nekomerciālu subjektu statūtos jābūt iekļautam vispārējam aizliegumam izplatīt jebkādus ienākumus, peļņu, līdzekļus un rezerves. Turklāt visi ienākumi ir no jauna jāiegulda tikai tādās darbībās, kas veicina subjekta mērķa — sociālās solidaritātes — īstenošanu. Ja nekomerciālo subjektu likvidē, tā aktīvi jāpiešķir citam nekomerciālam subjektam, kas veic līdzīgu darbību. Attiecībā uz objektīvajām prasībām (36) dažādajiem 1. pantā uzskaitīto darbību veidiem (37) piemēro atšķirīgas prasības. Subjektiem, kas darbojas labklājības un veselības jomā, ir jāatbilst divām alternatīvām prasībām: a) subjektu ir akreditējusi valsts, un tas ir noslēdzis līgumu vai vienošanos ar valsts iestādēm; subjekta darbības ietilpst valsts sistēmā vai to papildina, un pakalpojumus lietotājiem sniedz bez maksas vai par tādu summu, kas tikai palīdz segt pakalpojuma vispārējās izmaksas; b) ja subjekts nav akreditēts un nav noslēdzis attiecīgu līgumu vai vienošanos, pakalpojumus sniedz bez maksas vai par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nepārsniedz pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, ko tajā pašā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar šāda pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Izglītības jomā ir jāizpilda trīs kumulatīvas prasības — a) attiecīgajai darbībai jābūt līdzvērtīgai valsts izglītības sistēmā iekļautajām darbībām, un skolai jāievēro nediskriminējoša uzņemšanas politika; b) skolā jāuzņem arī skolēni ar īpašām vajadzībām un jāīsteno kolektīvi darba līgumi, skolas struktūrai jāatbilst piemērojamiem standartiem, un skolai jāpublicē tās ienākumu pārskati; c) attiecīgās darbības jānodrošina vai nu bez maksas, vai arī par simbolisku maksu, ar ko tiek segta tikai daļa no pakalpojuma faktiskajām izmaksām, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar šāda pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Subjektam, kam piemēro atbrīvojumu un kas darbojas izmitināšanas, kultūras, atpūtas vai sporta jomā, attiecīgie pakalpojumi jāsniedz bez maksas vai par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nepārsniedz pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar šāda pakalpojuma faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

(86)

Kad tika saņemts labvēlīgs Valsts Padomes (32) atzinums un komentāri, ekonomikas un finanšu ministrs ar 2012. gada 19. novembra Dekrētu Nr. 200 pieņēma IMU īstenošanas noteikumus (turpmāk “Noteikumi”) (33). Noteikumos paredzēts, kuros gadījumos tajos uzskaitītās darbības, uz ko attiecina atbrīvojumu no IMU, uzskata par “nekomerciālām”. Pirmkārt, attiecīgās darbības nekad nedrīkst radīt peļņu; turklāt saskaņā ar ES tiesību aktiem ar tām būtībā nedrīkst konkurēt ar citiem tirgus dalībniekiem, kuri gūst peļņu, un tām jāatbilst solidaritātes un subsidiaritātes principiem (34). Papildus minētajam ir jāizpilda divi savstarpēji kritēriju kopumi, ko piemēro nekomerciāliem subjektiem (subjektīvās prasības) un noteiktām to darbībām (objektīvās prasības). Attiecībā uz subjektīvajām prasībām Noteikumos ir paredzēti vispārēji nosacījumi, kas nekomerciāliem subjektiem jāievēro, lai varētu saņemt atbrīvojumu no IMU
   (35). Noteikumos ir īpaši uzsvērts, ka nekomerciālu subjektu statūtos jābūt iekļautam vispārējam aizliegumam izplatīt jebkādus ienākumus, peļņu, līdzekļus un rezerves. Turklāt visi ienākumi ir no jauna jāiegulda tikai tādās darbībās, kas veicina subjekta mērķa — sociālās solidaritātes — īstenošanu. Ja nekomerciālo subjektu likvidē, tā aktīvi jāpiešķir citam nekomerciālam subjektam, kas veic līdzīgu darbību. Attiecībā uz objektīvajām prasībām (36) dažādajiem 1. pantā uzskaitīto darbību veidiem (37) piemēro atšķirīgas prasības. Subjektiem, kas darbojas labklājības un veselības jomā, ir jāatbilst divām alternatīvām prasībām: a) subjektu ir akreditējusi valsts, un tas ir noslēdzis līgumu vai vienošanos ar valsts iestādēm; subjekta darbības ietilpst valsts sistēmā vai to papildina, un pakalpojumus lietotājiem sniedz bez maksas vai par tādu summu, kas tikai palīdz segt pakalpojuma vispārējās izmaksas; b) ja subjekts nav akreditēts un nav noslēdzis attiecīgu līgumu vai vienošanos, pakalpojumus sniedz bez maksas vai par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nepārsniedz pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, ko tajā pašā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar šāda pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Izglītības jomā ir jāizpilda trīs kumulatīvas prasības — a) attiecīgajai darbībai jābūt līdzvērtīgai valsts izglītības sistēmā iekļautajām darbībām, un skolai jāievēro nediskriminējoša uzņemšanas politika; b) skolā jāuzņem arī skolēni ar īpašām vajadzībām un jāīsteno kolektīvi darba līgumi, skolas struktūrai jāatbilst piemērojamiem standartiem, un skolai jāpublicē tās ienākumu pārskati; c) attiecīgās darbības jānodrošina vai nu bez maksas, vai arī par simbolisku maksu, ar ko tiek segta tikai daļa no pakalpojuma faktiskajām izmaksām, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar šāda pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Subjektam, kam piemēro atbrīvojumu un kas darbojas izmitināšanas, kultūras, atpūtas vai sporta jomā, attiecīgie pakalpojumi jāsniedz bez maksas vai par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nepārsniedz pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar šāda pakalpojuma faktiskajām izmaksām.

5.2.   Divu ieinteresēto personu piezīmes par IMU tiesību aktu

| (87) | Abas ieinteresētās personas uzskata, ka Dekrētlikuma Nr. 1/2012 91.a panta 2. un 3. punkts ir atkāpe no parastajiem noteikumiem par nekustamajam īpašumam piemērojamiem nodokļiem. |
| --- | --- |

(87)

Abas ieinteresētās personas uzskata, ka Dekrētlikuma Nr. 1/2012 91.a panta 2. un 3. punkts ir atkāpe no parastajiem noteikumiem par nekustamajam īpašumam piemērojamiem nodokļiem.

| (88) | Pirmkārt, abi sūdzības iesniedzēji norāda, ka saskaņā ar 91.a panta 2. punktu, ja nekustamo īpašumu izmanto dažādiem mērķiem, atbrīvojumu no IMU piemēro tikai tai īpašuma daļai, kurā veic nekomerciālas darbības, tad, ja ir iespējams noteikt, kuru īpašuma daļu izmanto vienīgi šādām darbībām. Pārējai nekustamā īpašuma daļai, kas ir autonoma gan funkciju, gan ienākumu ziņā, piemēro 2006. gada 24. novembra Dekrētlikuma Nr. 262 2. panta 41., 42. un 44. punktu. Ar šiem nosacījumiem reglamentē procedūru, kas jāpiemēro kadastra sistēmas E grupā iekļautajam nekustamajam īpašumam, kura kadastrālie ienākumi ir jāpārklasificē un jāpārvērtē. Patiesībā saskaņā ar šo tiesību aktu E grupā klasificētajā nekustamajā īpašumā (specifiskiem mērķiem izmantotajā īpašumā) (38) nevar ietilpt komerciāliem vai rūpnieciskiem nolūkiem izmantotas ēkas vai ēku daļas, ja tās ir autonomas funkciju un ienākumu ziņā. |
| --- | --- |

(88)

Pirmkārt, abi sūdzības iesniedzēji norāda, ka saskaņā ar 91.a panta 2. punktu, ja nekustamo īpašumu izmanto dažādiem mērķiem, atbrīvojumu no IMU piemēro tikai tai īpašuma daļai, kurā veic nekomerciālas darbības, tad, ja ir iespējams noteikt, kuru īpašuma daļu izmanto vienīgi šādām darbībām. Pārējai nekustamā īpašuma daļai, kas ir autonoma gan funkciju, gan ienākumu ziņā, piemēro 2006. gada 24. novembra Dekrētlikuma Nr. 262 2. panta 41., 42. un 44. punktu. Ar šiem nosacījumiem reglamentē procedūru, kas jāpiemēro kadastra sistēmas E grupā iekļautajam nekustamajam īpašumam, kura kadastrālie ienākumi ir jāpārklasificē un jāpārvērtē. Patiesībā saskaņā ar šo tiesību aktu E grupā klasificētajā nekustamajā īpašumā (specifiskiem mērķiem izmantotajā īpašumā) (38) nevar ietilpt komerciāliem vai rūpnieciskiem nolūkiem izmantotas ēkas vai ēku daļas, ja tās ir autonomas funkciju un ienākumu ziņā.

| (89) | Abas ieinteresētās personas norādīja, ka 91.a panta 2. punktā iekļautā atsauce uz Dekrētlikumu Nr. 262/2006 būtu jāinterpretē kā vispārēja atsauce uz kadastra pārklasifikācijas procedūru. Abas personas norādīja, ka, ja Dekrētlikumā Nr. 262/2006 paredzēto procedūru piemērotu tikai tādam nekustamajam īpašumam, kas ietilpst kadastra sistēmas E grupā, prasība “sadalīt” dažādiem mērķiem izmantotu īpašumu būtu jāpiemēro tikai ļoti ierobežotam ēku skaitam, t. i., E7 un E9 kategorijas ēkām. |
| --- | --- |

(89)

Abas ieinteresētās personas norādīja, ka 91.a panta 2. punktā iekļautā atsauce uz Dekrētlikumu Nr. 262/2006 būtu jāinterpretē kā vispārēja atsauce uz kadastra pārklasifikācijas procedūru. Abas personas norādīja, ka, ja Dekrētlikumā Nr. 262/2006 paredzēto procedūru piemērotu tikai tādam nekustamajam īpašumam, kas ietilpst kadastra sistēmas E grupā, prasība “sadalīt” dažādiem mērķiem izmantotu īpašumu būtu jāpiemēro tikai ļoti ierobežotam ēku skaitam, t. i., E7 un E9 kategorijas ēkām.

| (90) | Abas ieinteresētās personas arī apgalvo, ka 91.a panta 3. punktā paredzētā deklarācija varētu veicināt izvairīšanos no nodokļa maksāšanas un ka jaunajā tiesību aktā valsts iestādēm ir piešķirta pārāk liela rīcības brīvība. Turklāt jaunie noteikumi stāsies spēkā tikai 2013. gada 1. janvārī, tāpēc Komisijai jebkurā gadījumā būtu jāprasa atgūt atbalstu, kas laikposmā no 2006. gada līdz 2012. gadam nelikumīgi piešķirts, piemērojot atbrīvojumu no ICI. |
| --- | --- |

(90)

Abas ieinteresētās personas arī apgalvo, ka 91.a panta 3. punktā paredzētā deklarācija varētu veicināt izvairīšanos no nodokļa maksāšanas un ka jaunajā tiesību aktā valsts iestādēm ir piešķirta pārāk liela rīcības brīvība. Turklāt jaunie noteikumi stāsies spēkā tikai 2013. gada 1. janvārī, tāpēc Komisijai jebkurā gadījumā būtu jāprasa atgūt atbalstu, kas laikposmā no 2006. gada līdz 2012. gadam nelikumīgi piešķirts, piemērojot atbrīvojumu no ICI.

5.3.   Itālijas iestāžu apsvērumi par divu ieinteresēto personu piezīmēm

| (91) | Itālijas iestādes paskaidroja, ka 91.a panta 2. punktā iekļautā atsauce uz Dekrētlikuma Nr. 262/2006 2. panta 41., 42. un 44. punktu būtu jāinterpretē kā vispārēja atsauce uz procedūru, kas būtu jāievēro, lai “sadalītu” dažādiem mērķiem izmantotu īpašumu. Šī procedūra ir jāpiemēro neatkarīgi no kadastra kategorijas. |
| --- | --- |

(91)

Itālijas iestādes paskaidroja, ka 91.a panta 2. punktā iekļautā atsauce uz Dekrētlikuma Nr. 262/2006 2. panta 41., 42. un 44. punktu būtu jāinterpretē kā vispārēja atsauce uz procedūru, kas būtu jāievēro, lai “sadalītu” dažādiem mērķiem izmantotu īpašumu. Šī procedūra ir jāpiemēro neatkarīgi no kadastra kategorijas.

| (92) | Itālija arī paskaidroja, ka Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincips ir nodokļu maksātāju pienākums iesniegt nodokļu deklarāciju un ka ļoti izplatīta likumdošanas prakse ir konkrētus aspektus reglamentēt īstenošanas tiesību aktos. Turklāt, tā kā ar 2012. gada martā pieņemto tiesību aktu tiek ieviesta jauna nekomerciālu subjektu izmantotā nekustamā īpašuma deklarēšanas sistēma, bija jāpārceļ datums, kad šo sistēmu sāk piemērot attiecīgajiem subjektiem. |
| --- | --- |

(92)

Itālija arī paskaidroja, ka Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincips ir nodokļu maksātāju pienākums iesniegt nodokļu deklarāciju un ka ļoti izplatīta likumdošanas prakse ir konkrētus aspektus reglamentēt īstenošanas tiesību aktos. Turklāt, tā kā ar 2012. gada martā pieņemto tiesību aktu tiek ieviesta jauna nekomerciālu subjektu izmantotā nekustamā īpašuma deklarēšanas sistēma, bija jāpārceļ datums, kad šo sistēmu sāk piemērot attiecīgajiem subjektiem.

| (93) | Par atbalsta atgūšanu Itālijas iestādes sacīja, ka nav iespējams retrospektīvi noteikt, kuru nekomerciāliem subjektiem piederošo īpašumu izmantoja darbībām, kas nav vienīgi komerciālas (un kuram tāpēc piemēroja ICI). Kadastra dati patiesībā nesniedz informāciju par īpašumā veikto darbību veidiem (39). Arī citās nodokļu datubāzēs nav iespējams noteikt, kuru nekustamo īpašumu nekomerciāli subjekti izmantoja institucionālām darbībām, ko neveic vienīgi komerciālos nolūkos. |
| --- | --- |

(93)

Par atbalsta atgūšanu Itālijas iestādes sacīja, ka nav iespējams retrospektīvi noteikt, kuru nekomerciāliem subjektiem piederošo īpašumu izmantoja darbībām, kas nav vienīgi komerciālas (un kuram tāpēc piemēroja ICI). Kadastra dati patiesībā nesniedz informāciju par īpašumā veikto darbību veidiem (39). Arī citās nodokļu datubāzēs nav iespējams noteikt, kuru nekustamo īpašumu nekomerciāli subjekti izmantoja institucionālām darbībām, ko neveic vienīgi komerciālos nolūkos.

6.   NOVĒRTĒJUMS

| (94) | Lai noskaidrotu, vai pasākums ir uzskatāms par atbalstu, Komisijai jānovērtē, vai attiecīgais pasākums atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Saskaņā ar šo nosacījumu, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Saskaņā ar šo nosacījumu Komisija pārbaudīs, i) vai pasākumu finansē valsts vai no valsts līdzekļiem, ii) vai tas rada selektīvu priekšrocību, iii) vai tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(94)

Lai noskaidrotu, vai pasākums ir uzskatāms par atbalstu, Komisijai jānovērtē, vai attiecīgais pasākums atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Saskaņā ar šo nosacījumu, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Saskaņā ar šo nosacījumu Komisija pārbaudīs, i) vai pasākumu finansē valsts vai no valsts līdzekļiem, ii) vai tas rada selektīvu priekšrocību, iii) vai tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus.

| (95) | Vispirms Komisijai jānovērtē, vai vismaz daži no iesaistītajiem nekomerciālajiem subjektiem nav uzskatāmi par uzņēmumiem Savienības tiesību aktu par konkurenci izpratnē. |
| --- | --- |

(95)

Vispirms Komisijai jānovērtē, vai vismaz daži no iesaistītajiem nekomerciālajiem subjektiem nav uzskatāmi par uzņēmumiem Savienības tiesību aktu par konkurenci izpratnē.

6.1.   Nekomerciālu subjektu klasificēšana par uzņēmumiem

| (96) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka nekomerciālie subjekti, uz ko attiecas konkrētais pasākums, vismaz daļēji veica saimnieciskas darbības un tāpēc ir klasificējami kā uzņēmumi. |
| --- | --- |

(96)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka nekomerciālie subjekti, uz ko attiecas konkrētais pasākums, vismaz daļēji veica saimnieciskas darbības un tāpēc ir klasificējami kā uzņēmumi.

| (97) | Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas uzskata, ka noteiktas darbības, ko veic nekomerciāli subjekti, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām. Tās īpaši ir pārliecinātas par to, ka saistībā ar ICI pasākumu tādas darbības kā sniegt palīdzību grūtībās nonākušām jaunajām māmiņām vai apsaimniekot ēku kalnos, uz kuru bērni no laukiem var doties vasaras brīvdienās, nav saimnieciska darbība. Veicot šīs darbības, kam ir konkrēti definēta mērķauditorija, nekomerciālie subjekti nepiedāvā tirgū preces vai pakalpojumus un nekonkurē ar komercuzņēmumu īstenotajām darbībām. Tāpēc šie nekomerciālie subjekti, kas darbojas sabiedrības interesēs, nebūtu jāuzskata par uzņēmumiem un tiem nevar piemērot Līguma 107. panta 1. punktu. Turklāt, kā norādīja Itālijas iestādes un dažas no 78 ieinteresētajām personām, daudzos gadījumos šādām darbībām nemaz nav faktiska tirgus. Gandrīz visām attiecīgajām darbībām ir arī īpašas iezīmes, ko var rezumēt šādi:






  a) | tās ir pieejamas bez maksas vai par samazinātu maksu/cenu; |
| --- | --- | --- |

(97)

Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas uzskata, ka noteiktas darbības, ko veic nekomerciāli subjekti, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām. Tās īpaši ir pārliecinātas par to, ka saistībā ar ICI pasākumu tādas darbības kā sniegt palīdzību grūtībās nonākušām jaunajām māmiņām vai apsaimniekot ēku kalnos, uz kuru bērni no laukiem var doties vasaras brīvdienās, nav saimnieciska darbība. Veicot šīs darbības, kam ir konkrēti definēta mērķauditorija, nekomerciālie subjekti nepiedāvā tirgū preces vai pakalpojumus un nekonkurē ar komercuzņēmumu īstenotajām darbībām. Tāpēc šie nekomerciālie subjekti, kas darbojas sabiedrības interesēs, nebūtu jāuzskata par uzņēmumiem un tiem nevar piemērot Līguma 107. panta 1. punktu. Turklāt, kā norādīja Itālijas iestādes un dažas no 78 ieinteresētajām personām, daudzos gadījumos šādām darbībām nemaz nav faktiska tirgus. Gandrīz visām attiecīgajām darbībām ir arī īpašas iezīmes, ko var rezumēt šādi:

a)

tās ir pieejamas bez maksas vai par samazinātu maksu/cenu;

| b) | tās nodrošina, īstenojot solidaritātes principu un sociālo palīdzību, kas nav komercuzņēmumu darbības joma; |
| --- | --- |

b)

tās nodrošina, īstenojot solidaritātes principu un sociālo palīdzību, kas nav komercuzņēmumu darbības joma;

| c) | to veicēju spēja maksāt nodokļus ir mazāka nekā komercuzņēmumiem, kas darbojas saskaņā ar tirgus principiem; |
| --- | --- |

c)

to veicēju spēja maksāt nodokļus ir mazāka nekā komercuzņēmumiem, kas darbojas saskaņā ar tirgus principiem;

| d) | tās rada deficītu vai mazus ienākumus, un visa gūtā peļņa ir no jauna jāiegulda subjekta mērķu īstenošanā. |
| --- | --- |

d)

tās rada deficītu vai mazus ienākumus, un visa gūtā peļņa ir no jauna jāiegulda subjekta mērķu īstenošanā.

| (98) | Ņemot vērā šīs iezīmes un attiecīgo nekomerciālo subjektu īpašos mērķus, šos subjektus nevar uzskatīt par uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā šīs iezīmes un attiecīgo nekomerciālo subjektu īpašos mērķus, šos subjektus nevar uzskatīt par uzņēmumiem.

| (99) | Komisija norāda, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru jēdziens “uzņēmums” ietver visus subjektus, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (40). Tāpēc konkrēta subjekta klasifikācija ir atkarīga tikai no tā darbību veida. Šim vispārējam principam ir divas būtiskas sekas, kas aprakstītas tālāk. |
| --- | --- |

(99)

Komisija norāda, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru jēdziens “uzņēmums” ietver visus subjektus, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (40). Tāpēc konkrēta subjekta klasifikācija ir atkarīga tikai no tā darbību veida. Šim vispārējam principam ir divas būtiskas sekas, kas aprakstītas tālāk.

| (100) | Pirmkārt, īpašā valsts tiesību aktā noteiktais subjekta statuss nav būtisks. Tas nozīmē, ka tā juridiskajam statusam un organizatoriskajai struktūrai nav nozīmes. Tāpēc par uzņēmumu var uzskatīt pat tādu subjektu, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem klasificē kā apvienību vai sporta klubu, piemērojot Līguma 107. panta 1. punktu. Vienīgais vērā ņemamais kritērijs ir tas, vai attiecīgais subjekts veic vai neveic saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(100)

Pirmkārt, īpašā valsts tiesību aktā noteiktais subjekta statuss nav būtisks. Tas nozīmē, ka tā juridiskajam statusam un organizatoriskajai struktūrai nav nozīmes. Tāpēc par uzņēmumu var uzskatīt pat tādu subjektu, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem klasificē kā apvienību vai sporta klubu, piemērojot Līguma 107. panta 1. punktu. Vienīgais vērā ņemamais kritērijs ir tas, vai attiecīgais subjekts veic vai neveic saimniecisku darbību.

| (101) | Otrkārt, noteikumu par valsts atbalstu piemērošana nav atkarīga no tā, vai subjekts ir dibināts ar mērķi gūt peļņu, jo arī bezpeļņas subjekti var tirgū piedāvāt preces un pakalpojumus (41). |
| --- | --- |

(101)

Otrkārt, noteikumu par valsts atbalstu piemērošana nav atkarīga no tā, vai subjekts ir dibināts ar mērķi gūt peļņu, jo arī bezpeļņas subjekti var tirgū piedāvāt preces un pakalpojumus (41).

| (102) | Treškārt, tas, vai subjektu var klasificēt kā uzņēmumu, vienmēr ir atkarīgs no konkrētās darbības. Subjektu, kas veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kurām nav ekonomiska rakstura, uzskata par uzņēmumu tikai, ņemot vērā saimnieciskas darbības esamību. |
| --- | --- |

(102)

Treškārt, tas, vai subjektu var klasificēt kā uzņēmumu, vienmēr ir atkarīgs no konkrētās darbības. Subjektu, kas veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kurām nav ekonomiska rakstura, uzskata par uzņēmumu tikai, ņemot vērā saimnieciskas darbības esamību.

| (103) | Saimnieciska darbība ir jebkāda darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Saistībā ar to Komisija uzskata, ka 97. apsvērumā minētās Itālijas un 78 ieinteresēto personu norādītās iezīmes un aspekti, kam, kā tās atzīst, subjekti ne vienmēr atbilst, nevar per se izslēgt attiecīgo darbību saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

(103)

Saimnieciska darbība ir jebkāda darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Saistībā ar to Komisija uzskata, ka 97. apsvērumā minētās Itālijas un 78 ieinteresēto personu norādītās iezīmes un aspekti, kam, kā tās atzīst, subjekti ne vienmēr atbilst, nevar per se izslēgt attiecīgo darbību saimniecisko raksturu.

| (104) | Kā jau tika paskaidrots, saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 203/2005 (grozīts ar Dekrētlikumu Nr. 223/2006; tagad atcelts) 7. panta 2.a punktu ICI tiesību akta 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības varētu būt komerciālas, ja vien tās nav tikai komerciālas. Par katru Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitīto darbību 2009. gada 29. janvāra Apkārtrakstā ir iekļauti vairāki kritēriji, kas palīdz noteikt, vai attiecīgā darbība būtu uzskatāma par tādu, kas nav vienīgi komerciāla. Ja Apkārtrakstā paredzētie nosacījumi tika izpildīti, nekomerciālajiem subjektiem piemēroja atbrīvojumu no ICI arī tad, ja to veiktās darbības ietvēra saimnieciskus aspektus. Tiešām, kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, veselības jomā galvenā prasība bija šāda — nekomerciālajiem subjektiem bija jānoslēdz vienošanās vai līgums ar valsts iestādēm. Ir skaidrs, ka ar šo nosacījumu nevar per se izslēgt attiecīgo darbību saimniecisko raksturu. Līdzīgi nosacījumi attiecas arī uz izglītības jomu — skolai bija jāievēro mācību standarti, jābūt pieejamai skolēniem ar īpašām vajadzībām, jāīsteno kolektīvi darba līgumi, jāievēro nediskriminējoša uzņemšanas politika, kā arī gūtā peļņa no jauna jāiegulda izglītojošās darbībās. Arī šīs prasības neizslēdz šādu izglītības jomā veiktu darbību saimniecisko raksturu. Kinoteātru vadītājiem tika prasīts rādīt filmas ar kulturālu ievirzi, bērniem paredzētas filmas vai arī filmas, kam piešķirts kvalitātes apliecinājums. Attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem tika prasīts, lai tie būtu pieejami nevis plašai sabiedrībai, bet gan noteiktām sabiedrības kategorijām un lai pakalpojums netiktu sniegts visu gadu. Pakalpojuma sniedzējam arī bija jānosaka cenas, kas ir ievērojami mazākas par tirgus cenām, un attiecīgā iestāde nedrīkstēja darboties kā parasta viesnīca. Arī šajā gadījumā nosacījumi neizslēdz attiecīgo darbību saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

(104)

Kā jau tika paskaidrots, saskaņā ar Dekrētlikuma Nr. 203/2005 (grozīts ar Dekrētlikumu Nr. 223/2006; tagad atcelts) 7. panta 2.a punktu ICI tiesību akta 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības varētu būt komerciālas, ja vien tās nav tikai komerciālas. Par katru Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitīto darbību 2009. gada 29. janvāra Apkārtrakstā ir iekļauti vairāki kritēriji, kas palīdz noteikt, vai attiecīgā darbība būtu uzskatāma par tādu, kas nav vienīgi komerciāla. Ja Apkārtrakstā paredzētie nosacījumi tika izpildīti, nekomerciālajiem subjektiem piemēroja atbrīvojumu no ICI arī tad, ja to veiktās darbības ietvēra saimnieciskus aspektus. Tiešām, kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, veselības jomā galvenā prasība bija šāda — nekomerciālajiem subjektiem bija jānoslēdz vienošanās vai līgums ar valsts iestādēm. Ir skaidrs, ka ar šo nosacījumu nevar per se izslēgt attiecīgo darbību saimniecisko raksturu. Līdzīgi nosacījumi attiecas arī uz izglītības jomu — skolai bija jāievēro mācību standarti, jābūt pieejamai skolēniem ar īpašām vajadzībām, jāīsteno kolektīvi darba līgumi, jāievēro nediskriminējoša uzņemšanas politika, kā arī gūtā peļņa no jauna jāiegulda izglītojošās darbībās. Arī šīs prasības neizslēdz šādu izglītības jomā veiktu darbību saimniecisko raksturu. Kinoteātru vadītājiem tika prasīts rādīt filmas ar kulturālu ievirzi, bērniem paredzētas filmas vai arī filmas, kam piešķirts kvalitātes apliecinājums. Attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem tika prasīts, lai tie būtu pieejami nevis plašai sabiedrībai, bet gan noteiktām sabiedrības kategorijām un lai pakalpojums netiktu sniegts visu gadu. Pakalpojuma sniedzējam arī bija jānosaka cenas, kas ir ievērojami mazākas par tirgus cenām, un attiecīgā iestāde nedrīkstēja darboties kā parasta viesnīca. Arī šajā gadījumā nosacījumi neizslēdz attiecīgo darbību saimniecisko raksturu.

| (105) | Komisija arī novēro, ka pat tad, ja vairumā gadījumu šīs darbības tiek veiktas sabiedrības interesēs, šis aspekts per se neizslēdz šādu darbību saimniecisko raksturu. Arī tad, ja darbībai ir sociāls mērķis, ar to nepietiek, lai darbību nevarētu klasificēt kā saimniecisku. Turklāt nekomerciāliem subjektiem tiešām var būt ierobežota spēja maksāt nodokļus, taču tas nenozīmē, ka tie neveic saimniecisku darbību. Šis faktors neattiecas uz nekustamā īpašuma nodokli, kura galvenais kritērijs ir īpašumtiesības uz nekustamo īpašumu, un tas nav saistīts ar citiem nodokļu maksāšanas spējas aspektiem. |
| --- | --- |

(105)

Komisija arī novēro, ka pat tad, ja vairumā gadījumu šīs darbības tiek veiktas sabiedrības interesēs, šis aspekts per se neizslēdz šādu darbību saimniecisko raksturu. Arī tad, ja darbībai ir sociāls mērķis, ar to nepietiek, lai darbību nevarētu klasificēt kā saimniecisku. Turklāt nekomerciāliem subjektiem tiešām var būt ierobežota spēja maksāt nodokļus, taču tas nenozīmē, ka tie neveic saimniecisku darbību. Šis faktors neattiecas uz nekustamā īpašuma nodokli, kura galvenais kritērijs ir īpašumtiesības uz nekustamo īpašumu, un tas nav saistīts ar citiem nodokļu maksāšanas spējas aspektiem.

| (106) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā 2005. gada tiesību aktā bija atļauts atbrīvot no ICI nekustamo īpašumu, kurā veic komerciālas darbības, un Apkārtrakstā noteiktie kritēriji un Itālijas sniegtā informācija nav pietiekami, lai izslēgtu veikto darbību saimniecisko raksturu, Komisija uzskata, ka saistībā ar konkrētajām darbībām attiecīgie nekomerciālie subjekti ir jāklasificē kā uzņēmumi. Tas attiecas arī uz TUIR 149. panta 4. punktā minētajiem nekomerciālajiem subjektiem, kam tiek ļauts veikt saimnieciskas darbības. Pēdējo secinājumu Itālijas iestādes neapstrīd. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā 2005. gada tiesību aktā bija atļauts atbrīvot no ICI nekustamo īpašumu, kurā veic komerciālas darbības, un Apkārtrakstā noteiktie kritēriji un Itālijas sniegtā informācija nav pietiekami, lai izslēgtu veikto darbību saimniecisko raksturu, Komisija uzskata, ka saistībā ar konkrētajām darbībām attiecīgie nekomerciālie subjekti ir jāklasificē kā uzņēmumi. Tas attiecas arī uz TUIR 149. panta 4. punktā minētajiem nekomerciālajiem subjektiem, kam tiek ļauts veikt saimnieciskas darbības. Pēdējo secinājumu Itālijas iestādes neapstrīd.

| (107) | Jebkurā gadījumā saskaņā ar Tiesas (42) judikatūru Komisija uzskata, ka, lai shēmu klasificētu kā valsts atbalstu, nav jāpierāda, ka viss individuālais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar šo shēmu, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Lai secinātu, ka shēma ietver atbalsta elementus Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, pietiek ar to, ka, to īstenojot, rodas par atbalstu uzskatāmas situācijas. Tāpēc mutatis mutandis saistībā ar šo lēmumu nav jāvērtē visu Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitīto atsevišķo darbību būtība. Kā norādīts 104. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka atsevišķos apstrīdētās atbalsta shēmas piemērošanas gadījumos bija iesaistīti uzņēmumi. |
| --- | --- |

(107)

Jebkurā gadījumā saskaņā ar Tiesas (42) judikatūru Komisija uzskata, ka, lai shēmu klasificētu kā valsts atbalstu, nav jāpierāda, ka viss individuālais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar šo shēmu, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Lai secinātu, ka shēma ietver atbalsta elementus Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, pietiek ar to, ka, to īstenojot, rodas par atbalstu uzskatāmas situācijas. Tāpēc mutatis mutandis saistībā ar šo lēmumu nav jāvērtē visu Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitīto atsevišķo darbību būtība. Kā norādīts 104. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka atsevišķos apstrīdētās atbalsta shēmas piemērošanas gadījumos bija iesaistīti uzņēmumi.

| (108) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav vajadzības atkāpties no lēmumā par procedūras sākšanu pieņemtās nostājas — attiecīgā shēma ietver arī saimnieciskas darbības. Vismaz dažu attiecīgo darbību iezīmes ir tādas, ka Komisija tās var klasificēt kā saimnieciskas darbības. Tā kā attiecīgo pasākumu labumguvēji var veikt saimnieciskas darbības, saistībā ar šīm darbībām tos var klasificēt kā uzņēmumus. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav vajadzības atkāpties no lēmumā par procedūras sākšanu pieņemtās nostājas — attiecīgā shēma ietver arī saimnieciskas darbības. Vismaz dažu attiecīgo darbību iezīmes ir tādas, ka Komisija tās var klasificēt kā saimnieciskas darbības. Tā kā attiecīgo pasākumu labumguvēji var veikt saimnieciskas darbības, saistībā ar šīm darbībām tos var klasificēt kā uzņēmumus.

6.2.   Atbrīvojums no ICI

| (109) | Šajā sadaļā Komisija izvērtēs, vai atbrīvojumu no ICI, ko nekomerciāliem subjektiem piešķīra saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktu, kurš bija spēkā pirms to grozīja ar Dekrētlikumu Nr. 1/2012, finansēja valsts vai ar valsts līdzekļiem; vai tas radīja selektīvu priekšrocību un atbilda Itālijas nodokļu sistēmas loģikai; vai tas ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm un vai radīja vai arī draudēja radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(109)

Šajā sadaļā Komisija izvērtēs, vai atbrīvojumu no ICI, ko nekomerciāliem subjektiem piešķīra saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktu, kurš bija spēkā pirms to grozīja ar Dekrētlikumu Nr. 1/2012, finansēja valsts vai ar valsts līdzekļiem; vai tas radīja selektīvu priekšrocību un atbilda Itālijas nodokļu sistēmas loģikai; vai tas ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm un vai radīja vai arī draudēja radīt konkurences izkropļojumus.

6.2.1.   Valsts līdzekļi

| (110) | Pasākums ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un minētos nodokļu ienākumus samazinātās nodokļa likmes apmērā. |
| --- | --- |

(110)

Pasākums ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un minētos nodokļu ienākumus samazinātās nodokļa likmes apmērā.

| (111) | Nodokļu ienākumu zudums ir ekvivalents valsts līdzekļu izmantošanai fiskālu izdevumu veidā. Atļaujot subjektiem, ko varētu klasificēt kā uzņēmumus, samazināt to nodokļu slogu ar atbrīvojumiem, Itālijas iestādes atteicās no ienākumiem, ko tām būtu tiesības saņemt, ja netiktu piemērots atbrīvojums no nodokļa. |
| --- | --- |

(111)

Nodokļu ienākumu zudums ir ekvivalents valsts līdzekļu izmantošanai fiskālu izdevumu veidā. Atļaujot subjektiem, ko varētu klasificēt kā uzņēmumus, samazināt to nodokļu slogu ar atbrīvojumiem, Itālijas iestādes atteicās no ienākumiem, ko tām būtu tiesības saņemt, ja netiktu piemērots atbrīvojums no nodokļa.

| (112) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums izraisīja valsts līdzekļu zudumu, jo nodrošināja atbrīvojumu no nodokļa. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums izraisīja valsts līdzekļu zudumu, jo nodrošināja atbrīvojumu no nodokļa.

6.2.2.   Priekšrocība

| (113) | Saskaņā ar judikatūru jēdziens “atbalsts” ietver ne tikai pozitīvus ieguvumus, bet arī pasākumus, kas dažādos veidos samazina izmaksas, kuras parasti iekļauj uzņēmuma budžetā (43). |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar judikatūru jēdziens “atbalsts” ietver ne tikai pozitīvus ieguvumus, bet arī pasākumus, kas dažādos veidos samazina izmaksas, kuras parasti iekļauj uzņēmuma budžetā (43).

| (114) | Tāpēc, tā kā ar atbrīvojumu no ICI tika samazinātas izmaksas, ko tāds uzņēmums, kuram Itālijā pieder nekustamais īpašums, parasti iekļauj kārtējos izdevumos, tas attiecīgajiem subjektiem radīja ekonomisku priekšrocību attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kam nebija tiesību uz šādiem nodokļa atvieglojumiem. |
| --- | --- |

(114)

Tāpēc, tā kā ar atbrīvojumu no ICI tika samazinātas izmaksas, ko tāds uzņēmums, kuram Itālijā pieder nekustamais īpašums, parasti iekļauj kārtējos izdevumos, tas attiecīgajiem subjektiem radīja ekonomisku priekšrocību attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kam nebija tiesību uz šādiem nodokļa atvieglojumiem.

6.2.3.   Selektivitāte

| (115) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam (44), t. i., tam jāatbalsta noteikti uzņēmumi vai noteiktu preču ražošana. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (45), lai valsts nodokļu pasākumu klasificētu kā selektīvu, vispirms jānosaka un jāpārbauda attiecīgajā dalībvalstī piemērojamā vispārējā jeb “parastā” nodokļu sistēma. Otrkārt, ņemot vērā šo vispārējo jeb “parasto” nodokļu sistēmu, jānosaka, vai ar šo pasākumu piešķirtais nodokļa atvieglojums ir selektīvs. Tas jādara, pierādot, ka šis pasākums ir atkāpe no vispārējās sistēmas, jo nodala uzņēmējus, kuru faktiskā un juridiskā situācija, ņemot vērā šīs sistēmas īstenošanas mērķi, ir līdzvērtīga. Treškārt, ja šāda atkāpe pastāv, jānosaka, vai tās cēlonis ir attiecīgās nodokļu sistēmas būtība vai vispārējā struktūra un vai to var pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. Tāpēc dalībvalstij jāpierāda, ka atšķirīgu nodokļa likmju piemērošana izriet no tās nodokļu sistēmas pamatprincipiem un nostādnēm (46). |
| --- | --- |

(115)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam jābūt selektīvam (44), t. i., tam jāatbalsta noteikti uzņēmumi vai noteiktu preču ražošana. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (45), lai valsts nodokļu pasākumu klasificētu kā selektīvu, vispirms jānosaka un jāpārbauda attiecīgajā dalībvalstī piemērojamā vispārējā jeb “parastā” nodokļu sistēma. Otrkārt, ņemot vērā šo vispārējo jeb “parasto” nodokļu sistēmu, jānosaka, vai ar šo pasākumu piešķirtais nodokļa atvieglojums ir selektīvs. Tas jādara, pierādot, ka šis pasākums ir atkāpe no vispārējās sistēmas, jo nodala uzņēmējus, kuru faktiskā un juridiskā situācija, ņemot vērā šīs sistēmas īstenošanas mērķi, ir līdzvērtīga. Treškārt, ja šāda atkāpe pastāv, jānosaka, vai tās cēlonis ir attiecīgās nodokļu sistēmas būtība vai vispārējā struktūra un vai to var pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. Tāpēc dalībvalstij jāpierāda, ka atšķirīgu nodokļa likmju piemērošana izriet no tās nodokļu sistēmas pamatprincipiem un nostādnēm (46).

a)   Atsauces sistēma

| (116) | ICI bija autonoms nodoklis, ko reizi gadā iekasēja pašvaldības. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka atsauces sistēma, ko izmantot atbrīvojuma no ICI novērtēšanai, ir konkrētais pašvaldības nekustamā īpašuma nodoklis. Šo secinājumu neapstrīdēja ne Itālija, nedz arī pārējās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(116)

ICI bija autonoms nodoklis, ko reizi gadā iekasēja pašvaldības. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka atsauces sistēma, ko izmantot atbrīvojuma no ICI novērtēšanai, ir konkrētais pašvaldības nekustamā īpašuma nodoklis. Šo secinājumu neapstrīdēja ne Itālija, nedz arī pārējās ieinteresētās personas.

| (117) | Tāpēc Komisija secina, ka nav iemesla pārskatīt lēmumā par procedūras sākšanu pausto nostāju, t. i., to, ka atsauces sistēma ir pats ICI. |
| --- | --- |

(117)

Tāpēc Komisija secina, ka nav iemesla pārskatīt lēmumā par procedūras sākšanu pausto nostāju, t. i., to, ka atsauces sistēma ir pats ICI.

b)   Atkāpe no atsauces sistēmas

| (118) | Saskaņā ar ICI tiesību aktiem šis nodoklis bija jāmaksā visām juridiskajām personām, kam piederēja nekustamais īpašums, neatkarīgi no tā izmantošanas veida (47). Dekrēta 7. pantā bija noteikts, kurām nekustamā īpašuma kategorijām šo nodokli nepiemēro. |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar ICI tiesību aktiem šis nodoklis bija jāmaksā visām juridiskajām personām, kam piederēja nekustamais īpašums, neatkarīgi no tā izmantošanas veida (47). Dekrēta 7. pantā bija noteikts, kurām nekustamā īpašuma kategorijām šo nodokli nepiemēro.

| (119) | Komisija norāda, ka Dekrētlikuma Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) pants ir atkāpe no atsauces sistēmas, kurā paredzēts, ka ICI nodoklis jāmaksā ikvienai personai, kam pieder nekustamais īpašums, neatkarīgi no tā izmantojuma. Kā aprakstīts iepriekš, attiecīgie nekomerciālie subjekti varētu veikt komerciālas darbības tāpat kā jebkurš cits uzņēmums, kas veic līdzīgas saimnieciskās darbības. Tāpēc, ņemot vērā ICI nodokļa sistēmas mērķi, t. i., pašvaldību tiesības iekasēt nodokli par attiecīgām personām piederošo nekustamo īpašumu, nekomerciālu subjektu juridiskā un faktiskā situācija bija līdzvērtīga to uzņēmumu situācijai, kam bija jāmaksā ICI. |
| --- | --- |

(119)

Komisija norāda, ka Dekrētlikuma Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) pants ir atkāpe no atsauces sistēmas, kurā paredzēts, ka ICI nodoklis jāmaksā ikvienai personai, kam pieder nekustamais īpašums, neatkarīgi no tā izmantojuma. Kā aprakstīts iepriekš, attiecīgie nekomerciālie subjekti varētu veikt komerciālas darbības tāpat kā jebkurš cits uzņēmums, kas veic līdzīgas saimnieciskās darbības. Tāpēc, ņemot vērā ICI nodokļa sistēmas mērķi, t. i., pašvaldību tiesības iekasēt nodokli par attiecīgām personām piederošo nekustamo īpašumu, nekomerciālu subjektu juridiskā un faktiskā situācija bija līdzvērtīga to uzņēmumu situācijai, kam bija jāmaksā ICI.

| (120) | Piemēram, saskaņā ar Apkārtrakstā paredzētajiem nosacījumiem uz atbrīvojumu no ICI bija tiesības kinoteātriem, ko nekomerciāli subjekti pārvaldīja ne tikai komerciālā nolūkā. Šādi pakalpojumi, ko strukturēti piedāvā tirgū un par ko prasa atlīdzību, tomēr ir uzskatāmi par saimnieciskām darbībām. Ir skaidrs, ka gadījumos, kad Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības veica nekomerciāli subjekti, šie subjekti tika atbrīvoti no ICI par īpašumu, kurā šīs darbības notika, ja bija izpildīti minimālie Apkārtrakstā paredzētie nosacījumi. Savukārt komerciāliem subjektiem šādu atbrīvojumu no nodokļa nepiemēroja arī tad, ja tie veica tādas pašas darbības un ievēroja Apkārtraksta nosacījumus par filmu veidu. |
| --- | --- |

(120)

Piemēram, saskaņā ar Apkārtrakstā paredzētajiem nosacījumiem uz atbrīvojumu no ICI bija tiesības kinoteātriem, ko nekomerciāli subjekti pārvaldīja ne tikai komerciālā nolūkā. Šādi pakalpojumi, ko strukturēti piedāvā tirgū un par ko prasa atlīdzību, tomēr ir uzskatāmi par saimnieciskām darbībām. Ir skaidrs, ka gadījumos, kad Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības veica nekomerciāli subjekti, šie subjekti tika atbrīvoti no ICI par īpašumu, kurā šīs darbības notika, ja bija izpildīti minimālie Apkārtrakstā paredzētie nosacījumi. Savukārt komerciāliem subjektiem šādu atbrīvojumu no nodokļa nepiemēroja arī tad, ja tie veica tādas pašas darbības un ievēroja Apkārtraksta nosacījumus par filmu veidu.

| (121) | Tāpēc Komisija secina, ka 1. panta i) punktā, kas bija spēkā pirms to grozīja ar Dekrētlikumu Nr. 1/2012, paredzētais atbrīvojums no ICI bija atkāpe no atsauces sistēmas un saskaņā ar judikatūru bija uzskatāms par selektīvu pasākumu. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc Komisija secina, ka 1. panta i) punktā, kas bija spēkā pirms to grozīja ar Dekrētlikumu Nr. 1/2012, paredzētais atbrīvojums no ICI bija atkāpe no atsauces sistēmas un saskaņā ar judikatūru bija uzskatāms par selektīvu pasākumu.

c)   Atbilstība nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai

| (122) | Tā kā Komisija uzskata, ka attiecīgais atbrīvojums no nodokļa ir selektīvs, tai saskaņā ar Tiesas judikatūru būs jānosaka, vai šis atbrīvojums atbilst tā sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. Pasākums, kas ir atkāpe no vispārējās nodokļu sistēmas piemērošanas, var atbilst šīs nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka tas tieši izriet no valsts nodokļu sistēmas pamatprincipiem un nostādnēm. |
| --- | --- |

(122)

Tā kā Komisija uzskata, ka attiecīgais atbrīvojums no nodokļa ir selektīvs, tai saskaņā ar Tiesas judikatūru būs jānosaka, vai šis atbrīvojums atbilst tā sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai. Pasākums, kas ir atkāpe no vispārējās nodokļu sistēmas piemērošanas, var atbilst šīs nodokļu sistēmas būtībai un vispārējai struktūrai, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka tas tieši izriet no valsts nodokļu sistēmas pamatprincipiem un nostādnēm.

| (123) | Itālijas iestādes, ko atbalsta arī 78 ieinteresētās personas, uzskata, ka atbrīvojums no ICI atbilst Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem. Tās uzskata, ka atšķirīgu nodokļa likmju piemērošana darbībām, kam ir liela sociālā vērtība un ko īsteno sabiedrības interesēs, atbilst nodokļu sistēmas loģikai. Šo darbību pamatā ir solidaritāte, kas ir būtisks gan Itālijas, gan Savienības tiesību aktu princips. Turklāt attiecīgie nekomerciālie subjekti uzņemas noteiktas valsts sociālās funkcijas. Atbrīvojuma no ICI juridiskais pamats ir Itālijas Konstitūcijas 2. un 3. pants, kuros prasīts pildīt politiskus, ekonomiskus un ar sociālo solidaritāti saistītus pienākumus pret pilsoņiem, un 38. pants, kurā noteiktas tādu cilvēku tiesības uz sociālo labklājību, kam nav pieejami vajadzīgie iztikas līdzekļi. |
| --- | --- |

(123)

Itālijas iestādes, ko atbalsta arī 78 ieinteresētās personas, uzskata, ka atbrīvojums no ICI atbilst Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem. Tās uzskata, ka atšķirīgu nodokļa likmju piemērošana darbībām, kam ir liela sociālā vērtība un ko īsteno sabiedrības interesēs, atbilst nodokļu sistēmas loģikai. Šo darbību pamatā ir solidaritāte, kas ir būtisks gan Itālijas, gan Savienības tiesību aktu princips. Turklāt attiecīgie nekomerciālie subjekti uzņemas noteiktas valsts sociālās funkcijas. Atbrīvojuma no ICI juridiskais pamats ir Itālijas Konstitūcijas 2. un 3. pants, kuros prasīts pildīt politiskus, ekonomiskus un ar sociālo solidaritāti saistītus pienākumus pret pilsoņiem, un 38. pants, kurā noteiktas tādu cilvēku tiesības uz sociālo labklājību, kam nav pieejami vajadzīgie iztikas līdzekļi.

| (124) | Komisija uzskata, ka Itālijas iestādes nav pierādījušas, ka attiecīgais pasākums tieši izriet no Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem un nostādnēm. Itālijas norādītie Itālijas Konstitūcijas panti attiecas nevis uz kādu Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipu, bet gan uz vispārējiem sociālās solidaritātes principiem. |
| --- | --- |

(124)

Komisija uzskata, ka Itālijas iestādes nav pierādījušas, ka attiecīgais pasākums tieši izriet no Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem un nostādnēm. Itālijas norādītie Itālijas Konstitūcijas panti attiecas nevis uz kādu Itālijas nodokļu sistēmas pamatprincipu, bet gan uz vispārējiem sociālās solidaritātes principiem.

| (125) | Otrkārt, Komisija norāda, ka valsts īstenoto pasākumu mērķis nav pietiekams pamatojums, lai šos pasākumus nevarētu klasificēt kā “atbalstu” Līguma 107. panta izpratnē (48). Kā Tiesa vairākkārt lēmusi, LESD 107. panta 1. punktā nav paredzēts nodalījums atkarībā no tā, kādi ir valsts atbalsta iemesli vai mērķi, bet šie pasākumi ir definēti, ņemot vērā to radītās sekas (49). Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija arī norāda, ka sociāls mērķis un darbību atbilstība sabiedrības interesēm nav pietiekami iemesli, lai attiecīgo pasākumu nevarētu klasificēt kā valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(125)

Otrkārt, Komisija norāda, ka valsts īstenoto pasākumu mērķis nav pietiekams pamatojums, lai šos pasākumus nevarētu klasificēt kā “atbalstu” Līguma 107. panta izpratnē (48). Kā Tiesa vairākkārt lēmusi, LESD 107. panta 1. punktā nav paredzēts nodalījums atkarībā no tā, kādi ir valsts atbalsta iemesli vai mērķi, bet šie pasākumi ir definēti, ņemot vērā to radītās sekas (49). Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija arī norāda, ka sociāls mērķis un darbību atbilstība sabiedrības interesēm nav pietiekami iemesli, lai attiecīgo pasākumu nevarētu klasificēt kā valsts atbalstu.

| (126) | Treškārt, Komisija arī piebilst, kā jau iepriekš norādīts, ka pasākums, kas ir vispārējās nodokļu sistēmas piemērošanas izņēmums, var būt pamatots, ja tas tieši izriet no (atsauces) nodokļu sistēmas, šajā gadījumā — ICI, pamatprincipiem vai nostādnēm. Saistībā ar to, kā norādīts 26. punktā Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (50), ir jānodala ar konkrētu nodokļu shēmu saistīti ārēji mērķi (jo īpaši sociāli vai sabiedriski mērķi) un pašas nodokļu sistēmas mērķi. Līdz ar to atbrīvojumiem no nodokļa, kas izriet no mērķiem, kuri neatbilst atsauces nodokļu sistēmai, ir jāatbilst prasībām, kas izriet no Līguma 107. panta 1. punkta (51). Attiecīgās nodokļu sistēmas galvenais mērķis ir, apliekot ar nodokli personas, kam pieder nekustamais īpašums, iekasēt ieņēmumus, ar ko finansēt valsts izdevumus (52). Tāpēc Komisija uzskata, ka sociālie mērķi tiem nekomerciāliem subjektiem, kam piemēro atbrīvojumu no ICI, neatbilst ICI nodokļa sistēmas loģikai un tādējādi ar tiem nevar pamatot pasākumu prima facie selektivitāti. |
| --- | --- |

(126)

Treškārt, Komisija arī piebilst, kā jau iepriekš norādīts, ka pasākums, kas ir vispārējās nodokļu sistēmas piemērošanas izņēmums, var būt pamatots, ja tas tieši izriet no (atsauces) nodokļu sistēmas, šajā gadījumā — ICI, pamatprincipiem vai nostādnēm. Saistībā ar to, kā norādīts 26. punktā Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (50), ir jānodala ar konkrētu nodokļu shēmu saistīti ārēji mērķi (jo īpaši sociāli vai sabiedriski mērķi) un pašas nodokļu sistēmas mērķi. Līdz ar to atbrīvojumiem no nodokļa, kas izriet no mērķiem, kuri neatbilst atsauces nodokļu sistēmai, ir jāatbilst prasībām, kas izriet no Līguma 107. panta 1. punkta (51). Attiecīgās nodokļu sistēmas galvenais mērķis ir, apliekot ar nodokli personas, kam pieder nekustamais īpašums, iekasēt ieņēmumus, ar ko finansēt valsts izdevumus (52). Tāpēc Komisija uzskata, ka sociālie mērķi tiem nekomerciāliem subjektiem, kam piemēro atbrīvojumu no ICI, neatbilst ICI nodokļa sistēmas loģikai un tādējādi ar tiem nevar pamatot pasākumu prima facie selektivitāti.

| (127) | Ceturtkārt, saskaņā ar judikatūru (53), nosakot, vai pasākumu var attaisnot būtība un vispārējā struktūra valsts sistēmai, kurā tas ietilpst, ir jānosaka ne tikai tas, vai pasākums ir raksturīgs attiecīgās dalībvalsts nodokļu sistēmas būtiskajiem principiem, bet arī tas, vai pasākums atbilst saskanīguma principam un samērīguma principam. Taču, tā kā attiecīgais pasākums tieši neizriet no atsauces nodokļu sistēmas pamatprincipiem, Komisija uzskata, ka būtu lieki analizēt Itālijas aprakstīto ieviesto kontroles procedūru sistēmu, ar ko tiek nodrošināta atbilstība nosacījumiem par atbrīvojuma no ICI piemērošanu nekomerciāliem subjektiem. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā nodokļu sistēmas loģiku, atšķirīgās nodokļa likmes, ko ar šo pasākumu piemēro nekomerciāliem subjektiem, nav ne vajadzīgas, nedz arī samērīgas. |
| --- | --- |

(127)

Ceturtkārt, saskaņā ar judikatūru (53), nosakot, vai pasākumu var attaisnot būtība un vispārējā struktūra valsts sistēmai, kurā tas ietilpst, ir jānosaka ne tikai tas, vai pasākums ir raksturīgs attiecīgās dalībvalsts nodokļu sistēmas būtiskajiem principiem, bet arī tas, vai pasākums atbilst saskanīguma principam un samērīguma principam. Taču, tā kā attiecīgais pasākums tieši neizriet no atsauces nodokļu sistēmas pamatprincipiem, Komisija uzskata, ka būtu lieki analizēt Itālijas aprakstīto ieviesto kontroles procedūru sistēmu, ar ko tiek nodrošināta atbilstība nosacījumiem par atbrīvojuma no ICI piemērošanu nekomerciāliem subjektiem. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā nodokļu sistēmas loģiku, atšķirīgās nodokļa likmes, ko ar šo pasākumu piemēro nekomerciāliem subjektiem, nav ne vajadzīgas, nedz arī samērīgas.

| (128) | Ņemot vērā informāciju, kas sniegta no 122. apsvēruma līdz 127. apsvērumam, Komisija secina, ka attiecīgā nodokļu pasākuma selektivitāte neatbilst nodokļu sistēmas loģikai. Tāpēc uzskatāms, ka apstrīdētais pasākums rada selektīvu priekšrocību nekomerciāliem subjektiem, kas veic noteiktas darbības. |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā informāciju, kas sniegta no 122. apsvēruma līdz 127. apsvērumam, Komisija secina, ka attiecīgā nodokļu pasākuma selektivitāte neatbilst nodokļu sistēmas loģikai. Tāpēc uzskatāms, ka apstrīdētais pasākums rada selektīvu priekšrocību nekomerciāliem subjektiem, kas veic noteiktas darbības.

6.2.4.   Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences izkropļošana

| (129) | Līguma 107. panta 1. punktā ir aizliegts tāds atbalsts, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (54), lai valsts pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, Komisijai nav jākonstatē, ka atbalsts tiešām ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļo konkurenci, bet tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un traucēt konkurenci. Būtu arī jānorāda, kā paskaidrots 107. apsvērumā, ka, lai shēmu atzītu par valsts atbalstu, nav jāpierāda, ka visi individuālie atbalsta pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar šo shēmu, ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc, lai secinātu, ka shēma ietver atbalsta elementus Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, pietiek ar to, ka, to īstenojot, rodas par atbalstu uzskatāmas situācijas. |
| --- | --- |

(129)

Līguma 107. panta 1. punktā ir aizliegts tāds atbalsts, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (54), lai valsts pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, Komisijai nav jākonstatē, ka atbalsts tiešām ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļo konkurenci, bet tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un traucēt konkurenci. Būtu arī jānorāda, kā paskaidrots 107. apsvērumā, ka, lai shēmu atzītu par valsts atbalstu, nav jāpierāda, ka visi individuālie atbalsta pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar šo shēmu, ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc, lai secinātu, ka shēma ietver atbalsta elementus Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, pietiek ar to, ka, to īstenojot, rodas par atbalstu uzskatāmas situācijas.

| (130) | Attiecībā uz nosacījumu par ietekmi uz tirdzniecību dalībvalstu starpā no judikatūras izriet, ka atbalsts, ko dalībvalsts piešķīrusi kā nodokļu atvieglojumu atsevišķiem nodokļu maksātājiem, ir uzskatāms par tādu, kas var ietekmēt tirdzniecību un tādējādi atbilstošu šim nosacījumam, ja attiecīgie nodokļu maksātāji veic saimniecisku darbību, kas ir šīs tirdzniecības priekšmets, vai ja nevar izslēgt, ka tie ir citās dalībvalstīs dibinātu uzņēmumu konkurenti (55). Turklāt, ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma pozīciju, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, uzskatāms, ka atbalsts šos uzņēmumus ir ietekmējis. Uzņēmumam, kas saņem atbalstu, nav noteikti jādarbojas Savienības iekšējā tirgū. Dalībvalsts piešķirts atbalsts var uzņēmumam palīdzēt saglabāt vai paplašināt tā darbību iekšējā tirgū, tādā veidā samazinot citās dalībvalstīs dibinātu uzņēmumu iespējas iekļūt šīs dalībvalsts tirgū. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz nosacījumu par ietekmi uz tirdzniecību dalībvalstu starpā no judikatūras izriet, ka atbalsts, ko dalībvalsts piešķīrusi kā nodokļu atvieglojumu atsevišķiem nodokļu maksātājiem, ir uzskatāms par tādu, kas var ietekmēt tirdzniecību un tādējādi atbilstošu šim nosacījumam, ja attiecīgie nodokļu maksātāji veic saimniecisku darbību, kas ir šīs tirdzniecības priekšmets, vai ja nevar izslēgt, ka tie ir citās dalībvalstīs dibinātu uzņēmumu konkurenti (55). Turklāt, ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma pozīciju, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, uzskatāms, ka atbalsts šos uzņēmumus ir ietekmējis. Uzņēmumam, kas saņem atbalstu, nav noteikti jādarbojas Savienības iekšējā tirgū. Dalībvalsts piešķirts atbalsts var uzņēmumam palīdzēt saglabāt vai paplašināt tā darbību iekšējā tirgū, tādā veidā samazinot citās dalībvalstīs dibinātu uzņēmumu iespējas iekļūt šīs dalībvalsts tirgū.

| (131) | Attiecībā uz nosacījumu par konkurences izkropļošanu būtu jāatgādina, ka atbalsts, ar ko paredzēts uzņēmumu atbrīvot no izmaksām, kuras tam parasti bija jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību, principā rada konkurences nosacījumu izkropļojumu (56). |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz nosacījumu par konkurences izkropļošanu būtu jāatgādina, ka atbalsts, ar ko paredzēts uzņēmumu atbrīvot no izmaksām, kuras tam parasti bija jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību, principā rada konkurences nosacījumu izkropļojumu (56).

| (132) | Itālijas iestādes neiesniedza piezīmes par šo apsvērumu. Dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskata, ka atbrīvojums no ICI nevar būtiski iespaidot tirdzniecību vai izkropļot konkurenci, jo tas tiek piemērots, ņemot vērā shēmas labumguvēju īpašās iezīmes un to darbību īstenošanas veidu. |
| --- | --- |

(132)

Itālijas iestādes neiesniedza piezīmes par šo apsvērumu. Dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskata, ka atbrīvojums no ICI nevar būtiski iespaidot tirdzniecību vai izkropļot konkurenci, jo tas tiek piemērots, ņemot vērā shēmas labumguvēju īpašās iezīmes un to darbību īstenošanas veidu.

| (133) | Komisija nevar piekrist šo ieinteresēto personu viedoklim par to, ka attiecīgais atbrīvojums, ko piemēroja nekomerciāliem subjektiem, kuri darbojas vietējā līmenī, neradīja būtisku ietekmi uz tirdzniecību un konkurences izkropļojumus. Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai radītu nelabvēlīgu ietekmi uz tirdzniecību pietiek ar to, ka atbalstītais uzņēmums darbojas konkurencei atvērtā tirgū (importē vai eksportē preces vai arī sniedz pakalpojumus starptautiskā līmenī) (57). Nav būtiski, vai tiek ietekmēts vietējais, reģionālais, valsts vai arī Savienības tirgus. Izšķirīga nozīme ir nevis noteiktajam būtiskajam vai ģeogrāfiskajam tirgum, bet gan iespējamai nelabvēlīgai ietekmei uz iekšējo tirdzniecību Savienībā. Relatīvi mazais atbalsta apjoms vai tas, ka atbalstu saņēmušais uzņēmums ir relatīvi mazs, pats par sevi neizslēdz iespēju, ka var tikt iespaidota iekšējā tirdzniecība Savienībā (58). Patiesībā ne atbalsta nenozīmīgais apmērs, nedz arī atbalstīto uzņēmumu mazais lielums neizslēdz atbalsta esamību (59). |
| --- | --- |

(133)

Komisija nevar piekrist šo ieinteresēto personu viedoklim par to, ka attiecīgais atbrīvojums, ko piemēroja nekomerciāliem subjektiem, kuri darbojas vietējā līmenī, neradīja būtisku ietekmi uz tirdzniecību un konkurences izkropļojumus. Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai radītu nelabvēlīgu ietekmi uz tirdzniecību pietiek ar to, ka atbalstītais uzņēmums darbojas konkurencei atvērtā tirgū (importē vai eksportē preces vai arī sniedz pakalpojumus starptautiskā līmenī) (57). Nav būtiski, vai tiek ietekmēts vietējais, reģionālais, valsts vai arī Savienības tirgus. Izšķirīga nozīme ir nevis noteiktajam būtiskajam vai ģeogrāfiskajam tirgum, bet gan iespējamai nelabvēlīgai ietekmei uz iekšējo tirdzniecību Savienībā. Relatīvi mazais atbalsta apjoms vai tas, ka atbalstu saņēmušais uzņēmums ir relatīvi mazs, pats par sevi neizslēdz iespēju, ka var tikt iespaidota iekšējā tirdzniecība Savienībā (58). Patiesībā ne atbalsta nenozīmīgais apmērs, nedz arī atbalstīto uzņēmumu mazais lielums neizslēdz atbalsta esamību (59).

| (134) | Komisija norāda, ka attiecīgajā gadījumā vismaz dažas nozares, kam piemērots atbrīvojums no ICI, piemēram, izmitināšanas un veselības pakalpojumu jomas bija un joprojām ir iesaistītas konkurencē un tirdzniecībā Savienības tirgū. Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst judikatūras nosacījumiem, jo rada priekšrocību, kas izpaužas kā attiecīgo subjektu darbību finansēšana, atbrīvojot tos no izmaksām, kas tiem parastā situācijā būtu jāsedz. Tāpēc pasākums var izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(134)

Komisija norāda, ka attiecīgajā gadījumā vismaz dažas nozares, kam piemērots atbrīvojums no ICI, piemēram, izmitināšanas un veselības pakalpojumu jomas bija un joprojām ir iesaistītas konkurencē un tirdzniecībā Savienības tirgū. Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst judikatūras nosacījumiem, jo rada priekšrocību, kas izpaužas kā attiecīgo subjektu darbību finansēšana, atbrīvojot tos no izmaksām, kas tiem parastā situācijā būtu jāsedz. Tāpēc pasākums var izkropļot konkurenci.

| (135) | Tādējādi Komisija secina, ka attiecīgais pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(135)

Tādējādi Komisija secina, ka attiecīgais pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.5.   Secinājums par apstrīdētā pasākuma klasifikāciju

| (136) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka attiecīgais pasākums atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem un tāpēc būtu uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka attiecīgais pasākums atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem un tāpēc būtu uzskatāms par valsts atbalstu.

6.2.6.   Pasākuma atzīšana par jaunu atbalstu

| (137) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda uzskatu, ka Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzētais atbrīvojums no ICI ir uzskatāms par jaunu atbalstu. ICI nodoklis, ko reizi gadā maksā pašvaldībām, tika ieviests 1992. gadā. Komisijai par to netika paziņots, un Komisija to nav apstiprinājusi. Atbrīvojumu piemēroja plašam tādu darbību lokam, kas nodokļa ieviešanas brīdī bija atvērtas konkurencei. |
| --- | --- |

(137)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda uzskatu, ka Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzētais atbrīvojums no ICI ir uzskatāms par jaunu atbalstu. ICI nodoklis, ko reizi gadā maksā pašvaldībām, tika ieviests 1992. gadā. Komisijai par to netika paziņots, un Komisija to nav apstiprinājusi. Atbrīvojumu piemēroja plašam tādu darbību lokam, kas nodokļa ieviešanas brīdī bija atvērtas konkurencei.

| (138) | Itālija uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu paustā Komisijas nostāja ir nepareiza un ka, ja atbrīvojums no ICI būtu uzskatāms par atbalstu, tas būtu jāatzīst par pastāvošu atbalstu. Itālija ir pārliecināta, ka ICI ir loģisks iepriekšējo īpašumam piemēroto nodokļu turpinājums, kas nodrošina gan tiesisku, gan materiālu pēctecību. Nodokļu atbrīvojums, ko piemēro nekustamam īpašumam, kuru izmanto noteiktām darbībām ar lielu sociālo vērtību, ir bijis visu kopš 1931. gada — ilgi pirms EEK līguma stāšanās spēkā — ieviesto nekustamā īpašuma nodokļu noteikumu stūrakmens. |
| --- | --- |

(138)

Itālija uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu paustā Komisijas nostāja ir nepareiza un ka, ja atbrīvojums no ICI būtu uzskatāms par atbalstu, tas būtu jāatzīst par pastāvošu atbalstu. Itālija ir pārliecināta, ka ICI ir loģisks iepriekšējo īpašumam piemēroto nodokļu turpinājums, kas nodrošina gan tiesisku, gan materiālu pēctecību. Nodokļu atbrīvojums, ko piemēro nekustamam īpašumam, kuru izmanto noteiktām darbībām ar lielu sociālo vērtību, ir bijis visu kopš 1931. gada — ilgi pirms EEK līguma stāšanās spēkā — ieviesto nekustamā īpašuma nodokļu noteikumu stūrakmens.

| (139) | Itālijas iestādes arī apgalvo, ka atbildes par atbrīvojumu no ICI, kuras Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem un par kurām Itālija tika neoficiāli informēta, ir radījušas nekomerciālajiem subjektiem tiesisko paļāvību par atbrīvojuma no ICI atbilstību Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(139)

Itālijas iestādes arī apgalvo, ka atbildes par atbrīvojumu no ICI, kuras Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem un par kurām Itālija tika neoficiāli informēta, ir radījušas nekomerciālajiem subjektiem tiesisko paļāvību par atbrīvojuma no ICI atbilstību Savienības tiesību aktiem.

| (140) | Itālija iesniedza sīki izstrādātu aprakstu par nekustamā īpašuma nodokļiem, kas bija spēkā pirms ICI. Itālija 1931. gadā Vienotajā aktā par vietējām finansēm (Single Act on Local Finance) ieviesa īpašus un vispārējus nodokļu sistēmas uzlabojumus. Savukārt 1963. gadā ar 1963. gada 5. marta Likumu Nr. 246 tika ieviests nodoklis par ēku teritoriju novērtēšanu. Visbeidzot ar prezidenta 1972. gada 26. oktobra Dekrētu Nr. 643 tika ieviests nodoklis par nekustamā īpašuma novērtēšanu (tā sauktais INVIM). Aprēķinot īpašos un vispārējos nodokļu sistēmas uzlabojumus, tika ņemta vērā nekustamā īpašuma noteiktā vērtība. Arī 1963. gadā ieviestais nodoklis attiecās uz ēku teritoriju radīto kapitāla pieaugumu. Šim kapitāla pieaugumam piemēroja nodokli arī tad, kad īpašumi tika nodoti ar inter vivos rīkojumiem, un vispārēji ik pēc desmit gadiem periodā, kad subjektam piederēja attiecīgais nekustamais īpašums. Ar 1972. gadā ieviesto INVIM tika aizstāts gan 1931. gadā, gan 1963. gadā ieviestais nodoklis. Saskaņā ar tiesību aktu par INVIM nodokli piemēroja personām, kas nodeva īpašumu par atlīdzību, vai īpašuma pārņēmējiem, kas to saņēma bez maksas, un nodokli iekasēja ik pēc desmit gadiem. INVIM tika atcelts, kad ieviesa ICI. Itālija uzskata, ka šī analīze apliecina dažādo, kopš 1931. gada ieviesto nekustamā īpašuma nodokļa instrumentu ciešo pēctecību. Itālija arī norāda, ka noteikumos par nekustamā īpašuma atbrīvošanu no nodokļa vienmēr ir ņemts vērā to subjektu darbības veids, kuriem ir tiesības uz šo atbrīvojumu. Pēdējo gadu laikā vērojamais no nodokļa atbrīvoto personu kategoriju skaita pieaugums ir izskaidrojams ar to, ka ir palielinājies to subjektu skaits, kas veic sabiedriskas nozīmes darbības. |
| --- | --- |

(140)

Itālija iesniedza sīki izstrādātu aprakstu par nekustamā īpašuma nodokļiem, kas bija spēkā pirms ICI. Itālija 1931. gadā Vienotajā aktā par vietējām finansēm (Single Act on Local Finance) ieviesa īpašus un vispārējus nodokļu sistēmas uzlabojumus. Savukārt 1963. gadā ar 1963. gada 5. marta Likumu Nr. 246 tika ieviests nodoklis par ēku teritoriju novērtēšanu. Visbeidzot ar prezidenta 1972. gada 26. oktobra Dekrētu Nr. 643 tika ieviests nodoklis par nekustamā īpašuma novērtēšanu (tā sauktais INVIM). Aprēķinot īpašos un vispārējos nodokļu sistēmas uzlabojumus, tika ņemta vērā nekustamā īpašuma noteiktā vērtība. Arī 1963. gadā ieviestais nodoklis attiecās uz ēku teritoriju radīto kapitāla pieaugumu. Šim kapitāla pieaugumam piemēroja nodokli arī tad, kad īpašumi tika nodoti ar inter vivos rīkojumiem, un vispārēji ik pēc desmit gadiem periodā, kad subjektam piederēja attiecīgais nekustamais īpašums. Ar 1972. gadā ieviesto INVIM tika aizstāts gan 1931. gadā, gan 1963. gadā ieviestais nodoklis. Saskaņā ar tiesību aktu par INVIM nodokli piemēroja personām, kas nodeva īpašumu par atlīdzību, vai īpašuma pārņēmējiem, kas to saņēma bez maksas, un nodokli iekasēja ik pēc desmit gadiem. INVIM tika atcelts, kad ieviesa ICI. Itālija uzskata, ka šī analīze apliecina dažādo, kopš 1931. gada ieviesto nekustamā īpašuma nodokļa instrumentu ciešo pēctecību. Itālija arī norāda, ka noteikumos par nekustamā īpašuma atbrīvošanu no nodokļa vienmēr ir ņemts vērā to subjektu darbības veids, kuriem ir tiesības uz šo atbrīvojumu. Pēdējo gadu laikā vērojamais no nodokļa atbrīvoto personu kategoriju skaita pieaugums ir izskaidrojams ar to, ka ir palielinājies to subjektu skaits, kas veic sabiedriskas nozīmes darbības.

| (141) | Komisija uzskata, ka Itālijas iestāžu argumenti nav pareizi. Pirmkārt, Komisija norāda, ka ICI pilnīgi atšķiras no iepriekšējiem īpašuma nodokļiem, ko tas aizstāj. Jebkurā gadījumā starp ICI un iepriekšējiem nekustamā īpašuma nodokļiem pastāv vairākas būtiskas atšķirības — atšķiras ar nodokli apliekamās personas, nodokļa bāze un šo nodokļu saistību iemesli. Piemēram, pirms ICI ieviešanas nekustamā īpašuma nodokļus aprēķināja, ņemot vērā nekustamā īpašuma radīto kapitāla pieaugumu, savukārt ICI aprēķināja, pamatojoties uz nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību. Turklāt INVIM piemēroja īpašuma nodevējam, kas par to saņēma atlīdzību, vai īpašuma pārņēmējam, kas to saņēma bez maksas, savukārt ICI bija jāmaksā ikvienai fiziskai un juridiskai personai, kam piederēja nekustamais īpašums. Visbeidzot, INVIM parasti maksāja ik pēc desmit gadiem, bet ICI bija jāmaksā katru gadu. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka laika gaitā veiktie grozījumi, jo īpaši ar tiesību aktu par ICI izdarītie grozījumi, ietekmē sākotnējās shēmas būtību un nav no tās nodalāmi, tāpēc sākotnējā shēma ir pārveidota par jauna atbalsta shēmu (60). Komisijai nav iemesla pārskatīt lēmumā par procedūras sākšanu pausto nostāju, un tā apstiprina, ka atbrīvojums no ICI ir uzskatāms par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(141)

Komisija uzskata, ka Itālijas iestāžu argumenti nav pareizi. Pirmkārt, Komisija norāda, ka ICI pilnīgi atšķiras no iepriekšējiem īpašuma nodokļiem, ko tas aizstāj. Jebkurā gadījumā starp ICI un iepriekšējiem nekustamā īpašuma nodokļiem pastāv vairākas būtiskas atšķirības — atšķiras ar nodokli apliekamās personas, nodokļa bāze un šo nodokļu saistību iemesli. Piemēram, pirms ICI ieviešanas nekustamā īpašuma nodokļus aprēķināja, ņemot vērā nekustamā īpašuma radīto kapitāla pieaugumu, savukārt ICI aprēķināja, pamatojoties uz nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību. Turklāt INVIM piemēroja īpašuma nodevējam, kas par to saņēma atlīdzību, vai īpašuma pārņēmējam, kas to saņēma bez maksas, savukārt ICI bija jāmaksā ikvienai fiziskai un juridiskai personai, kam piederēja nekustamais īpašums. Visbeidzot, INVIM parasti maksāja ik pēc desmit gadiem, bet ICI bija jāmaksā katru gadu. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka laika gaitā veiktie grozījumi, jo īpaši ar tiesību aktu par ICI izdarītie grozījumi, ietekmē sākotnējās shēmas būtību un nav no tās nodalāmi, tāpēc sākotnējā shēma ir pārveidota par jauna atbalsta shēmu (60). Komisijai nav iemesla pārskatīt lēmumā par procedūras sākšanu pausto nostāju, un tā apstiprina, ka atbrīvojums no ICI ir uzskatāms par jaunu atbalstu.

| (142) | Par ICI pasākuma iespējamo apstiprinājumu Komisija norāda, ka ne Komisija, nedz arī Padome nav apstiprinājušas attiecīgo atbalstu. Pretējā gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu atbalstu uzskatītu par pastāvošu atbalstu. Turklāt vēstules, kuras pirms lēmuma par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējiem nosūtīja, īstenojot administratīvo procedūru, un kurās izklāstīts Komisijas sākotnējais izvērtējums, nevar uzskatīt par līdzvērtīgām Komisijas lēmumiem. Pasākumu var uzskatīt par pastāvošu atbalstu saskaņā ar minētās regulas 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu tikai tad, ja to ar skaidru lēmumu jau ir apstiprinājusi Komisija vai Padome. Jebkurā gadījumā vēstuli, ko 2010. gada 15. februārī nosūtīja sūdzības iesniedzējiem, abi sūdzības iesniedzēji apstrīdēja Vispārējā tiesā, un tajā paustā nostāja nekļuva par galīgo nostāju; attiecīgā tiesvedība tika pārtraukta tikai pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu. Tāpēc Komisija secina, ka Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu nepiemēro, ja Komisija vai Padome nav pieņēmusi attiecīgu lēmumu. Tāpēc attiecīgais atbalsts nav uzskatāms par pastāvošu atbalstu, gluži pretēji, tas ir jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(142)

Par ICI pasākuma iespējamo apstiprinājumu Komisija norāda, ka ne Komisija, nedz arī Padome nav apstiprinājušas attiecīgo atbalstu. Pretējā gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu atbalstu uzskatītu par pastāvošu atbalstu. Turklāt vēstules, kuras pirms lēmuma par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējiem nosūtīja, īstenojot administratīvo procedūru, un kurās izklāstīts Komisijas sākotnējais izvērtējums, nevar uzskatīt par līdzvērtīgām Komisijas lēmumiem. Pasākumu var uzskatīt par pastāvošu atbalstu saskaņā ar minētās regulas 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu tikai tad, ja to ar skaidru lēmumu jau ir apstiprinājusi Komisija vai Padome. Jebkurā gadījumā vēstuli, ko 2010. gada 15. februārī nosūtīja sūdzības iesniedzējiem, abi sūdzības iesniedzēji apstrīdēja Vispārējā tiesā, un tajā paustā nostāja nekļuva par galīgo nostāju; attiecīgā tiesvedība tika pārtraukta tikai pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu. Tāpēc Komisija secina, ka Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta ii) apakšpunktu nepiemēro, ja Komisija vai Padome nav pieņēmusi attiecīgu lēmumu. Tāpēc attiecīgais atbalsts nav uzskatāms par pastāvošu atbalstu, gluži pretēji, tas ir jauns atbalsts.

6.2.7.   Saderība

| (143) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda uzskatu, ka uz attiecīgo atbalsta shēmu neattiecas neviens no Līguma 107. panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem un ka Itālijas iestādes nav pierādījušas, ka šo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(143)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda uzskatu, ka uz attiecīgo atbalsta shēmu neattiecas neviens no Līguma 107. panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem un ka Itālijas iestādes nav pierādījušas, ka šo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

| (144) | Procedūras gaitā Itālijas iestādes nesniedza argumentus, kas liecinātu, ka uz attiecīgo shēmu attiektos Līguma 107. panta 2. un 3. punktā un 106. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi. Dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskatīja, ka atbalsta shēma ir saderīga ar Līguma 106. panta 2. punktu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tās uzskatīja, ka atbrīvojums ir jāpiemēro darbībām, ko veic sabiedrības interesēs un ievērojot solidaritātes principu. Savukārt abi sūdzības iesniedzēji bija pārliecināti, ka atbalsta shēma neatbilst nevienam no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(144)

Procedūras gaitā Itālijas iestādes nesniedza argumentus, kas liecinātu, ka uz attiecīgo shēmu attiektos Līguma 107. panta 2. un 3. punktā un 106. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi. Dažas no 78 ieinteresētajām personām uzskatīja, ka atbalsta shēma ir saderīga ar Līguma 106. panta 2. punktu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tās uzskatīja, ka atbrīvojums ir jāpiemēro darbībām, ko veic sabiedrības interesēs un ievērojot solidaritātes principu. Savukārt abi sūdzības iesniedzēji bija pārliecināti, ka atbalsta shēma neatbilst nevienam no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem.

| (145) | Komisija uzskata, ka uz šo gadījumu neattiecas Līguma 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi, kas attiecas uz sociālu atbalstu, kuru piešķir individuāliem patērētājiem, atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un atbalstu, ko sniedz dažiem Vācijas Federatīvās Republikas apvidiem. |
| --- | --- |

(145)

Komisija uzskata, ka uz šo gadījumu neattiecas Līguma 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi, kas attiecas uz sociālu atbalstu, kuru piešķir individuāliem patērētājiem, atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un atbalstu, ko sniedz dažiem Vācijas Federatīvās Republikas apvidiem.

| (146) | Šajā gadījumā nevar piemērot arī Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto izņēmumu, ar ko tiek atļauts atbalsts, kurš veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, un 349. pantā minētajos reģionos, ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli. Nevar arī uzskatīt, ka attiecīgais pasākums veicinātu kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērstu nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā, kā noteikts Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(146)

Šajā gadījumā nevar piemērot arī Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto izņēmumu, ar ko tiek atļauts atbalsts, kurš veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, un 349. pantā minētajos reģionos, ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli. Nevar arī uzskatīt, ka attiecīgais pasākums veicinātu kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērstu nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā, kā noteikts Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (147) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu var uzskatīt tādu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Taču Komisija nav saņēmusi faktisku informāciju, ar ko izvērtēt, vai atbrīvojums no nodokļa, ko piešķīra izvērtētā pasākuma ietvaros, bija saistīts ar īpašiem ieguldījumiem vai projektiem, kam drīkst piešķirt atbalstu saskaņā ar ES noteikumiem un pamatnostādnēm, vai citā veidā tieši atbilda Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Tāpēc Komisija nevar piekrist trešām personām, kuras apgalvo, ka pasākums atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ņemot vērā vajadzību atļaut nekomerciāliem subjektiem veikt darbības, kuru pamatā ir solidaritātes princips un kurām ir liela sociālā vērtība. Turklāt, ņemot vērā attiecīgo priekšrocību, kas ir vienkārši saistīta ar nodokļu saistību apmēru, kurš jāmaksā par subjektam piederošu nekustamo īpašumu, nevar secināt, ka tā visos gadījumos būtu vajadzīga un samērīga, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķi. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nav uzskatāms par saderīgu ar kādu no pamatnostādnēm, kas izriet no Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu var uzskatīt tādu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Taču Komisija nav saņēmusi faktisku informāciju, ar ko izvērtēt, vai atbrīvojums no nodokļa, ko piešķīra izvērtētā pasākuma ietvaros, bija saistīts ar īpašiem ieguldījumiem vai projektiem, kam drīkst piešķirt atbalstu saskaņā ar ES noteikumiem un pamatnostādnēm, vai citā veidā tieši atbilda Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Tāpēc Komisija nevar piekrist trešām personām, kuras apgalvo, ka pasākums atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ņemot vērā vajadzību atļaut nekomerciāliem subjektiem veikt darbības, kuru pamatā ir solidaritātes princips un kurām ir liela sociālā vērtība. Turklāt, ņemot vērā attiecīgo priekšrocību, kas ir vienkārši saistīta ar nodokļu saistību apmēru, kurš jāmaksā par subjektam piederošu nekustamo īpašumu, nevar secināt, ka tā visos gadījumos būtu vajadzīga un samērīga, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķi. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nav uzskatāms par saderīgu ar kādu no pamatnostādnēm, kas izriet no Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta.

| (148) | Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu var uzskatīt tādu atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Savienībā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka attiecībā uz atsevišķiem subjektiem, piemēram, nekomerciāliem subjektiem, kas darbojas tikai izglītības, kultūras un atpūtas jomās, nevar a priori izslēgt, ka to mērķis varētu būt veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu un ka tāpēc tie varētu atbilst Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktam. Tomēr ne Itālija, nedz arī kāda no ieinteresētajām personām Komisijai nesniedza informāciju, ar ko varētu pierādīt attiecīgā noteiktu subjektu labā īstenotā pasākuma atbilstību Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktam (61). Turklāt šajā kontekstā, ņemot vērā priekšrocības veidu, nav iespējams uzskatīt, ka atbalsts būtu vajadzīgs un samērīgs visos gadījumos. |
| --- | --- |

(148)

Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu var uzskatīt tādu atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Savienībā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka attiecībā uz atsevišķiem subjektiem, piemēram, nekomerciāliem subjektiem, kas darbojas tikai izglītības, kultūras un atpūtas jomās, nevar a priori izslēgt, ka to mērķis varētu būt veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu un ka tāpēc tie varētu atbilst Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktam. Tomēr ne Itālija, nedz arī kāda no ieinteresētajām personām Komisijai nesniedza informāciju, ar ko varētu pierādīt attiecīgā noteiktu subjektu labā īstenotā pasākuma atbilstību Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktam (61). Turklāt šajā kontekstā, ņemot vērā priekšrocības veidu, nav iespējams uzskatīt, ka atbalsts būtu vajadzīgs un samērīgs visos gadījumos.

| (149) | Visbeidzot lēmumā par procedūras sākšanu Komisija neizslēdza iespējamību, ka atsevišķas darbības, uz ko attiecas šis pasākums, saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem varētu atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un spriedumu Altmark lietā. Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka Komisijai būtu jāvērtē pasākums, ņemot vērā Līguma 106. panta 2. punktu, taču nesniedza atbilstīgu informāciju, ko varētu izmantot analīzē. Abi sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka pasākums neatbilst sprieduma kritērijiem Altmark lietā. Tomēr, tā kā ne Itālija, nedz arī ieinteresētās personas nesniedza informāciju, ko Komisija varētu izmantot, lai novērtētu pasākumu saistībā ar 106. panta 2. punktu, Komisija secina, ka nevar noteikt, vai kādu no attiecīgajām darbībām varētu atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu atbilstīgi šim pantam. Vēlreiz jānorāda, ka nevar noteikt, vai katrā atsevišķā gadījumā atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs, lai segtu izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības vai sniedzot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. |
| --- | --- |

(149)

Visbeidzot lēmumā par procedūras sākšanu Komisija neizslēdza iespējamību, ka atsevišķas darbības, uz ko attiecas šis pasākums, saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem varētu atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un spriedumu Altmark lietā. Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka Komisijai būtu jāvērtē pasākums, ņemot vērā Līguma 106. panta 2. punktu, taču nesniedza atbilstīgu informāciju, ko varētu izmantot analīzē. Abi sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka pasākums neatbilst sprieduma kritērijiem Altmark lietā. Tomēr, tā kā ne Itālija, nedz arī ieinteresētās personas nesniedza informāciju, ko Komisija varētu izmantot, lai novērtētu pasākumu saistībā ar 106. panta 2. punktu, Komisija secina, ka nevar noteikt, vai kādu no attiecīgajām darbībām varētu atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu atbilstīgi šim pantam. Vēlreiz jānorāda, ka nevar noteikt, vai katrā atsevišķā gadījumā atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs, lai segtu izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības vai sniedzot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus.

| (150) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka attiecīgā atbalsta shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka attiecīgā atbalsta shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

6.3.   TUIR 149. panta 4. punkts

| (151) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums varētu būt valsts atbalsts. Šajā sadaļā Komisija izvērtēs, vai TUIR 149. panta 4. punkts ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(151)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums varētu būt valsts atbalsts. Šajā sadaļā Komisija izvērtēs, vai TUIR 149. panta 4. punkts ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (152) | Itālijas iestādes paskaidroja, ka TUIR 149. panta 2. punktā ir sniegts neizsmeļošs tādu parametru uzskaitījums, ko var ņemt vērā (62), lai konstatētu, vai subjekts ir komerciāls. Ja subjekts atbilst vienam vai vairākiem minētajiem nosacījumiem, tas uzreiz nenozīmē, ka subjekts zaudē nekomerciāla subjekta statusu (jo šos parametrus nevar uzskatīt par likumiskiem pieņēmumiem), bet drīzāk liecina par to, ka subjekta darbība varētu būt komerciāla. Par garīdzniecības iestādēm, kam piešķirts civils statuss, Itālija norādīja, ka Ieņēmumu dienesta 1998. gada 12. maija Apkārtrakstā Nr. 124/E tika paskaidrots, ka garīdzniecības iestādēm piemēro nekomerciāliem subjektiem piešķirtos nodokļu atvieglojumus tikai tad, ja komerciālas darbības nav to galvenais darbības mērķis. Jebkurā gadījumā garīdzniecības iestādēm, kam piešķirts civils statuss, par prioritāti jānosaka institucionālas darbības, kas galvenokārt saistītas ar ideoloģisku pārliecību. Tāpēc ar TUIR 149. panta 4. punktu tiek izslēgta konkrētu 149. panta 1. un 2. punktā noteiktu laika un darbības parametru piemērošana garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem, taču ar to netiek izslēgta iespējamība, ka šīs iestādes varētu zaudēt nekomerciāla subjekta statusu. |
| --- | --- |

(152)

Itālijas iestādes paskaidroja, ka TUIR 149. panta 2. punktā ir sniegts neizsmeļošs tādu parametru uzskaitījums, ko var ņemt vērā (62), lai konstatētu, vai subjekts ir komerciāls. Ja subjekts atbilst vienam vai vairākiem minētajiem nosacījumiem, tas uzreiz nenozīmē, ka subjekts zaudē nekomerciāla subjekta statusu (jo šos parametrus nevar uzskatīt par likumiskiem pieņēmumiem), bet drīzāk liecina par to, ka subjekta darbība varētu būt komerciāla. Par garīdzniecības iestādēm, kam piešķirts civils statuss, Itālija norādīja, ka Ieņēmumu dienesta 1998. gada 12. maija Apkārtrakstā Nr. 124/E tika paskaidrots, ka garīdzniecības iestādēm piemēro nekomerciāliem subjektiem piešķirtos nodokļu atvieglojumus tikai tad, ja komerciālas darbības nav to galvenais darbības mērķis. Jebkurā gadījumā garīdzniecības iestādēm, kam piešķirts civils statuss, par prioritāti jānosaka institucionālas darbības, kas galvenokārt saistītas ar ideoloģisku pārliecību. Tāpēc ar TUIR 149. panta 4. punktu tiek izslēgta konkrētu 149. panta 1. un 2. punktā noteiktu laika un darbības parametru piemērošana garīdzniecības iestādēm un amatieru sporta klubiem, taču ar to netiek izslēgta iespējamība, ka šīs iestādes varētu zaudēt nekomerciāla subjekta statusu.

| (153) | Itālijas iestādes uzsvēra, ka pasākuma mērķis ir saglabāt CONI (Itālijas Valsts olimpiskās komitejas) ekskluzīvo atbildību par amatieru sporta klubiem un Iekšlietu ministrijas ekskluzīvo atbildību par garīdzniecības iestādēm. |
| --- | --- |

(153)

Itālijas iestādes uzsvēra, ka pasākuma mērķis ir saglabāt CONI (Itālijas Valsts olimpiskās komitejas) ekskluzīvo atbildību par amatieru sporta klubiem un Iekšlietu ministrijas ekskluzīvo atbildību par garīdzniecības iestādēm.

| (154) | Ar 1985. gada 20. maija Likumu Nr. 222, ar ko īsteno Itālijas un Vatikāna starptautiskos nolīgumus, inter alia reglamentē Iekšlietu ministrijai piešķirtās pilnvaras attiecībā uz garīdzniecības iestādēm. Itālija uzsvēra, ka Iekšlietu ministrijai ir ekskluzīva kompetence gan piešķirt garīdzniecības iestādēm civilu statusu, gan to anulēt (63). Tāpēc TUIR 149. panta 4. punktā tiek apstiprināta šī ekskluzīvā kompetence, neatļaujot nodokļu iestādēm netieši anulēt garīdzniecības iestādēm piešķirto civilo statusu. Ja Iekšlietu ministrija anulētu garīdzniecības iestādei piešķirto civilo statusu, šī iestāde zaudētu nekomerciāla subjekta statusu un vairs nevarētu izmantot nekomerciāliem subjektiem piemērotos nodokļu atvieglojumus. Saskaņā ar prezidenta Dekrētu Nr. 361/2000 Iekšlietu ministrija, izmantojot Prefetti, arī pārbauda, vai garīdzniecības iestādes turpina ievērot prasības, kas jāizpilda, lai saglabātu savu civilo statusu. |
| --- | --- |

(154)

Ar 1985. gada 20. maija Likumu Nr. 222, ar ko īsteno Itālijas un Vatikāna starptautiskos nolīgumus, inter alia reglamentē Iekšlietu ministrijai piešķirtās pilnvaras attiecībā uz garīdzniecības iestādēm. Itālija uzsvēra, ka Iekšlietu ministrijai ir ekskluzīva kompetence gan piešķirt garīdzniecības iestādēm civilu statusu, gan to anulēt (63). Tāpēc TUIR 149. panta 4. punktā tiek apstiprināta šī ekskluzīvā kompetence, neatļaujot nodokļu iestādēm netieši anulēt garīdzniecības iestādēm piešķirto civilo statusu. Ja Iekšlietu ministrija anulētu garīdzniecības iestādei piešķirto civilo statusu, šī iestāde zaudētu nekomerciāla subjekta statusu un vairs nevarētu izmantot nekomerciāliem subjektiem piemērotos nodokļu atvieglojumus. Saskaņā ar prezidenta Dekrētu Nr. 361/2000 Iekšlietu ministrija, izmantojot Prefetti, arī pārbauda, vai garīdzniecības iestādes turpina ievērot prasības, kas jāizpilda, lai saglabātu savu civilo statusu.

| (155) | Attiecībā uz amatieru sporta klubiem Itālija apstiprināja, ka CONI ir vienīgā struktūra, kas var pārbaudīt, vai tie efektīvi darbojas sporta jomā. Itālijas iestādes arī paskaidroja, ka amatieru sporta klubi var zaudēt nekomerciāla subjekta statusu, ja CONI secinās, ka tie neveic ar amatieru sportu saistītas darbības. Amatieru sporta klubiem ir jānodod savi nodokļu dati īpašā EAS veidlapā (64). Taču šī veidlapa nav jāiesniedz, ja amatieru sporta klubi neveic komerciālas darbības. Ņemot vērā iepriekš minēto, Itālijas iestādes ir ieviesušas attiecīgus instrumentus, ar ko pārbaudīt amatieru sporta klubu veiktās darbības, tostarp arī saistībā ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz amatieru sporta klubiem Itālija apstiprināja, ka CONI ir vienīgā struktūra, kas var pārbaudīt, vai tie efektīvi darbojas sporta jomā. Itālijas iestādes arī paskaidroja, ka amatieru sporta klubi var zaudēt nekomerciāla subjekta statusu, ja CONI secinās, ka tie neveic ar amatieru sportu saistītas darbības. Amatieru sporta klubiem ir jānodod savi nodokļu dati īpašā EAS veidlapā (64). Taču šī veidlapa nav jāiesniedz, ja amatieru sporta klubi neveic komerciālas darbības. Ņemot vērā iepriekš minēto, Itālijas iestādes ir ieviesušas attiecīgus instrumentus, ar ko pārbaudīt amatieru sporta klubu veiktās darbības, tostarp arī saistībā ar nodokļiem.

| (156) | Itālija arī paskaidroja, ka nodokļu iestādes nekavējoties informētu Iekšlietu ministriju vai CONI, ja uzzinātu, ka garīdzniecības iestādes un amatieru sporta klubi veic galvenokārt komerciālas darbības. Iekšlietu ministrija un CONI arī pašas veic pārbaudes, kas izriet no tām uzticētajām likumiskajām pilnvarām. Savukārt nodokļu iestādes gādā, lai attiecīgā nekomerciālā subjekta iesniegtā nodokļu deklarācija tiktu izlabota, un pieprasa atgūt nodokļu starpību. |
| --- | --- |

(156)

Itālija arī paskaidroja, ka nodokļu iestādes nekavējoties informētu Iekšlietu ministriju vai CONI, ja uzzinātu, ka garīdzniecības iestādes un amatieru sporta klubi veic galvenokārt komerciālas darbības. Iekšlietu ministrija un CONI arī pašas veic pārbaudes, kas izriet no tām uzticētajām likumiskajām pilnvarām. Savukārt nodokļu iestādes gādā, lai attiecīgā nekomerciālā subjekta iesniegtā nodokļu deklarācija tiktu izlabota, un pieprasa atgūt nodokļu starpību.

| (157) | Itālijas iestādes apstiprināja, ka nekomerciālo subjektu nodokļu kontroles procedūras tiešām tika īstenotas (65). Saistībā ar to Ieņēmumu dienests nesen izdeva īpašus norādījumus, kas reģionālajiem birojiem jāievēro attiecībā uz nekomerciāliem subjektiem (66). Iekšlietu ministrija ir arī veikusi vairākas garīdzniecības iestāžu ex officio pārbaudes, taču nav konstatējusi pārkāpumus. |
| --- | --- |

(157)

Itālijas iestādes apstiprināja, ka nekomerciālo subjektu nodokļu kontroles procedūras tiešām tika īstenotas (65). Saistībā ar to Ieņēmumu dienests nesen izdeva īpašus norādījumus, kas reģionālajiem birojiem jāievēro attiecībā uz nekomerciāliem subjektiem (66). Iekšlietu ministrija ir arī veikusi vairākas garīdzniecības iestāžu ex officio pārbaudes, taču nav konstatējusi pārkāpumus.

| (158) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ir ieviesti juridiskie instrumenti, ar ko novērst vai pārtraukt garīdzniecības iestāžu un amatieru sporta klubu nekomerciāla subjekta statusa ļaunprātīgu izmantošanu. Itālijas iestādes arī ir pierādījušas, ka kompetentās iestādes īsteno savas kontroles pilnvaras un ka gan garīdzniecības iestādes, gan amatieru sporta klubi var zaudēt nekomerciāla subjekta statusu, ja tie veic galvenokārt saimnieciskas darbības. Tādējādi garīdzniecības iestādes un amatieru sporta klubi var zaudēt to tiesības uz nekomerciāliem subjektiem piemērotajiem nodokļu atvieglojumiem. Tādējādi — pretēji sūdzības iesniedzēju apgalvotajam — nekomerciāla subjekta statuss nav “pastāvīgs”. Tas vien, ka tiek piemērotas īpašas procedūras pārbaudēm, ko veic garīdzniecības iestādēs, kurām piešķirts civils statuss, un amatieru sporta klubos, nerada priekšrocību. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ir ieviesti juridiskie instrumenti, ar ko novērst vai pārtraukt garīdzniecības iestāžu un amatieru sporta klubu nekomerciāla subjekta statusa ļaunprātīgu izmantošanu. Itālijas iestādes arī ir pierādījušas, ka kompetentās iestādes īsteno savas kontroles pilnvaras un ka gan garīdzniecības iestādes, gan amatieru sporta klubi var zaudēt nekomerciāla subjekta statusu, ja tie veic galvenokārt saimnieciskas darbības. Tādējādi garīdzniecības iestādes un amatieru sporta klubi var zaudēt to tiesības uz nekomerciāliem subjektiem piemērotajiem nodokļu atvieglojumiem. Tādējādi — pretēji sūdzības iesniedzēju apgalvotajam — nekomerciāla subjekta statuss nav “pastāvīgs”. Tas vien, ka tiek piemērotas īpašas procedūras pārbaudēm, ko veic garīdzniecības iestādēs, kurām piešķirts civils statuss, un amatieru sporta klubos, nerada priekšrocību.

| (159) | Tāpēc Komisija secina, ka TUIR 149. panta 4. punkts nerada garīdzniecības iestādēm vai amatieru sporta klubiem selektīvu priekšrocību. Tādējādi šis pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(159)

Tāpēc Komisija secina, ka TUIR 149. panta 4. punkts nerada garīdzniecības iestādēm vai amatieru sporta klubiem selektīvu priekšrocību. Tādējādi šis pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.4.   Atbrīvojums no IMU

| (160) | Pēc IMU — jaunā pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, ar ko aizstāja ICI, — ieviešanas, ņemot vērā Itālijas iestāžu prasību un sūdzības iesniedzēju piezīmes par jauno tiesību aktu, Komisija piekrita pārbaudīt, vai noteikumiem par valsts atbalstu atbilst tādu nekomerciālu subjektu atbrīvošana no jaunā IMU, kuri veic noteiktas darbības. Tāpēc Komisija izvērtēs, vai attiecīgais atbrīvojums no IMU ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(160)

Pēc IMU — jaunā pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, ar ko aizstāja ICI, — ieviešanas, ņemot vērā Itālijas iestāžu prasību un sūdzības iesniedzēju piezīmes par jauno tiesību aktu, Komisija piekrita pārbaudīt, vai noteikumiem par valsts atbalstu atbilst tādu nekomerciālu subjektu atbrīvošana no jaunā IMU, kuri veic noteiktas darbības. Tāpēc Komisija izvērtēs, vai attiecīgais atbrīvojums no IMU ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (161) | Komisija norāda, ka no datuma, kurā stājās spēkā Dekrētlikums Nr. 1/2012, kas pārveidots par Likumu Nr. 27/2012, Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nekustamajam īpašumam, kas pieder nekomerciāliem subjektiem, piemēro tikai tad, ja tajā uzskaitītās darbības ir nekomerciālas. Nosacījumi par ēku “izmantošanu dažādiem mērķiem” gan gadījumos, kad atsevišķām ēku daļām ir autonomas funkcijas un ieņēmumi, gan tad, ja attiecīgajiem subjektiem ir jāiesniedz deklarācija, būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(161)

Komisija norāda, ka no datuma, kurā stājās spēkā Dekrētlikums Nr. 1/2012, kas pārveidots par Likumu Nr. 27/2012, Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nekustamajam īpašumam, kas pieder nekomerciāliem subjektiem, piemēro tikai tad, ja tajā uzskaitītās darbības ir nekomerciālas. Nosacījumi par ēku “izmantošanu dažādiem mērķiem” gan gadījumos, kad atsevišķām ēku daļām ir autonomas funkcijas un ieņēmumi, gan tad, ja attiecīgajiem subjektiem ir jāiesniedz deklarācija, būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra.

| (162) | Komisija uzskata, ka saskaņā ar jaunajiem noteikumiem atbrīvojums ir garantēts tikai tad, ja netiek veiktas komerciālas darbības. Tāpēc vairs nebūs iespējamas ICI tiesību aktos pieļautās “hibrīdsituācijas”, kad atsevišķās ēkās, kurām varēja piemērot atbrīvojumu no nodokļa, tika veiktas komerciālas darbības. |
| --- | --- |

(162)

Komisija uzskata, ka saskaņā ar jaunajiem noteikumiem atbrīvojums ir garantēts tikai tad, ja netiek veiktas komerciālas darbības. Tāpēc vairs nebūs iespējamas ICI tiesību aktos pieļautās “hibrīdsituācijas”, kad atsevišķās ēkās, kurām varēja piemērot atbrīvojumu no nodokļa, tika veiktas komerciālas darbības.

| (163) | Vispārīgi izsakoties, jēdziena “saimnieciska darbība” interpretācija inter alia ir atkarīga no konkrētiem apstākļiem, veida, kā attiecīgo darbību organizē valsts, un tās organizēšanas konteksta. Lai noteiktu, vai darbība nav saimnieciska, saskaņā ar Savienības judikatūru ir jāpārbauda tās veids, mērķis un noteikumi, ar ko šo darbību reglamentē. Ar to, ka atsevišķas darbības var atzīt par “sociālām”, nepietiek, lai izslēgtu to saimniecisko raksturu. Tomēr Tiesa ir arī atzinusi, ka atsevišķas darbības, kam ir tikai sociāla funkcija, var uzskatīt par tādām, kurām nav ekonomiska rakstura, jo īpaši ar valsts pamatuzdevumiem un pienākumiem saistītās jomās. |
| --- | --- |

(163)

Vispārīgi izsakoties, jēdziena “saimnieciska darbība” interpretācija inter alia ir atkarīga no konkrētiem apstākļiem, veida, kā attiecīgo darbību organizē valsts, un tās organizēšanas konteksta. Lai noteiktu, vai darbība nav saimnieciska, saskaņā ar Savienības judikatūru ir jāpārbauda tās veids, mērķis un noteikumi, ar ko šo darbību reglamentē. Ar to, ka atsevišķas darbības var atzīt par “sociālām”, nepietiek, lai izslēgtu to saimniecisko raksturu. Tomēr Tiesa ir arī atzinusi, ka atsevišķas darbības, kam ir tikai sociāla funkcija, var uzskatīt par tādām, kurām nav ekonomiska rakstura, jo īpaši ar valsts pamatuzdevumiem un pienākumiem saistītās jomās.

| (164) | Taču attiecībā uz IMU Komisija uzskata, ka vispirms jānosaka, vai Itālijas tiesību aktos paredzētie kritēriji, ko izmanto, lai izslēgtu tādu darbību komerciālo raksturu, kurām var piemērot atbrīvojumu no IMU, atbilst Savienības tiesību aktu nosacījumiem par darbību, kas nav ekonomiska rakstura darbība. |
| --- | --- |

(164)

Taču attiecībā uz IMU Komisija uzskata, ka vispirms jānosaka, vai Itālijas tiesību aktos paredzētie kritēriji, ko izmanto, lai izslēgtu tādu darbību komerciālo raksturu, kurām var piemērot atbrīvojumu no IMU, atbilst Savienības tiesību aktu nosacījumiem par darbību, kas nav ekonomiska rakstura darbība.

| (165) | Saistībā ar to, kā iepriekš ilustrēts 82. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, Itālijas iestādes nesen apstiprināja Dekrētlikuma Nr. 1/2012 91.a panta 3. punkta īstenošanas tiesību aktu. Ekonomikas un finanšu ministrijas 2012. gada 19. novembra noteikumos ir paredzētas vispārīgas un konkrētas prasības, kas jāievēro, lai noteiktu, kad Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības neveic komerciālos nolūkos. |
| --- | --- |

(165)

Saistībā ar to, kā iepriekš ilustrēts 82. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, Itālijas iestādes nesen apstiprināja Dekrētlikuma Nr. 1/2012 91.a panta 3. punkta īstenošanas tiesību aktu. Ekonomikas un finanšu ministrijas 2012. gada 19. novembra noteikumos ir paredzētas vispārīgas un konkrētas prasības, kas jāievēro, lai noteiktu, kad Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības neveic komerciālos nolūkos.

| (166) | Pirmkārt, ministrijas 2012. gada 19. gada noteikumu 1. panta 1. punkta p) apakšpunktā ir definēts jēdziens “nekomerciāli”. Institucionālas darbības uzskata par nekomerciālām, ja a) tās nerada peļņu, b) tās atbilst Savienības tiesību aktu principiem un pēc būtības nekonkurē ar citiem tirgus dalībniekiem, kas gūst peļņu, un c) ar tām tiek īstenots solidaritātes un subsidiaritātes princips. Šajā ziņā būtiska garantija ir b) apakšpunkta prasība, jo ar to, atsaucoties tieši uz Savienības tiesību aktiem, paredz, ka attiecīgā darbība nekonkurē ar citiem tirgus dalībniekiem, kas gūst peļņu, un tā ir būtiska tādu darbību iezīme, kas nav ekonomiska rakstura darbības (67). |
| --- | --- |

(166)

Pirmkārt, ministrijas 2012. gada 19. gada noteikumu 1. panta 1. punkta p) apakšpunktā ir definēts jēdziens “nekomerciāli”. Institucionālas darbības uzskata par nekomerciālām, ja a) tās nerada peļņu, b) tās atbilst Savienības tiesību aktu principiem un pēc būtības nekonkurē ar citiem tirgus dalībniekiem, kas gūst peļņu, un c) ar tām tiek īstenots solidaritātes un subsidiaritātes princips. Šajā ziņā būtiska garantija ir b) apakšpunkta prasība, jo ar to, atsaucoties tieši uz Savienības tiesību aktiem, paredz, ka attiecīgā darbība nekonkurē ar citiem tirgus dalībniekiem, kas gūst peļņu, un tā ir būtiska tādu darbību iezīme, kas nav ekonomiska rakstura darbības (67).

| (167) | Otrkārt, Noteikumu 3. pantā ir paredzētas vispārējas subjektīvās prasības, kam jābūt iekļautām nekomerciālu subjektu statūtos, lai garantētu, ka to veiktās darbības nav komerciālas. Kritēriji ir šādi: a) aizliegt subjekta darbības periodā izplatīt, tostarp netieši, jebkādus ienākumus, peļņu, līdzekļus un rezerves vai kapitālu, ja vien tiesību aktos nav paredzēts pretēji vai ja vien tas nav jādara tādu subjektu labā, kas ir piederīgi tai pašai struktūrai un veic to pašu darbību; b) visi ienākumi un peļņa ir no jauna jāiegulda tikai tādu darbību pilnveidē, kas veicina iestādes sociālās solidaritātes mērķa īstenošanu; un c) ja vien tiesību aktos nav paredzēts citādi, nekomerciāla subjekta likvidēšanas gadījumā tā aktīvi jāpiešķir citam nekomerciālam subjektam, kas veic līdzīgu darbību. |
| --- | --- |

(167)

Otrkārt, Noteikumu 3. pantā ir paredzētas vispārējas subjektīvās prasības, kam jābūt iekļautām nekomerciālu subjektu statūtos, lai garantētu, ka to veiktās darbības nav komerciālas. Kritēriji ir šādi: a) aizliegt subjekta darbības periodā izplatīt, tostarp netieši, jebkādus ienākumus, peļņu, līdzekļus un rezerves vai kapitālu, ja vien tiesību aktos nav paredzēts pretēji vai ja vien tas nav jādara tādu subjektu labā, kas ir piederīgi tai pašai struktūrai un veic to pašu darbību; b) visi ienākumi un peļņa ir no jauna jāiegulda tikai tādu darbību pilnveidē, kas veicina iestādes sociālās solidaritātes mērķa īstenošanu; un c) ja vien tiesību aktos nav paredzēts citādi, nekomerciāla subjekta likvidēšanas gadījumā tā aktīvi jāpiešķir citam nekomerciālam subjektam, kas veic līdzīgu darbību.

| (168) | Treškārt, Noteikumu 4. pantā ir paredzētas papildu objektīvās prasības, kas jāievēro kopā ar 1. un 3. panta nosacījumiem, lai ICI tiesību akta 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības uzskatītu par nekomerciālām. |
| --- | --- |

(168)

Treškārt, Noteikumu 4. pantā ir paredzētas papildu objektīvās prasības, kas jāievēro kopā ar 1. un 3. panta nosacījumiem, lai ICI tiesību akta 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības uzskatītu par nekomerciālām.

| (169) | Saskaņā ar noteikumiem labklājības un veselības jomā veiktās darbības ir nekomerciālas tad, ja ir izpildīts vismaz viens no šiem nosacījumiem: a) darbības ir akreditējusi valsts, un tās veic vai nu saskaņā ar līgumu, vai arī vienošanos, kas noslēgta ar valsts, reģionu vai vietējām iestādēm, un šīs darbības ir daļa no valsts veselības aprūpes sistēmas vai arī to papildina, kā arī pakalpojumus lietotājiem sniedz bez maksas vai par tādu summu, kas tikai palīdz segt pakalpojuma vispārējās izmaksas; b) ja darbības nav akreditētas un tās neveic saskaņā ar līgumu vai vienošanos, tās jānodrošina bez maksas vai par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nepārsniedz pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, kuras tajā pašā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar pakalpojuma faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

(169)

Saskaņā ar noteikumiem labklājības un veselības jomā veiktās darbības ir nekomerciālas tad, ja ir izpildīts vismaz viens no šiem nosacījumiem: a) darbības ir akreditējusi valsts, un tās veic vai nu saskaņā ar līgumu, vai arī vienošanos, kas noslēgta ar valsts, reģionu vai vietējām iestādēm, un šīs darbības ir daļa no valsts veselības aprūpes sistēmas vai arī to papildina, kā arī pakalpojumus lietotājiem sniedz bez maksas vai par tādu summu, kas tikai palīdz segt pakalpojuma vispārējās izmaksas; b) ja darbības nav akreditētas un tās neveic saskaņā ar līgumu vai vienošanos, tās jānodrošina bez maksas vai par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nepārsniedz pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, kuras tajā pašā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar pakalpojuma faktiskajām izmaksām.

| (170) | Par pirmo nosacījumu saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto skaidrojumu Komisija norāda, ka, lai attiecīgie subjekti varētu saņemt atbrīvojumu no nodokļa, tiem jābūt valsts veselības aprūpes dienesta neatņemamai daļai, kura nodrošina vispārēju segumu un kuras darbības pamatprincips ir solidaritāte. Šajā sistēmā valsts slimnīcas tieši finansē no sociālā nodrošinājuma iemaksām un citiem valsts līdzekļiem. Šīs slimnīcas sniedz pakalpojumus bez maksas, pamatojoties uz vispārēju segumu vai par mazu maksu, kas sedz tikai nelielu daļu no pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Nekomerciālus subjektus, kas ietilpst šajā kategorijā un atbilst tiem pašiem nosacījumiem, arī uzskata par valsts veselības aprūpes sistēmas neatņemamu daļu (68). Ņemot vērā šā gadījuma īpašās iezīmes un saskaņā ar Savienības judikatūras principiem (69), tā kā Itālijas valsts sistēma nodrošina vispārēja seguma sistēmu, Komisija secina, ka attiecīgie subjekti, kas veic iepriekš aprakstītās darbības un atbilst likumiskajām prasībām, nav uzskatāmi par uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(170)

Par pirmo nosacījumu saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto skaidrojumu Komisija norāda, ka, lai attiecīgie subjekti varētu saņemt atbrīvojumu no nodokļa, tiem jābūt valsts veselības aprūpes dienesta neatņemamai daļai, kura nodrošina vispārēju segumu un kuras darbības pamatprincips ir solidaritāte. Šajā sistēmā valsts slimnīcas tieši finansē no sociālā nodrošinājuma iemaksām un citiem valsts līdzekļiem. Šīs slimnīcas sniedz pakalpojumus bez maksas, pamatojoties uz vispārēju segumu vai par mazu maksu, kas sedz tikai nelielu daļu no pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Nekomerciālus subjektus, kas ietilpst šajā kategorijā un atbilst tiem pašiem nosacījumiem, arī uzskata par valsts veselības aprūpes sistēmas neatņemamu daļu (68). Ņemot vērā šā gadījuma īpašās iezīmes un saskaņā ar Savienības judikatūras principiem (69), tā kā Itālijas valsts sistēma nodrošina vispārēja seguma sistēmu, Komisija secina, ka attiecīgie subjekti, kas veic iepriekš aprakstītās darbības un atbilst likumiskajām prasībām, nav uzskatāmi par uzņēmumiem.

| (171) | Par otro nosacījumu — saskaņā ar Noteikumiem attiecīgās darbības ir jānodrošina vai nu bez maksas, vai arī par simbolisku maksu. Pakalpojumi, ko sniedz bez maksas, parasti nav uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad pakalpojumus piedāvā, nekonkurējot ar citiem tirgus dalībniekiem, kā paredzēts Noteikumu 1. pantā. Tas attiecas arī uz pakalpojumiem, ko sniedz par simbolisku maksu. Saistībā ar to jānorāda, ka saskaņā ar Noteikumiem, lai maksu uzskatītu par simbolisku, tā nedrīkst būt atkarīga no pakalpojuma izmaksām. Noteikumos arī paredzēts, ka noteikto robežvērtību, t. i., pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, ko tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, var izmantot tikai tam, lai izslēgtu tiesības uz atbrīvojumu (uz ko norāda frāze “nekādā gadījumā”). Taču tas nenozīmē, ka uz atbrīvojumu ir tiesības tādiem pakalpojumu sniedzējiem, kuru prasītā cena ir mazāka par noteikto robežvērtību. Tāpēc, tā kā sociālās palīdzības un veselības jomā veiktās darbības atbilst arī Noteikumu 1. un 3. pantā norādītajām vispārīgajām un subjektīvajām prasībām, Komisija secina, ka šādas darbības, ko veic saskaņā ar pašreizējo tiesību aktu principiem, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām. |
| --- | --- |

(171)

Par otro nosacījumu — saskaņā ar Noteikumiem attiecīgās darbības ir jānodrošina vai nu bez maksas, vai arī par simbolisku maksu. Pakalpojumi, ko sniedz bez maksas, parasti nav uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad pakalpojumus piedāvā, nekonkurējot ar citiem tirgus dalībniekiem, kā paredzēts Noteikumu 1. pantā. Tas attiecas arī uz pakalpojumiem, ko sniedz par simbolisku maksu. Saistībā ar to jānorāda, ka saskaņā ar Noteikumiem, lai maksu uzskatītu par simbolisku, tā nedrīkst būt atkarīga no pakalpojuma izmaksām. Noteikumos arī paredzēts, ka noteikto robežvērtību, t. i., pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, ko tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, var izmantot tikai tam, lai izslēgtu tiesības uz atbrīvojumu (uz ko norāda frāze “nekādā gadījumā”). Taču tas nenozīmē, ka uz atbrīvojumu ir tiesības tādiem pakalpojumu sniedzējiem, kuru prasītā cena ir mazāka par noteikto robežvērtību. Tāpēc, tā kā sociālās palīdzības un veselības jomā veiktās darbības atbilst arī Noteikumu 1. un 3. pantā norādītajām vispārīgajām un subjektīvajām prasībām, Komisija secina, ka šādas darbības, ko veic saskaņā ar pašreizējo tiesību aktu principiem, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām.

| (172) | Savukārt izglītības jomā veiktās darbības uzskata par nekomerciālām tad, ja ir izpildīti vairāki konkrēti nosacījumi. Darbībai jābūt līdzvērtīgai valsts izglītības sistēmā paredzētajām darbībām, un skolai jāievēro nediskriminējoša uzņemšanas politika; skolā arī jāuzņem skolēni ar īpašām vajadzībām un jāīsteno kolektīvi darba līgumi, skolas struktūrai jāatbilst piemērojamiem standartiem, un skolai ir jāpublicē ienākumu pārskati. Attiecīgā darbība arī jānodrošina bez maksas vai par simbolisku maksu, kas sedz tikai nelielu daļu no pakalpojuma faktiskajām izmaksām un nav nekādā veidā ar tām saistīta. Saistībā ar to Komisija atgādina, ka saskaņā ar judikatūru (70) par saimniecisku darbību nav uzskatāmas mācības, ko sniedz atsevišķas iestādes, kuras ir valsts izglītības sistēmas daļa un kuras pilnīgi vai galvenokārt finansē no valsts līdzekļiem. Faktu, ka valsts nodrošinātie izglītības pakalpojumi nav ekonomiska rakstura darbības, būtībā neietekmē tas, ka skolēniem vai to vecākiem dažkārt jāmaksā mācību vai uzņemšanas maksas, kas palīdz segt sistēmas darbības izdevumus, ja vien ar šo iemaksu tiek segta tikai neliela daļa no pakalpojuma faktiskajām izmaksām un tādējādi tā nav uzskatāma par atalgojumu par saņemto pakalpojumu. Kā Komisija apstiprinājusi arī savā Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (71), šie principi attiecas uz bērnudārziem, privātajām un valsts pamatskolām, arodmācības, izglītības darbībām kā papildu pakalpojumu universitātēs, kā arī izglītības nodrošināšanu universitātēs. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Noteikumos minētā simboliskā maksa, kas atspoguļo tikai nelielu pakalpojuma faktisko izmaksu daļu, nav uzskatāma par atalgojumu par sniegtajiem pakalpojumiem. Tāpēc, ņemot vērā īpašos apstākļus un Noteikumu 1. un 3. pantā paredzētās vispārīgās un subjektīvās prasības, kā arī 4. pantā noteiktās konkrētās objektīvās prasības, Komisija uzskata, ka attiecīgo subjektu sniegtie izglītības pakalpojumi nav uzskatāmi par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(172)

Savukārt izglītības jomā veiktās darbības uzskata par nekomerciālām tad, ja ir izpildīti vairāki konkrēti nosacījumi. Darbībai jābūt līdzvērtīgai valsts izglītības sistēmā paredzētajām darbībām, un skolai jāievēro nediskriminējoša uzņemšanas politika; skolā arī jāuzņem skolēni ar īpašām vajadzībām un jāīsteno kolektīvi darba līgumi, skolas struktūrai jāatbilst piemērojamiem standartiem, un skolai ir jāpublicē ienākumu pārskati. Attiecīgā darbība arī jānodrošina bez maksas vai par simbolisku maksu, kas sedz tikai nelielu daļu no pakalpojuma faktiskajām izmaksām un nav nekādā veidā ar tām saistīta. Saistībā ar to Komisija atgādina, ka saskaņā ar judikatūru (70) par saimniecisku darbību nav uzskatāmas mācības, ko sniedz atsevišķas iestādes, kuras ir valsts izglītības sistēmas daļa un kuras pilnīgi vai galvenokārt finansē no valsts līdzekļiem. Faktu, ka valsts nodrošinātie izglītības pakalpojumi nav ekonomiska rakstura darbības, būtībā neietekmē tas, ka skolēniem vai to vecākiem dažkārt jāmaksā mācību vai uzņemšanas maksas, kas palīdz segt sistēmas darbības izdevumus, ja vien ar šo iemaksu tiek segta tikai neliela daļa no pakalpojuma faktiskajām izmaksām un tādējādi tā nav uzskatāma par atalgojumu par saņemto pakalpojumu. Kā Komisija apstiprinājusi arī savā Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (71), šie principi attiecas uz bērnudārziem, privātajām un valsts pamatskolām, arodmācības, izglītības darbībām kā papildu pakalpojumu universitātēs, kā arī izglītības nodrošināšanu universitātēs. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Noteikumos minētā simboliskā maksa, kas atspoguļo tikai nelielu pakalpojuma faktisko izmaksu daļu, nav uzskatāma par atalgojumu par sniegtajiem pakalpojumiem. Tāpēc, ņemot vērā īpašos apstākļus un Noteikumu 1. un 3. pantā paredzētās vispārīgās un subjektīvās prasības, kā arī 4. pantā noteiktās konkrētās objektīvās prasības, Komisija uzskata, ka attiecīgo subjektu sniegtie izglītības pakalpojumi nav uzskatāmi par saimniecisku darbību.

| (173) | Attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem un kultūras, atpūtas un sporta jomā veiktām darbībām Noteikumu 4. pantā paredzēts, ka tās jānodrošina vai nu bez maksas, vai arī par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, kuras tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar attiecīgā pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Šī prasība ir tāda pati kā sociālās palīdzības un veselības jomā veiktajām darbībām piemērotais otrais nosacījums, kas aplūkots 171. apsvērumā, tāpēc uz to attiecas tie paši apsvērumi. Ja pakalpojumus sniedz bez maksas, tie būtībā nav uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tas attiecas arī uz pakalpojumiem, ko sniedz par simbolisku maksu. Saistībā ar to jānorāda, ka saskaņā ar Noteikumiem, lai maksu uzskatītu par simbolisku, tā nedrīkst būt atkarīga no pakalpojuma izmaksām. Noteikumos arī paredzēts, ka noteikto robežvērtību, t. i., pusi no vidējās cenas, ko prasa par līdzīgām konkurējošām darbībām, kuras piedāvā tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā, var izmantot tikai tam, lai izslēgtu tiesības uz atbrīvojumu (uz ko norāda frāze “nekādā gadījumā”). Taču tas nenozīmē, ka uz atbrīvojumu ir tiesības tādiem pakalpojumu sniedzējiem, kuru prasītā cena ir mazāka par noteikto robežvērtību. |
| --- | --- |

(173)

Attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem un kultūras, atpūtas un sporta jomā veiktām darbībām Noteikumu 4. pantā paredzēts, ka tās jānodrošina vai nu bez maksas, vai arī par simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, kuras tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā piedāvā kā konkurējošas darbības, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar attiecīgā pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Šī prasība ir tāda pati kā sociālās palīdzības un veselības jomā veiktajām darbībām piemērotais otrais nosacījums, kas aplūkots 171. apsvērumā, tāpēc uz to attiecas tie paši apsvērumi. Ja pakalpojumus sniedz bez maksas, tie būtībā nav uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tas attiecas arī uz pakalpojumiem, ko sniedz par simbolisku maksu. Saistībā ar to jānorāda, ka saskaņā ar Noteikumiem, lai maksu uzskatītu par simbolisku, tā nedrīkst būt atkarīga no pakalpojuma izmaksām. Noteikumos arī paredzēts, ka noteikto robežvērtību, t. i., pusi no vidējās cenas, ko prasa par līdzīgām konkurējošām darbībām, kuras piedāvā tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā, var izmantot tikai tam, lai izslēgtu tiesības uz atbrīvojumu (uz ko norāda frāze “nekādā gadījumā”). Taču tas nenozīmē, ka uz atbrīvojumu ir tiesības tādiem pakalpojumu sniedzējiem, kuru prasītā cena ir mazāka par noteikto robežvērtību.

| (174) | Saistībā ar izmitināšanas pakalpojumiem un darbībām sporta jomā Komisija arī norāda uz papildu prasībām, kas izriet no Noteikumu 1. panta 1. punkta j) un m) apakšpunktā sniegtajām attiecīgo darbību definīcijām. Attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem Noteikumos paredzēts, ka atbrīvojumu piemēro tādiem nekomerciāliem subjektiem, kuru sniegtie pakalpojumi ir pieejami tikai noteiktām cilvēku kategorijām un nav pastāvīgi. Konkrētāk, par “sociālo izmitināšanu” Noteikumos norādīts, ka šo pakalpojumu mērķauditorijai jābūt cilvēkiem, kam ir pagaidu vai pastāvīgas īpašas vajadzības, vai arī cilvēkiem, kas fizisku, psiholoģisku, ekonomisku, sociālu vai ar ģimeni saistītu apstākļu dēļ ir nelabvēlīgā situācijā. Subjekts drīkst prasīt tikai simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, kuras tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā piedāvā komerciāli subjekti, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Noteikumos arī norādīts, ka atbrīvojumu nekādā gadījumā nepiemēro darbībām, ko veic viesnīcās vai līdzīgās iestādēs, kuras norādītas 2011. gada 23. maija Likumdošanas dekrēta Nr. 79 9. pantā (72). Tāpēc atbrīvojums neattiecas uz darbībām, ko veic, piemēram, viesnīcās, moteļos un iestādēs, kurās piedāvā gultasvietu un brokastis. Tā kā šajā gadījumā nekomerciāliem subjektiem, kas piedāvā izmitināšanas pakalpojumus, jāievēro Noteikumu 1., 3. un 4. panta vispārīgās, subjektīvās un objektīvās prasības, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā ar šo gadījumu saistītās īpašās iezīmes, darbības, kas atbilst minētajiem nosacījumiem, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām Savienības tiesību aktu izpratnē. |
| --- | --- |

(174)

Saistībā ar izmitināšanas pakalpojumiem un darbībām sporta jomā Komisija arī norāda uz papildu prasībām, kas izriet no Noteikumu 1. panta 1. punkta j) un m) apakšpunktā sniegtajām attiecīgo darbību definīcijām. Attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem Noteikumos paredzēts, ka atbrīvojumu piemēro tādiem nekomerciāliem subjektiem, kuru sniegtie pakalpojumi ir pieejami tikai noteiktām cilvēku kategorijām un nav pastāvīgi. Konkrētāk, par “sociālo izmitināšanu” Noteikumos norādīts, ka šo pakalpojumu mērķauditorijai jābūt cilvēkiem, kam ir pagaidu vai pastāvīgas īpašas vajadzības, vai arī cilvēkiem, kas fizisku, psiholoģisku, ekonomisku, sociālu vai ar ģimeni saistītu apstākļu dēļ ir nelabvēlīgā situācijā. Subjekts drīkst prasīt tikai simbolisku maksu, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt pusi no vidējās cenas par līdzīgām darbībām, kuras tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā piedāvā komerciāli subjekti, turklāt šī maksa nedrīkst būt nekādā veidā saistīta ar pakalpojuma faktiskajām izmaksām. Noteikumos arī norādīts, ka atbrīvojumu nekādā gadījumā nepiemēro darbībām, ko veic viesnīcās vai līdzīgās iestādēs, kuras norādītas 2011. gada 23. maija Likumdošanas dekrēta Nr. 79 9. pantā (72). Tāpēc atbrīvojums neattiecas uz darbībām, ko veic, piemēram, viesnīcās, moteļos un iestādēs, kurās piedāvā gultasvietu un brokastis. Tā kā šajā gadījumā nekomerciāliem subjektiem, kas piedāvā izmitināšanas pakalpojumus, jāievēro Noteikumu 1., 3. un 4. panta vispārīgās, subjektīvās un objektīvās prasības, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā ar šo gadījumu saistītās īpašās iezīmes, darbības, kas atbilst minētajiem nosacījumiem, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām Savienības tiesību aktu izpratnē.

| (175) | Tāpēc, ņemot vērā ar šo gadījumu saistītos īpašos apstākļus un to, ka nekomerciāliem subjektiem, kas piedāvā izmitināšanas pakalpojumus vai darbojas kultūras, atpūtas un sporta jomā, ir jāizpilda arī Noteikumu 1. un 3. panta prasības, Komisija secina, ka šīs darbības, ja tās veic atbilstīgi tiesību aktiem, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc, ņemot vērā ar šo gadījumu saistītos īpašos apstākļus un to, ka nekomerciāliem subjektiem, kas piedāvā izmitināšanas pakalpojumus vai darbojas kultūras, atpūtas un sporta jomā, ir jāizpilda arī Noteikumu 1. un 3. panta prasības, Komisija secina, ka šīs darbības, ja tās veic atbilstīgi tiesību aktiem, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām.

| (176) | Tādējādi Komisija secina, ka, pamatojoties uz Itālijas iestāžu iesniegto informāciju un ņemot vērā ar šo gadījumu saistītās īpašās un konkrētās iezīmes, iepriekšējos punktos analizētās darbības, ko nekomerciāli subjekti veic, pilnīgi ievērojot Noteikumu 1., 3. un 4. punktā paredzētos vispārīgos, subjektīvos un objektīvos kritērijus, nav ekonomiska rakstura darbības. Tāpēc, ja attiecīgie nekomerciālie subjekti pilda šīs darbības, pilnīgi ievērojot Itālijas tiesību aktu nosacījumus, tie nerīkojas kā uzņēmumi Savienības tiesību aktu izpratnē. Tā kā Līguma 107. panta 1. punkts attiecas tikai uz uzņēmumiem, šajā gadījumā uz attiecīgo pasākumu neattiecas šā panta darbības joma. |
| --- | --- |

(176)

Tādējādi Komisija secina, ka, pamatojoties uz Itālijas iestāžu iesniegto informāciju un ņemot vērā ar šo gadījumu saistītās īpašās un konkrētās iezīmes, iepriekšējos punktos analizētās darbības, ko nekomerciāli subjekti veic, pilnīgi ievērojot Noteikumu 1., 3. un 4. punktā paredzētos vispārīgos, subjektīvos un objektīvos kritērijus, nav ekonomiska rakstura darbības. Tāpēc, ja attiecīgie nekomerciālie subjekti pilda šīs darbības, pilnīgi ievērojot Itālijas tiesību aktu nosacījumus, tie nerīkojas kā uzņēmumi Savienības tiesību aktu izpratnē. Tā kā Līguma 107. panta 1. punkts attiecas tikai uz uzņēmumiem, šajā gadījumā uz attiecīgo pasākumu neattiecas šā panta darbības joma.

| (177) | Visbeidzot Komisija norāda, ka no 2013. gada 1. janvāra gadījumos, kad ēku izmantos dažādiem mērķiem, saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem būs iespējams proporcionāli aprēķināt nekustamā īpašuma komerciālo izmantojumu un piemērot IMU tikai saimnieciskajām darbībām. Saistībā ar to Komisija norāda, ka, ja subjekts veiks gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kurām nav ekonomiska rakstura, daļējs atbrīvojums no nodokļa, ko tam piemēros par to nekustamā īpašuma daļu, kuru izmantos darbībām, kam nav ekonomiska rakstura, nebūs uzskatāms par priekšrocību saistībā ar tām saimnieciskajām darbībām, ko tas veiks kā uzņēmums. Tādējādi arī šādā situācijā attiecīgais pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(177)

Visbeidzot Komisija norāda, ka no 2013. gada 1. janvāra gadījumos, kad ēku izmantos dažādiem mērķiem, saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem būs iespējams proporcionāli aprēķināt nekustamā īpašuma komerciālo izmantojumu un piemērot IMU tikai saimnieciskajām darbībām. Saistībā ar to Komisija norāda, ka, ja subjekts veiks gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kurām nav ekonomiska rakstura, daļējs atbrīvojums no nodokļa, ko tam piemēros par to nekustamā īpašuma daļu, kuru izmantos darbībām, kam nav ekonomiska rakstura, nebūs uzskatāms par priekšrocību saistībā ar tām saimnieciskajām darbībām, ko tas veiks kā uzņēmums. Tādējādi arī šādā situācijā attiecīgais pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.5.   Atbalsta atgūšana

| (178) | Saskaņā ar Līgumu un iedibināto Tiesas judikatūru, ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības nolemt, ka attiecīgajai valstij tas jāatceļ vai jāmaina (73). Tiesa arī ir pastāvīgi lēmusi, ka valsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (74). No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis piešķirtā atbalsta summas un tādējādi zaudējis savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (75). |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar Līgumu un iedibināto Tiesas judikatūru, ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības nolemt, ka attiecīgajai valstij tas jāatceļ vai jāmaina (73). Tiesa arī ir pastāvīgi lēmusi, ka valsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (74). No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis piešķirtā atbalsta summas un tādējādi zaudējis savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (75).

| (179) | Atbilstīgi šai judikatūrai Regulas (EK) Nr. 659/1999 (76) 14. pantā paredzēts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(179)

Atbilstīgi šai judikatūrai Regulas (EK) Nr. 659/1999 (76) 14. pantā paredzēts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (180) | Tāpēc, ja atbrīvojumu no ICI atzīst par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tā summa ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kas tirgū pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(180)

Tāpēc, ja atbrīvojumu no ICI atzīst par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tā summa ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kas tirgū pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas.

| (181) | Tomēr Regulā (EK) Nr. 659/1999 ir noteikti rīkojuma par atgūšanu ierobežojumi. Piemēram, 14. panta 1. punktā noteikts, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Arī Tiesa ir atzinusi vienu izņēmumu no dalībvalsts pienākuma izpildīt tai adresēto lēmumu par atbalsta atgūšanu, proti, ārkārtas apstākļus, kas dalībvalstij šā lēmuma pienācīgu izpildi darītu pilnīgi neiespējamu (77). |
| --- | --- |

(181)

Tomēr Regulā (EK) Nr. 659/1999 ir noteikti rīkojuma par atgūšanu ierobežojumi. Piemēram, 14. panta 1. punktā noteikts, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Arī Tiesa ir atzinusi vienu izņēmumu no dalībvalsts pienākuma izpildīt tai adresēto lēmumu par atbalsta atgūšanu, proti, ārkārtas apstākļus, kas dalībvalstij šā lēmuma pienācīgu izpildi darītu pilnīgi neiespējamu (77).

| (182) | Tā kā oficiālās izmeklēšanas gaitā Itālijas iestādes norādīja uz šiem izņēmumiem, Komisijai ir jānoskaidro, vai tie attiecas uz šo gadījumu, lai noteiktu, vai ir vajadzīga atbalsta atmaksa. |
| --- | --- |

(182)

Tā kā oficiālās izmeklēšanas gaitā Itālijas iestādes norādīja uz šiem izņēmumiem, Komisijai ir jānoskaidro, vai tie attiecas uz šo gadījumu, lai noteiktu, vai ir vajadzīga atbalsta atmaksa.

6.5.1.   Tiesiskā paļāvība

| (183) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi ar rīkojumu par atbalsta atgūšanu tiktu pārkāpts Savienības tiesību aktu vispārējais princips, ja Komisijas rīcība ir radījusi pasākuma labumguvējam tiesisko paļāvību par to, ka atbalsts ir piešķirts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(183)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi ar rīkojumu par atbalsta atgūšanu tiktu pārkāpts Savienības tiesību aktu vispārējais princips, ja Komisijas rīcība ir radījusi pasākuma labumguvējam tiesisko paļāvību par to, ka atbalsts ir piešķirts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (184) | Tiesa ir atkārtoti spriedusi, ka tiesības pamatoties uz tiesiskās paļāvības principu ir ikvienam, kam kāda Savienības iestāde ir devusi pamatotas cerības. Taču uz tiesisko paļāvību nevar atsaukties, ja administratīvā struktūra nav devusi konkrētus solījumus (78). |
| --- | --- |

(184)

Tiesa ir atkārtoti spriedusi, ka tiesības pamatoties uz tiesiskās paļāvības principu ir ikvienam, kam kāda Savienības iestāde ir devusi pamatotas cerības. Taču uz tiesisko paļāvību nevar atsaukties, ja administratīvā struktūra nav devusi konkrētus solījumus (78).

| (185) | Šajā gadījumā Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas uzstāj uz tiesiskās paļāvības esību, ņemot vērā Komisijas atbildi uz Parlamenta 2009. gada rakstisko jautājumu (79). Attiecīgajā atbildē Komisija paziņoja, ka “tā ir sagatavojusi sākotnēju izvērtējumu un uzskata, ka nav pamata turpināt izmeklēšanu, jo šķiet, ka ICI nodokļa shēma nevar radīt garīdzniecības iestādēm konkurences priekšrocību”. |
| --- | --- |

(185)

Šajā gadījumā Itālijas iestādes un 78 ieinteresētās personas uzstāj uz tiesiskās paļāvības esību, ņemot vērā Komisijas atbildi uz Parlamenta 2009. gada rakstisko jautājumu (79). Attiecīgajā atbildē Komisija paziņoja, ka “tā ir sagatavojusi sākotnēju izvērtējumu un uzskata, ka nav pamata turpināt izmeklēšanu, jo šķiet, ka ICI nodokļa shēma nevar radīt garīdzniecības iestādēm konkurences priekšrocību”.

| (186) | Komisija uzskata, ka šī atbilde nedeva pamatu tiesiskai paļāvībai turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(186)

Komisija uzskata, ka šī atbilde nedeva pamatu tiesiskai paļāvībai turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (187) | Pirmkārt, Komisijas paziņojums bija tikai “sākotnēja izvērtējuma” secinājums; Komisija nepaziņoja, ka ir pieņēmusi lēmumu, tā tikai norādīja, ka neredz pamatu izmeklēšanas turpināšanai. Otrkārt, Komisija pagaidām norādīja, ka tai šķita, ka atbrīvojums no ICI nevarētu radīt garīdzniecības iestādēm priekšrocību. Treškārt, gan jautājums, gan atbilde attiecās tikai uz garīdzniecības iestādēm, kas ir tādu nekomerciālu subjektu apakškategorija, kuriem piemēro atbrīvojumu no ICI. |
| --- | --- |

(187)

Pirmkārt, Komisijas paziņojums bija tikai “sākotnēja izvērtējuma” secinājums; Komisija nepaziņoja, ka ir pieņēmusi lēmumu, tā tikai norādīja, ka neredz pamatu izmeklēšanas turpināšanai. Otrkārt, Komisija pagaidām norādīja, ka tai šķita, ka atbrīvojums no ICI nevarētu radīt garīdzniecības iestādēm priekšrocību. Treškārt, gan jautājums, gan atbilde attiecās tikai uz garīdzniecības iestādēm, kas ir tādu nekomerciālu subjektu apakškategorija, kuriem piemēro atbrīvojumu no ICI.

| (188) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav sniegusi konkrētus, beznosacījumu un konsekventus solījumus, kas varētu attiecīgā pasākuma labumguvējiem radīt pamatotas cerības par shēmas likumīgumu, t. i., par to, ka uz to neattiecas noteikumi par valsts atbalstu un ka tādējādi nevienai ar šo atbalstu saistītajai priekšrocībai nevarētu piemērot atbalsta atgūšanas procedūru. Visbeidzot Komisija uzskata, ka nav izteikusi konkrētu un beznosacījumu paziņojumu par to, ka attiecīgo atbrīvojumu no ICI nevarētu uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(188)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav sniegusi konkrētus, beznosacījumu un konsekventus solījumus, kas varētu attiecīgā pasākuma labumguvējiem radīt pamatotas cerības par shēmas likumīgumu, t. i., par to, ka uz to neattiecas noteikumi par valsts atbalstu un ka tādējādi nevienai ar šo atbalstu saistītajai priekšrocībai nevarētu piemērot atbalsta atgūšanas procedūru. Visbeidzot Komisija uzskata, ka nav izteikusi konkrētu un beznosacījumu paziņojumu par to, ka attiecīgo atbrīvojumu no ICI nevarētu uzskatīt par valsts atbalstu.

| (189) | Itālija arī apgalvoja, ka atbildes, ko Komisija sūdzības iesniedzējiem sniedza par atbrīvojumu no ICI un par ko Itālijai neoficiāli paziņoja, ir radījušas nekomerciālajiem subjektiem tiesisko paļāvību par atbrīvojuma no ICI atbilstību Savienības tiesību aktiem. Komisija nepiekrīt Itālijas paustajam viedoklim. Sākotnējā izvērtējuma vēstules, ko Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem un par ko dalībvalsti informēja tikai neoficiāli, nav Komisijas galīgā nostāja. Lai gan Komisijas lēmumus publisko un publicē Oficiālajā Vēstnesī, to nedara vienkāršas administratīvas procedūras gadījumā, kad, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, Komisijai nav radušās nopietnas bažas par izvērtētā pasākuma atbilstību. Turklāt vēstuli, ko 2010. gada 15. februārī nosūtīja sūdzības iesniedzējiem, abi sūdzības iesniedzēji apstrīdēja Vispārējā tiesā, un tajā paustā nostāja nekļuva par galīgo nostāju; attiecīgā tiesvedība tika pārtraukta tikai pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(189)

Itālija arī apgalvoja, ka atbildes, ko Komisija sūdzības iesniedzējiem sniedza par atbrīvojumu no ICI un par ko Itālijai neoficiāli paziņoja, ir radījušas nekomerciālajiem subjektiem tiesisko paļāvību par atbrīvojuma no ICI atbilstību Savienības tiesību aktiem. Komisija nepiekrīt Itālijas paustajam viedoklim. Sākotnējā izvērtējuma vēstules, ko Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem un par ko dalībvalsti informēja tikai neoficiāli, nav Komisijas galīgā nostāja. Lai gan Komisijas lēmumus publisko un publicē Oficiālajā Vēstnesī, to nedara vienkāršas administratīvas procedūras gadījumā, kad, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, Komisijai nav radušās nopietnas bažas par izvērtētā pasākuma atbilstību. Turklāt vēstuli, ko 2010. gada 15. februārī nosūtīja sūdzības iesniedzējiem, abi sūdzības iesniedzēji apstrīdēja Vispārējā tiesā, un tajā paustā nostāja nekļuva par galīgo nostāju; attiecīgā tiesvedība tika pārtraukta tikai pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu.

| (190) | Tāpēc Komisija secina, ka šajā gadījumā neviena Savienības iestāde nav Itālijai un 78 ieinteresētajām personām devusi solījumu, kas varētu radīt pamatotu tiesisko paļāvību un tādējādi liegtu Komisijai prasīt atbalsta atgūšanu. |
| --- | --- |

(190)

Tāpēc Komisija secina, ka šajā gadījumā neviena Savienības iestāde nav Itālijai un 78 ieinteresētajām personām devusi solījumu, kas varētu radīt pamatotu tiesisko paļāvību un tādējādi liegtu Komisijai prasīt atbalsta atgūšanu.

6.5.2.   Ārkārtas apstākļi — pilnīga atgūšanas neiespējamība

| (191) | Saskaņā ar Līguma 288. pantu dalībvalstij, kurai adresēts lēmums par atbalsta atgūšanu, ir pienākums to izpildīt. Kā norādīts iepriekš, šim pienākumam ir viens izņēmums, proti, ja dalībvalsts pierāda, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kuru dēļ ir pilnīgi neiespējami šo lēmumu pienācīgi izpildīt. |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar Līguma 288. pantu dalībvalstij, kurai adresēts lēmums par atbalsta atgūšanu, ir pienākums to izpildīt. Kā norādīts iepriekš, šim pienākumam ir viens izņēmums, proti, ja dalībvalsts pierāda, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kuru dēļ ir pilnīgi neiespējami šo lēmumu pienācīgi izpildīt.

| (192) | Dalībvalstis šo argumentu parasti izvirza diskusijās ar Komisiju pēc lēmuma pieņemšanas (80). Taču šajā gadījumā Itālija jau pirms lēmuma pieņemšanas apgalvoja, ka nevajadzētu prasīt atbalsta atgūšanu, jo šādu lēmumu būtu pilnīgi neiespējami izpildīt. Tā kā Itālija izvirzīja šo argumentu oficiālās izmeklēšanas gaitā un tā kā saskaņā ar tiesību aktu vispārēju principu nevienam nevar likt izdarīt neiespējamo, Komisija uzskata, ka šis jautājums jāizskata šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(192)

Dalībvalstis šo argumentu parasti izvirza diskusijās ar Komisiju pēc lēmuma pieņemšanas (80). Taču šajā gadījumā Itālija jau pirms lēmuma pieņemšanas apgalvoja, ka nevajadzētu prasīt atbalsta atgūšanu, jo šādu lēmumu būtu pilnīgi neiespējami izpildīt. Tā kā Itālija izvirzīja šo argumentu oficiālās izmeklēšanas gaitā un tā kā saskaņā ar tiesību aktu vispārēju principu nevienam nevar likt izdarīt neiespējamo, Komisija uzskata, ka šis jautājums jāizskata šajā lēmumā.

| (193) | Vispirms būtu jāatgādina, ka Tiesa pastāvīgi ir ļoti stingri interpretējusi jēdzienu “pilnīgi neiespējams”. Nosacījums par atbalsta atgūšanas pilnīgu neiespējamību nav izpildīts, ja dalībvalsts tikai informē Komisiju par juridiskajām, politiskajām vai praktiskajām ar šāda lēmuma izpildi saistītajām grūtībām (81). “Pilnīga neiespējamība” būtu pieņemama vienīgi tad, ja atbalstu jau no paša sākuma nebūtu iespējams atgūt ne objektīvi, ne absolūti (82). |
| --- | --- |

(193)

Vispirms būtu jāatgādina, ka Tiesa pastāvīgi ir ļoti stingri interpretējusi jēdzienu “pilnīgi neiespējams”. Nosacījums par atbalsta atgūšanas pilnīgu neiespējamību nav izpildīts, ja dalībvalsts tikai informē Komisiju par juridiskajām, politiskajām vai praktiskajām ar šāda lēmuma izpildi saistītajām grūtībām (81). “Pilnīga neiespējamība” būtu pieņemama vienīgi tad, ja atbalstu jau no paša sākuma nebūtu iespējams atgūt ne objektīvi, ne absolūti (82).

| (194) | Attiecīgajā gadījumā Itālijas iestādes apgalvoja, ka būtu pilnīgi neiespējami noteikt, kuru nekomerciāliem subjektiem piederošo īpašumu izmantoja darbībām, kas nav vienīgi komerciālas, kā arī iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu nodokļa apmēru, kas subjektam būtu bijis jāmaksā. |
| --- | --- |

(194)

Attiecīgajā gadījumā Itālijas iestādes apgalvoja, ka būtu pilnīgi neiespējami noteikt, kuru nekomerciāliem subjektiem piederošo īpašumu izmantoja darbībām, kas nav vienīgi komerciālas, kā arī iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu nodokļa apmēru, kas subjektam būtu bijis jāmaksā.

| (195) | Itālijas iestādes paskaidroja, ka kadastra sistēmas struktūras dēļ nav iespējams no kadastra datubāzēm retrospektīvi izgūt datus par nekustamo īpašumu, kas pieder nekomerciāliem subjektiem un ko tie izmantoja darbībām, kuras nav vienīgi komerciālas un kurām piemēroja atbrīvojumu no ICI. Izmantojot kadastra datubāzē pieejamo informāciju, nav iespējams izsekot darbības, kas tika veiktas nekustamajā īpašumā. Citiem vārdiem sakot, pamatojoties uz kadastra datiem, nav iespējams noskaidrot, vai subjekts attiecīgajā īpašumā veica komerciālas vai nekomerciālas darbības. Patiesībā katrs nekustamais īpašums (tostarp atsevišķās kategorijās klasificētās nekustamā īpašuma daļas) kadastrā ir reģistrēts tikai pēc tā objektīvajām iezīmēm, kas saistītas ar tā paredzētā izmantojuma fiziskajiem un strukturālajiem aspektiem. |
| --- | --- |

(195)

Itālijas iestādes paskaidroja, ka kadastra sistēmas struktūras dēļ nav iespējams no kadastra datubāzēm retrospektīvi izgūt datus par nekustamo īpašumu, kas pieder nekomerciāliem subjektiem un ko tie izmantoja darbībām, kuras nav vienīgi komerciālas un kurām piemēroja atbrīvojumu no ICI. Izmantojot kadastra datubāzē pieejamo informāciju, nav iespējams izsekot darbības, kas tika veiktas nekustamajā īpašumā. Citiem vārdiem sakot, pamatojoties uz kadastra datiem, nav iespējams noskaidrot, vai subjekts attiecīgajā īpašumā veica komerciālas vai nekomerciālas darbības. Patiesībā katrs nekustamais īpašums (tostarp atsevišķās kategorijās klasificētās nekustamā īpašuma daļas) kadastrā ir reģistrēts tikai pēc tā objektīvajām iezīmēm, kas saistītas ar tā paredzētā izmantojuma fiziskajiem un strukturālajiem aspektiem.

| (196) | Par nodokļu datubāzēm, jo īpaši par nodokļu deklarāciju reģistriem, Itālija paskaidroja, ka, izmantojot šos datus, var identificēt tikai tādu nekustamo īpašumu, ko izmanto vienīgi nekomerciālām darbībām. Šajā gadījumā ēkas, kas rada ieņēmumus, jānorāda standarta nodokļu deklarācijas sadaļā RB par ēkas nodrošinātajiem ieņēmumiem, savukārt sadaļa RS par jauktām izmaksām un ieņēmumiem nav jāaizpilda. Taču, ja nekomerciālam subjektam pieder nekustamais īpašums, kurā veic arī komerciālas darbības, jāaizpilda gan sadaļa RB, gan sadaļa RS. Bet, ja sadaļā RB norādītas vairākas ēkas, nav iespējams noteikt, kurā nekustamajā īpašumā tika veikta darbība, kas nodrošināja nodokļu deklarācijā norādītos ieņēmumus. Jebkurā gadījumā būtu jānorāda, ka standarta veidlapas sadaļā RS ir iekļauti kopējie dati par izmaksām un ieņēmumiem par precēm un pakalpojumiem, ko izmanto gan komerciālos, gan nekomerciālos nolūkos (preces un pakalpojumi, ko patvaļīgi izmanto komerciālām un citām darbībām). Tomēr arī tad, ja sadaļā RB ir norādīta viena ēka, kadastra sistēmas struktūras dēļ nav iespējams sadalīt datus, pamatojoties uz ēkas komerciālu/nekomerciālu izmantojumu, un tāpēc nav iespējams noteikt, kura ēkas daļa tika izmantota tai saimnieciskajai darbībai, kas nodrošināja nodokļu deklarācijā norādītos ieņēmumus. |
| --- | --- |

(196)

Par nodokļu datubāzēm, jo īpaši par nodokļu deklarāciju reģistriem, Itālija paskaidroja, ka, izmantojot šos datus, var identificēt tikai tādu nekustamo īpašumu, ko izmanto vienīgi nekomerciālām darbībām. Šajā gadījumā ēkas, kas rada ieņēmumus, jānorāda standarta nodokļu deklarācijas sadaļā RB par ēkas nodrošinātajiem ieņēmumiem, savukārt sadaļa RS par jauktām izmaksām un ieņēmumiem nav jāaizpilda. Taču, ja nekomerciālam subjektam pieder nekustamais īpašums, kurā veic arī komerciālas darbības, jāaizpilda gan sadaļa RB, gan sadaļa RS. Bet, ja sadaļā RB norādītas vairākas ēkas, nav iespējams noteikt, kurā nekustamajā īpašumā tika veikta darbība, kas nodrošināja nodokļu deklarācijā norādītos ieņēmumus. Jebkurā gadījumā būtu jānorāda, ka standarta veidlapas sadaļā RS ir iekļauti kopējie dati par izmaksām un ieņēmumiem par precēm un pakalpojumiem, ko izmanto gan komerciālos, gan nekomerciālos nolūkos (preces un pakalpojumi, ko patvaļīgi izmanto komerciālām un citām darbībām). Tomēr arī tad, ja sadaļā RB ir norādīta viena ēka, kadastra sistēmas struktūras dēļ nav iespējams sadalīt datus, pamatojoties uz ēkas komerciālu/nekomerciālu izmantojumu, un tāpēc nav iespējams noteikt, kura ēkas daļa tika izmantota tai saimnieciskajai darbībai, kas nodrošināja nodokļu deklarācijā norādītos ieņēmumus.

| (197) | Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Itālijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams noteikt atbalsta saņēmējus un ka datu trūkuma dēļ nevar aprēķināt atbalsta apmēru. Vispārīgi izsakoties, nodokļu un kadastra datubāzēs nav iespējams noteikt to nekomerciāliem subjektiem piederošo īpašumu, ko izmantoja nosacījumos par atbrīvojumu no ICI uzskaitītajām darbībām, kuras nav vienīgi komerciālas. Tāpēc nav iespējams iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu atgūstamo nodokļa summu. Tādējādi izpildīt iespējamu rīkojumu par atbalsta atgūšanu būtu objektīvi un absolūti neiespējami. |
| --- | --- |

(197)

Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Itālijas iestādes ir pierādījušas, ka nav iespējams noteikt atbalsta saņēmējus un ka datu trūkuma dēļ nevar aprēķināt atbalsta apmēru. Vispārīgi izsakoties, nodokļu un kadastra datubāzēs nav iespējams noteikt to nekomerciāliem subjektiem piederošo īpašumu, ko izmantoja nosacījumos par atbrīvojumu no ICI uzskaitītajām darbībām, kuras nav vienīgi komerciālas. Tāpēc nav iespējams iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu atgūstamo nodokļa summu. Tādējādi izpildīt iespējamu rīkojumu par atbalsta atgūšanu būtu objektīvi un absolūti neiespējami.

| (198) | Visbeidzot Komisija secina to, ka, ņemot vērā šā gadījuma īpašās iezīmes, Itālijai būtu pilnīgi neiespējami atgūt jebkādu atbalstu, kas nelikumīgi piešķirts saskaņā ar nosacījumiem par atbrīvojumu no ICI. Tāpēc nebūtu jāprasa atgūt atbalstu, kas piešķirts ar nelikumīgu un nesaderīgu atbrīvojumu no attiecīgā pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa. |
| --- | --- |

(198)

Visbeidzot Komisija secina to, ka, ņemot vērā šā gadījuma īpašās iezīmes, Itālijai būtu pilnīgi neiespējami atgūt jebkādu atbalstu, kas nelikumīgi piešķirts saskaņā ar nosacījumiem par atbrīvojumu no ICI. Tāpēc nebūtu jāprasa atgūt atbalstu, kas piešķirts ar nelikumīgu un nesaderīgu atbrīvojumu no attiecīgā pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa.

7.   NOSLĒGUMS

| (199) | Komisija secina, ka Itālija ir nelikumīgi piemērojusi Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(199)

Komisija secina, ka Itālija ir nelikumīgi piemērojusi Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu no pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.

| (200) | Tā kā nevar pierādīt attiecīgās shēmas saderīgumu, tiek secināts, ka tā nav saderīga ar iekšējo tirgu. Tomēr, ņemot vērā Itālijas norādītos ārkārtas apstākļus, nebūtu jāprasa atbalsta atgūšana, jo Itālija ir pierādījusi, ka to būtu pilnīgi neiespējami izpildīt. |
| --- | --- |

(200)

Tā kā nevar pierādīt attiecīgās shēmas saderīgumu, tiek secināts, ka tā nav saderīga ar iekšējo tirgu. Tomēr, ņemot vērā Itālijas norādītos ārkārtas apstākļus, nebūtu jāprasa atbalsta atgūšana, jo Itālija ir pierādījusi, ka to būtu pilnīgi neiespējami izpildīt.

| (201) | Komisija uzskata, ka TUIR 149. panta 4. punkts nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(201)

Komisija uzskata, ka TUIR 149. panta 4. punkts nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (202) | Visbeidzot, ņemot vērā to, ka atbrīvojums no IMU ir īpašs pasākums, ko piemēro nekomerciāliem subjektiem, kuri veic tikai noteiktas nekomerciālas darbības saskaņā ar Itālijas tiesību aktu nosacījumiem, Komisija secina, ka šīs darbības nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām noteikumu par valsts atbalstu izpratnē un tāpēc uz attiecīgo pasākumu neattiecas Līguma 107. panta 1. punkts, |
| --- | --- |

(202)

Visbeidzot, ņemot vērā to, ka atbrīvojums no IMU ir īpašs pasākums, ko piemēro nekomerciāliem subjektiem, kuri veic tikai noteiktas nekomerciālas darbības saskaņā ar Itālijas tiesību aktu nosacījumiem, Komisija secina, ka šīs darbības nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām noteikumu par valsts atbalstu izpratnē un tāpēc uz attiecīgo pasākumu neattiecas Līguma 107. panta 1. punkts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts atbrīvojuma no ICI veidā, ko piešķīra nekomerciāliem subjektiem, kuri nekustamajā īpašumā veica tikai Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības, un ko nelikumīgi sniedza Itālija, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

TUIR 149. panta 4. punkts nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Atbrīvojums no IMU, ko piešķīra nekomerciāliem subjektiem, kuri nekustamajā īpašumā veica tikai Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītās darbības, nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 348, 21.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  Skatīt spriedumu lietā T-192/10 Ferracci/Komisija (OV C 179, 3.7.2010., 45. lpp.) un lietā T-193/10 Scuola Elementare Maria Montessori/Komisija (OV C 179, 3.7.2010., 46. lpp.).

2

Ferracci

Scuola Elementare Maria Montessori

(3)  OV C 30, 29.1.2011., 57. lpp.

3

(4)  Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums par 50 %, ko piemēro saskaņā ar prezidenta Dekrēta Nr. 601/73 6. pantu, varētu ietvert pastāvošu atbalstu (18. punkts), un norādīja, ka šo pasākumu izskatīs atsevišķā procedūrā par pastāvošu atbalstu, ko sāka 2011. gada februārī. Dekrēta Nr. 601/73 6. pantā uzskaitītie subjekti ir a) sociālās palīdzības organizācijas un iestādes, savstarpējas palīdzības sabiedrības, slimnīcu organizācijas, sociālās labklājības un labdarības organizācijas, b) izglītības iestādes un bezpeļņas organizācijas, kas veic pētījumus un eksperimentus sabiedrības interesēs; zinātniskas struktūras, akadēmijas, vēstures, literatūras, zinātnes fondi un apvienības, kas īsteno vienīgi ar kultūru saistītus mērķus, c) organizācijas, kuru mērķi tiesību aktos ir atzīti par labdarīgiem un izglītojošiem, c.a) sociālo mājokļu iestādes un to apvienības.

4

(5)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Pārveidots par 2005. gada 2. decembra Likumu Nr. 248.

6

(7)  Pārveidots par 2006. gada 4. augusta Likumu Nr. 248.

7

(8)  Konkrētāk, Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 7. panta 1. punkta i) apakšpunkts attiecas uz subjektiem, kas definēti prezidenta Dekrēta Nr. 917/86 87. panta 1. punkta c) punktā (tagad 73. pantā). Nekomerciālu subjektu definīcija ir sniegta pēdējā nosacījumā.

8

(9)  Skatīt Apkārtraksta 5. punktu.

9

(10)  Piemēram, kā jau norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, Apkārtrakstā noteikts, ka par darbībām veselības un sociālajā jomā ir jābūt noslēgtam līgumam ar valsts iestādēm. Attiecībā uz izglītības jomu Apkārtrakstā, šķiet, prasīta atbilstība obligātajiem pamatprincipiem, lai pakalpojumu varētu uzskatīt par līdzvērtīgu valsts sistēmai, kā arī peļņas ieguldīšana attiecīgajā izglītības darbībā. Kinoteātru vadītājiem, kas vēlas saņemt atbrīvojumu no nodokļa, Apkārtrakstā prasīts pievērsties konkrētiem tirgus segmentiem (filmām ar kulturālu ievirzi, filmām, kam piešķirts kvalitātes apliecinājums, bērniem domātām filmām). Tas pats attiecas arī uz izmitināšanas pakalpojumiem, kuru cenai jābūt mazākai par attiecīgo tirgus cenu un kurus nedrīkst sniegt kā parastu viesnīcu pakalpojumus.

10

(11)  Skatīt TUIR 143. pantu un turpmākos pantu. Vispārīgi izsakoties, nekomerciālu subjektu kopējos ienākumus veido ienākumi no nekustamā īpašuma, kapitāla un citiem ienākumu avotiem (TUIR 143. pants). Ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, nekomerciāli subjekti var izmantot vienkāršotas ienākumu noteikšanas sistēmas (TUIR 145. pants).

11

TUIR

TUIR

TUIR

(12)  Atbilstību TUIR 149. panta 2. punktam var novērtēt, ņemot vērā šādus faktorus: lielāka neto pamatlīdzekļu daļa ir saistīta ar uzņēmējdarbību, nevis citām darbībām; lielāku ieņēmumu daļu nodrošina komerciālas darbības, nevis ar institucionālām darbībām saistītu rezervju vai pakalpojumu “parastā” vērtība; lielāku ienākumu daļu nodrošina ieņēmumi no komerciālām darbībām, nevis no institucionālām darbībām (piemēram, ziedojumiem, dotācijām, dāvinājumiem un biedru naudām).

12

TUIR

(13)  Skatīt inter alia spriedumu lietā C-88/03 Portugāle/Komisija, Krājums 2006, I-7115. lpp., 56. punkts, un lietā C-487/06 P British Aggregates, Krājums 2008, I-10505. lpp., 81.–83. punkts.

13

inter alia

British Aggregates

(14)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, Recueil 2003, I-7747. lpp.

14

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Recueil

(15)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

15

(16)  Bijušais TUIR 111.a pants.

16

TUIR

(17)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Turklāt attiecīgie subjekti galvenokārt darbojas ierobežotās ģeogrāfiskās teritorijās (vietējā līmenī), un to darbības ir paredzētas konkrētām mērķauditorijas grupām.

18

(19)  Saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem visu valsts atzīto reliģijas konfesiju, tostarp Katoļu baznīcas, reliģiskos mērķus nodokļu sistēmas kontekstā uzskata par līdzvērtīgiem ar labdarību un izglītību saistītiem mērķiem.

19

(20)  Skatīt 2005. gada 26. oktobra spriedumu Nr. 20776, 2007. gada 15. novembra spriedumu Nr. 23703, 2008. gada 29. februāra spriedumu Nr. 5485 un 2010. gada 17. septembra spriedumu Nr. 19731. Skatīt arī 2010. gada 9. aprīļa spriedumu Nr. 8495.

20

(21)  Skatīt 1996. gada 18. jūnija atzinumu Nr. 266.

21

(22)  Rakstiskais jautājums E-177/2009 (OV C 189, 13.7.2010.).

22

(23)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

23

(24)  Skatīt 31. apsvērumu un turpmākos apsvērumus.

24

(25)  Tas arī garantē atbilstību Itālijas un Vatikāna parakstītajiem starptautiskajiem nolīgumiem par garīdzniecības iestādēm.

25

(26)  No sākotnējiem sūdzības iesniedzējiem piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu iesniedza tikai Pietro Ferracci un Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l.

26

Pietro Ferracci

Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l

(27)  Dekrētlikums Nr. 203/2005, pārveidots par 2005. gada 2. decembra Likumu Nr. 248.

27

(28)  Dekrētlikums Nr. 223/2006, pārveidots par 2006. gada 4. augusta Likumu Nr. 248.

28

(29)  Dekrētlikuma Nr. 203/2005 7. panta 2.a punkts; Dekrētlikuma Nr. 1/2012 91.a panta 4. punkts.

29

(30)  Skatīt Dekrētlikuma Nr. 201/2011 13. panta 13. punktu un Likumdošanas dekrēta Nr. 23/2011 9. panta 8. punktu, kas attiecas uz ICI tiesību akta 7. panta 1. punkta i) apakšpunktu. ICI tiesību akta 7. panta 1. punkta i) apakšpunkta aprakstu skatīt 23. apsvērumā.

30

ICI

ICI

(31)  Skatīt 9. panta 6. punktu 2012. gada 10. oktobra Dekrētlikumā Nr. 174, kas pārveidots (ar grozījumiem) par 2012. gada 7. decembra Likumu Nr. 213 (Oficiālais Vēstnesis Nr. 286, 2012. gada 7. decembris).

31

Oficiālais Vēstnesis

(32)  Skatīt Atzinumu Nr. 4802/2012, kas sniegts 2012. gada 13. novembrī (spriedums lietā Nr. 10380/2012).

32

(33)  2012. gada 19. novembra Dekrēts Nr. 200, publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 274, 2012. gada 23. novembris.

33

Oficiālajā Vēstnesī

(34)  Skatīt ekonomikas un finanšu ministra 2012. gada 19. novembra Noteikumu 1. panta 1. punkta p) apakšpunktu.

34

(35)  Ekonomikas un finanšu ministra 2012. gada 19. novembra Noteikumu 3. pants.

35

(36)  Ekonomikas un finanšu ministra 2012. gada 19. novembra Noteikumu 4. pants.

36

(37)  Noteikumu 1. pantā sniegtajās definīcijās ir paredzētas papildu prasības. Piemēram, attiecībā uz izmitināšanas pakalpojumiem Noteikumu 1. panta 1. punkta j) punktā ir noteikts, ka tos var izmantot tikai noteiktas cilvēku kategorijas un ka izmitināšanas iestādes darbības periods nedrīkst būt pastāvīgs. Konkrētāk, attiecībā uz “sociālo izmitināšanu” Noteikumos paredzēts, ka šo pakalpojumu mērķauditorijai jābūt cilvēkiem, kam ir pagaidu vai pastāvīgas īpašas vajadzības, vai arī cilvēkiem, kas fizisku, psiholoģisku, ekonomisku, sociālu vai ar ģimeni saistītu apstākļu dēļ ir nelabvēlīgā situācijā. Atbrīvojums nekādā gadījumā neattiecas uz darbībām, ko veic viesnīcās vai līdzīgās iestādēs, kā noteikts 2011. gada 23. maija Likumdošanas dekrēta Nr. 79 9. pantā. Attiecībā uz sporta aktivitātēm Noteikumu 1. panta 1. punkta m) apakšpunktā paredzēts, ka attiecīgie subjekti ir bezpeļņas sporta asociācijas, kas saistītas ar valsts sporta federācijām vai sporta veicināšanas subjektiem, kā noteikts Likuma Nr. 289/2002 90. pantā.

37

(38)  Skatīt 84. apsvērumu.

38

(39)  Skatīt arī Agenzia del Territorio2006. gada 16. maija Apkārtrakstu Nr. 4/2006.

39

Agenzia del Territorio

(40)  Skatīt inter alia spriedumu lietā C-41/90 Höfner, Recueil 1991, I-1979. lpp., 21. punkts; spriedumu lietā C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze, Krājums 2006, I-289. lpp., 107. punkts un turpmākie punkti.

40

inter alia

Höfner

Recueil

Cassa di Risparmio di Firenze

(41)  Spriedums apvienotajās lietās 209/78–215/78 un 218/78 Van Landewyck, Recueil 1980, 3125. lpp., 21. punkts; spriedums lietā C-244/94 FFSA un citi, Recueil 1995, I-4013. lpp.; spriedums lietā C-49/07 MOTOE, Krājums 2008, I-4863. lpp., 27. un 28. punkts.

41

Van Landewyck

Recueil

FFSA

Recueil

MOTOE

(42)  Skatīt spriedumu lietā C-471/09 P– C-473/09 P Diputación Foral de Álava un citi/Komisija, vēl nav publicēts Krājumā, 98. punkts; skatīt arī spriedumu apvienotajās lietās C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P Comitato “Venezia vuole vivere”/ Komisija, vēl nav publicēts Krājumā, 130. punkts, un tajā minēto judikatūru.

42

Diputación Foral de Álava

Comitato “Venezia vuole vivere”/

(43)  Spriedums lietā C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Recueil 2001, I-8365. lpp., 38. punkts.

43

Adria-Wien Pipeline

Recueil

(44)  Skatīt spriedumu lietā C-66/02 Itālija/Komisija, Krājums 2005, I-10901. lpp., 94. punkts.

44

(45)  Skatīt inter alia spriedumu lietā C-88/03 Portugāle/Komisija, Krājums 2006, I-7115. lpp., 56. punkts; spriedumu apvienotajās lietās no C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, vēl nav publicēts, 49. punkts.

45

inter alia

Paint Graphos

(46)  Skatīt spriedumu lietā C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH un Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Recueil 2001, I-8365. lpp., 42. punkts.

46

Adria-Wien Pipeline GmbH

Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Recueil

(47)  Likumdošanas dekrēta Nr. 504/92 1. un 3. pants.

47

(48)  Spriedums apvienotajās lietās no C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, 67. punkts; skatīt arī spriedumu lietā C-487/06 British Aggregates/Komisija, Krājums 2008, I-10505. lpp., 84. punkts, un tajā citēto judikatūru.

48

Paint Graphos

British Aggregates

(49)  Spriedums lietā C-487/06 British Aggregates/Komisija, Krājums 2008, I-10505. lpp., 85. punkts.

49

British Aggregates

(50)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

50

(51)  Spriedums apvienotajās lietās no C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, 70. punkts.

51

Paint Graphos

(52)  Skatīt 26. punktu Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai.

52

(53)  Spriedums apvienotajās lietās no C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, 73. punkts un turpmākie punkti.

53

Paint Graphos

(54)  Spriedums lietā C-372/97 Itālija/Komisija, Krājums 2004, I-3679. lpp., 44. punkts; spriedums lietā C-148/04 Unicredito Italiano, Krājums 2005, I-11137. lpp., 54. punkts; spriedums lietā C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze, Krājums 2006, I-289. lpp., 140. punkts; spriedums apvienotajās lietās no C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, vēl nav publicēts, 78. punkts; spriedums lietā T-303/10 Wam Industriale Spa/Komisija, vēl nav publicēts, 25. punkts un turpmākie punkti.

54

Unicredito Italiano

Cassa di Risparmio di Firenze

Paint Graphos

Wam Industriale Spa

(55)  Skatīt spriedumu lietā C-88/03 Portugāle/Komisija, 91. punkts, un lietā C-172/03 Heiser, Krājums 2005, I-1627. lpp., 35. punkts; spriedumu lietā C-494/06 P Komisija/Wam, Krājums 2009, I-3639. lpp., 51. punkts.

55

Heiser

Wam

(56)  Skatīt spriedumu lietā C-156/98 Vācija/Komisija, Recueil 2000, I-6857. lpp., 30. punkts, un lietā Heiser, 55. punkts.

56

Recueil

Heiser

(57)  Skatīt spriedumu lietā T-298/97 Alzetta, Recueil 2000, II-2319. lpp., 93. punkts un turpmākie punkti.

57

Alzetta

Recueil

(58)  Skatīt spriedumu lietā C-142/87 Beļģija/Komisija, Recueil 1990, I-959. lpp, Tubemeuse, 43. punkts; spriedumu apvienotajās lietās no C-278/92 līdz C-280/92 Spānija/Komisija, Recueil 1994, I-4103. lpp., 42. punkts, un lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, Recueil 2003, I-7747. lpp., 81. punkts.

58

Recueil

Tubemeuse

Recueil

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Recueil

(59)  Spriedums lietā T-171/02 Sardīnija/Komisija, Krājums 2005, II-2123. lpp., 86. punkts un turpmākie punkti; spriedums lietā C-113/00 Spānija/Komisija, Recueil 2002, I-7601. lpp., 30. punkts; spriedums lietā T-288/97 Friuli Venezia Giulia/Komisija, Recueil 2001, II-1169. lpp., 44. un 46. punkts.

59

Recueil

Friuli Venezia Giulia

Recueil

(60)  Spriedums apvienotajās lietās T-195/01 un T-207/01 Government of Gibraltar/Komisija, Recueil 2002, II-2309. lpp., 111. punkts.

60

Government of Gibraltar

Recueil

(61)  Itālijas iestādes savos apsvērumos par trešo personu piezīmēm norādīja, ka Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu varētu piemērot — teorētiski — tikai atsevišķām Dekrēta Nr. 504 7. panta 1. punkta i) apakšpunktā uzskaitītajām darbībām. Tomēr netika izvirzīti argumenti, kas šo pieņēmumu apstiprinātu.

61

(62)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

62

(63)  Par statusa anulēšanu skatīt 1985. gada 20. maija Likuma Nr. 222 19. pantu.

63

(64)  Skatīt 30. pantu 2008. gada 29. novembra Likumā Nr. 185. Skatīt arī 2009. gada 9. aprīļa Apkārtrakstu Nr. 12/E par Nodokļu ienākumu aģentūru un Ieņēmumu dienesta direktora 2009. gada 2. septembra lēmumu.

64

(65)  Itālija 2010. un 2011. gadā veica 2 030 nekomerciālu subjektu pārbaudes un sniedza 5 086 nodokļu novērtējumu paziņojumus.

65

(66)  Skatīt Nodokļu ienākumu aģentūras 2010. gada 16. aprīļa Apkārtrakstu Nr. 20/E.

66

(67)  Spriedums lietā C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze, Krājums 2006, I-289. lpp., 121.–123. punkts.

67

Cassa di Risparmio di Firenze

(68)  Skatīt īpaši 1992. gada 30. decembra Likumdošanas dekrēta Nr. 502 1. panta 18. punktu.

68

(69)  Skatīt spriedumu lietā T-319/99 FENIN/Komisija, Recueil 2003, II-357. lpp., 39. punkts, ko apstiprina spriedums lietā C-205/03 P FENIN/Komisija, Krājums 2006, I-6295. lpp.; spriedumu apvienotajās lietās C-264/01, C-306/01, C-354/01 un C-355/01 AOK Bundesverband un citi, Krājums 2004, I-2493. lpp., 45.–55. punkts; skatīt arī spriedumu lietā T-137/10 CBI/Komisija, vēl nav publicēts.

69

FENIN

Recueil

AOK Bundesverband

(70)  Spriedums lietā 263/86 Humbel un Edel, Recueil 1988, 5365. lpp., 17. un 18. punkts; spriedums lietā C-109/92 Wirth, Recueil 1993, I-6447. lpp., 15. un 16. punkts; spriedums lietā C-76/05 Schwarz, Krājums 2007, I-6849. lpp., 39. punkts. Skatīt arī EBTA Tiesas 2008. gada 21. februāra spriedumu lietā E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund/EFTA Surveillance Authority, 80.–83. punkts.

70

Humbel

Edel

Recueil

Wirth

Recueil

Schwarz

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(71)  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

71

(72)  2011. gada 23. maija Likumdošanas dekrēts Nr. 79 — Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio — (Oficiālais Vēstnesis 129, 6.6.2011.) — Parastais papildinājums Nr. 139). Šā likumdošanas dekrēta 9. pantā ir noteiktas šādas viesnīcu un līdzīgu struktūru kategorijas: a) viesnīcas; b) moteļi; c) brīvdienu ciemati; d) tūristu/dienesta dzīvokļi; e) pansijas; f) sezonas viesnīcas pastāvīgai dzīvošanai; g) mītnes, kurās piedāvā gultasvietu un brokastis (bed and breakfast) un kuras vada kā uzņēmumus, h) sanatorijas; i) jebkādas citas tūristu izmitināšanas struktūras, kuru īpašības līdzinās vienai vai vairākām minētajām kategorijām.

72

Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio

bed and breakfast

(73)  Spriedums lietā C-70/72 Komisija/Vācija, Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts

73

Recueil

(74)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija, Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts.

74

Recueil

(75)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija, Recueil 1999, I-030671. lpp., 64.–65. punkts.

75

Recueil

(76)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

76

(77)  Komisijas paziņojums — Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu, OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp., 18. punkts.

77

(78)  Spriedums lietā C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 ASBL/Komisija, Krājums 2006, I-5479. lpp., 147. punkts.

78

un Forum 187 ASBL

(79)  Rakstiskais jautājums E-177/2009 (OV C 189, 13.7.2010.).

79

(80)  Spriedums lietā C-214/07 Komisija/Spānija, Krājums 2008, I-8357. lpp., 13. un 22. punkts.

80

(81)  Spriedums lietā C-404/72 Komisija/Vācija, Recueil 2003, I-6695. lpp., 47. punkts

81

Recueil

(82)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Maribel I), Recueil 1999, I-3671. lpp., 86. punkts; spriedums lietā C-214/07 Komisija/Francija, Krājums 2008, I-8357. lpp., 13., 22. un 48. punkts.

82

Maribel I

Recueil

---

1. PIELIKUMS

IEINTERESĒTĀS TREŠĀS PERSONAS, KAS IESNIEDZA PIEZĪMES PAR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

Nosaukums vai vārds, uzvārds/adrese

| 1. | Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Itālija |
| --- | --- |

1.

Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Itālija

| 2. | Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Itālija |
| --- | --- |

2.

Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Itālija

| 3. | Pietro Farracci, San Cesareo, Itālija |
| --- | --- |

3.

Pietro Farracci, San Cesareo, Itālija

| 4. | Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Roma, Itālija |
| --- | --- |

4.

Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Roma, Itālija

| 5. | Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Itālija |
| --- | --- |

5.

Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Itālija

| 6. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Itālija |
| --- | --- |

6.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Itālija

| 7. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Itālija |
| --- | --- |

7.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Itālija

| 8. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Itālija |
| --- | --- |

8.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Itālija

| 9. | Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Itālija |
| --- | --- |

9.

Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Itālija

| 10. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Itālija |
| --- | --- |

10.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Itālija

| 11. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

11.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Itālija

| 12. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

12.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itālija

| 13. | Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

13.

Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itālija

| 14. | Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Itālija |
| --- | --- |

14.

Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Itālija

| 15. | Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

15.

Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Itālija

| 16. | Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Itālija |
| --- | --- |

16.

Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Itālija

| 17. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Itālija |
| --- | --- |

17.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Itālija

| 18. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Itālija |
| --- | --- |

18.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Itālija

| 19. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Itālija |
| --- | --- |

19.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Itālija

| 20. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Itālija |
| --- | --- |

20.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Itālija

| 21. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell'Umberto (Messina), Itālija |
| --- | --- |

21.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell'Umberto (Messina), Itālija

| 22. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Itālija |
| --- | --- |

22.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Itālija

| 23. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Itālija |
| --- | --- |

23.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Itālija

| 24. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

24.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Itālija

| 25. | Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Itālija |
| --- | --- |

25.

Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Itālija

| 26. | Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Itālija |
| --- | --- |

26.

Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Itālija

| 27. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Itālija |
| --- | --- |

27.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Itālija

| 28. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Itālija |
| --- | --- |

28.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Itālija

| 29. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Itālija |
| --- | --- |

29.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Itālija

| 30. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell'Umberto (Messina), Itālija |
| --- | --- |

30.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell'Umberto (Messina), Itālija

| 31. | Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Itālija |
| --- | --- |

31.

Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Itālija

| 32. | Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d'Orlando (Messina), Itālija |
| --- | --- |

32.

Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d'Orlando (Messina), Itālija

| 33. | Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

33.

Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Itālija

| 34. | Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Itālija |
| --- | --- |

34.

Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Itālija

| 35. | Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Itālija |
| --- | --- |

35.

Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Itālija

| 36. | Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Itālija |
| --- | --- |

36.

Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Itālija

| 37. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

37.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Itālija

| 38. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Itālija |
| --- | --- |

38.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Itālija

| 39. | Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d'Orlando (Messina), Itālija |
| --- | --- |

39.

Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d'Orlando (Messina), Itālija

| 40. | Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

40.

Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Itālija

| 41. | Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

41.

Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Itālija

| 42. | Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Itālija |
| --- | --- |

42.

Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Itālija

| 43. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d'Alunzio (Messina), Itālija |
| --- | --- |

43.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d'Alunzio (Messina), Itālija

| 44. | Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Itālija |
| --- | --- |

44.

Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Itālija

| 45. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Itālija |
| --- | --- |

45.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Itālija

| 46. | Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d'Affermo (Messina), Itālija |
| --- | --- |

46.

Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d'Affermo (Messina), Itālija

| 47. | Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Itālija |
| --- | --- |

47.

Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Itālija

| 48. | Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Itālija |
| --- | --- |

48.

Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Itālija

| 49. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Itālija |
| --- | --- |

49.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Itālija

| 50. | Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

50.

Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Itālija

| 51. | Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Itālija |
| --- | --- |

51.

Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Itālija

| 52. | Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Itālija |
| --- | --- |

52.

Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Itālija

| 53. | Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Itālija |
| --- | --- |

53.

Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Itālija

| 54. | Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Itālija |
| --- | --- |

54.

Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Itālija

| 55. | Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

55.

Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Itālija

| 56. | Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

56.

Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Itālija

| 57. | Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Itālija |
| --- | --- |

57.

Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Itālija

| 58. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Itālija |
| --- | --- |

58.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Itālija

| 59. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Itālija |
| --- | --- |

59.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Itālija

| 60. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

60.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Itālija

| 61. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Itālija |
| --- | --- |

61.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Itālija

| 62. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

62.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Itālija

| 63. | Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

63.

Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Itālija

| 64. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Itālija |
| --- | --- |

64.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Itālija

| 65. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Itālija |
| --- | --- |

65.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Itālija

| 66. | Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Itālija |
| --- | --- |

66.

Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Itālija

| 67. | Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Itālija |
| --- | --- |

67.

Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Itālija

| 68. | Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Itālija |
| --- | --- |

68.

Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Itālija

| 69. | Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Itālija |
| --- | --- |

69.

Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Itālija

| 70. | Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Itālija |
| --- | --- |

70.

Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Itālija

| 71. | Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Itālija |
| --- | --- |

71.

Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Itālija

| 72. | Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Itālija |
| --- | --- |

72.

Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Itālija

| 73. | Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Itālija |
| --- | --- |

73.

Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Itālija

| 74. | Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Itālija |
| --- | --- |

74.

Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Itālija

| 75. | Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Itālija |
| --- | --- |

75.

Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Itālija

| 76. | Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Itālija |
| --- | --- |

76.

Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Itālija

| 77. | Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Itālija |
| --- | --- |

77.

Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Itālija

| 78. | Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Itālija |
| --- | --- |

78.

Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Itālija

| 79. | Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Itālija |
| --- | --- |

79.

Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Itālija

| 80. | Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Itālija |
| --- | --- |

80.

Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Itālija

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 18.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/55

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena ir jāpārbauda ANO EEK dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 53 – Vienoti noteikumi L3 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 13. papildinājumam, kas stājies spēkā 2011. gada 28. oktobrī,

01. grozījumu sērijas 14. papildinājumam, kas stājas spēkā 2013. gada 15. jūlijā

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konkrēti norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādījuma grozījumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par L3 kategorijas transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu vai atsaukšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 53 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Lukturu virsmas, asis un atskaites centrs, kā arī ģeometriskās redzamības leņķi |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Sarkanas gaismas redzamība priekšpusē un baltas gaismas redzamība aizmugurē |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Skaidrojums par “horizontālo slīpumu”, “sānsveres leņķi” un “δ” leņķi |
| --- | --- |

6. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L3 kategorijas transportlīdzekļiem (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lietotas šādas definīcijas.

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir tādu transportlīdzekļu kategorija, kuri cits no cita neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.2.1. | transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir tādu transportlīdzekļu kategorija, kuri cits no cita neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.2.1.

transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma;

| 2.2.2. | ierīču skaits un izvietojums; |
| --- | --- |

2.2.2.

ierīču skaits un izvietojums;

| 2.2.3. | tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata:






  2.2.3.1. | transportlīdzekļus, kas atšķiras iepriekš minētā 2.2.1. un 2.2.2. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto lukturu veidu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību; un |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata:

2.2.3.1.

transportlīdzekļus, kas atšķiras iepriekš minētā 2.2.1. un 2.2.2. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto lukturu veidu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību; un

| 2.2.3.2. | transportlīdzekļus, kas ir vai, ja to uzstādīšana ir fakultatīva, nav aprīkoti ar lukturiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar kādu no 1958. gada nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, vai ar lukturiem, kas ir atļauti valstī, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

transportlīdzekļus, kas ir vai, ja to uzstādīšana ir fakultatīva, nav aprīkoti ar lukturiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar kādu no 1958. gada nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, vai ar lukturiem, kas ir atļauti valstī, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti.

| 2.3. | “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.3.

“Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

| 2.4. | “Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja vai pasažiera un bez kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni un standarta instrumentu komplektu. |
| --- | --- |

2.4.

“Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja vai pasažiera un bez kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni un standarta instrumentu komplektu.

| 2.5. | “Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotājus uzskata par lukturiem.






  2.5.1. | “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- | --- |

2.5.

“Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotājus uzskata par lukturiem.

2.5.1.

“Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām.

| 2.5.2. | “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem. |
| --- | --- |

2.5.2.

“Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem.

| 2.5.3. | “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.5.3.

“Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu.

| 2.5.4. | “Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.5.4.

“Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

| 2.5.5. | “Savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski vai elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopējām apgaismojošajām virsmām un kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.5.5.

“Savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski vai elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopējām apgaismojošajām virsmām un kopēju luktura korpusu.

| 2.5.6. | “Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā. |
| --- | --- |

2.5.6.

“Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā.

| 2.5.7. | “Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.






  2.5.7.1. | “Tuvā gaisma” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) avotus un/vai papildu gaismas avotus ceļu līkumu apgaismošanai. |
| --- | --- | --- |

2.5.7.

“Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.

2.5.7.1.

“Tuvā gaisma” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) avotus un/vai papildu gaismas avotus ceļu līkumu apgaismošanai.

| 2.5.8. | “Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.
  Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97. |
| --- | --- |

2.5.8.

“Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97.

| 2.5.9. | “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem satiksmes dalībniekiem aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba bremzes. |
| --- | --- |

2.5.9.

“Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem satiksmes dalībniekiem aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba bremzes.

| 2.5.10. | “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kura paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi. |
| --- | --- |

2.5.10.

“Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kura paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

| 2.5.11. | “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas. |
| --- | --- |

2.5.11.

“Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas.

| 2.5.12. | “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures. |
| --- | --- |

2.5.12.

“Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

| 2.5.13. | “Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.
  Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata atstarojošas numura zīmes. |
| --- | --- |

2.5.13.

“Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.

Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata atstarojošas numura zīmes.

| 2.5.14. | “Avārijas signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība, lai pievērstu uzmanību tam, ka transportlīdzeklis īslaicīgi īpaši apdraud pārējos ceļu satiksmes dalībniekus. |
| --- | --- |

2.5.14.

“Avārijas signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība, lai pievērstu uzmanību tam, ka transportlīdzeklis īslaicīgi īpaši apdraud pārējos ceļu satiksmes dalībniekus.

| 2.5.15. | “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas, sniegputeņa, lietusgāžu vai putekļu mākoņu gadījumā. |
| --- | --- |

2.5.15.

“Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas, sniegputeņa, lietusgāžu vai putekļu mākoņu gadījumā.

| 2.5.16. | “Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures. |
| --- | --- |

2.5.16.

“Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures.

| 2.5.17. | “Dienas gaitas lukturis” ir lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā. |
| --- | --- |

2.5.17.

“Dienas gaitas lukturis” ir lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā.

| 2.6. | “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir caurspīdīgā materiāla visa ārējā virsma vai daļa no tās, kuru norādījis izgatavotājs ierīces apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu (sk. 3. pielikumu). |
| --- | --- |

2.6.

“Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir caurspīdīgā materiāla visa ārējā virsma vai daļa no tās, kuru norādījis izgatavotājs ierīces apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu (sk. 3. pielikumu).

| 2.7. | “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu).






  2.7.1. | “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (2.5.6., 2.5.7. un 2.5.15. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.7.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.
  Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.
  Tai gadījumā, ja lukturis, kas nodrošina tuvo gaismu, savienojumā ar papildu apgaismes vienībām vai gaismas avotiem, kuri paredzēti līkumu apgaismošanai, darbojas kopā, atsevišķas apgaismojošās virsmas, ņemtas kopā, veido apgaismojošo virsmu. |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu).

2.7.1.

“Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (2.5.6., 2.5.7. un 2.5.15. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.7.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.

Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.

Tai gadījumā, ja lukturis, kas nodrošina tuvo gaismu, savienojumā ar papildu apgaismes vienībām vai gaismas avotiem, kuri paredzēti līkumu apgaismošanai, darbojas kopā, atsevišķas apgaismojošās virsmas, ņemtas kopā, veido apgaismojošo virsmu.

| 2.7.2. | “Gaismas signālierīces apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju” (2.5.8., 2.5.9., 2.5.11., 2.5.12., 2.5.14. un 2.5.16. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā. Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām un vertikālām malām. |
| --- | --- |

2.7.2.

“Gaismas signālierīces apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju” (2.5.8., 2.5.9., 2.5.11., 2.5.12., 2.5.14. un 2.5.16. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā. Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām un vertikālām malām.

| 2.7.3. | “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.5.13. punkts) ir atstarotāja taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes. |
| --- | --- |

2.7.3.

“Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.5.13. punkts) ir atstarotāja taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes.

| 2.8. | “Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar izgatavotāja vai attiecīgi pilnvarota izgatavotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnleņķa projekcija: | vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas (a-b), |
| --- | --- | --- |

2.8.

“Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar izgatavotāja vai attiecīgi pilnvarota izgatavotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnleņķa projekcija:

vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas (a-b),

| | vai gaismu izstarojošajai virsmai (c-d) |
| --- | --- |

vai gaismu izstarojošajai virsmai (c-d)

| | plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). |
| --- | --- |

plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam (sk. šo noteikumu 3. pielikumu).

| 2.9. | “Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) izgatavotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

2.9.

“Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) izgatavotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim.

| 2.10. | “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura izgatavotājs.

| 2.11. | “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi β atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti.
  Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.
  Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles. |
| --- | --- |

2.11.

“Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi β atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.

Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

| 2.12. | “Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un sakrīt ar tā sānu ārmalu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:






  2.12.1. | atpakaļskata spoguļus; |
| --- | --- | --- |

2.12.

“Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un sakrīt ar tā sānu ārmalu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

2.12.1.

atpakaļskata spoguļus;

| 2.12.2. | virzienrādītājus; |
| --- | --- |

2.12.2.

virzienrādītājus;

| 2.12.3. | priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus un atstarotājus. |
| --- | --- |

2.12.3.

priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus un atstarotājus.

| 2.13. | “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.12. punktā. |
| --- | --- |

2.13.

“Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.12. punktā.

| 2.14. | “Viens lukturis” ir:






  a) | ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismošanas vai signālgaismas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā; šī virsma var būt nepārtraukta vai salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai |
| --- | --- | --- |

2.14.

“Viens lukturis” ir:

a)

ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismošanas vai signālgaismas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā; šī virsma var būt nepārtraukta vai salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai

| b) | jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuriem ir identiska funkcija, kuri ir apstiprināti kā “D” tipa lukturi un uzstādīti tā, ka to redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā. |
| --- | --- |

b)

jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuriem ir identiska funkcija, kuri ir apstiprināti kā “D” tipa lukturi un uzstādīti tā, ka to redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā.

| 2.15. | “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka. |
| --- | --- |

2.15.

“Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

| 2.16. | “Darbības indikators” ir gaismas vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un vai tā darbojas pareizi vai ne. |
| --- | --- |

2.16.

“Darbības indikators” ir gaismas vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un vai tā darbojas pareizi vai ne.

| 2.17. | “Kontūra indikators” ir gaismas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne. |
| --- | --- |

2.17.

“Kontūra indikators” ir gaismas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne.

| 2.18. | “Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir izgatavotāja brīva izvēle. |
| --- | --- |

2.18.

“Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir izgatavotāja brīva izvēle.

| 2.19. | “Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam. |
| --- | --- |

2.19.

“Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam.

| 2.20. | “Ierīce” ir detaļa vai detaļu kopums, kam ir viena vai vairākas funkcijas. |
| --- | --- |

2.20.

“Ierīce” ir detaļa vai detaļu kopums, kam ir viena vai vairākas funkcijas.

| 2.21. | “Ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas par ierīces izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.21.

“Ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas par ierīces izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

| 2.22. | “Transportlīdzekļa pilna masa” vai “maksimālā masa” ir tehniski pieļaujamā maksimālā masa, kuru nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.22.

“Transportlīdzekļa pilna masa” vai “maksimālā masa” ir tehniski pieļaujamā maksimālā masa, kuru nosaka izgatavotājs.

| 2.23. | Transportlīdzeklis “ar kravu” ir transportlīdzeklis, kas noslogots, sasniedzot transportlīdzekļa pilnu masu, kā noteikts 2.22. punktā. |
| --- | --- |

2.23.

Transportlīdzeklis “ar kravu” ir transportlīdzeklis, kas noslogots, sasniedzot transportlīdzekļa pilnu masu, kā noteikts 2.22. punktā.

| 2.24. | “Horizontālais slīpums” ir leņķis, kas rodas starp gaismas kūļa formu, kad motocikls ir novietots, kā norādīts 5.4. punktā, un gaismas kūļa formu, kad motociklam ir sānsvere (sk. rasējumu 6. pielikumā). |
| --- | --- |

2.24.

“Horizontālais slīpums” ir leņķis, kas rodas starp gaismas kūļa formu, kad motocikls ir novietots, kā norādīts 5.4. punktā, un gaismas kūļa formu, kad motociklam ir sānsvere (sk. rasējumu 6. pielikumā).

| 2.25. | “Horizontālā slīpuma regulēšanas sistēma (HIAS)” ir ierīce, kas noregulē luktura horizontālo slīpumu līdz nullei. |
| --- | --- |

2.25.

“Horizontālā slīpuma regulēšanas sistēma (HIAS)” ir ierīce, kas noregulē luktura horizontālo slīpumu līdz nullei.

| 2.26. | “Sānsveres leņķis” ir leņķis, ko attiecībā pret vertikāli veido motocikla vertikālā gareniskā vidusplakne, ja motociklu griež ap tā garenisko asi (sk. rasējumu 6. pielikumā). |
| --- | --- |

2.26.

“Sānsveres leņķis” ir leņķis, ko attiecībā pret vertikāli veido motocikla vertikālā gareniskā vidusplakne, ja motociklu griež ap tā garenisko asi (sk. rasējumu 6. pielikumā).

| 2.27. | “HIAS signāls” ir jebkurš vadības signāls vai jebkurš sistēmas papildu ievades vadības signāls, vai arī sistēmas izejas komanda motociklam; |
| --- | --- |

2.27.

“HIAS signāls” ir jebkurš vadības signāls vai jebkurš sistēmas papildu ievades vadības signāls, vai arī sistēmas izejas komanda motociklam;

| 2.28. | “HIAS signāla ģenerators” ir ierīce, kas rada vienu vai vairākus HIAS signālus sistēmas pārbaudei; |
| --- | --- |

2.28.

“HIAS signāla ģenerators” ir ierīce, kas rada vienu vai vairākus HIAS signālus sistēmas pārbaudei;

| 2.29. | “HIAS testa leņķis” ir δ leņķis, ko veido luktura noliekuma līnija un HH līnija (asimetriskas gaismas luktura gadījumā izmanto noliekuma horizontālo daļu) (sk. rasējumu 6. pielikumā). |
| --- | --- |

2.29.

“HIAS testa leņķis” ir δ leņķis, ko veido luktura noliekuma līnija un HH līnija (asimetriskas gaismas luktura gadījumā izmanto noliekuma horizontālo daļu) (sk. rasējumu 6. pielikumā).

| 2.30. | “Līkumu apgaismojums” ir apgaismes funkcija, lai nodrošinātu labāku apgaismojumu ceļa līkumos. |
| --- | --- |

2.30.

“Līkumu apgaismojums” ir apgaismes funkcija, lai nodrošinātu labāku apgaismojumu ceļa līkumos.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:






  3.2.1. | transportlīdzekļa tipa aprakstu, ievērojot iepriekš 2.2.1. līdz 2.2.3. punktā minētās pazīmes un norādot pienācīgā veidā identificējamu transportlīdzekļa tipu; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa aprakstu, ievērojot iepriekš 2.2.1. līdz 2.2.3. punktā minētās pazīmes un norādot pienācīgā veidā identificējamu transportlīdzekļa tipu;

| 3.2.2. | sarakstu ar izgatavotāja paredzētajām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm; sarakstā var ietvert vairākus katrai funkcijai atbilstošo ierīču tipus; katrs tips ir pienācīgi apzīmēts (valsts vai starptautisks apstiprinājuma marķējums, ja ir apstiprināts, izgatavotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”; |
| --- | --- |

3.2.2.

sarakstu ar izgatavotāja paredzētajām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm; sarakstā var ietvert vairākus katrai funkcijai atbilstošo ierīču tipus; katrs tips ir pienācīgi apzīmēts (valsts vai starptautisks apstiprinājuma marķējums, ja ir apstiprināts, izgatavotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”;

| 3.2.3. | visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējumu, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī; un, |
| --- | --- |

3.2.3.

visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējumu, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī; un,

| 3.2.4. | lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējumu(-us), kurā redzama iepriekš 2.7.1. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.6. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.9. punktā noteiktā atskaites ass un 2.10. punktā noteiktais atskaites centrs. Šī informācija nav nepieciešama par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.10. punkts); |
| --- | --- |

3.2.4.

lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējumu(-us), kurā redzama iepriekš 2.7.1. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.6. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.9. punktā noteiktā atskaites ass un 2.10. punktā noteiktais atskaites centrs. Šī informācija nav nepieciešama par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.10. punkts);

| 3.2.5. | pieteikumā iekļauj apliecinājumu par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (2.8. punkts). |
| --- | --- |

3.2.5.

pieteikumā iekļauj apliecinājumu par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (2.8. punkts).

| 3.3. | Tehniskajam dienestam, kurš veic apstiprināšanas testus, iesniedz transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts iepriekš 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips. |
| --- | --- |

3.3.

Tehniskajam dienestam, kurš veic apstiprināšanas testus, iesniedz transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts iepriekš 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, piešķir minētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, piešķir minētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai.
  Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai.

Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu, atteikumu, atsaukšanu vai transportlīdzekļa tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu, atteikumu, atsaukšanu vai transportlīdzekļa tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas atbilstoši šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas atbilstoši šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās.

| 4.8. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.8.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

5.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

5.1.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas stāvokļos un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām.

Īpaši jānovērš nejauša lukturu regulējuma izjaukšana.

5.2.   Apgaismes lukturus uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu orientāciju.

5.3.   Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm transportlīdzeklim uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītgaismu lukturu gadījumā un paralēla šai plaknei visu pārējo gaismas signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus izgatavotāja noteiktos atsevišķos norādījumus.

5.4.   Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturu augstumu un centrējumu pārbauda transportlīdzeklī bez kravas uz plakanas, horizontālas virsmas, lai tā gareniskā vidusplakne būtu vertikāli un stūre būtu fiksēta taisni uz priekšu. Spiedienam riepās jābūt tādam, kādu konkrētam šajos noteikumos paredzētajam noslogojumam norādījis izgatavotājs.

5.5.   Ja nav atsevišķu norādījumu:

| 5.5.1. | vienu lukturi vai atstarotājus uzstāda tā, lai to atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; |
| --- | --- |

5.5.1.

vienu lukturi vai atstarotājus uzstāda tā, lai to atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē;

| 5.5.2. | lukturus, kas veido pāri un kas pilda vienādas funkcijas:






  5.5.2.1. | uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni; |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

lukturus, kas veido pāri un kas pilda vienādas funkcijas:

5.5.2.1.

uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni;

| 5.5.2.2. | tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidusplakni; |
| --- | --- |

5.5.2.2.

tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidusplakni;

| 5.5.2.3. | tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām; un |
| --- | --- |

5.5.2.3.

tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām; un

| 5.5.2.4. | to nominālie fotometriskie raksturlielumi ir identiski; |
| --- | --- |

5.5.2.4.

to nominālie fotometriskie raksturlielumi ir identiski;

| 5.5.2.5. | tie ir ieslēdzami un izslēdzami vienlaikus. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

tie ir ieslēdzami un izslēdzami vienlaikus.

5.6.   Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi

| 5.6.1. | Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, centrējumu, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.






  5.6.1.1. | Lukturis fotometriskās un kolorimetriskās prasības izpilda, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām lukturis ir grupēts, kombinēts vai savietots, ir izslēgtas.
  Tomēr, ja priekšējais vai pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var aktivizēt kopā ar to, prasības attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu izpilda, ja savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai pakaļējie gabarītgaismas lukturi ir ieslēgti. |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, centrējumu, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.6.1.1.

Lukturis fotometriskās un kolorimetriskās prasības izpilda, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām lukturis ir grupēts, kombinēts vai savietots, ir izslēgtas.

Tomēr, ja priekšējais vai pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var aktivizēt kopā ar to, prasības attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu izpilda, ja savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai pakaļējie gabarītgaismas lukturi ir ieslēgti.

| 5.6.1.2. | Bremžu signāllukturu un virzienrādītāju savstarpēja apvienošana nav atļauta. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

Bremžu signāllukturu un virzienrādītāju savstarpēja apvienošana nav atļauta.

| 5.6.1.3. | Tomēr, ja bremžu signāllukturi un virzienrādītāji ir grupēti, jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nedrīkst šķērsot vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošās robežlīnijas. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

Tomēr, ja bremžu signāllukturi un virzienrādītāji ir grupēti, jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nedrīkst šķērsot vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošās robežlīnijas.

| 5.6.2. | Ja viena luktura redzamā virsma ir salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām, tā atbilst šādām prasībām:






  5.6.2.1. | atšķirīgo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras caurspīdīgā materiāla ārējai virsmai un ir perpendikulārs atskaites asij, nedrīkst aizņemt mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kurš aptver šo projekciju, vai arī attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri atskaites asij, nedrīkst būt lielāks par 15 mm. |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

Ja viena luktura redzamā virsma ir salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām, tā atbilst šādām prasībām:

5.6.2.1.

atšķirīgo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras caurspīdīgā materiāla ārējai virsmai un ir perpendikulārs atskaites asij, nedrīkst aizņemt mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kurš aptver šo projekciju, vai arī attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri atskaites asij, nedrīkst būt lielāks par 15 mm.

5.7.   Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā. Tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu attiecībā pret zemi mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no šā izvada izmantošanas.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

Ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem, novietojumu platumā nosaka no redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.   Ja nav atsevišķu norādījumu, neviens cits lukturis, izņemot virzienrādītājus un transportlīdzekļa avārijas signālu, nedrīkst izstarot mirgojošu gaismu.

5.9.   Sarkana gaisma nav redzama priekšpusē, un balta gaisma nav redzama aizmugurē. Atbilstību šai prasībai pārbauda saskaņā ar turpmāk norādīto (sk. rasējumu 4. pielikumā):

| 5.9.1. | sarkanas gaismas redzamība priekšpusē. Sarkanas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 1. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā uz priekšu no transportlīdzekļa vistālāk priekšā esošā punkta; |
| --- | --- |

5.9.1.

sarkanas gaismas redzamība priekšpusē. Sarkanas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 1. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā uz priekšu no transportlīdzekļa vistālāk priekšā esošā punkta;

| 5.9.2. | baltas gaismas redzamība aizmugurē. Baltas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā uz aizmuguri no transportlīdzekļa vistālāk aizmugurē esošā punkta. |
| --- | --- |

5.9.2.

baltas gaismas redzamība aizmugurē. Baltas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā uz aizmuguri no transportlīdzekļa vistālāk aizmugurē esošā punkta.

| 5.9.3. | Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:






  5.9.3.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas attiecīgi ir 1 m un 2,2 m virs zemes; |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:

5.9.3.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas attiecīgi ir 1 m un 2,2 m virs zemes;

| 5.9.3.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.10.   Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējo gabarītgaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi, ja nav priekšējā gabarītgaismas luktura, pakaļējo gabarītgaismas lukturi un pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīci varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaikus, ja nav noteikts citādi.

5.11.   Ja nav atsevišķu norādījumu, elektriskie slēgumi ir tādi, lai tālās gaismas lukturi, tuvās gaismas lukturi un miglas lukturi nevarētu ieslēgt, neieslēdzot arī iepriekš 5.10. punktā minētos lukturus. Šī prasība tomēr neattiecas uz tālās vai tuvās gaismas lukturi, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido tuvās gaismas luktura ieslegšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus tālās un tuvās gaismas luktura ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem.

| 5.11.1. | Ja uzstāda dienas gaitas lukturi, tas ieslēdzas automātiski, kad darbojas dzinējs. Ja ir ieslēgts lukturis, dienas gaitas lukturim nav jāieslēdzas, kad darbojas dzinējs.
  Ja dienas gaitas lukturi neuzstāda, lukturis ieslēdzas automātiski, kad darbojas dzinējs. |
| --- | --- |

5.11.1.

Ja uzstāda dienas gaitas lukturi, tas ieslēdzas automātiski, kad darbojas dzinējs. Ja ir ieslēgts lukturis, dienas gaitas lukturim nav jāieslēdzas, kad darbojas dzinējs.

Ja dienas gaitas lukturi neuzstāda, lukturis ieslēdzas automātiski, kad darbojas dzinējs.

5.12.   Indikatori

| 5.12.1. | Katra signāllampiņa vadītājam parastā braukšanas stāvoklī ir viegli saskatāma. |
| --- | --- |

5.12.1.

Katra signāllampiņa vadītājam parastā braukšanas stāvoklī ir viegli saskatāma.

| 5.12.2. | Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt “kontūra” indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru. |
| --- | --- |

5.12.2.

Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt “kontūra” indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru.

5.13.   Gaismas krāsas

Šajos noteikumos minēto gaismu krāsas ir šādas:

| Tālās gaismas lukturis | : | balta |
| --- | --- | --- |
| Tuvās gaismas lukturis | : | balta |
| Virzienrādītājs | : | dzintarkrāsa |
| Bremžu signāllukturis | : | sarkana |
| Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis | : | balta |
| Priekšējais gabarītgaismas lukturis | : | balta vai dzintarkrāsa |
| Pakaļējais gabarītgaismas lukturis | : | sarkana |
| Pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas | : | sarkana |
| Sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas | : | dzintarkrāsa priekšā
  dzintarkrāsa vai sarkana aizmugurē |
| Transportlīdzekļa avārijas signāls | : | dzintarkrāsa |
| Priekšējais miglas lukturis | : | balta vai izteikti dzeltena |
| Pakaļējais miglas lukturis | : | sarkana |

Tālās gaismas lukturis

:

balta

Tuvās gaismas lukturis

:

balta

Virzienrādītājs

:

dzintarkrāsa

Bremžu signāllukturis

:

sarkana

Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis

:

balta

Priekšējais gabarītgaismas lukturis

:

balta vai dzintarkrāsa

Pakaļējais gabarītgaismas lukturis

:

sarkana

Pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas

:

sarkana

Sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas

:

dzintarkrāsa priekšā

dzintarkrāsa vai sarkana aizmugurē

Transportlīdzekļa avārijas signāls

:

dzintarkrāsa

Priekšējais miglas lukturis

:

balta vai izteikti dzeltena

Pakaļējais miglas lukturis

:

sarkana

5.14.   Katram transportlīdzeklim, kas nodots apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jābūt aprīkotam ar šādām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm:

| 5.14.1. | tālās gaismas lukturis (6.1. punkts); |
| --- | --- |

5.14.1.

tālās gaismas lukturis (6.1. punkts);

| 5.14.2. | tuvās gaismas lukturis (6.2. punkts); |
| --- | --- |

5.14.2.

tuvās gaismas lukturis (6.2. punkts);

| 5.14.3. | virzienrādītāji (6.3. punkts); |
| --- | --- |

5.14.3.

virzienrādītāji (6.3. punkts);

| 5.14.4. | bremžu signāllukturis (6.4. punkts); |
| --- | --- |

5.14.4.

bremžu signāllukturis (6.4. punkts);

| 5.14.5. | pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce (6.5. punkts); |
| --- | --- |

5.14.5.

pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce (6.5. punkts);

| 5.14.6. | priekšējais gabarītgaismas lukturis (6.6. punkts); |
| --- | --- |

5.14.6.

priekšējais gabarītgaismas lukturis (6.6. punkts);

| 5.14.7. | pakaļējais gabarītgaismas lukturis (6.7. punkts); |
| --- | --- |

5.14.7.

pakaļējais gabarītgaismas lukturis (6.7. punkts);

| 5.14.8. | pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.8. punkts); |
| --- | --- |

5.14.8.

pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.8. punkts);

| 5.14.9. | sānu atstarotāji, kam nav trijstūra formas (6.12. punkts). |
| --- | --- |

5.14.9.

sānu atstarotāji, kam nav trijstūra formas (6.12. punkts).

5.15.   Tas var būt aprīkots arī ar šādām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm:

| 5.15.1. | transportlīdzekļa avārijas signāls (6.9. punkts); |
| --- | --- |

5.15.1.

transportlīdzekļa avārijas signāls (6.9. punkts);

| 5.15.2. | miglas lukturi:






  5.15.2.1. | priekšējais (6.10. punkts); |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

miglas lukturi:

5.15.2.1.

priekšējais (6.10. punkts);

| 5.15.2.2. | pakaļējais (6.11. punkts); |
| --- | --- |

5.15.2.2.

pakaļējais (6.11. punkts);

| 5.15.3. | dienas gaitas lukturis (6.13. punkts). |
| --- | --- |

5.15.3.

dienas gaitas lukturis (6.13. punkts).

5.16.   Visu 5.14. un 5.15. punktā minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana jāveic atbilstoši šo noteikumu 6. punkta attiecīgajām prasībām.

5.17.   Tādu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana, kas nav minētas 5.14. un 5.15. punktā, tipa apstiprinājuma nolūkos ir aizliegta.

5.18.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces, kuru tips apstiprināts attiecībā uz M1 un N1 kategorijas četru riteņu transportlīdzekļiem un kuras norādītas 5.14. un 5.15. punktā, drīkst uzstādīt arī motocikliem.

6.   KONKRĒTI NORĀDĪJUMI

6.1.   TĀLĀS GAISMAS LUKTURI

6.1.1.   Skaits

6.1.1.1.   Motocikliem ar cilindru tilpumu ≤ 125 cm3

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, C, D vai E klasi; |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, C, D vai E klasi;

| b) | Noteikumiem Nr. 112; |
| --- | --- |

b)

Noteikumiem Nr. 112;

| c) | Noteikumiem Nr. 1; |
| --- | --- |

c)

Noteikumiem Nr. 1;

| d) | Noteikumiem Nr. 8; |
| --- | --- |

d)

Noteikumiem Nr. 8;

| e) | Noteikumiem Nr. 20; |
| --- | --- |

e)

Noteikumiem Nr. 20;

| f) | Noteikumiem Nr. 57; |
| --- | --- |

f)

Noteikumiem Nr. 57;

| g) | Noteikumiem Nr. 72; |
| --- | --- |

g)

Noteikumiem Nr. 72;

| h) | Noteikumiem Nr. 98. |
| --- | --- |

h)

Noteikumiem Nr. 98.

6.1.1.2.   Motocikliem ar cilindru tilpumu > 125 cm3

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, D vai E klasi; |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, D vai E klasi;

| b) | Noteikumiem Nr. 112; |
| --- | --- |

b)

Noteikumiem Nr. 112;

| c) | Noteikumiem Nr. 1; |
| --- | --- |

c)

Noteikumiem Nr. 1;

| d) | Noteikumiem Nr. 8; |
| --- | --- |

d)

Noteikumiem Nr. 8;

| e) | Noteikumiem Nr. 20; |
| --- | --- |

e)

Noteikumiem Nr. 20;

| f) | Noteikumiem Nr. 72; |
| --- | --- |

f)

Noteikumiem Nr. 72;

| g) | Noteikumiem Nr. 98. |
| --- | --- |

g)

Noteikumiem Nr. 98.

Divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| h) | Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz C klasi. |
| --- | --- |

h)

Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz C klasi.

6.1.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.1.3.   Novietojums

6.1.3.1.   Platumā

| 6.1.3.1.1. | Neatkarīgu tālās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tālās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

Neatkarīgu tālās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tālās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.1.3.1.2. | Tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tuvās gaismas lukturis vai tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tālās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

Tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tuvās gaismas lukturis vai tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tālās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.1.3.1.3. | Divi tālās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

Divi tālās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.1.3.2.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.3.3.   Jebkurā gadījumā attālums starp jebkura neatkarīga tālās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu un tuvās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu nedrīkst pārsniegt 200 mm. Attālumam starp jebkura neatkarīga tālās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu un zemi ir jābūt no 500 mm līdz 1 300 mm.

6.1.3.4.   Divu tālās gaismas lukturu gadījumā: attālums, kas atdala divu tālās gaismas lukturu apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.1.4.   Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, ieskaitot tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, kuru ierobežo līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar luktura atskaites asi.

6.1.5.   Orientācija

6.1.5.1.   Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.1.5.2.   Attiecībā uz tālo gaismu var uzstādīt HIAS.

6.1.6.   Elektriskie slēgumi

Tuvās gaismas lukturis(-i) drīkst palikt ieslēgts(-i) vienlaikus ar tālās gaismas lukturi(-iem).

6.1.7.   Indikatori

6.1.7.1.   “Kontūra” indikators.

Jāuzstāda obligāti. Zila nemirgojoša signāllampiņa.

6.1.7.2.   “HIAS bojājuma” indikators

Jāuzstāda obligāti. Dzintarkrāsas mirgojoša signāllampiņa, kuru var kombinēt ar 6.2.8.2. punktā minēto indikatoru. To iedarbina tad, ja ir konstatēts defekts attiecībā uz HIAS signāliem. Tas paliek ieslēgts, kamēr bojājums nav novērsts.

6.1.8.   Citas prasības

6.1.8.1.   Kopējā maksimālā gaismas intensitāte tālās gaismas lukturiem, ko var ieslēgt vienlaikus, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas nozīmē, ka kontrolskaitļu summa nedrīkst pārsniegt 100 vienības (apstiprinātā vērtība).

6.1.8.2.   Attiecībā uz tālās gaismas HIAS bojājumu, neizmantojot īpašus instrumentus, ir jābūt iespējai:

| a) | deaktivizēt HIAS, līdz tā ir atjaunota saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; un |
| --- | --- |

a)

deaktivizēt HIAS, līdz tā ir atjaunota saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; un

| b) | mainīt tālo gaismu tā, lai tās horizontālais un vertikālais slīpums būtu tāds pats kā lukturim, kurš nav aprīkots ar HIAS. |
| --- | --- |

b)

mainīt tālo gaismu tā, lai tās horizontālais un vertikālais slīpums būtu tāds pats kā lukturim, kurš nav aprīkots ar HIAS.

Izgatavotājam jāiesniedz sīki izstrādāts HIAS atiestatīšanas procedūras apraksts.

Alternatīvi izgatavotājs drīkst izvēlēties uzstādīt automātisko sistēmu, kas vai nu izpilda abus iepriekš norādītos uzdevumus, vai arī atjauno HIAS darbību. Šādā gadījumā izgatavotājs iesniedz testa veicējiem automātiskās sistēmas aprakstu un līdz brīdim, kad tiks izstrādātas saskaņotas prasības, sniedz pierādījumus attiecībā uz līdzekļiem, kā pārbaudīt, vai automātiskā sistēma darbojas, kā izklāstīts.

6.2.   TUVĀS GAISMAS LUKTURI

6.2.1.   Skaits

6.2.1.1.   Motocikliem ar cilindru tilpumu ≤ 125 cm3

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, C, D vai E klasi; |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, C, D vai E klasi;

| b) | Noteikumiem Nr. 112; |
| --- | --- |

b)

Noteikumiem Nr. 112;

| c) | Noteikumiem Nr. 1; |
| --- | --- |

c)

Noteikumiem Nr. 1;

| d) | Noteikumiem Nr. 8; |
| --- | --- |

d)

Noteikumiem Nr. 8;

| e) | Noteikumiem Nr. 20; |
| --- | --- |

e)

Noteikumiem Nr. 20;

| f) | Noteikumiem Nr. 57; |
| --- | --- |

f)

Noteikumiem Nr. 57;

| g) | Noteikumiem Nr. 72; |
| --- | --- |

g)

Noteikumiem Nr. 72;

| h) | Noteikumiem Nr. 98. |
| --- | --- |

h)

Noteikumiem Nr. 98.

6.2.1.2.   Motocikliem ar cilindru tilpumu > 125 cm3

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, D vai E klasi; |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz B, D vai E klasi;

| b) | Noteikumiem Nr. 112; |
| --- | --- |

b)

Noteikumiem Nr. 112;

| c) | Noteikumiem Nr. 1; |
| --- | --- |

c)

Noteikumiem Nr. 1;

| d) | Noteikumiem Nr. 8; |
| --- | --- |

d)

Noteikumiem Nr. 8;

| e) | Noteikumiem Nr. 20; |
| --- | --- |

e)

Noteikumiem Nr. 20;

| f) | Noteikumiem Nr. 72; |
| --- | --- |

f)

Noteikumiem Nr. 72;

| g) | Noteikumiem Nr. 98. |
| --- | --- |

g)

Noteikumiem Nr. 98.

Divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz C klasi. |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113 attiecībā uz C klasi.

6.2.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.2.3.   Novietojums

6.2.3.1.   Platumā

| 6.2.3.1.1. | Neatkarīgu tuvās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tuvās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

Neatkarīgu tuvās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tuvās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.2.3.1.2. | Tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tālās gaismas lukturis vai tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tuvās gaismas lukturim, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

Tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tālās gaismas lukturis vai tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tuvās gaismas lukturim, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.2.3.1.3. | Divi tuvās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

Divi tuvās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.2.3.1.4. | Ja uzstāda papildu apgaismes vienību vai vienības, kuras paredzētas līkumu apgaismošanai un kuru tips apstiprināts kā tuvās gaismas luktura sastāvdaļa atbilstoši Noteikumiem Nr. 113, to vai tās uzstāda saskaņā ar šādiem nosacījumiem: | attiecībā uz papildu apgaismes vienību pāri(-iem) – to/tos uzstāda tā, lai atskaites centrs(-i) atrodas simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni; |
| --- | --- | --- |

6.2.3.1.4.

Ja uzstāda papildu apgaismes vienību vai vienības, kuras paredzētas līkumu apgaismošanai un kuru tips apstiprināts kā tuvās gaismas luktura sastāvdaļa atbilstoši Noteikumiem Nr. 113, to vai tās uzstāda saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

attiecībā uz papildu apgaismes vienību pāri(-iem) – to/tos uzstāda tā, lai atskaites centrs(-i) atrodas simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni;

| | attiecībā uz vienu papildu apgaismes vienību – tās atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. |
| --- | --- |

attiecībā uz vienu papildu apgaismes vienību – tās atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē.

6.2.3.2.   Augstumā: minimāli 500 mm un maksimāli 1 200 mm virs zemes.

6.2.3.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.3.4.   Attiecībā uz diviem tuvās gaismas lukturiem attālums, kas atdala apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.2.4.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.11. punktā:

| α | = | 15° uz augšu un 10° uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi; |
| β | = | 45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |

α

=

15° uz augšu un 10° uz leju;

β

=

45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

β

=

45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem.

6.2.5.   Orientācija

6.2.5.1.   Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.2.5.2.   Tuvās gaismas luktura vertikālajam slīpumam jāpaliek robežās no – 0,5 līdz – 2,5 procentiem, izņemot gadījumu, ja ir uzstādīta ārējā regulēšanas ierīce.

6.2.5.3.   Attiecībā uz tuvās gaismas lukturi ar gaismas avotu, kura objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, luktura vertikālajam slīpumam jāpaliek robežās no – 0,5 līdz – 2,5 procentiem. Lai ievērotu šī punkta prasības, var izmantot lukturu izlīdzināšanas ierīci, bet tās darbībai ir jābūt automātiskai (3).

6.2.5.4.   Noteikumu 6.2.5.3. punktā minēto prasību testē uz transportlīdzekļa saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

A nosacījums (tikai vadītājs)

75 kg ± 1 kg masu, imitējot vadītāju, novieto uz transportlīdzekļa tā, lai atspoguļotu asu slodzes, kuras izgatavotājs paziņojis attiecībā uz šo slogošanas nosacījumu.

Tuvās gaismas luktura vertikālo slīpumu (sākotnējais iestatījums) noregulē robežās no – 1,0 līdz – 1,5 procentiem saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem.

B nosacījums (pilnībā noslogots motocikls)

Masu, imitējot izgatavotāja paziņoto maksimālo kopējo masu, novieto uz transportlīdzekļa tā, lai atspoguļotu asu slodzes, kuras izgatavotājs paziņojis attiecībā uz šo slogošanas nosacījumu.

Pirms mērījumu veikšanas transportlīdzekli sašūpo trīs reizes uz augšu un uz leju un pēc tam to pārvieto atpakaļ un uz priekšu vismaz par veselu riteņu apgriezienu.

6.2.5.5.   Attiecībā uz tuvo gaismu var uzstādīt HIAS. HIAS neregulē horizontālo slīpumu vairāk kā par transportlīdzekļa sānsveres leņķa apmēru.

6.2.5.6.   Noteikumu 6.2.5.5. punktā minēto prasību testē saskaņā ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Testējamo transportlīdzekli novieto, kā noteikts 5.4. punktā. Veic transportlīdzekļa noliekšanu un mēra HIAS testa leņķi.

Transportlīdzekli testē saskaņā ar diviem nosacījumiem, kas ir šādi:

| a) | maksimālais horizontālā slīpuma regulēšanas leņķis, ko norādījis izgatavotājs (pa kreisi un pa labi); |
| --- | --- |

a)

maksimālais horizontālā slīpuma regulēšanas leņķis, ko norādījis izgatavotājs (pa kreisi un pa labi);

| b) | maksimālā horizontālā slīpuma regulēšanas leņķa puse, ko norādījis izgatavotājs (pa kreisi un pa labi). |
| --- | --- |

b)

maksimālā horizontālā slīpuma regulēšanas leņķa puse, ko norādījis izgatavotājs (pa kreisi un pa labi).

Pēc tam, kad testējamo transportlīdzekli atkārtoti novieto 5.4. punktā norādītajā stāvoklī, HIAS testa leņķim ir ātri jāatgriežas nulles pozīcijā.

Stūri var novietot pozīcijā taisni uz priekšu tā, lai transportlīdzekļa noliekšanas laikā tā nekustas.

Attiecībā uz testu HIAS aktivizē, izmantojot HIAS signālu ģeneratoru.

Sistēma ir uzskatāma par atbilstošu 6.2.5.5. punkta prasībām, ja visi mērītie HIAS testa leņķi nav mazāki par nulli. Izgatavotājs to var apliecināt ar citiem līdzekļiem, ko par tipa apstiprināšanu atbildīgā iestāde uzskata par piemērotiem.

6.2.5.7.   Lai nodrošinātu līkumu apgaismošanu, papildu gaismas avotu(-us) vai papildu apgaismes vienību(-as) var iedarbināt tikai kopā ar tuvo gaismu. Līkumu apgaismojuma radītais apgaismojums nesniedzas virs horizontālās plaknes, kas ir paralēla zemei, un ietver tāda luktura atskaites asi, kurš nodrošina tuvo gaismu attiecībā uz visiem sānsveres leņķiem, ko izgatavotājs norādījis ierīces tipa apstiprināšanas laikā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 113.

6.2.5.8.   Noteikumu 6.2.5.7. punktā minēto prasību testē, kā aprakstīts turpmāk.

Testējamo transportlīdzekli novieto, kā norādīts 5.4. punktā.

Sānsveres leņķus mēra abās transportlīdzekļa pusēs saskaņā ar katru nosacījumu, kad līkumu apgaismojums ir aktivizēts. Mērāmie sānsveres leņķi ir sānsveres leņķi, ko izgatavotājs ir norādījis ierīces tipa apstiprināšanas laikā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 113.

Stūri var novietot pozīcijā taisni uz priekšu tā, lai transportlīdzekļa noliekšanas laikā tā nekustas.

Līkumu apgaismojumu testam var aktivizēt ar signālu ģeneratora palīdzību, ko nodrošina izgatavotājs.

Sistēma ir uzskatāma par atbilstošu 6.2.5.7. punkta prasībām, ja visi mērītie sānsveres leņķi abās transportlīdzekļa pusēs ir lielāki par minimālajiem sānsveres leņķiem, kuri noteikti paziņojuma veidlapā attiecībā uz ierīces tipa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 113, vai vienādi ar tiem.

Atbilstību 6.2.5.7. punktam izgatavotājs var apliecināt ar citiem līdzekļiem, ko par tipa apstiprināšanu atbildīgā iestāde uzskata par piemērotiem.

6.2.6.   Elektriskie slēgumi

Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo(-ajām) gaismu(-ām), vienlaikus izslēdz tālo(-ās) gaismu(-as).

Tuvās gaismas lukturi ar gaismas avotu, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.2.6.1.   Lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, papildu gaismas avots(-i) vai papildu apgaismes vienība(-as) ir savienoti(-as) tā, ka tos (tās) var iedarbināt tikai tad, ja arī lukturis(-i), kas nodrošina tuvo gaismu, ir aktivizēts(-ti).

Papildu gaismas avots(-i) vai papildu apgaismes vienība(-as), lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, katrā transportlīdzekļa pusē var būt ieslēdzami(-as) automātiski vienīgi tad, ja sānsveres leņķis(-i) ir lielāks(-i) par minimālo sānsveres leņķi(-iem) vai vienāds(-i) ar to, kā norādīts paziņojuma veidlapā attiecībā uz ierīces tipa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 113.

Tomēr papildu gaismas avotu(-us) vai papildu apgaismes vienību(-as) neaktivizē, ja sānsveres leņķis ir mazāks par 3 grādiem.

Papildu gaismas avotu(-us) vai papildu apgaismes vienību(-as) deaktivizē, ja sānsveres leņķis(-i) ir mazāks(-i) par minimālo(-ajiem) sānsveres leņķi(-iem), kas sniegts paziņojuma veidlapā attiecībā uz ierīces tipa apstiprinājuma saskaņā ar Noteikumiem Nr. 113.

6.2.7.   Indikatori

6.2.7.1.   “Kontūra” indikators.

Uzstāda pēc izvēles. Zaļa nemirgojoša signāllampiņa.

6.2.7.2.   “HIAS bojājuma” indikators.

Jāuzstāda obligāti. Mirgojoša dzintarkrāsas signāllampiņa, kuru var kombinēt ar 6.1.8.2. punktā minēto indikatoru. To iedarbina tad, ja ir konstatēts defekts attiecībā uz HIAS signālu. Tas paliek ieslēgts, kamēr bojājums nav novērsts.

6.2.7.3.   Vadības sistēmas bojājuma gadījumā papildu gaismas avots(-i) vai papildu apgaismes vienība(-as) līkumu apgaismošanai izslēdzas automātiski.

6.2.8.   Citas prasības

Tuvās gaismas HIAS bojājuma gadījumā, neizmantojot īpašus instrumentus, jābūt iespējai:

| a) | deaktivizēt HIAS, līdz tā ir atjaunota saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; un |
| --- | --- |

a)

deaktivizēt HIAS, līdz tā ir atjaunota saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; un

| b) | mainīt tuvo gaismu tā, lai tās horizontālais un vertikālais slīpums būtu tāds pats kā lukturim, kurš nav aprīkots ar HIAS. |
| --- | --- |

b)

mainīt tuvo gaismu tā, lai tās horizontālais un vertikālais slīpums būtu tāds pats kā lukturim, kurš nav aprīkots ar HIAS.

Izgatavotājam jāiesniedz sīki izstrādāts HIAS atiestatīšanas procedūras apraksts.

Alternatīvi izgatavotājs drīkst izvēlēties uzstādīt automātisko sistēmu, kas vai nu izpilda abus iepriekš norādītos uzdevumus, vai arī atjauno HIAS darbību. Šādā gadījumā izgatavotājs iesniedz testa veicējiem automātiskās sistēmas aprakstu un līdz brīdim, kad tiks izstrādātas saskaņotas prasības, sniedz pierādījumus attiecībā uz līdzekļiem, kā pārbaudīt, vai automātiskā sistēma darbojas, kā izklāstīts.

6.3.   VIRZIENRĀDĪTĀJI

6.3.1.   Skaits

Divi katrā pusē.

6.3.2.   Izkārtojums

Divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija saskaņā ar Noteikumiem Nr. 6 un 11. kategorija saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50).

Divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija saskaņā ar Noteikumiem Nr. 6 un 12. kategorija saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50).

6.3.3.   Novietojums

| 6.3.3.1. | Platumā: visiem priekšējiem virzienrādītājiem ir jāatbilst šādām prasībām:






  a) | minimālais attālums starp apgaismojošajām virsmām ir 240 mm; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

Platumā: visiem priekšējiem virzienrādītājiem ir jāatbilst šādām prasībām:

a)

minimālais attālums starp apgaismojošajām virsmām ir 240 mm;

| b) | virzienrādītāji atrodas ārpus gareniskās vidusplaknes, pieskaroties tālās(-o) gaismas(-u) un/vai tuvās(-o) gaismas(-u) apgaismojošās virsmas ārējām malām; |
| --- | --- |

b)

virzienrādītāji atrodas ārpus gareniskās vidusplaknes, pieskaroties tālās(-o) gaismas(-u) un/vai tuvās(-o) gaismas(-u) apgaismojošās virsmas ārējām malām;

| c) | minimālais attālums starp virzienrādītāju apgaismojošo virsmu un vistuvāk esošā tuvās gaismas luktura apgaismojošo virsmu ir šāds:






  Rādītāja minimālā gaismas intensitāte (cd) | Minimālais attālums (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤20 |

c)

minimālais attālums starp virzienrādītāju apgaismojošo virsmu un vistuvāk esošā tuvās gaismas luktura apgaismojošo virsmu ir šāds:

Rādītāja minimālā gaismas intensitāte (cd)

Minimālais attālums (mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤20

Attiecībā uz pakaļējiem virzienrādītājiem attālums starp divu apgaismojošo virsmu iekšējām malām ir vismaz 180 mm ar nosacījumu, ka tiek piemērotas 2.11. punktā noteiktās prasības, neskatoties uz to, ka numura zīme ir uzstādīta.

| 6.3.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

| 6.3.3.3. | Garumā: virzienā uz priekšu attālums starp pakaļējo virzienrādītāju atskaites centru un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa kopējā garuma aizmugurējo robežu, nedrīkst pārsniegt 300 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Garumā: virzienā uz priekšu attālums starp pakaļējo virzienrādītāju atskaites centru un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa kopējā garuma aizmugurējo robežu, nedrīkst pārsniegt 300 mm.

6.3.4.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālie leņķi: 20° uz iekšu, 80° uz āru.

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.3.5.   Orientācija

Priekšējie virzienrādītāji var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.3.6.   Elektriskie slēgumi

Virzienrādītāji ir ieslēdzami neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visi virzienrādītāji, kas atrodas transportlīdzekļa vienā pusē, ir ieslēdzami un izslēdzami ar vienu vadības ierīci.

6.3.7.   Nedrīkst “savietot” ar citu lukturi, izņemot dzintarkrāsas priekšējo gabarītgaismas lukturi.

6.3.8.   “Darbības” indikators

Jāuzstāda obligāti. Tas var būt gaismas vai skaņas, vai apvienots signāls. Ja tas ir gaismas signāls, tai jābūt zaļai mirgojošai lampiņai(-ām), kura gadījumā, ja ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, nodziest vai paliek ieslēgta un nemirgo, vai ievērojami maina mirgošanas biežumu.

6.3.9.   Citas prasības

Turpmāk norādītos raksturlielumus mēra tikai ar to elektriskās sistēmas slodzi, kas vajadzīga dzinēja un apgaismes ierīču darbībai. Visiem transportlīdzekļiem:

| 6.3.9.1. | gaismas mirgošanas biežums ir 90 ± 30 reižu minūtē; |
| --- | --- |

6.3.9.1.

gaismas mirgošanas biežums ir 90 ± 30 reižu minūtē;

| 6.3.9.2. | transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus; |
| --- | --- |

6.3.9.2.

transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus;

| 6.3.9.3. | ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces ieslēgšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist; |
| --- | --- |

6.3.9.3.

ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces ieslēgšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist;

| 6.3.9.4. | ja vienā virzienrādītājā ir bojājums, izņemot īssavienojumu, pārējie virzienrādītāji turpina mirgot, bet frekvence šādos apstākļos var atšķirties no noteiktā. |
| --- | --- |

6.3.9.4.

ja vienā virzienrādītājā ir bojājums, izņemot īssavienojumu, pārējie virzienrādītāji turpina mirgot, bet frekvence šādos apstākļos var atšķirties no noteiktā.

6.4.   BREMŽU SIGNĀLLUKTURI

6.4.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.4.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.4.3.   Novietojums

| 6.4.3.1. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

| 6.4.3.2. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.4.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;
  45° uz iekšu un 10° uz āru attiecībā uz katru lukturu pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

45° uz iekšu un 10° uz āru attiecībā uz katru lukturu pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.4.5.   Orientācija

Virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri.

6.4.6.   Elektriskie slēgumi

Iedegas, kad iedarbina jebkuras darba bremzes.

6.4.7.   Indikatori

Indikatorus uzstāda pēc izvēles; ja indikators ir uzstādīts, tam jābūt indikatoram ar nemirgojošu gaismas brīdinājuma signālu, kas iedegas, ja ir traucēta bremžu signāllukturu darbība.

6.4.8.   Citas prasības

Nav.

6.5.   PAKAĻĒJĀS NUMURA ZĪMES APGAISMOJUMA IERĪCE

6.5.1.   Skaits

Viena, kas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50 apstiprināta kā 2. kategorijas ierīce. Ierīci var veidot vairākas optiskas sastāvdaļas, ko izmanto numura zīmei paredzētās vietas apgaismošanai.

| 6.5.2. | Izkārtojums | Tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu. |
| --- | --- | --- |
| 6.5.3. | Novietojums |
| 6.5.3.1. | Platumā: |
| 6.5.3.2. | Augstumā: |
| 6.5.3.3. | Garumā: |
| 6.5.4. | Ģeometriskā redzamība |
| 6.5.5. | Orientācija |

6.5.2.

Izkārtojums

Tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.5.3.

Novietojums

6.5.3.1.

Platumā:

6.5.3.2.

Augstumā:

6.5.3.3.

Garumā:

6.5.4.

Ģeometriskā redzamība

6.5.5.

Orientācija

6.5.6.   Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Tā funkcijas veic gabarītgaismas luktura indikators.

6.5.7.   Citas prasības

Ja pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, savietots ar bremžu signāllukturi vai pakaļējo miglas lukturi, pakaļējās numura zīmes apgaismojuma luktura fotometriski raksturlielumi drīkst mainīties, ja ir ieslēgts bremžu signāllukturis vai pakaļējais miglas lukturis.

6.6.   PRIEKŠĒJIE GABARĪTGAISMAS LUKTURI

6.6.1.   Skaits

| Viens vai divi, | ja gaismas krāsa ir balta, |
| --- | --- |
| vai | |
| divi (viens katrā malā), | ja gaismas krāsa ir dzintarkrāsa. |

Viens vai divi,

ja gaismas krāsa ir balta,

vai

divi (viens katrā malā),

ja gaismas krāsa ir dzintarkrāsa.

6.6.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.6.3.   Novietojums

| 6.6.3.1. | Platumā | Neatkarīgu priekšējo gabarītgaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad priekšējā gabarītgaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- | --- |

6.6.3.1.

Platumā

Neatkarīgu priekšējo gabarītgaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad priekšējā gabarītgaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| | Priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim blakus priekšējam gabarītgaismas lukturim ir uzstādīts arī cits priekšējais lukturis, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

Priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim blakus priekšējam gabarītgaismas lukturim ir uzstādīts arī cits priekšējais lukturis, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

Divi priekšējie gabarītgaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.6.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.6.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

| 6.6.3.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē.

6.6.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;
  horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 20° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 20° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.6.5.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.6.6.   “Kontūra” indikators

Jāuzstāda obligāti. Zaļa nemirgojoša signāllampiņa. Šis indikators nav vajadzīgs, ja vadības ierīču paneļa apgaismojumu var ieslēgt vai izslēgt tikai vienlaikus ar gabarītgaismas lukturi(-iem).

6.6.7.   Citas prasības

Ja priekšējais gabarītgaismas lukturis ir savietots ar priekšējo virzienrādītāju, elektriskais slēgums ir tāds, ka gabarītgaismas lukturis tajā paša transportlīdzekļa pusē, kurā atrodas virzienrādītājs, ir izslēgts, kamēr virzienrādītājs izstaro mirgojošu gaismu.

6.7.   PAKAĻĒJIE GABARĪTGAISMAS LUKTURI

6.7.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.7.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.7.3.   Novietojums

| 6.7.3.1. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.7.3.1.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

| 6.7.3.2. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.7.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi:
  horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi:

horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.7.5.   Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.7.6.   “Kontūra” indikators

Uzstāda pēc izvēles. Tā funkcijas veic priekšējā gabarītgaismas luktura ierīce.

6.7.7.   Citas prasības

Ja pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savietots ar virzienrādītāju, pakaļējā gabarītgaismas luktura elektriskais slēgums attiecīgajā transportlīdzekļa pusē vai gabarītgaismas luktura savietotā daļa var būt tāda, ka tas ir izslēgts visā virzienrādītāja darbības laikā (gan ieslēgšanas, gan izslēgšanas ciklā).

6.8.   PAKAĻĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.8.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.8.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.8.3.   Novietojums

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

6.8.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 30° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu atstarotāju;
  30° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru atstarotāju pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

30° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu atstarotāju;

30° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru atstarotāju pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja atstarotājs atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.8.5.   Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.9.   TRANSPORTLĪDZEKĻA AVĀRIJAS SIGNĀLS

6.9.1.   Avārijas signāls ir transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība saskaņā ar 6.3. punkta prasībām.

6.9.2.   Elektriskie slēgumi

Signālu iedarbina ar atsevišķu vadības ierīci, kas nodrošina visu virzienrādītāju vienlaicīgu darbināšanu ar strāvu.

6.9.3.   “Kontūra” indikators

Jāuzstāda obligāti. Sarkana mirgojoša signāllampiņa vai atsevišķu indikatoru gadījumā tāda, kas var darboties kopā ar 6.3.8. punktā norādīto indikatoru.

6.9.4.   Citas prasības

Gaisma mirgo 90 ± 30 reižu minūtē.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces ieslēgšanas iedegas gaisma un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.10.   PRIEKŠĒJIE MIGLAS LUKTURI

6.10.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.10.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.10.3.   Novietojums

| 6.10.3.1. | Platumā: attiecībā uz vienu lukturi atskaites centram ir jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; vai apgaismojošās virsmas mala, kura atrodas vistuvāk šai plaknei, nedrīkst būt tālāk par 250 mm no tās. |
| --- | --- |

6.10.3.1.

Platumā: attiecībā uz vienu lukturi atskaites centram ir jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; vai apgaismojošās virsmas mala, kura atrodas vistuvāk šai plaknei, nedrīkst būt tālāk par 250 mm no tās.

| 6.10.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm virs zemes. Neviens apgaismojošās virsmas punkts nedrīkst atrasties augstāk par tuvās gaismas luktura apgaismojošās virsmas augstāko punktu. |
| --- | --- |

6.10.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm virs zemes. Neviens apgaismojošās virsmas punkts nedrīkst atrasties augstāk par tuvās gaismas luktura apgaismojošās virsmas augstāko punktu.

| 6.10.3.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām. |
| --- | --- |

6.10.3.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.10.4.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.11. punktā:

| α | = | 5° uz augšu un uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi, izņemot attiecībā uz gaismu, kas nav centrālā gaisma, kuras gadījumā iekšējais leņķis ir β = 10°; |
| β | = | 45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |

α

=

5° uz augšu un uz leju;

β

=

45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi, izņemot attiecībā uz gaismu, kas nav centrālā gaisma, kuras gadījumā iekšējais leņķis ir β = 10°;

β

=

45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

6.10.5.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.10.6.   Nedrīkst kombinēt ne ar vienu citu priekšējo lukturi.

6.10.7.   “Kontūra” indikators

Uzstāda pēc izvēles. Zaļš nemirgojošs signāls.

6.10.8.   Citas prasības

Nav.

6.10.9.   Elektriskie slēgumi

Miglas lukturis(-i) ir ieslēdzams(-i) un izslēdzams(-i) neatkarīgi no tālās gaismas luktura(-iem) un/vai tuvās gaismas luktura(-iem).

6.11.   PAKAĻĒJIE MIGLAS LUKTURI

6.11.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.11.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.11.3.   Novietojums

| 6.11.3.1. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.11.3.1.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

| 6.11.3.2. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.11.3.2.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

| 6.11.3.3. | Attālums starp pakaļējā miglas luktura un bremžu signālluktura apgaismojošajām virsmām nedrīkst būt mazāks par 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.3.3.

Attālums starp pakaļējā miglas luktura un bremžu signālluktura apgaismojošajām virsmām nedrīkst būt mazāks par 100 mm.

6.11.4.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.11. punktā:

| α | = | 5° uz augšu un uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 25° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;
  25° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |

α

=

5° uz augšu un uz leju;

β

=

25° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

25° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

6.11.5.   Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.11.6.   Elektriskie slēgumi

Tie ir tādi, lai pakaļējo miglas lukturi var ieslēgt tikai tad, ja ir ieslēgti viens vai vairāki no šādiem lukturiem: tālās gaismas lukturis, tuvās gaismas lukturis vai priekšējais miglas lukturis.

Ja ir priekšējais miglas lukturis, jābūt iespējai izslēgt pakaļējo miglas lukturi neatkarīgi no priekšējā miglas luktura.

Pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst palikt ieslēgts(-i) līdz gabarītgaismas lukturu izslēgšanai, kad pakaļējam(-iem) miglas lukturim(-iem) līdz tā(-o) apzinātai ieslēgšanai no jauna jāpaliek ieslēgtam(-iem).

6.11.7.   “Kontūra” indikators

Jāuzstāda obligāti. Dzintarkrāsas nemirgojoša signāllampiņa.

6.11.8.   Citas prasības

Nav.

6.12.   SĀNU ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.12.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.12.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.12.3.   Novietojums

| 6.12.3.1. | Transportlīdzekļa sānos. |
| --- | --- |

6.12.3.1.

Transportlīdzekļa sānos.

| 6.12.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 300 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.12.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 300 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

| 6.12.3.3. | Garumā: jānovieto tādā pozīcijā, ka parastos apstākļos to nevar aizsegt ne vadītāja, ne pasažiera apģērbs. |
| --- | --- |

6.12.3.3.

Garumā: jānovieto tādā pozīcijā, ka parastos apstākļos to nevar aizsegt ne vadītāja, ne pasažiera apģērbs.

6.12.4.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālie leņķi β = 30° uz priekšu un uz aizmuguri.

Vertikālie leņķi α = 15° virs un zem horizontāles.

Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja atstarotājs atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.12.5.   Orientācija

Atstarotāju atskaites asīm jābūt perpendikulārām transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un vērstām uz āru. Sānu atstarotāji var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.13.   DIENAS GAITAS LUKTURI

6.13.1.   Uzstādīšana

Motocikliem uzstāda pēc izvēles.

6.13.2.   Skaits

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 87.

6.13.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.13.4.   Novietojums

6.13.4.1.   Platumā:

| 6.13.4.1.1. | Neatkarīgu dienas gaitas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, dienas gaitas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, apgaismojošās virsmas mala nedrīkst atrasties tālāk par 250 mm no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes. |
| --- | --- |

6.13.4.1.1.

Neatkarīgu dienas gaitas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, dienas gaitas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, apgaismojošās virsmas mala nedrīkst atrasties tālāk par 250 mm no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes.

| 6.13.4.1.2. | Dienas gaitas lukturi, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi (tālās gaismas lukturi vai priekšējo gabarītgaismas lukturi), uzstāda tā, lai apgaismojošās virsmas mala atrastos ne tālāk par 250 mm no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes. |
| --- | --- |

6.13.4.1.2.

Dienas gaitas lukturi, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi (tālās gaismas lukturi vai priekšējo gabarītgaismas lukturi), uzstāda tā, lai apgaismojošās virsmas mala atrastos ne tālāk par 250 mm no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes.

| 6.13.4.1.3. | Divus dienas gaitas lukturus, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, uzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.13.4.1.3.

Divus dienas gaitas lukturus, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, uzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.13.4.1.4. | Divu dienas gaitas lukturu gadījumā attālums, kas atdala apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 420 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.1.4.

Divu dienas gaitas lukturu gadījumā attālums, kas atdala apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 420 mm.

| 6.13.4.1.5. | Maksimālo attālumu nepiemēro, ja dienas gaitas lukturi:






  a) | ir grupēti, kombinēti vai savietoti ar citu lukturi vai |
| --- | --- | --- |

6.13.4.1.5.

Maksimālo attālumu nepiemēro, ja dienas gaitas lukturi:

a)

ir grupēti, kombinēti vai savietoti ar citu lukturi vai

| b) | atrodas motocikla frontālā silueta projekcijas robežās taisnleņķa plaknē perpendikulāri transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

b)

atrodas motocikla frontālā silueta projekcijas robežās taisnleņķa plaknē perpendikulāri transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

6.13.4.2.   Augstumā:

ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

6.13.4.3.   Garumā:

transportlīdzekļa priekšpusē.

6.13.5.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 20° uz iekšu un 10° uz āru. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 10° uz augšu un 10° uz leju. |

Horizontālais leņķis

:

20° uz iekšu un 10° uz āru.

Vertikālais leņķis

:

10° uz augšu un 10° uz leju.

6.13.6.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.13.7.   Elektriskie slēgumi

6.13.7.1.   Dienas gaitas lukturi izslēdzas automātiski, ieslēdzot lukturus, izņemot gadījumus, kad lukturus izmanto gaismas brīdinājuma signāliem, ko veido šo lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem.

Pakaļējais gabarītgaismas lukturis ieslēdzas, ieslēdzot dienas gaitas lukturi(-us). Priekšējo gabarītgaismas lukturi(-us) un pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi var ieslēgt atsevišķi vai kopā, ieslēdzot dienas gaitas lukturi(-us).

6.13.7.2.   Ja attālums starp priekšējo virzienrādītāju un dienas gaitas lukturi ir 40 mm vai mazāks, dienas gaitas luktura elektriskie slēgumi attiecīgajā transportlīdzekļa pusē var būt tādi, ka vai nu:

| a) | tas ir izslēgts, vai arī |
| --- | --- |

a)

tas ir izslēgts, vai arī

| b) | tā gaismas intensitāte ir samazināta visā priekšējā virzienrādītāja aktivācijas laikposmā (gan ieslēgšanas, gan izslēgšanas ciklā). |
| --- | --- |

b)

tā gaismas intensitāte ir samazināta visā priekšējā virzienrādītāja aktivācijas laikposmā (gan ieslēgšanas, gan izslēgšanas ciklā).

6.13.7.3.   Ja virzienrādītājs ir savietots ar dienas gaitas lukturi, dienas gaita luktura elektriskajiem slēgumiem attiecīgajā transportlīdzekļa pusē jābūt tādiem, ka dienas gaitas lukturis ir izslēgts visā virzienrādītāja aktivācijas laikposmā (gan ieslēgšanas, gan izslēgšanas ciklā).

6.13.8.   Indikators

Zaļš kontūra indikators, ko uzstāda pēc izvēles.

6.13.9.   Citas prasības

Simbols DRL ISO 2575:2004 – Autotransporta līdzekļi. Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru simbolus var izmantot, lai informētu vadītāju, ka ir uzstādīts dienas gaitas lukturis.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI APGAISMES IERĪČU VAI GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪJUMA GROZĪJUMI

| 7.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču vai gaismas signālierīču uzstādīšanas, vai 3.2.2. punktā minētā saraksta grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļa tipu. Struktūrvienība var






  7.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevar būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču vai gaismas signālierīču uzstādīšanas, vai 3.2.2. punktā minētā saraksta grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļa tipu. Struktūrvienība var

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevar būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

7.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 7.2. | Noteikumu 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.2.

Noteikumu 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 7.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai un informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

7.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai un informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus motociklus izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

8.1.

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus motociklus izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības;

| 8.2. | ievēro šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūrām; |
| --- | --- |

8.2.

ievēro šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūrām;

| 8.3. | iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā. |
| --- | --- |

8.3.

iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražošanas uzņēmumā. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja nav ievērotas 8.1. punktā izklāstītās prasības vai ja transportlīdzeklis nav izturējis 8. punktā noteiktās pārbaudes. |
| --- | --- |

9.1.

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja nav ievērotas 8.1. punktā izklāstītās prasības vai ja transportlīdzeklis nav izturējis 8. punktā noteiktās pārbaudes.

| 9.2. | Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

9.2.

Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 11.1. | No 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. grozījumu sērijas 10. papildinājumu. |
| --- | --- |

11.1.

No 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. grozījumu sērijas 10. papildinājumu.

| 11.2. | Pēc 60 mēnešiem no 11.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma prasībām. |
| --- | --- |

11.2.

Pēc 60 mēnešiem no 11.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma prasībām.

| 11.3. | Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms 11.2. punktā norādītās dienas, paliek spēkā. Ja transportlīdzekļi pirmo reizi tiek reģistrēti vairāk nekā 84 mēnešus pēc 11.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu, kurš neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma prasībām. |
| --- | --- |

11.3.

Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms 11.2. punktā norādītās dienas, paliek spēkā. Ja transportlīdzekļi pirmo reizi tiek reģistrēti vairāk nekā 84 mēnešus pēc 11.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu, kurš neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma prasībām.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Tās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citas valsts izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir minēti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(3)  Tomēr 60 mēnešus pēc 01. grozījumu sērijas 10. papildinājuma spēkā stāšanās dienas šo darbību var veikt rokas režīmā, neizmantojot instrumentus. Šādā gadījumā izgatavotājs nodrošina transportlīdzekļa lietotājiem pamācību attiecībā uz šādu lukturu izlīdzināšanu rokas režīmā.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

Šim motociklam piestiprinātais apstiprinājuma marķējums rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 53, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām, kas paredzētas Noteikumos Nr. 53.

B   PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

Šim motociklam piestiprinātais apstiprinājuma marķējums rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 53 un Nr. 78 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka laikā, kad attiecīgie apstiprinājumi ir piešķirti, Noteikumi Nr. 53 jau bija grozīti ar 01. grozījumu sēriju un Noteikumi Nr. 78 jau bija grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

LUKTURU VIRSMAS, ASIS UN ATSKAITES CENTRS, KĀ ARĪ ĢEOMETRISKĀS REDZAMĪBAS LEŅĶI

Image

APGAISMOJOŠĀ VIRSMA SALĪDZINĀJUMĀ AR GAISMU IZSTAROJOŠO VIRSMU

(sk. šo noteikumu 2.9. un 2.8. punktu)

A   ZĪMĒJUMS

Image

| | Apgaismojošā virsma | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Gaismu izstarojošā virsma

Malas ir

a un b

c un d

B   ZĪMĒJUMS

Image

| | Apgaismojošā virsma | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Gaismu izstarojošā virsma

Malas ir

a un b

c un d

---

4. PIELIKUMS

SARKANAS GAISMAS REDZAMĪBA PRIEKŠPUSĒ UN BALTAS GAISMAS REDZAMĪBA AIZMUGURĒ

(sk. šo noteikumu 5.9. punktu)

1.   attēls

Sarkanas gaismas redzamība priekšpusē

Image

2.   attēls

Baltas gaismas redzamība aizmugurē

Image

---

5. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   TESTI

1.1.   Lukturu novietojums

Šo noteikumu 6. punktā norādīto lukturu novietojumu pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5. punktā izklāstītajiem vispārīgajiem norādījumiem. Izmērītajām attālumu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem konkrētajiem norādījumiem.

1.2.   Lukturu redzamība

1.2.1.   Ģeometriskās redzamības leņķus pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.11. punktu. Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem konkrētajiem norādījumiem, tomēr, uzstādot gaismas signālierīces, attiecībā uz leņķu robežām ir pieļaujama 5.3. punktā minētā ± 3° novirze.

1.2.2.   Sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu un baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5.9. punktu.

1.3.   Tuvās gaismas lukturu orientācijas virziens uz priekšu

1.3.1.   Sākotnējais lejupvērstais slīpums

(Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas luktura nogriežņa slīpumu pārbauda saskaņā ar 6.2.5. punktā izklāstītajiem norādījumiem.)

1.4.   Elektriskie slēgumi un indikatori

Elektriskos slēgumus pārbauda, ieslēdzot katru motocikla elektriskajā sistēmā ietilpstošo lukturi.

Lukturiem un indikatoriem jādarbojas saskaņā ar šo noteikumu 5.10.–5.12. punktu un saskaņā ar katram lukturim piemērojamajiem konkrētajiem norādījumiem.

1.5.   Gaismas intensitāte

1.5.1.   Tālās gaismas lukturi

Tālās gaismas luktura(-u) kopējai maksimālajai gaismas intensitātei jāatbilst šo noteikumu 6.19. punktā minētajai prasībai.

1.6.   Lukturu uzstādīšanu, skaitu, krāsu, izkārtojumu un atbilstošos gadījumos kategoriju pārbauda, vizuāli aplūkojot lukturus un to marķējumu. Šo pārbaužu rezultātiem jāatbilst 5.13. punktā minētajām prasībām, kā arī jābūt saskaņā ar konkrētajiem norādījumiem, ko piemēro katram lukturim.

---

6. PIELIKUMS

SKAIDROJUMS PAR “HORIZONTĀLO SLĪPUMU”, “SĀNSVERES LEŅĶI” UN “δ” LEŅĶI

3.   attēls

Image

---

| 18.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/88

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena ir jāpārbauda ANO EEK dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 74 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 6. papildinājumam, kas stājies spēkā 2009. gada 22. jūlijā

01. grozījumu sērijas 7. papildinājumam, kas stājies spēkā 2012. gada 18. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konkrēti norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļu reģistrācija |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Transportlīdzekļa tipa grozījums vai paplašinājums attiecībā uz gaismas ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

| 13. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

13.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu, atteikšanu vai atsaukšanu transportlīdzekļa tipam (mopēdam) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 74 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Lukturu virsmas, asis un atskaites centrs, kā arī ģeometriskās redzamības leņķi |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Sarkanas gaismas redzamība priekšpusē un baltas gaismas redzamība aizmugurē |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

5. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L1
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir tādu mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kuri cits no cita neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.2.1. | transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir tādu mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kuri cits no cita neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.2.1.

transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma;

| 2.2.2. | ierīču skaits un izvietojums; |
| --- | --- |

2.2.2.

ierīču skaits un izvietojums;

| 2.2.3. | tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata:






  2.2.3.1. | transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1. un 2.2.2. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto lukturu veidu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata:

2.2.3.1.

transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1. un 2.2.2. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto lukturu veidu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību;

| 2.2.3.2. | transportlīdzekļus, kas ir vai, ja to uzstādīšana ir fakultatīva, nav aprīkoti ar lukturiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar kādu no 1958. gada nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, vai ar lukturiem, kas ir atļauti valstī, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

transportlīdzekļus, kas ir vai, ja to uzstādīšana ir fakultatīva, nav aprīkoti ar lukturiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar kādu no 1958. gada nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, vai ar lukturiem, kas ir atļauti valstī, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti.

| 2.3. | “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.3.

“Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

| 2.4. | “Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja vai pasažiera un bez kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni un standarta instrumentu komplektu. |
| --- | --- |

2.4.

“Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja vai pasažiera un bez kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni un standarta instrumentu komplektu.

| 2.5. | “Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotājus uzskata par lukturiem.






  2.5.1. | “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- | --- |

2.5.

“Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotājus uzskata par lukturiem.

2.5.1.

“Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām.

| 2.5.2. | “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem. |
| --- | --- |

2.5.2.

“Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem.

| 2.5.3. | “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.5.3.

“Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu.

| 2.5.4. | “Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.5.4.

“Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

| 2.5.5. | “Savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski vai elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopējām apgaismojošajām virsmām un kopēju luktura korpusu. |
| --- | --- |

2.5.5.

“Savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski vai elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopējām apgaismojošajām virsmām un kopēju luktura korpusu.

| 2.5.6. | “Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā. |
| --- | --- |

2.5.6.

“Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā.

| 2.5.7. | “Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus. |
| --- | --- |

2.5.7.

“Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.

| 2.5.8. | “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas. |
| --- | --- |

2.5.8.

“Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas.

| 2.5.9. | “Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.
  Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata atstarojošas numura zīmes. |
| --- | --- |

2.5.9.

“Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.

Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata atstarojošas numura zīmes.

| 2.5.10. | “Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.
  Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97. |
| --- | --- |

2.5.10.

“Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97.

| 2.5.11. | “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba bremzes. |
| --- | --- |

2.5.11.

“Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba bremzes.

| 2.5.12. | “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures. |
| --- | --- |

2.5.12.

“Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

| 2.5.13. | “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kura paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi. |
| --- | --- |

2.5.13.

“Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kura paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

| 2.6. | “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir caurspīdīgā materiāla visa ārējā virsma vai daļa no tās, kuru norādījis izgatavotājs ierīces apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu (sk. 3. pielikumu). |
| --- | --- |

2.6.

“Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir caurspīdīgā materiāla visa ārējā virsma vai daļa no tās, kuru norādījis izgatavotājs ierīces apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu (sk. 3. pielikumu).

| 2.7. | “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu).






  2.7.1. | “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (2.5.6. un 2.5.7. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.7.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.
  Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī. |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu).

2.7.1.

“Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (2.5.6. un 2.5.7. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.7.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.

Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.

| 2.7.2. | “Gaismas signālierīces apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju” (2.5.8., 2.5.10., 2.5.11. un 2.5.12. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā. Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām un vertikālām malām. |
| --- | --- |

2.7.2.

“Gaismas signālierīces apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju” (2.5.8., 2.5.10., 2.5.11. un 2.5.12. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā. Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām un vertikālām malām.

| 2.7.3. | “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.5.9. punkts) ir atstarotāja taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes. |
| --- | --- |

2.7.3.

“Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.5.9. punkts) ir atstarotāja taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes.

| 2.8. | “Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar izgatavotāja vai attiecīgi pilnvarota izgatavotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnleņķa projekcija:
  vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas (a-b),
  vai gaismu izstarojošajai virsmai (c-d),
  plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). |
| --- | --- |

2.8.

“Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar izgatavotāja vai attiecīgi pilnvarota izgatavotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnleņķa projekcija:

vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas (a-b),

vai gaismu izstarojošajai virsmai (c-d),

plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam (sk. šo noteikumu 3. pielikumu).

| 2.9. | “Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) izgatavotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

2.9.

“Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) izgatavotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim.

| 2.10. | “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura izgatavotājs.

| 2.11. | “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi β atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti.
  Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.
  Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles. |
| --- | --- |

2.11.

“Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi β atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.

Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

| 2.12. | “Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un pieskaras tās sānu ārmalai, neņemot vērā atpakaļskata spoguļus, virzienrādītājus, gabarītgaismas lukturus un atstarotājus. |
| --- | --- |

2.12.

“Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un pieskaras tās sānu ārmalai, neņemot vērā atpakaļskata spoguļus, virzienrādītājus, gabarītgaismas lukturus un atstarotājus.

| 2.13. | “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.12. punktā. |
| --- | --- |

2.13.

“Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.12. punktā.

| 2.14. | “Viens lukturis” ir ierīce vai ierīces daļa ar vienu funkciju un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā (sk. šo noteikumu 2.8. punktu) un vienu vai vairākiem gaismas avotiem.
  Uzstādīšanai transportlīdzeklī “viens lukturis” ir arī jebkurš divu atsevišķu vai grupētu, vienādu vai atsķirīgu lukturu apvienojums, kas neatšķiras pēc funkcijas, ja tie ir uzstādīti tā, ka lukturu redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā. Šādā gadījumā, lai lukturi apstiprinātu, katram no šiem lukturiem ir jābūt apstiprinātam kā “D” tipa lukturim. Šī iespējamā kombinācija neattiecas uz tālās gaismas lukturiem un tuvās gaismas lukturiem. |
| --- | --- |

2.14.

“Viens lukturis” ir ierīce vai ierīces daļa ar vienu funkciju un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā (sk. šo noteikumu 2.8. punktu) un vienu vai vairākiem gaismas avotiem.

Uzstādīšanai transportlīdzeklī “viens lukturis” ir arī jebkurš divu atsevišķu vai grupētu, vienādu vai atsķirīgu lukturu apvienojums, kas neatšķiras pēc funkcijas, ja tie ir uzstādīti tā, ka lukturu redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā. Šādā gadījumā, lai lukturi apstiprinātu, katram no šiem lukturiem ir jābūt apstiprinātam kā “D” tipa lukturim. Šī iespējamā kombinācija neattiecas uz tālās gaismas lukturiem un tuvās gaismas lukturiem.

| 2.15. | “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka. |
| --- | --- |

2.15.

“Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

| 2.16. | “Darbības indikators” ir vizuāls vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un vai tā darbojas pareizi vai ne. |
| --- | --- |

2.16.

“Darbības indikators” ir vizuāls vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un vai tā darbojas pareizi vai ne.

| 2.17. | “Kontūra indikators” ir vizuāls (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne. |
| --- | --- |

2.17.

“Kontūra indikators” ir vizuāls (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne.

| 2.18. | “Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir izgatavotāja brīva izvēle. |
| --- | --- |

2.18.

“Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir izgatavotāja brīva izvēle.

| 2.19. | “Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam. |
| --- | --- |

2.19.

“Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam.

| 2.20. | “Ierīce” ir detaļa vai detaļu kopums, kam ir viena vai vairākas funkcijas. |
| --- | --- |

2.20.

“Ierīce” ir detaļa vai detaļu kopums, kam ir viena vai vairākas funkcijas.

| 2.21. | “Ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas par ierīces izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

2.21.

“Ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas par ierīces izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:






  3.2.1. | transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz 2.2.1. un 2.2.2. punktā minētajām pazīmēm; precizē transportlīdzekļa tipu; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

3.2.1.

transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz 2.2.1. un 2.2.2. punktā minētajām pazīmēm; precizē transportlīdzekļa tipu;

| 3.2.2. | to ierīču sarakstu, ko izgatavotājs paredzējis apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm; sarakstā var ietvert vairākus katrai funkcijai atbilstošo ierīču tipus; katrs tips ir pienācīgi apzīmēts (valsts vai starptautisks apstiprinājuma marķējums, ja ir apstiprināts, izgatavotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”; |
| --- | --- |

3.2.2.

to ierīču sarakstu, ko izgatavotājs paredzējis apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm; sarakstā var ietvert vairākus katrai funkcijai atbilstošo ierīču tipus; katrs tips ir pienācīgi apzīmēts (valsts vai starptautisks apstiprinājuma marķējums, ja ir apstiprināts, izgatavotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”;

| 3.2.3. | visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

3.2.3.

visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī;

| 3.2.4. | lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējumu(-us), kurā redzama iepriekš 2.7.1. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.6. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.9. punktā noteiktā atskaites ass un 2.10. punktā noteiktais atskaites centrs. Šī informācija nav nepieciešama par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.13. punkts). |
| --- | --- |

3.2.4.

lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējumu(-us), kurā redzama iepriekš 2.7.1. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.6. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.9. punktā noteiktā atskaites ass un 2.10. punktā noteiktais atskaites centrs. Šī informācija nav nepieciešama par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.13. punkts).

| 3.2.5. | Pieteikumā iekļauj apliecinājumu par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (2.8. punkts). |
| --- | --- |

3.2.5.

Pieteikumā iekļauj apliecinājumu par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (2.8. punkts).

| 3.3. | Tehniskajam dienestam, kurš atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips. |
| --- | --- |

3.3.

Tehniskajam dienestam, kurš atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, minētajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, minētajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma paraugam. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma paraugam.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas atbilstoši šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas atbilstoši šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās.

| 4.8. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.8.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

5.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

5.1.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas stāvokļos un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Īpaši jānovērš nejauša lukturu regulējuma izjaukšana.

5.2.   Apgaismes lukturus uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu orientāciju.

5.3.   Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, tostarp tām, kas uzstādītas sānos, transportlīdzeklim uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītgaismu lukturu gadījumā un paralēla šai plaknei visu pārējo ierīču gadījumā.

Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze.

Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus izgatavotāja noteiktos atsevišķos norādījumus.

5.4.   Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju pārbauda transportlīdzeklim bez kravas uz plakanas, horizontālas virsmas, lai tā gareniskā vidusplakne būtu vertikāli un stūre būtu fiksēta taisni uz priekšu.

5.5.   Ja nav atsevišķu norādījumu:

| 5.5.1. | vienu lukturi vai atstarotājus uzstāda tā, lai to atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; |
| --- | --- |

5.5.1.

vienu lukturi vai atstarotājus uzstāda tā, lai to atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē;

| 5.5.2. | lukturus, kas veido pāri un kas pilda vienādas funkcijas:






  5.5.2.1. | uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni; |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

lukturus, kas veido pāri un kas pilda vienādas funkcijas:

5.5.2.1.

uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni;

| 5.5.2.2. | tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidusplakni; |
| --- | --- |

5.5.2.2.

tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidusplakni;

| 5.5.2.3. | tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām; |
| --- | --- |

5.5.2.3.

tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām;

| 5.5.2.4. | to nominālie fotometriskie raksturlielumi ir identiski; un |
| --- | --- |

5.5.2.4.

to nominālie fotometriskie raksturlielumi ir identiski; un

| 5.5.2.5. | tie ir ieslēdzami un izslēdzami vienlaikus. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

tie ir ieslēdzami un izslēdzami vienlaikus.

5.6.   Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka katrs lukturis atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, orientāciju, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.7.   Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā. Tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu attiecībā pret zemi mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no šā izvada izmantošanas.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

Ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem, novietojumu platumā nosaka no redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.   Ja nav atsevišķu norādījumu, neviens cits lukturis, izņemot virzienrādītājus un transportlīdzekļa avārijas signālu, nedrīkst izstarot mirgojošu gaismu.

5.9.   Sarkana gaisma nav redzama priekšpusē, un balta gaisma nav redzama aizmugurē. Atbilstību šai prasībai pārbauda saskaņā ar turpmāk norādīto (sk. rasējumu 4. pielikumā):

| 5.9.1. | sarkanas gaismas redzamība priekšpusē – sarkanas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas šķērsplaknes, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa priekšas, 1. zonas robežās; |
| --- | --- |

5.9.1.

sarkanas gaismas redzamība priekšpusē – sarkanas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas šķērsplaknes, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa priekšas, 1. zonas robežās;

| 5.9.2. | baltas gaismas redzamība aizmugurē – baltas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures; |
| --- | --- |

5.9.2.

baltas gaismas redzamība aizmugurē – baltas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures;

| 5.9.3. | novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:






  5.9.3.1. | augstumā – divas horizontālas plaknes, kas attiecīgi ir 1 m un 2,2 m virs zemes; |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:

5.9.3.1.

augstumā – divas horizontālas plaknes, kas attiecīgi ir 1 m un 2,2 m virs zemes;

| 5.9.3.2. | platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.10.   Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējo gabarītgaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi, ja nav priekšējā gabarītgaismas luktura, un pakaļējo gabarītgaismas lukturi un jebkuru pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīci varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaikus.

5.11.   Ja nav atsevišķu norādījumu, elektriskie slēgumi ir tādi, lai tālās gaismas lukturi un tuvās gaismas lukturi nevarētu ieslēgt, neieslēdzot arī iepriekš 5.10. punktā minētos lukturus. Šī prasība tomēr neattiecas uz tālās gaismas lukturi un tuvās gaismas lukturi, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido tuvās gaismas luktura ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus tālās un tuvās gaismas luktura iedegšanās ar īsiem intervāliem.

| 5.11.1. | Lukturi ieslēdzas automātiski, kad darbojas motors. |
| --- | --- |

5.11.1.

Lukturi ieslēdzas automātiski, kad darbojas motors.

5.12.   Indikatori

| 5.12.1. | Katrs indikators vadītājam parastā braukšanas stāvoklī ir viegli saskatāms. |
| --- | --- |

5.12.1.

Katrs indikators vadītājam parastā braukšanas stāvoklī ir viegli saskatāms.

| 5.12.2. | Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt “kontūra” indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru. |
| --- | --- |

5.12.2.

Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt “kontūra” indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru.

5.13.   Gaismas krāsas (3)

Šajos noteikumos minēto gaismu krāsas ir šādas:

| Tālās gaismas lukturis: | : | balta |
| --- | --- | --- |
| Tuvās gaismas lukturis | : | balta |
| Priekšējais gabarītgaismas lukturis | : | balta |
| Priekšējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas | : | balta |
| Sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas | : | dzintarkrāsa priekšā,
  dzintarkrāsa vai sarkana aizmugurē |
| Pedāļa atstarotājs | : | dzintarkrāsa |
| Pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas | : | sarkana |
| Virzienrādītājs | : | dzintarkrāsa |
| Bremžu signāllukturis | : | sarkana |
| Pakaļējais gabarītgaismas lukturis | : | sarkana |
| Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis | : | balta |

Tālās gaismas lukturis:

:

balta

Tuvās gaismas lukturis

:

balta

Priekšējais gabarītgaismas lukturis

:

balta

Priekšējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas

:

balta

Sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas

:

dzintarkrāsa priekšā,

dzintarkrāsa vai sarkana aizmugurē

Pedāļa atstarotājs

:

dzintarkrāsa

Pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas

:

sarkana

Virzienrādītājs

:

dzintarkrāsa

Bremžu signāllukturis

:

sarkana

Pakaļējais gabarītgaismas lukturis

:

sarkana

Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis

:

balta

5.14.   Katram transportlīdzeklim, kas nodots apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jābūt aprīkotam ar šādām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm:

| 5.14.1. | tuvās gaismas lukturis (6.2. punkts); |
| --- | --- |

5.14.1.

tuvās gaismas lukturis (6.2. punkts);

| 5.14.2. | pakaļējais gabarītgaismas lukturis (6.10. punkts); |
| --- | --- |

5.14.2.

pakaļējais gabarītgaismas lukturis (6.10. punkts);

| 5.14.3. | sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.5. punkts); |
| --- | --- |

5.14.3.

sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.5. punkts);

| 5.14.4. | pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.7. punkts); |
| --- | --- |

5.14.4.

pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.7. punkts);

| 5.14.5. | pedāļu atstarotāji (6.6. punkts), vienīgi mopēdiem ar pedāļiem; |
| --- | --- |

5.14.5.

pedāļu atstarotāji (6.6. punkts), vienīgi mopēdiem ar pedāļiem;

| 5.14.6. | bremžu signāllukturis (6.9. punkts); |
| --- | --- |

5.14.6.

bremžu signāllukturis (6.9. punkts);

| 5.14.7. | pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce, ja šāda zīme ir vajadzīga (6.11. punkts). |
| --- | --- |

5.14.7.

pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce, ja šāda zīme ir vajadzīga (6.11. punkts).

5.15.   Tas var būt aprīkots arī ar šādām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm:

| 5.15.1. | tālās gaismas lukturis (6.1. punkts); |
| --- | --- |

5.15.1.

tālās gaismas lukturis (6.1. punkts);

| 5.15.2. | priekšējais gabarītgaismas lukturis (6.3. punkts); |
| --- | --- |

5.15.2.

priekšējais gabarītgaismas lukturis (6.3. punkts);

| 5.15.3. | priekšējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.4. punkts). |
| --- | --- |

5.15.3.

priekšējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.4. punkts).

| 5.15.4. | virzienrādītāji (6.8. punkts). |
| --- | --- |

5.15.4.

virzienrādītāji (6.8. punkts).

5.16.   Visu 5.14. un 5.15. punktā minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana jāveic atbilstoši šo noteikumu 6. punkta attiecīgajām prasībām.

5.17.   Tādu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana, kas nav minētas 5.14. un 5.15. punktā, ir aizliegta, izņemot atbilstīgu pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīci, ja tāda ir un apgaismojums ir vajadzīgs.

5.18.   Mopēdiem var uzstādīt arī apgaismes ierīces un gaismas signālierīces, kuru tipi apstiprināti uzstādīšanai motocikliem un kuras minētas 5.16. un 5.17. iedaļā.

6.   KONKRĒTI NORĀDĪJUMI

6.1.   TĀLĀS GAISMAS LUKTURIS

6.1.1.   Skaits

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113; |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113;

| b) | Noteikumiem Nr. 112 attiecībā uz A klasi. |
| --- | --- |

b)

Noteikumiem Nr. 112 attiecībā uz A klasi.

| c) | Noteikumiem Nr. 1; |
| --- | --- |

c)

Noteikumiem Nr. 1;

| d) | Noteikumiem Nr. 57; |
| --- | --- |

d)

Noteikumiem Nr. 57;

| e) | Noteikumiem Nr. 72; |
| --- | --- |

e)

Noteikumiem Nr. 72;

| f) | Noteikumiem Nr. 76. |
| --- | --- |

f)

Noteikumiem Nr. 76.

6.1.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.1.3.   Novietojums

6.1.3.1.   Platumā

| 6.1.3.1.1. | Neatkarīgu tālās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tālās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

Neatkarīgu tālās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tālās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.1.3.1.2. | Tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tuvās gaismas lukturis vai tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tālās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

Tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tuvās gaismas lukturis vai tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tālās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.1.3.1.3. | Divi tālās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

Divi tālās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.1.3.2.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.3.3.   Jebkurā gadījumā attālums starp jebkura neatkarīga tālās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu un tuvās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.1.3.4.   Attālums, kas atdala divu tālās gaismas lukturu apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.1.4.   Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, ieskaitot tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, kuru ierobežo līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar luktura atskaites asi.

6.1.5.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.1.6.   Nedrīkst “kombinēt” ne ar vienu citu lukturi.

6.1.7.   Elektriskie slēgumi

Tuvās gaismas lukturis(-i) drīkst palikt ieslēgts(-i) vienlaikus ar tālās gaismas lukturi(-iem).

6.1.8.   “Kontūra” indikators

Jāuzstāda obligāti. Zila nemirgojoša signāllampiņa.

6.2.   TUVĀS GAISMAS LUKTURIS

6.2.1.   Skaits

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

| a) | Noteikumiem Nr. 113 (4); |
| --- | --- |

a)

Noteikumiem Nr. 113 (4);

| b) | Noteikumiem Nr. 112 attiecībā uz A klasi; |
| --- | --- |

b)

Noteikumiem Nr. 112 attiecībā uz A klasi;

| c) | Noteikumiem Nr. 1; |
| --- | --- |

c)

Noteikumiem Nr. 1;

| d) | Noteikumiem Nr. 56; |
| --- | --- |

d)

Noteikumiem Nr. 56;

| e) | Noteikumiem Nr. 57; |
| --- | --- |

e)

Noteikumiem Nr. 57;

| f) | Noteikumiem Nr. 72; |
| --- | --- |

f)

Noteikumiem Nr. 72;

| g) | Noteikumiem Nr. 76; |
| --- | --- |

g)

Noteikumiem Nr. 76;

| h) | Noteikumiem Nr. 82. |
| --- | --- |

h)

Noteikumiem Nr. 82.

6.2.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.2.3.   Novietojums

6.2.3.1.   Platumā

| 6.2.3.1.1. | Neatkarīgu tuvās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tuvās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

Neatkarīgu tuvās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tuvās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.2.3.1.2. | Tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tālās gaismas lukturis vai tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tuvās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

Tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tālās gaismas lukturis vai tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tuvās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.2.3.1.3. | Divi tuvās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

Divi tuvās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.2.3.2.   Augstumā: minimāli 500 mm un maksimāli 1 200 mm virs zemes.

6.2.3.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.3.4.   Divu tuvās gaismas lukturu gadījumā attālums, kas atdala apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.2.4.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.11. punktā:

| α | = | 15° un 10° uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi; |
| β | = | 45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |

α

=

15° un 10° uz leju;

β

=

45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

β

=

45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem.

6.2.5.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.2.6.   Nedrīkst “kombinēt” ne ar vienu citu lukturi.

6.2.7.   Elektriskie slēgumi

Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo(-ajām) gaismu(-ām), vienlaikus izslēdz tālo(-ās) gaismu(-as).

6.2.8.   Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Kontūra indikators, zaļa nemirgojoša signāllampiņa.

6.3.   PRIEKŠĒJAIS GABARĪTGAISMAS LUKTURIS

6.3.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.3.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.3.3.   Novietojums

| 6.3.3.1. | Platumā | Neatkarīgu priekšējo gabarītgaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad priekšējā gabarītgaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

Platumā

Neatkarīgu priekšējo gabarītgaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad priekšējā gabarītgaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| | Priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim blakus priekšējam gabarītgaismas lukturim ir uzstādīts arī cits priekšējais lukturis, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. |
| --- | --- |

Priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim blakus priekšējam gabarītgaismas lukturim ir uzstādīts arī cits priekšējais lukturis, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

Divi priekšējie gabarītgaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

| 6.3.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

| 6.3.3.3. | Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē.

6.3.4.   Ģeometriskā redzamība

| Vertikālais leņķis | : | 15° uz augšu un uz leju; |
| --- | --- | --- |

Vertikālais leņķis

:

15° uz augšu un uz leju;

tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

| Horizontālais leņķis | : | 80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi; |
| --- | --- | --- |

Horizontālais leņķis

:

80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

6.3.5.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.3.6.   Indikators

Vai nu pēc izvēles uzstādams kontūra indikators – zaļa nemirgojoša signāllampiņa, vai vadības ierīču paneļa apgaismojums.

6.3.7.   Citas prasības

Nav.

6.4.   PRIEKŠĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.4.1.   Skaits

Viens.

6.4.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.4.3.   Novietojums

Augstumā: ne zemāk kā 400 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.4.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 30° uz kreiso pusi un uz labo pusi. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

30° uz kreiso pusi un uz labo pusi.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.4.5.   Orientācija

Virzienā uz priekšu. Atstarotājs var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.4.6.   Citas prasības

Nav.

6.5.   SĀNU ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.5.1.   Skaits katrā pusē:

Viens vai divi.

6.5.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.5.3.   Novietojums

| 6.5.3.1. | Transportlīdzekļa sānos. |
| --- | --- |

6.5.3.1.

Transportlīdzekļa sānos.

| 6.5.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 300 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.5.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 300 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes.

| 6.5.3.3. | Garumā: jānovieto tādā pozīcijā, ka parastos apstākļos to nevar aizsegt ne vadītāja, ne pasažiera apģērbs. |
| --- | --- |

6.5.3.3.

Garumā: jānovieto tādā pozīcijā, ka parastos apstākļos to nevar aizsegt ne vadītāja, ne pasažiera apģērbs.

6.5.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 30° uz priekšu un uz aizmuguri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

30° uz priekšu un uz aizmuguri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.5.5.   Orientācija

Atstarotāju atskaites asīm jābūt perpendikulārām transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un vērstām uz āru. Priekšējie sānu atstarotāji var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.6.   PEDĀĻU ATSTAROTĀJI

6.6.1.   Skaits

Četri atstarotāji vai četras atsarotāju grupas.

6.6.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.6.3.   Citas prasības

Atstarotāju apgaismojošās virsmas ārpuse ir iebūvēta pedāļa korpusā.

Atstarotājus pedāļa korpusā iemontē tā, lai tie būtu skaidri saredzami gan no transportlīdzekļa priekšpuses, gan no aizmugures. Šo atstarotāju forma jāpielāgo pedāļa formai, un to atskaites asīm jābūt perpendikulārām pedāļa asij.

Pedāļu atstarotājus uzstāda vienīgi tiem transportlīdzekļa pedāļiem, kurus ar kloķiem vai līdzīgām ierīcēm var izmantot kā alternatīvu piedziņu motora vietā.

Tos nevajag uzstādīt pedāļiem, kurus lieto kā transportlīdzekļa vadības ierīces vai kurus lieto vienīgi kā vadītāja vai pasažiera kāju balstus.

Tie ir redzami no priekšas un no aizmugures.

6.7.   PAKAĻĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.7.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.7.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.7.3.   Novietojums

| 6.7.3.1. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.7.3.1.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

| 6.7.3.2. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.7.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 30° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu atstarotāju;
  30° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru atstarotāju pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

30° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu atstarotāju;

30° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru atstarotāju pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.7.5.   Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.8.   VIRZIENRĀDĪTĀJS

6.8.1.   Skaits

Divi katrā pusē.

6.8.2.   Izkārtojums

Divi priekšējie virzienrādītāji (11. kategorija (5)).

Divi pakaļējie virzienrādītāji (12. kategorija (5)).

6.8.3.   Novietojums

| 6.8.3.1. | Platumā:






  6.8.3.1.1. | Priekšējiem virzienrādītājiem ir jāatbilst šādām prasībām:






  1) | minimālais attālums starp apgaismojošajām virsmām ir 240 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.3.1.

Platumā:

6.8.3.1.1.

Priekšējiem virzienrādītājiem ir jāatbilst šādām prasībām:

1)

minimālais attālums starp apgaismojošajām virsmām ir 240 mm;

| 2) | virzienrādītāji atrodas ārpus gareniskās vertikālās plaknes, pieskaroties luktura(-u) apgaismojošās virsmas ārējām malām; |
| --- | --- |

2)

virzienrādītāji atrodas ārpus gareniskās vertikālās plaknes, pieskaroties luktura(-u) apgaismojošās virsmas ārējām malām;

| 3) | minimālais attālums starp virzienrādītāju apgaismojošo virsmu un vistuvāk esošā tuvās gaismas luktura apgaismojošo virsmu ir šāds:






  Rādītāja minimālā gaismas intensitāte
  (cd) | Minimālais attālums
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

3)

minimālais attālums starp virzienrādītāju apgaismojošo virsmu un vistuvāk esošā tuvās gaismas luktura apgaismojošo virsmu ir šāds:

Rādītāja minimālā gaismas intensitāte

(cd)

Minimālais attālums

(mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

| 6.8.3.1.2. | Attiecībā uz pakaļējiem virzienrādītājiem attālums starp divu redzamo virsmu iekšējām malām ir vismaz 160 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.1.2.

Attiecībā uz pakaļējiem virzienrādītājiem attālums starp divu redzamo virsmu iekšējām malām ir vismaz 160 mm.

| 6.8.3.2. | Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.8.3.2.

Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

| 6.8.3.3. | Garumā: virzienā uz priekšu attālums starp pakaļējo virzienrādītāju atskaites centru un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa kopējā garuma aizmugurējo robežu, nedrīkst pārsniegt 300 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.3.

Garumā: virzienā uz priekšu attālums starp pakaļējo virzienrādītāju atskaites centru un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa kopējā garuma aizmugurējo robežu, nedrīkst pārsniegt 300 mm.

6.8.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 20° uz iekšu un 80° uz āru. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

20° uz iekšu un 80° uz āru.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.8.5.   Orientācija

Priekšējie virzienrādītāji var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.8.6.   Nedrīkst “kombinēt” ne ar vienu citu lukturi.

6.8.7.   Nedrīkst būt “savietots” ar pārējiem lukturiem.

6.8.8.   Elektriskie slēgumi

Virzienrādītāji ir ieslēdzami neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visi virzienrādītāji, kas atrodas transportlīdzekļa vienā pusē, ir ieslēdzami un izslēdzami ar vienu vadības ierīci.

6.8.9.   Citas prasības

Turpmāk norādītos raksturlielumus mēra tikai ar to elektriskās sistēmas slodzi, kas vajadzīga motora un apgaismes ierīču darbībai.

6.8.9.1.   Visiem transportlīdzekļiem, kuru virzienrādītājus darbina ar līdzstrāvu, gaismas mirgošanas biežums ir 90 ± 30 reižu minūtē.

| 6.8.9.1.1. | transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus. |
| --- | --- |

6.8.9.1.1.

transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus.

| 6.8.9.1.2. | Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist. |
| --- | --- |

6.8.9.1.2.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.8.9.2.   Visiem transportlīdzekļiem, kuru virzienrādītājus darbina ar maiņstrāvu, pie motora apgriezienu skaita 50 līdz 100 procenti no transportlīdzekļa motora maksimālā apgriezienu skaita, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālajam projektētajam ātrumam: gaismas mirgošanas biežums ir 90 ± 30 reižu minūtē.

| 6.8.9.2.1. | Transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus. |
| --- | --- |

6.8.9.2.1.

Transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus.

| 6.8.9.2.2. | Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist. |
| --- | --- |

6.8.9.2.2.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.8.9.3.   Visiem transportlīdzekļiem, kuru virzienrādītājus darbina ar maiņstrāvu, pie motora apgriezienu skaita no ražotāja norādītā brīvgaitas apgriezienu skaita līdz 50 procentiem no transportlīdzekļa motora apgriezienu skaita, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālajam ātrumam, gaismas mirgošanas biežums ir 90 + 30 reižu minūtē un 90 – 45 reižu minūtē.

| 6.8.9.3.1. | Transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus. |
| --- | --- |

6.8.9.3.1.

Transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus.

| 6.8.9.3.2. | Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist. |
| --- | --- |

6.8.9.3.2.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.8.10.   Viena virzienrādītāja darbības traucējuma gadījumā, izņemot īsslēgumu, pārējiem jāturpina mirgot, bet mirgošanas biežums šajos apstākļos atšķiras no noteiktā, ja vien transportlīdzeklis nav aprīkots ar indikatoru.

6.8.11.   Indikators

Jāuzstāda obligāti, ja virzienrādītāji vadītājam nav redzami: darbības indikators, zaļš, mirgojošs un/vai dzirdams. Ja rādītāja darbība ir traucēta, indikators: izslēdzas, paliek ieslēgtā stāvoklī vai maina mirgošanas biežumu.

6.9.   BREMŽU SIGNĀLLUKTURIS

6.9.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.9.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.9.3.   Novietojums

| 6.9.3.1. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.9.3.1.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

| 6.9.3.2. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.9.3.2.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.9.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;
  45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.9.5.   Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.9.6.   Elektriskie slēgumi

Iedegas, kad iedarbina jebkuras darba bremzes.

6.9.7.   Citas prasības

Bremžu signāllukturu gaismas intensitātei jābūt ievērojami lielākai par pakaļējo gabarītgaismas lukturu gaismas intensitāti.

6.9.8.   Indikators

Aizliegts.

6.10.   PAKAĻĒJAIS GABARĪTGAISMAS LUKTURIS

6.10.1.   Skaits

Viens vai divi.

6.10.2.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.10.3.   Novietojums

| 6.10.3.1. | Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |
| --- | --- |

6.10.3.1.

Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

| 6.10.3.2. | Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

6.10.3.2.

Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.10.4.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis | : | 80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;
  horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais leņķis | : | 15° virs un zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis

:

80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Vertikālais leņķis

:

15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.10.5.   Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.10.6.   Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Tas ir kombinēts ar priekšējo gabarītgaismas lukturu indikatoru.

6.10.7.   Citas prasības

Nav.

6.11.   PAKAĻĒJĀS NUMURA ZĪMES APGAISMOJUMA IERĪCE

6.11.1.   Skaits

Viena. Ierīci var veidot vairākas optiskas sastāvdaļas, ko izmanto numura zīmei paredzētās vietas apgaismošanai.

| 6.11.2. | Izkārtojums | Tāds, lai ierīce spētu apgaismot |
| --- | --- | --- |
| 6.11.3. | Novietojums |
| 6.11.3.1. | Platumā: |
| 6.11.3.2. | Augstumā: numura zīmei paredzēto vietu. |
| 6.11.3.3. | Garumā: |
| 6.11.4. | Ģeometriskā redzamība |
| 6.11.5. | Orientācija |

6.11.2.

Izkārtojums

Tāds, lai ierīce spētu apgaismot

6.11.3.

Novietojums

6.11.3.1.

Platumā:

6.11.3.2.

Augstumā: numura zīmei paredzēto vietu.

6.11.3.3.

Garumā:

6.11.4.

Ģeometriskā redzamība

6.11.5.

Orientācija

6.11.6.   Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Tā funkcijas veic gabarītgaismas luktura indikators.

6.11.7.   Citas prasības

Ja pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, savietots ar bremžu signāllukturi, pakaļējās numura zīmes apgaismojuma luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties, ja ir ieslēgts bremžu signāllukturis vai pakaļējais miglas lukturis.

7.   TRANSPORTLĪDZEKU REĢISTRĀCIJA

Valsts iestādes nekas nekavē pieprasīt vai aizliegt tās teritorijā reģistrētiem transportlīdzekļiem tālās gaismas lukturus, kā minēts 5.15.1. punktā, ja vien tā savā paziņojumā par šo noteikumu piemērošanu par to ziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 8.1. | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus mopēdus izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

8.1.

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus mopēdus izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības;

| 8.2. | ievēro šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūrām; |
| --- | --- |

8.2.

ievēro šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūrām;

| 8.3. | iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā. |
| --- | --- |

8.3.

iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekšminētās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekšminētās prasības.

| 9.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

9.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMS VAI PAPLAŠINĀJUMS ATTIECĪBĀ UZ GAISMAS IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANU

| 10.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Struktūrvienība var:






  10.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevar būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

10.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Struktūrvienība var:

10.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevar būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai

| 10.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

10.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 10.2. | Noteikumu 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

10.2.

Noteikumu 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 10.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai un informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

10.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai un informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas iestāde informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 12.1. | No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērija, nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

12.1.

No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērija, nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 12.2. | Pēc 24 mēnešiem no 12.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

12.2.

Pēc 24 mēnešiem no 12.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām.

| 12.3. | Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms 12.2. punktā norādītās dienas, paliek spēkā. Ja transportlīdzekļi pirmo reizi tiek reģistrēti vairāk nekā četrus gadus pēc 12.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu, kurš neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

12.3.

Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms 12.2. punktā norādītās dienas, paliek spēkā. Ja transportlīdzekļi pirmo reizi tiek reģistrēti vairāk nekā četrus gadus pēc 12.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu, kurš neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām.

13.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Tās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citas valsts izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir minēti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. Pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.).

(3)  Luktura izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātu mērījumi nav šo noteikumu daļa.

(4)  Noteikumu Nr. 113 A klases lukturus ar LED moduļiem vienīgi transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 25 km/h.

(5)  Tos var aizstāt ar Noteikumu Nr. 6 attiecīgi 1. un 2. kategorijas virzienrādītājiem.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts mopēdam, norāda, ka transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 74 ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 74, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

B   PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts mopēdam, norāda, ka transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 74 un Nr. 78 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka laikā, kad piešķīra attiecīgos apstiprinājumus, Noteikumi Nr. 74 jau bija grozīti ar 01. grozījumu sēriju un Noteikumi Nr. 78 jau bija grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

---

(1)  Numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

LUKTURA VIRSMAS, ASIS UN ATSKAITES CENTRS, KĀ ARĪ ĢEOMETRISKĀS REDZAMĪBAS LEŅĶI

Image

APGAISMOJOŠĀ VIRSMA SALĪDZINĀJUMĀ AR GAISMU IZSTAROJOŠO VIRSMU

(sk. šo noteikumu 2.9. un 2.8. punktu)

A   ZĪMĒJUMS

Image

| | Apgaismojošā virsma | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Gaismu izstarojošā virsma

Malas ir

a un b

c un d

B   ZĪMĒJUMS

Image

| | Apgaismojošā virsma | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Gaismu izstarojošā virsma

Malas ir

a un b

c un d

---

4. PIELIKUMS

SARKANAS GAISMAS REDZAMĪBA PRIEKŠPUSĒ UN BALTAS GAISMAS REDZAMĪBA AIZMUGURĒ

(sk. šo noteikumu 5.9. punktu)

1. attēls

Sarkanas gaismas redzamība priekšpusē

Image

2. attēls

Baltas gaismas redzamība aizmugurē

Image

---

5. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   TESTI

1.1.   Lukturu novietojums

Šo noteikumu 6. punktā norādīto lukturu novietojumu pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5. punktā izklāstītajiem vispārīgajiem norādījumiem.

Izmērītajām attālumu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem konkretajiem norādījumiem.

1.2.   Lukturu redzamība

| 1.2.1. | Ģeometriskās redzamības leņķus pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.11. punktu.
  Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem konkrētajiem norādījumiem, tomēr, uzstādot gaismas signālierīces, attiecībā uz leņķu robežām ir pieļaujama 5.3. punktā minētā ± 3° novirze. |
| --- | --- |

1.2.1.

Ģeometriskās redzamības leņķus pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.11. punktu.

Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem konkrētajiem norādījumiem, tomēr, uzstādot gaismas signālierīces, attiecībā uz leņķu robežām ir pieļaujama 5.3. punktā minētā ± 3° novirze.

| 1.2.2. | Sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi un baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5.9. punktu. |
| --- | --- |

1.2.2.

Sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi un baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5.9. punktu.

1.3.   Elektriskie slēgumi un indikatori

Elektriskos slēgumus pārbauda, ieslēdzot katru mopēda elektriskajā sistēmā ietilpstošo lukturi. Lukturiem un indikatoriem jādarbojas saskaņā ar šo noteikumu 5.10. punktu un saskaņā ar katram lukturim piemērojamajiem konkrētajiem norādījumiem.

1.4.   Lukturu skaitu, krāsu, izkārtojumu un atbilstošos gadījumos kategoriju pārbauda, vizuāli aplūkojot lukturus un to marķējumu.

Šo pārbaužu rezultātiem jāatbilst 5.13. punktā minētajām prasībām, kā arī jābūt saskaņā ar konkrētajiem norādījumiem, ko piemēro katram lukturim.

---