# Europeiska unionens L 175/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.175.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 175 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången27 juni 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.175.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 175

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången27 juni 2013

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 615/2013 av den 24 juni 2013 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 616/2013 av den 24 juni 2013 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 av den 26 juni 2013 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för datorer och datorservrar (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 618/2013 av den 26 juni 2013 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 619/2013 av den 26 juni 2013 om förbud mot fiskverksamhet för ringnotsfartyg som för flagg från Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien eller som är registrerade i Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien, och som fiskar efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om 45°V, och i Medelhavet | 43 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 620/2013 av den 26 juni 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 45 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/323/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 21 juni 2013 om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal | 47 |
| | | 2013/324/EU |
| | * | Rådets beslut av den 21 juni 2013 om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken | 54 |
| | | 2013/325/EU |
| | * | Rådets beslut av den 21 juni 2013 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Finlands Bank | 55 |
| | | 2013/326/EU |
| | * | Rådets beslut av den 21 juni 2013 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank | 56 |
| | | 2013/327/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juni 2013 om godkännande för utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller eller består av genetiskt modifierad Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps eller livsmedel och foder som har framställts av sådana genetiskt modifierade organismer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr C(2013) 3873]

   (
  1
  ) | 57 |
| | | 2013/328/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juni 2013 om införande av ett särskilt kontroll- och inspektionsprogram för fisket efter torsk, rödspätta och tunga i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön | 61 |
| | | 2013/329/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 26 juni 2013 om regler för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter eller organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik | 71 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2013/330/EU |
| | * | Beslut nr 1/2013 av Gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 6 juni 2013 om ändring av bilagorna I och II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder | 73 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 615/2013 av den 24 juni 2013 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 616/2013 av den 24 juni 2013 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

11

*

Kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 av den 26 juni 2013 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för datorer och datorservrar (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 618/2013 av den 26 juni 2013 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung (
  1
  )

1

34

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 619/2013 av den 26 juni 2013 om förbud mot fiskverksamhet för ringnotsfartyg som för flagg från Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien eller som är registrerade i Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien, och som fiskar efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om 45°V, och i Medelhavet

43

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 620/2013 av den 26 juni 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

45

BESLUT

2013/323/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 21 juni 2013 om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

47

2013/324/EU

*

Rådets beslut av den 21 juni 2013 om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken

54

2013/325/EU

*

Rådets beslut av den 21 juni 2013 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Finlands Bank

55

2013/326/EU

*

Rådets beslut av den 21 juni 2013 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank

56

2013/327/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juni 2013 om godkännande för utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller eller består av genetiskt modifierad Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps eller livsmedel och foder som har framställts av sådana genetiskt modifierade organismer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr C(2013) 3873]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 3873]

1

57

2013/328/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juni 2013 om införande av ett särskilt kontroll- och inspektionsprogram för fisket efter torsk, rödspätta och tunga i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön

61

2013/329/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 26 juni 2013 om regler för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter eller organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik

71

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

2013/330/EU

*

Beslut nr 1/2013 av Gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 6 juni 2013 om ändring av bilagorna I och II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder

73

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av EFTAS övervakningsmyndighet nr 131/13/KOL av den 18 mars 2013 om ändring av förteckningen i kapitel I del 1.2 punkt 39 i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer och om upphävande av Eftas övervakningsmyndighets Beslut nr 339/12/KOL | 76 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av EFTAS övervakningsmyndighet nr 131/13/KOL av den 18 mars 2013 om ändring av förteckningen i kapitel I del 1.2 punkt 39 i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer och om upphävande av Eftas övervakningsmyndighets Beslut nr 339/12/KOL

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2013/37/EU

av den 26 juni 2013

om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av förslaget till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Handlingar som framställs av offentliga myndigheter i medlemsstaterna utgör en omfattande, diversifierad och värdefull resurs som kan gynna kunskapsekonomin. |
| --- | --- |

(1)

Handlingar som framställs av offentliga myndigheter i medlemsstaterna utgör en omfattande, diversifierad och värdefull resurs som kan gynna kunskapsekonomin.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (3) fastställs en minimiuppsättning regler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter i medlemsstaterna samt för hur detta vidareutnyttjande ska underlättas i praktiken. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (3) fastställs en minimiuppsättning regler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter i medlemsstaterna samt för hur detta vidareutnyttjande ska underlättas i praktiken.

| (3) | Riktlinjer om öppna data som främjar bred tillgänglighet och vidareutnyttjande av offentlig information för privata eller kommersiella syften, med minimala eller inga rättsliga, tekniska eller ekonomiska begränsningar, och som främjar informationsflödet inte bara för ekonomiska aktörer utan även för allmänheten, kan spela en viktig roll när det gäller att stimulera utvecklingen av nya tjänster baserade på nya sätt att kombinera och utnyttja sådan information, stimulera ekonomisk tillväxt samt främja socialt engagemang. Detta kräver dock lika villkor på unionsnivå som styr huruvida vidareutnyttjande av handlingar är tillåtet eller ej, vilket inte kan uppnås om medlemsstaters eller offentliga myndigheters egna regler och rutiner får avgöra frågan. |
| --- | --- |

(3)

Riktlinjer om öppna data som främjar bred tillgänglighet och vidareutnyttjande av offentlig information för privata eller kommersiella syften, med minimala eller inga rättsliga, tekniska eller ekonomiska begränsningar, och som främjar informationsflödet inte bara för ekonomiska aktörer utan även för allmänheten, kan spela en viktig roll när det gäller att stimulera utvecklingen av nya tjänster baserade på nya sätt att kombinera och utnyttja sådan information, stimulera ekonomisk tillväxt samt främja socialt engagemang. Detta kräver dock lika villkor på unionsnivå som styr huruvida vidareutnyttjande av handlingar är tillåtet eller ej, vilket inte kan uppnås om medlemsstaters eller offentliga myndigheters egna regler och rutiner får avgöra frågan.

| (4) | Att tillåta vidareutnyttjande av handlingar som innehas av offentliga myndigheter ger mervärde för vidareutnyttjarna, slutanvändarna och samhället i stort och i många fall även för den offentliga myndigheten själv, då insyn och ansvarighet främjas och vidareutnyttjare och slutanvändare kan ge återkoppling som gör att den berörda offentliga myndigheten kan förbättra kvaliteten på den information som samlas in. |
| --- | --- |

(4)

Att tillåta vidareutnyttjande av handlingar som innehas av offentliga myndigheter ger mervärde för vidareutnyttjarna, slutanvändarna och samhället i stort och i många fall även för den offentliga myndigheten själv, då insyn och ansvarighet främjas och vidareutnyttjare och slutanvändare kan ge återkoppling som gör att den berörda offentliga myndigheten kan förbättra kvaliteten på den information som samlas in.

| (5) | Sedan den första uppsättningen regler om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn antogs 2003 har mängden data i världen, däribland offentliga data, ökat lavinartat och nya typer av data genereras och samlas in. Samtidigt bevittnar vi en kontinuerlig utveckling inom tekniken för analys, användning och behandling av data. Denna snabba tekniska utveckling gör det möjligt att skapa nya tjänster och nya tillämpningar som bygger på att data används, sammanställs och kombineras. De regler som antogs 2003 håller inte längre takten med de snabba förändringarna, och resultatet blir att de ekonomiska och sociala möjligheter som följer av vidareutnyttjandet av offentliga data kan gå förlorade. |
| --- | --- |

(5)

Sedan den första uppsättningen regler om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn antogs 2003 har mängden data i världen, däribland offentliga data, ökat lavinartat och nya typer av data genereras och samlas in. Samtidigt bevittnar vi en kontinuerlig utveckling inom tekniken för analys, användning och behandling av data. Denna snabba tekniska utveckling gör det möjligt att skapa nya tjänster och nya tillämpningar som bygger på att data används, sammanställs och kombineras. De regler som antogs 2003 håller inte längre takten med de snabba förändringarna, och resultatet blir att de ekonomiska och sociala möjligheter som följer av vidareutnyttjandet av offentliga data kan gå förlorade.

| (6) | Samtidigt har medlemsstaterna nu fastställt riktlinjer för vidareutnyttjande inom ramen för direktiv 2003/98/EG, och vissa av dem har antagit långtgående öppna data-strategier för att underlätta vidareutnyttjandet av tillgängliga offentliga data för enskilda och företag i större utsträckning än den miniminivå som föreskrivs i det direktivet. För att motverka en situation med olika regler i olika medlemsstater som skulle hindra ett gränsöverskridande utbud av produkter och tjänster, och för att se till att jämförbara offentliga dataset kan vidareutnyttjas för alleuropeiska tillämpningar som är baserade på dem, krävs också ett minsta mått av harmonisering för att avgöra vilka offentliga data som är tillgängliga för vidareutnyttjande på den inre informationsmarknaden i överensstämmelse med tillämpliga bestämmelser om tillgång. |
| --- | --- |

(6)

Samtidigt har medlemsstaterna nu fastställt riktlinjer för vidareutnyttjande inom ramen för direktiv 2003/98/EG, och vissa av dem har antagit långtgående öppna data-strategier för att underlätta vidareutnyttjandet av tillgängliga offentliga data för enskilda och företag i större utsträckning än den miniminivå som föreskrivs i det direktivet. För att motverka en situation med olika regler i olika medlemsstater som skulle hindra ett gränsöverskridande utbud av produkter och tjänster, och för att se till att jämförbara offentliga dataset kan vidareutnyttjas för alleuropeiska tillämpningar som är baserade på dem, krävs också ett minsta mått av harmonisering för att avgöra vilka offentliga data som är tillgängliga för vidareutnyttjande på den inre informationsmarknaden i överensstämmelse med tillämpliga bestämmelser om tillgång.

| (7) | Direktiv 2003/98/EG innehåller ingen skyldighet beträffande tillgång till handlingar och ingen skyldighet att tillåta vidareutnyttjande av handlingar. Beslutet att tillåta vidareutnyttjande eller inte fattas fortfarande av medlemsstaterna eller av den berörda offentliga myndigheten. Samtidigt bygger direktiv 2003/98/EG på nationella regler om tillgång till handlingar, och därför medför direktivet ingen skyldighet att tillåta vidareutnyttjande av handlingar om tillgången omfattas av restriktioner (exempelvis om tillgången enligt nationella bestämmelser är begränsad till medborgare eller företag som visar att de har ett särskilt intresse av att få tillgång till handlingarna) eller om handlingarna är undantagna från tillgång (exempelvis om handlingarna enligt nationella bestämmelser är undantagna från tillgång på grund av sin känsliga karaktär, bland annat med hänsyn till den inre säkerheten, försvaret eller den allmänna säkerheten). Vissa medlemsstater har uttryckligen kopplat rätten till vidareutnyttjande till en rätt till tillgång, så att alla allmänt tillgängliga dokument kan vidareutnyttjas. I andra medlemsstater är kopplingen mindre tydlig, vilket gör att det uppstår osäkerhet om rättsläget. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2003/98/EG innehåller ingen skyldighet beträffande tillgång till handlingar och ingen skyldighet att tillåta vidareutnyttjande av handlingar. Beslutet att tillåta vidareutnyttjande eller inte fattas fortfarande av medlemsstaterna eller av den berörda offentliga myndigheten. Samtidigt bygger direktiv 2003/98/EG på nationella regler om tillgång till handlingar, och därför medför direktivet ingen skyldighet att tillåta vidareutnyttjande av handlingar om tillgången omfattas av restriktioner (exempelvis om tillgången enligt nationella bestämmelser är begränsad till medborgare eller företag som visar att de har ett särskilt intresse av att få tillgång till handlingarna) eller om handlingarna är undantagna från tillgång (exempelvis om handlingarna enligt nationella bestämmelser är undantagna från tillgång på grund av sin känsliga karaktär, bland annat med hänsyn till den inre säkerheten, försvaret eller den allmänna säkerheten). Vissa medlemsstater har uttryckligen kopplat rätten till vidareutnyttjande till en rätt till tillgång, så att alla allmänt tillgängliga dokument kan vidareutnyttjas. I andra medlemsstater är kopplingen mindre tydlig, vilket gör att det uppstår osäkerhet om rättsläget.

| (8) | Direktiv 2003/98/EG bör därför ändras så att det innehåller en tydlig skyldighet för medlemsstaterna att göra alla handlingar tillgängliga för vidareutnyttjande, utom om tillgången omfattas av restriktioner eller handlingarna är undantagna från tillgång enligt nationella bestämmelser om tillgång till handlingar, och med förbehåll för andra undantag som fastställs i detta direktiv. De ändringar som det här direktivet innehåller syftar inte till att definiera eller ändra medlemsstaternas bestämmelser om tillgång, som förblir deras ansvar. |
| --- | --- |

(8)

Direktiv 2003/98/EG bör därför ändras så att det innehåller en tydlig skyldighet för medlemsstaterna att göra alla handlingar tillgängliga för vidareutnyttjande, utom om tillgången omfattas av restriktioner eller handlingarna är undantagna från tillgång enligt nationella bestämmelser om tillgång till handlingar, och med förbehåll för andra undantag som fastställs i detta direktiv. De ändringar som det här direktivet innehåller syftar inte till att definiera eller ändra medlemsstaternas bestämmelser om tillgång, som förblir deras ansvar.

| (9) | Med hänsyn till unionsrätten samt medlemsstaternas och unionens internationella skyldigheter, i synnerhet inom ramen för Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, bör handlingar till vilka tredje man innehar immateriella rättigheter vara undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG. Om tredje man var ursprunglig ägare till de immateriella rättigheterna till en handling som innehas av bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv och skyddsperioden för rättigheterna inte har löpt ut, bör den handlingen vid tillämpningen av detta direktiv anses vara en handling till vilken tredje man innehar immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till unionsrätten samt medlemsstaternas och unionens internationella skyldigheter, i synnerhet inom ramen för Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, bör handlingar till vilka tredje man innehar immateriella rättigheter vara undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG. Om tredje man var ursprunglig ägare till de immateriella rättigheterna till en handling som innehas av bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv och skyddsperioden för rättigheterna inte har löpt ut, bör den handlingen vid tillämpningen av detta direktiv anses vara en handling till vilken tredje man innehar immateriella rättigheter.

| (10) | Direktiv 2003/98/EG bör tillämpas på sådana handlingar vars tillhandahållande ingår i den offentliga verksamhet som bedrivs av de berörda offentliga myndigheterna enligt lagstiftning eller andra bindande regler i medlemsstaten. Om sådana regler saknas bör den offentliga verksamheten fastställas i enlighet med gängse administrativ praxis i medlemsstaterna, förutsatt att den offentliga verksamheten är tydligt avgränsad med möjlighet till omprövning. Den offentliga verksamheten kan fastställas generellt eller från fall till fall för enskilda offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 2003/98/EG bör tillämpas på sådana handlingar vars tillhandahållande ingår i den offentliga verksamhet som bedrivs av de berörda offentliga myndigheterna enligt lagstiftning eller andra bindande regler i medlemsstaten. Om sådana regler saknas bör den offentliga verksamheten fastställas i enlighet med gängse administrativ praxis i medlemsstaterna, förutsatt att den offentliga verksamheten är tydligt avgränsad med möjlighet till omprövning. Den offentliga verksamheten kan fastställas generellt eller från fall till fall för enskilda offentliga myndigheter.

| (11) | Detta direktiv bör genomföras och tillämpas i full överensstämmelse med principerna för skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4). Här bör man särskilt ha i åtanke att det enligt det direktivet är medlemsstaterna som bör fastställa under vilka villkor behandling av uppgifter är tillåten. En av principerna i det direktivet är dessutom att personuppgifter efter insamling inte får behandlas på ett sätt som är oförenligt med de särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål för vilka dessa uppgifter samlades in. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör genomföras och tillämpas i full överensstämmelse med principerna för skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4). Här bör man särskilt ha i åtanke att det enligt det direktivet är medlemsstaterna som bör fastställa under vilka villkor behandling av uppgifter är tillåten. En av principerna i det direktivet är dessutom att personuppgifter efter insamling inte får behandlas på ett sätt som är oförenligt med de särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål för vilka dessa uppgifter samlades in.

| (12) | Direktiv 2003/98/EG bör inte påverka de rättigheter, inklusive ekonomiska och moraliska rättigheter, som anställda inom offentliga myndigheter eventuellt åtnjuter inom ramen för nationella regler. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 2003/98/EG bör inte påverka de rättigheter, inklusive ekonomiska och moraliska rättigheter, som anställda inom offentliga myndigheter eventuellt åtnjuter inom ramen för nationella regler.

| (13) | Vidare bör den berörda offentliga myndigheten behålla rätten att utnyttja handlingen efter det att denna gjorts tillgänglig för vidareutnyttjande. |
| --- | --- |

(13)

Vidare bör den berörda offentliga myndigheten behålla rätten att utnyttja handlingen efter det att denna gjorts tillgänglig för vidareutnyttjande.

| (14) | Tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG bör utvidgas till att omfatta bibliotek (även universitetsbibliotek), museer och arkiv. |
| --- | --- |

(14)

Tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG bör utvidgas till att omfatta bibliotek (även universitetsbibliotek), museer och arkiv.

| (15) | Ett av huvudsyftena med inrättandet av den inre marknaden är att skapa villkor som främjar utvecklingen av unionsomfattande tjänster. Bibliotek, museer och arkiv förfogar över stora mängder värdefulla informationsresurser från den offentliga sektorn, särskilt sedan digitaliseringsprojekt gjort att mängden digitalt offentligt material mångdubblats. Dessa kulturarvssamlingar och relaterade metadata är en potentiell källa för produkter och tjänster med digitalt innehåll och rymmer en enorm potential i fråga om innovativt vidareutnyttjande i sektorer som utbildning och turism. Med utökade möjligheter att vidareutnyttja offentligt kulturellt material bör till exempel unionsföretag kunna utnyttja materialets potential och bidra till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(15)

Ett av huvudsyftena med inrättandet av den inre marknaden är att skapa villkor som främjar utvecklingen av unionsomfattande tjänster. Bibliotek, museer och arkiv förfogar över stora mängder värdefulla informationsresurser från den offentliga sektorn, särskilt sedan digitaliseringsprojekt gjort att mängden digitalt offentligt material mångdubblats. Dessa kulturarvssamlingar och relaterade metadata är en potentiell källa för produkter och tjänster med digitalt innehåll och rymmer en enorm potential i fråga om innovativt vidareutnyttjande i sektorer som utbildning och turism. Med utökade möjligheter att vidareutnyttja offentligt kulturellt material bör till exempel unionsföretag kunna utnyttja materialets potential och bidra till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen.

| (16) | Medlemsstaternas regler och rutiner för utnyttjande av offentliga kulturresurser präglas av stora skillnader som hindrar den ekonomiska potentialen hos dessa resurser från att frigöras. Bibliotek, museer och arkiv fortsätter att investera i digitalisering; många gör redan nu sitt offentliga innehåll tillgängligt för vidareutnyttjande och många söker aktivt olika möjligheter att vidareutnyttja innehållet. Eftersom de verkar i vitt skilda lagstiftningsmässiga och kulturella miljöer har emellertid kulturinstitutionernas rutiner för utnyttjande av innehåll utvecklats åt olika håll. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaternas regler och rutiner för utnyttjande av offentliga kulturresurser präglas av stora skillnader som hindrar den ekonomiska potentialen hos dessa resurser från att frigöras. Bibliotek, museer och arkiv fortsätter att investera i digitalisering; många gör redan nu sitt offentliga innehåll tillgängligt för vidareutnyttjande och många söker aktivt olika möjligheter att vidareutnyttja innehållet. Eftersom de verkar i vitt skilda lagstiftningsmässiga och kulturella miljöer har emellertid kulturinstitutionernas rutiner för utnyttjande av innehåll utvecklats åt olika håll.

| (17) | Nationella regler och rutiner för vidareutnyttjande av offentligt kulturellt material hos bibliotek, museer och arkiv bör genomgå ett minsta mått av harmonisering, eftersom skillnaderna i nationella regler och rutiner eller brist på tydlighet utgör ett hinder för en väl fungerande inre marknad och för en tillfredsställande utveckling av informationssamhället i unionen. |
| --- | --- |

(17)

Nationella regler och rutiner för vidareutnyttjande av offentligt kulturellt material hos bibliotek, museer och arkiv bör genomgå ett minsta mått av harmonisering, eftersom skillnaderna i nationella regler och rutiner eller brist på tydlighet utgör ett hinder för en väl fungerande inre marknad och för en tillfredsställande utveckling av informationssamhället i unionen.

| (18) | Utvidgningen av tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG bör begränsas till tre typer av kulturinstitutioner – bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv – eftersom deras samlingar är och i allt högre grad kommer att bli ett värdefullt material för vidareutnyttjande i många produkter, som exempelvis mobila applikationer. Andra typer av kulturinstitutioner (som orkestrar, operor, baletter och teatrar), liksom även arkiv som är en del av sådana institutioner, bör inte heller i fortsättningen omfattas av tillämpningsområdet på grund av sin karaktär av scenkonst. Eftersom nästan allt deras material omfattas av immateriella rättigheter för tredje man och därför även i fortsättningen skulle vara undantaget från direktivets tillämpningsområde, skulle det inte få någon större betydelse om dessa togs med i direktivet. |
| --- | --- |

(18)

Utvidgningen av tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG bör begränsas till tre typer av kulturinstitutioner – bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv – eftersom deras samlingar är och i allt högre grad kommer att bli ett värdefullt material för vidareutnyttjande i många produkter, som exempelvis mobila applikationer. Andra typer av kulturinstitutioner (som orkestrar, operor, baletter och teatrar), liksom även arkiv som är en del av sådana institutioner, bör inte heller i fortsättningen omfattas av tillämpningsområdet på grund av sin karaktär av scenkonst. Eftersom nästan allt deras material omfattas av immateriella rättigheter för tredje man och därför även i fortsättningen skulle vara undantaget från direktivets tillämpningsområde, skulle det inte få någon större betydelse om dessa togs med i direktivet.

| (19) | Digitalisering är ett viktigt sätt att öka tillgången till och användningen av kulturellt material för utbildning, arbete eller förströelse. Digitalisering rymmer även betydande ekonomiska möjligheter eftersom den gör det lättare att integrera kulturellt material i digitala tjänster och produkter och därigenom främjar skapande av arbetstillfällen och tillväxt. Dessa aspekter framhölls bland annat i Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2010 om Europeana – nästa steg
   (5), kommissionens rekommendation 2011/711/EU av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (6) samt rådets slutsatser av den 10 maj 2012 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (7). Dessa dokument stakar ut vägen för hanteringen av de rättsliga, ekonomiska och organisatoriska aspekterna av att digitalisera Europas kulturarv och föra ut det på internet. |
| --- | --- |

(19)

Digitalisering är ett viktigt sätt att öka tillgången till och användningen av kulturellt material för utbildning, arbete eller förströelse. Digitalisering rymmer även betydande ekonomiska möjligheter eftersom den gör det lättare att integrera kulturellt material i digitala tjänster och produkter och därigenom främjar skapande av arbetstillfällen och tillväxt. Dessa aspekter framhölls bland annat i Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2010 om Europeana – nästa steg
   (5), kommissionens rekommendation 2011/711/EU av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (6) samt rådets slutsatser av den 10 maj 2012 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (7). Dessa dokument stakar ut vägen för hanteringen av de rättsliga, ekonomiska och organisatoriska aspekterna av att digitalisera Europas kulturarv och föra ut det på internet.

| (20) | För att underlätta vidareutnyttjande bör offentliga myndigheter, när så är möjligt och lämpligt, tillgängliggöra handlingar i öppna och maskinläsbara format tillsammans med tillhörande metadata, med maximal precision och detaljrikedom, i ett format som säkerställer interoperabilitet, t.ex. genom att hantera handlingarna på ett sätt som överensstämmer med de principer som styr kraven på interoperabilitet och användbarhet för rumslig information enligt Europaparlamentets och rådet direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (8). |
| --- | --- |

(20)

För att underlätta vidareutnyttjande bör offentliga myndigheter, när så är möjligt och lämpligt, tillgängliggöra handlingar i öppna och maskinläsbara format tillsammans med tillhörande metadata, med maximal precision och detaljrikedom, i ett format som säkerställer interoperabilitet, t.ex. genom att hantera handlingarna på ett sätt som överensstämmer med de principer som styr kraven på interoperabilitet och användbarhet för rumslig information enligt Europaparlamentets och rådet direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (8).

| (21) | En handling bör anses vara i maskinläsbart format om den är i ett filformat som är strukturerat på ett sådant sätt att datorprogram enkelt kan identifiera, känna igen och extrahera specifika uppgifter i den. Maskinläsbara data är data kodade i filer som är strukturerade i ett maskinläsbart format. Maskinläsbara format kan vara öppna eller proprietära; de kan, men behöver inte, vara formella standarder. Handlingar bör inte anses vara i maskinläsbart format om de är kodade i ett filformat som begränsar automatisk behandling på grund av att data inte alls, eller endast med svårighet, kan extraheras från dessa handlingar. Medlemsstaterna bör, när så är lämpligt, uppmuntra användningen av öppna, maskinläsbara format. |
| --- | --- |

(21)

En handling bör anses vara i maskinläsbart format om den är i ett filformat som är strukturerat på ett sådant sätt att datorprogram enkelt kan identifiera, känna igen och extrahera specifika uppgifter i den. Maskinläsbara data är data kodade i filer som är strukturerade i ett maskinläsbart format. Maskinläsbara format kan vara öppna eller proprietära; de kan, men behöver inte, vara formella standarder. Handlingar bör inte anses vara i maskinläsbart format om de är kodade i ett filformat som begränsar automatisk behandling på grund av att data inte alls, eller endast med svårighet, kan extraheras från dessa handlingar. Medlemsstaterna bör, när så är lämpligt, uppmuntra användningen av öppna, maskinläsbara format.

| (22) | Om offentliga myndigheter avgiftsbelägger vidareutnyttjandet av handlingar, bör avgiften i princip begränsas till marginalkostnaderna. Hänsyn bör dock tas till att det är nödvändigt att se till att offentliga myndigheter som är skyldiga att generera intäkter för att täcka en väsentlig del av sina kostnader kopplade till den offentliga verksamheten eller kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av vissa handlingar som tillgängliggjorts för vidareutnyttjande inte hindras från att fungera normalt. I sådana fall bör offentliga myndigheter kunna ta ut en avgift som överstiger marginalkostnaderna. Sådana avgifter bör fastställas i enlighet med objektiva, öppet redovisade och kontrollerbara kriterier, och de samlade intäkterna från tillhandahållande och tillåtelse till vidareutnyttjande av handlingar bör inte överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning, tillsammans med en rimlig avkastning på investeringar. Skyldigheten att generera intäkter för att täcka en väsentlig del av offentliga myndigheters kostnader för den offentliga verksamheten eller kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av vissa handlingar behöver inte vara lagstadgad utan kan exempelvis följa av administrativ praxis i medlemsstaterna. Sådana skyldigheter bör regelbundet ses över av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(22)

Om offentliga myndigheter avgiftsbelägger vidareutnyttjandet av handlingar, bör avgiften i princip begränsas till marginalkostnaderna. Hänsyn bör dock tas till att det är nödvändigt att se till att offentliga myndigheter som är skyldiga att generera intäkter för att täcka en väsentlig del av sina kostnader kopplade till den offentliga verksamheten eller kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av vissa handlingar som tillgängliggjorts för vidareutnyttjande inte hindras från att fungera normalt. I sådana fall bör offentliga myndigheter kunna ta ut en avgift som överstiger marginalkostnaderna. Sådana avgifter bör fastställas i enlighet med objektiva, öppet redovisade och kontrollerbara kriterier, och de samlade intäkterna från tillhandahållande och tillåtelse till vidareutnyttjande av handlingar bör inte överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning, tillsammans med en rimlig avkastning på investeringar. Skyldigheten att generera intäkter för att täcka en väsentlig del av offentliga myndigheters kostnader för den offentliga verksamheten eller kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av vissa handlingar behöver inte vara lagstadgad utan kan exempelvis följa av administrativ praxis i medlemsstaterna. Sådana skyldigheter bör regelbundet ses över av medlemsstaterna.

| (23) | Bibliotek, museer och arkiv bör också kunna ta ut en avgift som överstiger marginalkostnaderna för att de inte ska hindras från att fungera normalt. När det gäller sådana offentliga myndigheter bör de samlade intäkterna från tillhandahållande och tillåtelse till vidareutnyttjande av handlingar över en lämplig redovisningsperiod inte överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion, spridning, bevarande och rättighetsklarering, tillsammans med en rimlig avkastning på investeringar. Vid beräkningen av en rimlig avkastning på investeringar för bibliotek, museer och arkiv vore det, med hänsyn till deras särdrag, möjligt att överväga de priser som den privata sektorn tillämpar för vidareutnyttjande av identiska eller liknande handlingar. |
| --- | --- |

(23)

Bibliotek, museer och arkiv bör också kunna ta ut en avgift som överstiger marginalkostnaderna för att de inte ska hindras från att fungera normalt. När det gäller sådana offentliga myndigheter bör de samlade intäkterna från tillhandahållande och tillåtelse till vidareutnyttjande av handlingar över en lämplig redovisningsperiod inte överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion, spridning, bevarande och rättighetsklarering, tillsammans med en rimlig avkastning på investeringar. Vid beräkningen av en rimlig avkastning på investeringar för bibliotek, museer och arkiv vore det, med hänsyn till deras särdrag, möjligt att överväga de priser som den privata sektorn tillämpar för vidareutnyttjande av identiska eller liknande handlingar.

| (24) | De övre gränser för avgifter som fastställs i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas rätt att ta ut lägre avgifter eller att inte ta ut några avgifter alls. |
| --- | --- |

(24)

De övre gränser för avgifter som fastställs i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas rätt att ta ut lägre avgifter eller att inte ta ut några avgifter alls.

| (25) | Medlemsstaterna bör fastställa kriterierna för avgifter som överstiger marginalkostnaderna. Medlemsstaterna bör exempelvis i detta avseende kunna fastställa sådana kriterier i nationella bestämmelser eller utse en eller flera myndigheter – utom den offentliga myndigheten själv – som ska ha behörighet att fastställa sådana kriterier. Den myndigheten bör vara organiserad i enlighet med medlemsstaternas konstitutionella och rättsliga system. Det kan vara en befintlig myndighet som har verkställande budgetbefogenheter och som står under politiskt ansvar. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör fastställa kriterierna för avgifter som överstiger marginalkostnaderna. Medlemsstaterna bör exempelvis i detta avseende kunna fastställa sådana kriterier i nationella bestämmelser eller utse en eller flera myndigheter – utom den offentliga myndigheten själv – som ska ha behörighet att fastställa sådana kriterier. Den myndigheten bör vara organiserad i enlighet med medlemsstaternas konstitutionella och rättsliga system. Det kan vara en befintlig myndighet som har verkställande budgetbefogenheter och som står under politiskt ansvar.

| (26) | Oavsett vilken typ av vidareutnyttjande som handlingen omfattas av bör den offentliga myndigheten kunna ställa villkor för vidareutnyttjandet, när så är lämpligt genom en licens, till exempel att ange källan och att ange om handlingen på något sätt har ändrats av vidareutnyttjaren. Eventuella licenser för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn bör under alla omständigheter innefatta så få restriktioner för vidareutnyttjande som möjligt, exempelvis genom att begränsas till krav på källangivelse. Öppna licenser som finns tillgängliga på internet och ger mer omfattande rättigheter till vidareutnyttjande utan tekniska, ekonomiska eller geografiska begränsningar, och som är beroende av öppna dataformat, bör spela en viktig roll i detta avseende. Därför bör medlemsstaterna uppmuntra användningen av öppna licenser som så småningom bör bli standard i hela unionen. |
| --- | --- |

(26)

Oavsett vilken typ av vidareutnyttjande som handlingen omfattas av bör den offentliga myndigheten kunna ställa villkor för vidareutnyttjandet, när så är lämpligt genom en licens, till exempel att ange källan och att ange om handlingen på något sätt har ändrats av vidareutnyttjaren. Eventuella licenser för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn bör under alla omständigheter innefatta så få restriktioner för vidareutnyttjande som möjligt, exempelvis genom att begränsas till krav på källangivelse. Öppna licenser som finns tillgängliga på internet och ger mer omfattande rättigheter till vidareutnyttjande utan tekniska, ekonomiska eller geografiska begränsningar, och som är beroende av öppna dataformat, bör spela en viktig roll i detta avseende. Därför bör medlemsstaterna uppmuntra användningen av öppna licenser som så småningom bör bli standard i hela unionen.

| (27) | Kommissionen har stött utvecklingen av en resultattavla på internet för information från den offentliga sektorn, med relevanta resultatindikatorer för vidareutnyttjande av offentlig information i alla medlemsstater. En regelbunden uppdatering av denna resultattavla kommer att bidra till utbytet av information mellan medlemsstaterna och till tillgången på information om rådande politik och praxis runtom i unionen. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har stött utvecklingen av en resultattavla på internet för information från den offentliga sektorn, med relevanta resultatindikatorer för vidareutnyttjande av offentlig information i alla medlemsstater. En regelbunden uppdatering av denna resultattavla kommer att bidra till utbytet av information mellan medlemsstaterna och till tillgången på information om rådande politik och praxis runtom i unionen.

| (28) | Mekanismerna för överprövning bör inbegripa möjligheten till en granskning utförd av en opartisk myndighet. Detta skulle kunna vara en redan befintlig nationell myndighet, exempelvis den nationella konkurrensmyndigheten, den nationella myndigheten för tillgång till handlingar eller en nationell domstol. Myndigheten bör vara organiserad i enlighet med medlemsstaternas konstitutionella och rättsliga system och bör inte påverka andra eventuella mekanismer för överprövning som finns för sökande som begärt att få vidareutnyttja handlingar. Den bör emellertid vara åtskild från den mekanism i medlemsstaterna som fastställer kriterierna för avgifter som överstiger marginalkostnaderna. Mekanismerna för överprövning bör inbegripa möjligheten till prövning av avslag men även av beslut som, även om vidareutnyttjande beviljas, kan komma att påverka de sökande av andra skäl, särskilt på grund av de avgiftsregler som tillämpas. Förfarandet för överprövning bör vara snabbt, i enlighet med behoven på en marknad i snabb förändring. |
| --- | --- |

(28)

Mekanismerna för överprövning bör inbegripa möjligheten till en granskning utförd av en opartisk myndighet. Detta skulle kunna vara en redan befintlig nationell myndighet, exempelvis den nationella konkurrensmyndigheten, den nationella myndigheten för tillgång till handlingar eller en nationell domstol. Myndigheten bör vara organiserad i enlighet med medlemsstaternas konstitutionella och rättsliga system och bör inte påverka andra eventuella mekanismer för överprövning som finns för sökande som begärt att få vidareutnyttja handlingar. Den bör emellertid vara åtskild från den mekanism i medlemsstaterna som fastställer kriterierna för avgifter som överstiger marginalkostnaderna. Mekanismerna för överprövning bör inbegripa möjligheten till prövning av avslag men även av beslut som, även om vidareutnyttjande beviljas, kan komma att påverka de sökande av andra skäl, särskilt på grund av de avgiftsregler som tillämpas. Förfarandet för överprövning bör vara snabbt, i enlighet med behoven på en marknad i snabb förändring.

| (29) | Konkurrensreglerna bör respekteras vid fastställandet av principerna för vidareutnyttjande av handlingar, och i möjligaste mån bör exklusiva avtal mellan offentliga myndigheter och privata partner undvikas. För att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse kan det dock ibland vara nödvändigt med ensamrätt att vidareutnyttja specifika handlingar från den offentliga sektorn. Detta kan bland annat vara fallet om ingen kommersiell utgivare skulle offentliggöra informationen utan en sådan ensamrätt. För att ta hänsyn till detta tillåter direktiv 2003/98/EG exklusiva avtal – som måste omprövas regelbundet – om ensamrätt krävs för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(29)

Konkurrensreglerna bör respekteras vid fastställandet av principerna för vidareutnyttjande av handlingar, och i möjligaste mån bör exklusiva avtal mellan offentliga myndigheter och privata partner undvikas. För att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse kan det dock ibland vara nödvändigt med ensamrätt att vidareutnyttja specifika handlingar från den offentliga sektorn. Detta kan bland annat vara fallet om ingen kommersiell utgivare skulle offentliggöra informationen utan en sådan ensamrätt. För att ta hänsyn till detta tillåter direktiv 2003/98/EG exklusiva avtal – som måste omprövas regelbundet – om ensamrätt krävs för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse.

| (30) | Till följd av att tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG utvidgas till att även omfatta bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv bör rådande skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om digitalisering av kulturresurser tas i beaktande, något som inte kan göras på ett effektivt sätt enligt de regler för exklusiva avtal som för närvarande gäller enligt det direktivet. Det finns många exempel på samarbete mellan bibliotek, även universitetsbibliotek, museer, arkiv och privata partner där kulturresurser digitaliseras med ensamrätt för de privata partnerna. Praxis har visat att sådana offentlig–privata partnerskap kan underlätta en meningsfull användning av kultursamlingar och samtidigt gör att allmänheten snabbare kan ta del av kulturarvet. |
| --- | --- |

(30)

Till följd av att tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG utvidgas till att även omfatta bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv bör rådande skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om digitalisering av kulturresurser tas i beaktande, något som inte kan göras på ett effektivt sätt enligt de regler för exklusiva avtal som för närvarande gäller enligt det direktivet. Det finns många exempel på samarbete mellan bibliotek, även universitetsbibliotek, museer, arkiv och privata partner där kulturresurser digitaliseras med ensamrätt för de privata partnerna. Praxis har visat att sådana offentlig–privata partnerskap kan underlätta en meningsfull användning av kultursamlingar och samtidigt gör att allmänheten snabbare kan ta del av kulturarvet.

| (31) | Om en ensamrätt gäller digitalisering av kulturresurser kan det krävas att ensamrätten har en viss varaktighet för att ge den privata partnern möjlighet att få tillbaka sin investering. Varaktigheten bör emellertid vara begränsad och så kort som möjligt, i överensstämmelse med principen om att offentligt material bör fortsätta att vara offentligt efter digitalisering. Ensamrätten att digitalisera kulturresurser bör i allmänhet inte gälla längre än tio år. Om en ensamrätt gäller längre än tio år bör varaktigheten omprövas, med beaktande av tekniska, ekonomiska och administrativa förändringar i miljön sedan avtalet ingicks. Alla offentlig–privata partnerskap för digitalisering av kulturresurser bör dessutom ge kulturinstitutionen i partnerskapet fullständiga rättigheter att använda de digitaliserade kulturresurserna när avtalet upphört att gälla. |
| --- | --- |

(31)

Om en ensamrätt gäller digitalisering av kulturresurser kan det krävas att ensamrätten har en viss varaktighet för att ge den privata partnern möjlighet att få tillbaka sin investering. Varaktigheten bör emellertid vara begränsad och så kort som möjligt, i överensstämmelse med principen om att offentligt material bör fortsätta att vara offentligt efter digitalisering. Ensamrätten att digitalisera kulturresurser bör i allmänhet inte gälla längre än tio år. Om en ensamrätt gäller längre än tio år bör varaktigheten omprövas, med beaktande av tekniska, ekonomiska och administrativa förändringar i miljön sedan avtalet ingicks. Alla offentlig–privata partnerskap för digitalisering av kulturresurser bör dessutom ge kulturinstitutionen i partnerskapet fullständiga rättigheter att använda de digitaliserade kulturresurserna när avtalet upphört att gälla.

| (32) | Av hänsyn till kontrakt och andra avtal om ensamrätt som ingåtts innan detta direktiv trätt i kraft bör lämpliga övergångsåtgärder fastställas för att skydda intressena hos berörda parter om deras ensamrätt inte omfattas av undantag enligt detta direktiv. Övergångsåtgärderna bör göra det möjligt att låta parternas ensamrätt fortsätta att gälla fram till dess att kontraktet löper ut eller – i samband med tillsvidarekontrakt eller kontrakt med mycket lång giltighet – under tillräckligt lång tid för att parterna ska hinna vidta lämpliga åtgärder. Övergångsåtgärderna bör inte gälla kontrakt eller andra avtal som ingåtts efter det att detta direktiv trätt i kraft men innan nationella åtgärder för att införliva direktivet börjat gälla; på så vis undviks situationer där kontrakt eller andra långtidsavtal som inte är förenliga med detta direktiv ingås i syfte att kringgå framtida nationella införlivandeåtgärder. Kontrakt och andra avtal som ingåtts efter detta direktivs ikraftträdande men före den dag då nationella införlivandeåtgärder börjar tillämpas bör därför vara förenliga med detta direktiv från och med den dag då nationella åtgärder för att införliva detta direktiv börjar gälla. |
| --- | --- |

(32)

Av hänsyn till kontrakt och andra avtal om ensamrätt som ingåtts innan detta direktiv trätt i kraft bör lämpliga övergångsåtgärder fastställas för att skydda intressena hos berörda parter om deras ensamrätt inte omfattas av undantag enligt detta direktiv. Övergångsåtgärderna bör göra det möjligt att låta parternas ensamrätt fortsätta att gälla fram till dess att kontraktet löper ut eller – i samband med tillsvidarekontrakt eller kontrakt med mycket lång giltighet – under tillräckligt lång tid för att parterna ska hinna vidta lämpliga åtgärder. Övergångsåtgärderna bör inte gälla kontrakt eller andra avtal som ingåtts efter det att detta direktiv trätt i kraft men innan nationella åtgärder för att införliva direktivet börjat gälla; på så vis undviks situationer där kontrakt eller andra långtidsavtal som inte är förenliga med detta direktiv ingås i syfte att kringgå framtida nationella införlivandeåtgärder. Kontrakt och andra avtal som ingåtts efter detta direktivs ikraftträdande men före den dag då nationella införlivandeåtgärder börjar tillämpas bör därför vara förenliga med detta direktiv från och med den dag då nationella åtgärder för att införliva detta direktiv börjar gälla.

| (33) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att underlätta skapandet av unionsomfattande informationsprodukter och informationstjänster som bygger på handlingar från den offentliga sektorn, för att säkerställa, å ena sidan, privata, särskilt små och medelstora, företags effektiva och gränsöverskridande användning av handlingar från den offentliga sektorn för att skapa förädlade informationsprodukter och informationstjänster och, å andra sidan, medborgarnas användning för att underlätta det fria informations- och kommunikationsflödet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av att den föreslagna åtgärden verkligen omfattar och inverkar på hela unionen, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att underlätta skapandet av unionsomfattande informationsprodukter och informationstjänster som bygger på handlingar från den offentliga sektorn, för att säkerställa, å ena sidan, privata, särskilt små och medelstora, företags effektiva och gränsöverskridande användning av handlingar från den offentliga sektorn för att skapa förädlade informationsprodukter och informationstjänster och, å andra sidan, medborgarnas användning för att underlätta det fria informations- och kommunikationsflödet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av att den föreslagna åtgärden verkligen omfattar och inverkar på hela unionen, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (34) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns främst genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive skyddet av personuppgifter (artikel 8) och rätten till egendom (artikel 17). Inget i detta direktiv bör tolkas eller genomföras på ett sätt som strider mot den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

(34)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns främst genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive skyddet av personuppgifter (artikel 8) och rätten till egendom (artikel 17). Inget i detta direktiv bör tolkas eller genomföras på ett sätt som strider mot den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| (35) | Det är nödvändigt att säkerställa att medlemsstaterna rapporterar till kommissionen om omfattningen av vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, villkoren för tillgängliggörande av sådan information och rutinerna för överprövning. |
| --- | --- |

(35)

Det är nödvändigt att säkerställa att medlemsstaterna rapporterar till kommissionen om omfattningen av vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, villkoren för tillgängliggörande av sådan information och rutinerna för överprövning.

| (36) | Kommissionen bör bistå medlemsstaterna med att genomföra detta direktiv på ett enhetligt sätt genom att utfärda riktlinjer, särskilt vad gäller rekommenderade standardlicenser, dataset och avgifter för vidareutnyttjande av handlingar, efter samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bör bistå medlemsstaterna med att genomföra detta direktiv på ett enhetligt sätt genom att utfärda riktlinjer, särskilt vad gäller rekommenderade standardlicenser, dataset och avgifter för vidareutnyttjande av handlingar, efter samråd med berörda parter.

| (37) | Direktiv 2003/98/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(37)

Direktiv 2003/98/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2003/98/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | handlingar vars tillhandahållande inte omfattas av den offentliga verksamhet som bedrivs av de berörda offentliga myndigheterna, enligt den definition som ges i lagstiftning eller andra bindande regler i medlemsstaten eller, om sådana regler saknas, enligt den definition som följer gängse administrativ praxis i medlemsstaten i fråga, förutsatt att den offentliga verksamheten är tydligt avgränsad med möjlighet till omprövning,” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

handlingar vars tillhandahållande inte omfattas av den offentliga verksamhet som bedrivs av de berörda offentliga myndigheterna, enligt den definition som ges i lagstiftning eller andra bindande regler i medlemsstaten eller, om sådana regler saknas, enligt den definition som följer gängse administrativ praxis i medlemsstaten i fråga, förutsatt att den offentliga verksamheten är tydligt avgränsad med möjlighet till omprövning,”

| ii) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | handlingar som är undantagna från tillgång enligt medlemsstaternas bestämmelser om tillgång, bland annat med hänsyn till






  — | skyddet av den inre säkerheten (dvs. statens säkerhet), försvaret eller den allmänna säkerheten, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

handlingar som är undantagna från tillgång enligt medlemsstaternas bestämmelser om tillgång, bland annat med hänsyn till

—

skyddet av den inre säkerheten (dvs. statens säkerhet), försvaret eller den allmänna säkerheten,

| — | insynsskydd för statistiska uppgifter, |
| --- | --- |

—

insynsskydd för statistiska uppgifter,

| — | insynsskydd för kommersiella uppgifter (exempelvis affärs-, yrkes- eller företagshemligheter),” |
| --- | --- |

—

insynsskydd för kommersiella uppgifter (exempelvis affärs-, yrkes- eller företagshemligheter),”

| iii) | Följande led ska införas:






  ”ca) | handlingar för vilka tillgången omfattas av restriktioner enligt medlemsstaternas bestämmelser om tillgång, bland annat i sådana fall då medborgare eller företag enligt bestämmelserna om tillgång måste visa att de har ett särskilt intresse av att få tillgång till handlingarna, |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande led ska införas:

”ca)

handlingar för vilka tillgången omfattas av restriktioner enligt medlemsstaternas bestämmelser om tillgång, bland annat i sådana fall då medborgare eller företag enligt bestämmelserna om tillgång måste visa att de har ett särskilt intresse av att få tillgång till handlingarna,

| cb) | delar av handlingar som endast innehåller logotyper, heraldiska vapen och insignier, |
| --- | --- |

cb)

delar av handlingar som endast innehåller logotyper, heraldiska vapen och insignier,

| cc) | handlingar som med hänsyn till skyddet av personuppgifter är undantagna från tillgång eller för vilka tillgången omfattas av restriktioner enligt bestämmelserna om tillgång, samt delar av handlingar som är tillgängliga enligt de bestämmelserna men som innehåller personuppgifter vilkas vidareutnyttjande i lag har definierats som oförenligt med lagstiftningen om skydd för enskilda när det gäller behandling av personuppgifter.” |
| --- | --- |

cc)

handlingar som med hänsyn till skyddet av personuppgifter är undantagna från tillgång eller för vilka tillgången omfattas av restriktioner enligt bestämmelserna om tillgång, samt delar av handlingar som är tillgängliga enligt de bestämmelserna men som innehåller personuppgifter vilkas vidareutnyttjande i lag har definierats som oförenligt med lagstiftningen om skydd för enskilda när det gäller behandling av personuppgifter.”

| iv) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | handlingar som finns hos utbildnings- och forskningsinstitutioner, bland annat organisationer som inrättats för överföring av forskningsresultat, skolor och universitet, förutom universitetsbibliotek, och” |
| --- | --- | --- |

iv)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

handlingar som finns hos utbildnings- och forskningsinstitutioner, bland annat organisationer som inrättats för överföring av forskningsresultat, skolor och universitet, förutom universitetsbibliotek, och”

| v) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | handlingar som finns hos andra kulturinstitutioner än bibliotek, museer och arkiv.” |
| --- | --- | --- |

v)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

handlingar som finns hos andra kulturinstitutioner än bibliotek, museer och arkiv.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Detta direktiv bygger på och påverkar inte tillämpningen av medlemsstaternas bestämmelser om tillgång.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Detta direktiv bygger på och påverkar inte tillämpningen av medlemsstaternas bestämmelser om tillgång.”

| c) | I punkt 4 ska ordet ”gemenskapslagstiftningen” ersättas med ordet ”unionslagstiftningen”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 4 ska ordet ”gemenskapslagstiftningen” ersättas med ordet ”unionslagstiftningen”.

| 2. | I artikel 2 ska följande led läggas till:
  ”6.   maskinläsbart format: ett filformat som är strukturerat på så sätt att datorprogram enkelt kan identifiera, känna igen och extrahera specifika uppgifter, inklusive enskilda faktauppgifter, och dessas interna struktur.
  7.   öppet format: ett filformat som är oberoende av plattform och tillgängligt för allmänheten utan några restriktioner som hindrar vidareutnyttjande av handlingar.
  8.   öppen formell standard: en standard som finns dokumenterad skriftligt och specificerar kraven för hur interoperabilitet mellan mjukvaror ska säkerställas.
  9.   universitet: en offentlig myndighet som tillhandahåller högre utbildning som leder till akademiska examina.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 ska följande led läggas till:

”6.   maskinläsbart format: ett filformat som är strukturerat på så sätt att datorprogram enkelt kan identifiera, känna igen och extrahera specifika uppgifter, inklusive enskilda faktauppgifter, och dessas interna struktur.

7.   öppet format: ett filformat som är oberoende av plattform och tillgängligt för allmänheten utan några restriktioner som hindrar vidareutnyttjande av handlingar.

8.   öppen formell standard: en standard som finns dokumenterad skriftligt och specificerar kraven för hur interoperabilitet mellan mjukvaror ska säkerställas.

9.   universitet: en offentlig myndighet som tillhandahåller högre utbildning som leder till akademiska examina.”

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Allmän princip
  1.   Om inte annat följer av punkt 2 ska medlemsstaterna se till att handlingar som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde i enlighet med artikel 1 kan vidareutnyttjas för kommersiella eller icke-kommersiella syften i enlighet med villkoren i kapitlen III och IV.
  2.   När det gäller handlingar till vilka bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv innehar immateriella rättigheter ska medlemsstaterna, i det fall vidareutnyttjande av sådana handlingar tillåts, se till att dessa handlingar kan vidareutnyttjas för kommersiella eller icke-kommersiella syften i enlighet med villkoren i kapitlen III och IV.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Allmän princip

1.   Om inte annat följer av punkt 2 ska medlemsstaterna se till att handlingar som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde i enlighet med artikel 1 kan vidareutnyttjas för kommersiella eller icke-kommersiella syften i enlighet med villkoren i kapitlen III och IV.

2.   När det gäller handlingar till vilka bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv innehar immateriella rättigheter ska medlemsstaterna, i det fall vidareutnyttjande av sådana handlingar tillåts, se till att dessa handlingar kan vidareutnyttjas för kommersiella eller icke-kommersiella syften i enlighet med villkoren i kapitlen III och IV.”

| 4. | I artikel 4 ska punkterna 3 och 4 ersättas med följande:
  ”3.   I händelse av avslag ska de offentliga myndigheterna underrätta sökanden om skälen för avslaget med hänvisning till relevanta bestämmelser om tillgång till handlingar i den medlemsstaten eller till nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv, särskilt artikel 1.2 a-cc eller artikel 3. Om ett avslag är grundat på artikel 1.2 b ska den offentliga myndigheten även lämna en hänvisning till den fysiska eller juridiska person som är rättsinnehavare, om denna är känd, eller till den licensgivare från vilken den offentliga myndigheten har erhållit det aktuella materialet. Bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv ska dock inte behöva lämna någon sådan hänvisning.
  4.   I alla beslut om vidareutnyttjande ska det anges vilka möjligheter det finns till överprövning om sökanden vill överklaga beslutet. De mekanismer för överprövning som finns ska inbegripa möjligheten till en granskning utförd av en opartisk tillsynsmyndighet som besitter lämplig sakkunskap, såsom den nationella konkurrensmyndigheten, den nationella myndigheten för tillgång till handlingar eller en nationell domstol, och vars beslut är bindande för den berörda offentliga myndigheten.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 4 ska punkterna 3 och 4 ersättas med följande:

”3.   I händelse av avslag ska de offentliga myndigheterna underrätta sökanden om skälen för avslaget med hänvisning till relevanta bestämmelser om tillgång till handlingar i den medlemsstaten eller till nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv, särskilt artikel 1.2 a-cc eller artikel 3. Om ett avslag är grundat på artikel 1.2 b ska den offentliga myndigheten även lämna en hänvisning till den fysiska eller juridiska person som är rättsinnehavare, om denna är känd, eller till den licensgivare från vilken den offentliga myndigheten har erhållit det aktuella materialet. Bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv ska dock inte behöva lämna någon sådan hänvisning.

4.   I alla beslut om vidareutnyttjande ska det anges vilka möjligheter det finns till överprövning om sökanden vill överklaga beslutet. De mekanismer för överprövning som finns ska inbegripa möjligheten till en granskning utförd av en opartisk tillsynsmyndighet som besitter lämplig sakkunskap, såsom den nationella konkurrensmyndigheten, den nationella myndigheten för tillgång till handlingar eller en nationell domstol, och vars beslut är bindande för den berörda offentliga myndigheten.”

| 5. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  Tillgängliga format
  1.   Offentliga myndigheter ska göra sina handlingar tillgängliga i alla befintliga format och språkversioner samt, om möjligt och lämpligt, i ett öppet och maskinläsbart format tillsammans med tillhörande metadata. Både format och metadata bör så långt det är möjligt vara förenliga med formella öppna standarder.
  2.   Punkt 1 ska inte medföra någon skyldighet för offentliga myndigheter att skapa nya handlingar eller anpassa handlingar eller att tillhandahålla utdrag för att efterleva den punkten, om detta skulle kräva orimligt stora ansträngningar och inte endast ett enkelt handgrepp.
  3.   Det kan inte på grundval av detta direktiv krävas av offentliga myndigheter att de ska fortsätta med framställning och lagring av en viss typ av handlingar för att dessa handlingar ska kunna vidareutnyttjas av en organisation inom den privata eller offentliga sektorn.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Tillgängliga format

1.   Offentliga myndigheter ska göra sina handlingar tillgängliga i alla befintliga format och språkversioner samt, om möjligt och lämpligt, i ett öppet och maskinläsbart format tillsammans med tillhörande metadata. Både format och metadata bör så långt det är möjligt vara förenliga med formella öppna standarder.

2.   Punkt 1 ska inte medföra någon skyldighet för offentliga myndigheter att skapa nya handlingar eller anpassa handlingar eller att tillhandahålla utdrag för att efterleva den punkten, om detta skulle kräva orimligt stora ansträngningar och inte endast ett enkelt handgrepp.

3.   Det kan inte på grundval av detta direktiv krävas av offentliga myndigheter att de ska fortsätta med framställning och lagring av en viss typ av handlingar för att dessa handlingar ska kunna vidareutnyttjas av en organisation inom den privata eller offentliga sektorn.”

| 6. | Artikel 6 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 6
  Avgiftsprinciper
  1.   Om vidareutnyttjande av handlingar är avgiftsbelagt ska avgifterna begränsas till marginalkostnaderna för reproduktion, tillhandahållande och spridning.
  2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på följande:






  a) | Offentliga myndigheter som är skyldiga att generera intäkter för att täcka en väsentlig del av sina kostnader kopplade till den offentliga verksamheten. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Avgiftsprinciper

1.   Om vidareutnyttjande av handlingar är avgiftsbelagt ska avgifterna begränsas till marginalkostnaderna för reproduktion, tillhandahållande och spridning.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på följande:

a)

Offentliga myndigheter som är skyldiga att generera intäkter för att täcka en väsentlig del av sina kostnader kopplade till den offentliga verksamheten.

| b) | I undantagsfall handlingar i fråga om vilka den berörda offentliga myndigheten är skyldig att generera tillräckliga intäkter för att täcka en väsentlig del av kostnaderna kopplade till insamling, framställning, reproduktion och spridning av handlingarna. Dessa skyldigheter ska fastställas i lagstiftning eller andra bindande regler i medlemsstaten. Om sådana regler saknas ska skyldigheterna fastställas i enlighet med gängse administrativ praxis i medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

I undantagsfall handlingar i fråga om vilka den berörda offentliga myndigheten är skyldig att generera tillräckliga intäkter för att täcka en väsentlig del av kostnaderna kopplade till insamling, framställning, reproduktion och spridning av handlingarna. Dessa skyldigheter ska fastställas i lagstiftning eller andra bindande regler i medlemsstaten. Om sådana regler saknas ska skyldigheterna fastställas i enlighet med gängse administrativ praxis i medlemsstaten.

| c) | Bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv. |
| --- | --- |

c)

Bibliotek, även universitetsbibliotek, museer och arkiv.

3.   I de fall som avses i punkt 2 a och b ska de berörda offentliga myndigheterna beräkna de sammanlagda avgifterna i enlighet med objektiva, öppet redovisade och kontrollerbara kriterier som ska fastställas av medlemsstaterna. Dessa myndigheters samlade intäkter från tillhandahållande och tillåtelse till vidareutnyttjande av handlingar över en lämplig redovisningsperiod får inte överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning, tillsammans med en rimlig avkastning på investeringar. Avgifterna ska beräknas i överensstämmelse med de redovisningsprinciper som gäller för de berörda offentliga myndigheterna.

4.   När de offentliga myndigheter som avses i punkt 2 c tar ut avgifter får de samlade intäkterna från tillhandahållande och tillåtelse till vidareutnyttjande av handlingar över en lämplig redovisningsperiod inte överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion, spridning, bevarande och rättighetsklarering, tillsammans med en rimlig avkastning på investeringar. Avgifterna ska beräknas i överensstämmelse med de redovisningsprinciper som gäller för de berörda offentliga myndigheterna.”

| 7. | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Öppenhet
  1.   Vid standardavgifter för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter ska alla tillämpliga villkor och det faktiska avgiftsbeloppet, inklusive beräkningsgrunden för avgifterna, fastställas i förväg och offentliggöras; om det är möjligt och lämpligt ska detta ske på elektronisk väg.
  2.   Vid andra avgifter för vidareutnyttjande än de som avses i punkt 1 ska den berörda offentliga myndigheten på förhand ange vilka faktorer som beaktas vid beräkningen av avgifterna. På begäran ska den berörda offentliga myndigheten även ange hur avgifterna beräknats för den specifika ansökan om vidareutnyttjande.
  3.   De skyldigheter som avses i artikel 6.2 b ska fastställas i förväg. De ska offentliggöras på elektronisk väg, om detta är möjligt och lämpligt.
  4.   Offentliga myndigheter ska se till att sökande som begärt att få vidareutnyttja handlingar informeras om hur de kan få beslut eller förfaranden som påverkar dem överprövade.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Öppenhet

1.   Vid standardavgifter för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter ska alla tillämpliga villkor och det faktiska avgiftsbeloppet, inklusive beräkningsgrunden för avgifterna, fastställas i förväg och offentliggöras; om det är möjligt och lämpligt ska detta ske på elektronisk väg.

2.   Vid andra avgifter för vidareutnyttjande än de som avses i punkt 1 ska den berörda offentliga myndigheten på förhand ange vilka faktorer som beaktas vid beräkningen av avgifterna. På begäran ska den berörda offentliga myndigheten även ange hur avgifterna beräknats för den specifika ansökan om vidareutnyttjande.

3.   De skyldigheter som avses i artikel 6.2 b ska fastställas i förväg. De ska offentliggöras på elektronisk väg, om detta är möjligt och lämpligt.

4.   Offentliga myndigheter ska se till att sökande som begärt att få vidareutnyttja handlingar informeras om hur de kan få beslut eller förfaranden som påverkar dem överprövade.”

| 8. | I artikel 8 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Offentliga myndigheter får tillåta vidareutnyttjande av handlingar utan att ställa villkor eller får ställa villkor, när så är lämpligt genom licens. Sådana villkor ska inte i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande och får inte användas för att begränsa konkurrensen.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 8 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Offentliga myndigheter får tillåta vidareutnyttjande av handlingar utan att ställa villkor eller får ställa villkor, när så är lämpligt genom licens. Sådana villkor ska inte i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande och får inte användas för att begränsa konkurrensen.”

| 9. | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9
  Praktiska arrangemang
  Medlemsstaterna ska vidta praktiska arrangemang för att underlätta sökning efter handlingar som finns att tillgå för vidareutnyttjande, till exempel i form av tillgångsförteckningar över viktiga handlingar med relevanta metadata, om möjligt och lämpligt tillgängliga på internet och i maskinläsbara format, och i form av portaler som är kopplade till tillgångsförteckningarna. När så är möjligt ska medlemsstaterna underlätta sökning på flera språk efter handlingar.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Praktiska arrangemang

Medlemsstaterna ska vidta praktiska arrangemang för att underlätta sökning efter handlingar som finns att tillgå för vidareutnyttjande, till exempel i form av tillgångsförteckningar över viktiga handlingar med relevanta metadata, om möjligt och lämpligt tillgängliga på internet och i maskinläsbara format, och i form av portaler som är kopplade till tillgångsförteckningarna. När så är möjligt ska medlemsstaterna underlätta sökning på flera språk efter handlingar.”

| 10. | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
  ”Denna punkt ska inte tillämpas på digitalisering av kulturresurser.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”Denna punkt ska inte tillämpas på digitalisering av kulturresurser.”

| b) | Följande punkt ska införas:
  ”2a.   Om en ensamrätt, trots vad som anges i punkt 1, gäller digitalisering av kulturresurser ska ensamrättens varaktighet i allmänhet inte överstiga tio år. Om varaktigheten överstiger tio år ska den omprövas under det elfte året och, i tillämpliga fall, vart sjunde år därefter.
  De avtal om ensamrätt som avses i första stycket ska vara öppna för insyn och göras tillgängliga för allmänheten.
  När det föreligger ensamrätt som avses i första stycket, ska den berörda offentliga myndigheten utan kostnad få en kopia av de digitaliserade kulturresurserna som en del av det avtalet. Kopian ska finnas tillgänglig för vidareutnyttjande när ensamrätten har löpt ut.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”2a.   Om en ensamrätt, trots vad som anges i punkt 1, gäller digitalisering av kulturresurser ska ensamrättens varaktighet i allmänhet inte överstiga tio år. Om varaktigheten överstiger tio år ska den omprövas under det elfte året och, i tillämpliga fall, vart sjunde år därefter.

De avtal om ensamrätt som avses i första stycket ska vara öppna för insyn och göras tillgängliga för allmänheten.

När det föreligger ensamrätt som avses i första stycket, ska den berörda offentliga myndigheten utan kostnad få en kopia av de digitaliserade kulturresurserna som en del av det avtalet. Kopian ska finnas tillgänglig för vidareutnyttjande när ensamrätten har löpt ut.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Exklusiva avtal som existerar den 1 juli 2005 och som inte omfattas av undantagen i punkt 2 ska upphöra att gälla när kontraktet löper ut eller under alla omständigheter senast den 31 december 2008.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Exklusiva avtal som existerar den 1 juli 2005 och som inte omfattas av undantagen i punkt 2 ska upphöra att gälla när kontraktet löper ut eller under alla omständigheter senast den 31 december 2008.”

| d) | Följande punkt ska läggas till:
  ”4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska exklusiva avtal som existerar den 17 juli 2013 och som inte omfattas av undantagen i punkterna 2 och 2a upphöra att gälla när kontraktet löper ut eller under alla omständigheter senast den 18 juli 2043.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska exklusiva avtal som existerar den 17 juli 2013 och som inte omfattas av undantagen i punkterna 2 och 2a upphöra att gälla när kontraktet löper ut eller under alla omständigheter senast den 18 juli 2043.”

| 11. | Artikel 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 13
  Översyn
  1.   Kommissionen ska se över tillämpningen av detta direktiv före den 18 juli 2018 och ska överlämna resultatet av denna översyn, tillsammans med eventuella förslag till ändringar av direktivet, till Europaparlamentet och rådet.
  2.   Medlemsstaterna ska vart tredje år överlämna en rapport till kommissionen om tillgången till information från den offentliga sektorn för vidareutnyttjande, om villkoren för tillgängliggörande av denna information och om rutinerna för överprövning. På grundval av denna rapport, som ska offentliggöras, ska medlemsstaterna se över genomförandet av artikel 6, särskilt i fråga om avgifter som överstiger marginalkostnaderna.
  3.   Den översyn som avses i punkt 1 ska särskilt gälla direktivets tillämpningsområde och konsekvenser, bland annat i vilken utsträckning vidareutnyttjandet av handlingar från den offentliga sektorn har ökat, följderna av de tillämpade avgiftsprinciperna och vidareutnyttjandet av officiella handlingar av lagstiftnings- och förvaltningskaraktär, samspelet mellan dataskyddsregler och möjligheterna till vidareutnyttjande, samt ytterligare möjligheter att förbättra den inre marknadens funktion och utvecklingen av den europeiska innehållsindustrin.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

Översyn

1.   Kommissionen ska se över tillämpningen av detta direktiv före den 18 juli 2018 och ska överlämna resultatet av denna översyn, tillsammans med eventuella förslag till ändringar av direktivet, till Europaparlamentet och rådet.

2.   Medlemsstaterna ska vart tredje år överlämna en rapport till kommissionen om tillgången till information från den offentliga sektorn för vidareutnyttjande, om villkoren för tillgängliggörande av denna information och om rutinerna för överprövning. På grundval av denna rapport, som ska offentliggöras, ska medlemsstaterna se över genomförandet av artikel 6, särskilt i fråga om avgifter som överstiger marginalkostnaderna.

3.   Den översyn som avses i punkt 1 ska särskilt gälla direktivets tillämpningsområde och konsekvenser, bland annat i vilken utsträckning vidareutnyttjandet av handlingar från den offentliga sektorn har ökat, följderna av de tillämpade avgiftsprinciperna och vidareutnyttjandet av officiella handlingar av lagstiftnings- och förvaltningskaraktär, samspelet mellan dataskyddsregler och möjligheterna till vidareutnyttjande, samt ytterligare möjligheter att förbättra den inre marknadens funktion och utvecklingen av den europeiska innehållsindustrin.”

Artikel 2

1.   Senast den 18 juli 2015 ska medlemsstaterna anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast informera kommissionen om detta.

De ska tillämpa dessa åtgärder från och med den 18 juli 2015.

2.   När en medlemsstat antar dessa åtgärder ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2013.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

A. SHATTER

Ordförande

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 129.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 juni 2013 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 20 juni 2013.

2

(3)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 16.

5

(6)  EUT L 283, 29.10.2011, s. 39.

6

(7)  EUT C 169, 15.6.2012, s. 5.

7

(8)  EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

8

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 615/2013

av den 24 juni 2013

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | Tullkodexkommittén har inte avgivit något yttrande inom den tidsfrist som dess ordförande fastlagt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte avgivit något yttrande inom den tidsfrist som dess ordförande fastlagt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juni 2013.

På kommissionens vägnar
  För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En cylinderformad vara av aluminiumlegering, med öppningar och fördjupningar och med en höjd av ca 8 cm och en diameter av ca 4 cm.
  Varan ingår som en del i upprullningsanordningen i ett säkerhetsbälte för motorfordon, racerbåtar, stolliftar för trappor, etc.

   (1) Se bild. | 7616 99 90 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 7616, 7616 99 och 7616 99 90.
  Klassificering enligt nr 8708 är utesluten, eftersom det numret enbart omfattar säkerhetsbälten till motorfordon enligt nr 8701–8705, inte delar till säkerhetsbälten.
  Klassificering enligt nr 8302 som beslag och liknande artiklar av oädel metall som är lämpliga för karosserier är utesluten, eftersom varorna inte utgör en del av ett karosseri utan en del av upprullningsanordningen i ett säkerhetsbälte.
  Varorna ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet, som andra varor av aluminium enligt KN-nummer 7616 99 90. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En cylinderformad vara av aluminiumlegering, med öppningar och fördjupningar och med en höjd av ca 8 cm och en diameter av ca 4 cm.

Varan ingår som en del i upprullningsanordningen i ett säkerhetsbälte för motorfordon, racerbåtar, stolliftar för trappor, etc.

(1) Se bild.

7616 99 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 7616, 7616 99 och 7616 99 90.

Klassificering enligt nr 8708 är utesluten, eftersom det numret enbart omfattar säkerhetsbälten till motorfordon enligt nr 8701–8705, inte delar till säkerhetsbälten.

Klassificering enligt nr 8302 som beslag och liknande artiklar av oädel metall som är lämpliga för karosserier är utesluten, eftersom varorna inte utgör en del av ett karosseri utan en del av upprullningsanordningen i ett säkerhetsbälte.

Varorna ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet, som andra varor av aluminium enligt KN-nummer 7616 99 90.

Image

---

(1)  Bilden är endast avsedd som vägledning.

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 616/2013

av den 24 juni 2013

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juni 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En artikel tillverkad av styv gjuten plast bestående av tre eller fyra armar.
  Artikeln har inga fritt rörliga delar (t.ex. hjul, kulor eller rullar) mjuka piggar eller andra flexibla anordningar.
  Den är utformad för att användas som en artikel för kroppsmassage genom att en eller flera av armarna med hjälp av handkraft gnids över de relevanta kroppsdelarna. Massageeffekten uppstår genom det tryck som skapas av den person som utför massagen.

   (1) Se bilderna. | 9019 10 90 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9019, 9019 10 och 9019 10 90.
  Artikeln är på grund av sin särskilda form avsedd för användning som en handdriven apparat för kroppsmassage.
  Artikeln arbetar genom friktion. Avsaknaden av fritt rörliga delar utesluter inte klassificering som en massageapparat (se även de förklarande anmärkningarna till HS, nummer 9019, II, andra stycket, där enkla gummirullar och liknande anordningar för massage nämns).
  Artikeln ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9019 10 90 som en massageapparat. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En artikel tillverkad av styv gjuten plast bestående av tre eller fyra armar.

Artikeln har inga fritt rörliga delar (t.ex. hjul, kulor eller rullar) mjuka piggar eller andra flexibla anordningar.

Den är utformad för att användas som en artikel för kroppsmassage genom att en eller flera av armarna med hjälp av handkraft gnids över de relevanta kroppsdelarna. Massageeffekten uppstår genom det tryck som skapas av den person som utför massagen.

(1) Se bilderna.

9019 10 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9019, 9019 10 och 9019 10 90.

Artikeln är på grund av sin särskilda form avsedd för användning som en handdriven apparat för kroppsmassage.

Artikeln arbetar genom friktion. Avsaknaden av fritt rörliga delar utesluter inte klassificering som en massageapparat (se även de förklarande anmärkningarna till HS, nummer 9019, II, andra stycket, där enkla gummirullar och liknande anordningar för massage nämns).

Artikeln ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9019 10 90 som en massageapparat.

| | | |
| --- | --- | --- |

Image

Image

Image

---

(1)  Bilderna är endast i informationssyfte.

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 617/2013

av den 26 juni 2013

om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för datorer och datorservrar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (1), särskilt artikel 15.1,

efter att ha hört det samrådsforum som avses i artikel 18 i direktiv 2009/125/EG, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2009/125/EG ska kommissionen fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter som står för en betydande försäljnings- och handelsvolym och har betydande miljöpåverkan och betydande potential för förbättring när det gäller miljöpåverkan utan att det medför orimliga kostnader. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2009/125/EG ska kommissionen fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter som står för en betydande försäljnings- och handelsvolym och har betydande miljöpåverkan och betydande potential för förbättring när det gäller miljöpåverkan utan att det medför orimliga kostnader.

| (2) | Enligt artikel 16.2 a i direktiv 2009/125/EG ska kommissionen om så är lämpligt, och efter att ha hört samrådsforumet, införa en genomförandeåtgärd för kontorsutrustning i enlighet med förfarandet i artikel 19.3 och kriterierna i artikel 15. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 16.2 a i direktiv 2009/125/EG ska kommissionen om så är lämpligt, och efter att ha hört samrådsforumet, införa en genomförandeåtgärd för kontorsutrustning i enlighet med förfarandet i artikel 19.3 och kriterierna i artikel 15.

| (3) | Kommissionen har gjort en förstudie för att analysera datorers tekniska, miljörelaterade och ekonomiska aspekter. I studien medverkade berörda aktörer och intressenter från unionen och tredjeländer, och studiens resultat offentliggjordes. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har gjort en förstudie för att analysera datorers tekniska, miljörelaterade och ekonomiska aspekter. I studien medverkade berörda aktörer och intressenter från unionen och tredjeländer, och studiens resultat offentliggjordes.

| (4) | Förstudien visade att potentialen för kostnadseffektiva förbättringar av datorers elförbrukning för perioden 2011–2020 uppgick till omkring 93 TWh (motsvarande 43 miljoner ton koldioxidutsläpp) och till 12,5–16,3 TWh under 2020 (motsvarande 5,0–6,5 miljoner ton koldioxidutsläpp). Datorer utgör således en produktgrupp där krav på ekodesign bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

Förstudien visade att potentialen för kostnadseffektiva förbättringar av datorers elförbrukning för perioden 2011–2020 uppgick till omkring 93 TWh (motsvarande 43 miljoner ton koldioxidutsläpp) och till 12,5–16,3 TWh under 2020 (motsvarande 5,0–6,5 miljoner ton koldioxidutsläpp). Datorer utgör således en produktgrupp där krav på ekodesign bör fastställas.

| (5) | Eftersom en stor del av potentialen för energibesparingar hos stationära tunna klienter, arbetsstationer, enkla servrar och datorservrar är knutna till effektiviteten i deras interna nätaggregat och eftersom de tekniska specifikationerna för de interna nätaggregaten i dessa produkter liknar dem för stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm, bör bestämmelserna om interna nätaggregats effektivitet i denna förordning också gälla den förstnämnda gruppen av produkter. Andra aspekter av miljöprestandan hos stationära tunna klienter, arbetsstationer, rörliga arbetsstationer, enkla servrar och datorservrar skulle dock kunna behandlas i en mer specifik åtgärd för genomförande av direktiv 2009/125/EG. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom en stor del av potentialen för energibesparingar hos stationära tunna klienter, arbetsstationer, enkla servrar och datorservrar är knutna till effektiviteten i deras interna nätaggregat och eftersom de tekniska specifikationerna för de interna nätaggregaten i dessa produkter liknar dem för stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm, bör bestämmelserna om interna nätaggregats effektivitet i denna förordning också gälla den förstnämnda gruppen av produkter. Andra aspekter av miljöprestandan hos stationära tunna klienter, arbetsstationer, rörliga arbetsstationer, enkla servrar och datorservrar skulle dock kunna behandlas i en mer specifik åtgärd för genomförande av direktiv 2009/125/EG.

| (6) | Bildskärmar har särskilda egenskaper och bör följaktligen inte omfattas av denna förordning. Med tanke på deras betydande miljöpåverkan och potential för förbättringar skulle de dock kunna behandlas i en annan åtgärd för genomförande av direktiv 2009/125/EG och/eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU av den 19 maj 2010 om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser (2). |
| --- | --- |

(6)

Bildskärmar har särskilda egenskaper och bör följaktligen inte omfattas av denna förordning. Med tanke på deras betydande miljöpåverkan och potential för förbättringar skulle de dock kunna behandlas i en annan åtgärd för genomförande av direktiv 2009/125/EG och/eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU av den 19 maj 2010 om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser (2).

| (7) | Kraven på ekodesign bör inte ha betydande negativ inverkan på en produkts funktionalitet eller för konsumenterna, särskilt när det gäller produktens prisvärdhet och livscykelkostnader och industrins konkurrenskraft. Vidare bör kraven inte påtvinga tillverkare teknik med begränsad tillgänglighet eller överdrivet höga administrativa kostnader och inte heller bör de negativt inverka på hälsa, säkerhet och miljö. |
| --- | --- |

(7)

Kraven på ekodesign bör inte ha betydande negativ inverkan på en produkts funktionalitet eller för konsumenterna, särskilt när det gäller produktens prisvärdhet och livscykelkostnader och industrins konkurrenskraft. Vidare bör kraven inte påtvinga tillverkare teknik med begränsad tillgänglighet eller överdrivet höga administrativa kostnader och inte heller bör de negativt inverka på hälsa, säkerhet och miljö.

| (8) | Datorers energieffektivitet bör förbättras genom att man använder befintlig, kostnadseffektiv teknik som inte har begränsad tillgänglighet och som kan minska de sammanlagda kostnaderna för att köpa och använda datorer och datorservrar. |
| --- | --- |

(8)

Datorers energieffektivitet bör förbättras genom att man använder befintlig, kostnadseffektiv teknik som inte har begränsad tillgänglighet och som kan minska de sammanlagda kostnaderna för att köpa och använda datorer och datorservrar.

| (9) | Kraven på ekodesign bör införas gradvis så att tillverkarna får en tillräcklig tidsfrist för att anpassa de produkter som omfattas av denna förordning. Tidtabellen bör vara sådan att negativa effekter på utbudet av datorer undviks och att kostnaderna för tillverkarna, särskilt små och medelstora företag, beaktas, samtidigt som denna förordnings mål nås så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Kraven på ekodesign bör införas gradvis så att tillverkarna får en tillräcklig tidsfrist för att anpassa de produkter som omfattas av denna förordning. Tidtabellen bör vara sådan att negativa effekter på utbudet av datorer undviks och att kostnaderna för tillverkarna, särskilt små och medelstora företag, beaktas, samtidigt som denna förordnings mål nås så snabbt som möjligt.

| (10) | Denna förordning bör ses över senast tre och ett halvt år efter det att den trätt i kraft. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning bör ses över senast tre och ett halvt år efter det att den trätt i kraft.

| (11) | Datorers energieffektivitet bör fastställas med hjälp av tillförlitliga, exakta och reproducerbara mätmetoder som beaktar den mest moderna tekniken, inklusive tillgängliga harmoniserade standarder som fastställts i enlighet med tillämplig europeisk standardiseringslagstiftning (3). |
| --- | --- |

(11)

Datorers energieffektivitet bör fastställas med hjälp av tillförlitliga, exakta och reproducerbara mätmetoder som beaktar den mest moderna tekniken, inklusive tillgängliga harmoniserade standarder som fastställts i enlighet med tillämplig europeisk standardiseringslagstiftning (3).

| (12) | Eftersom kraven på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge inte till fullo lämpar sig för datorer bör kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1275/2008 av den 17 december 2008 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG om krav på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge (4) inte tillämpas på datorer. Följaktligen bör särskilda krav för energistyrning av datorer och deras viloläge, frånläge och lägsta energiläge fastställas i denna förordning, och förordning (EG) nr 1275/2008 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom kraven på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge inte till fullo lämpar sig för datorer bör kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1275/2008 av den 17 december 2008 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG om krav på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge (4) inte tillämpas på datorer. Följaktligen bör särskilda krav för energistyrning av datorer och deras viloläge, frånläge och lägsta energiläge fastställas i denna förordning, och förordning (EG) nr 1275/2008 ändras i enlighet med detta.

| (13) | Även om datorer inte omfattas av förordning (EG) nr 1275/2008 ska bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 278/2009 av den 6 april 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller krav på ekodesign för externa nätaggregats elförbrukning vid noll-last och deras genomsnittliga verkningsgrad (5) tillämpas på externa nätaggregat som släpps ut på marknaden tillsammans med datorer. |
| --- | --- |

(13)

Även om datorer inte omfattas av förordning (EG) nr 1275/2008 ska bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 278/2009 av den 6 april 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller krav på ekodesign för externa nätaggregats elförbrukning vid noll-last och deras genomsnittliga verkningsgrad (5) tillämpas på externa nätaggregat som släpps ut på marknaden tillsammans med datorer.

| (14) | I enlighet med artikel 8 i direktiv 2009/125/EG bör denna förordning ange tillämpliga förfaranden för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 8 i direktiv 2009/125/EG bör denna förordning ange tillämpliga förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

| (15) | För att underlätta kontroller av överensstämmelse bör tillverkare anmodas att i den tekniska dokumentation som avses i bilagorna IV och V till direktiv 2009/125/EG tillhandahålla sådana uppgifter som har samband med kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

För att underlätta kontroller av överensstämmelse bör tillverkare anmodas att i den tekniska dokumentation som avses i bilagorna IV och V till direktiv 2009/125/EG tillhandahålla sådana uppgifter som har samband med kraven i denna förordning.

| (16) | För att säkerställa sund konkurrens och att potentiella planerade energibesparingar uppnås samt att konsumenterna får tillförlitlig information om produkters energiprestanda, bör denna förordning klargöra att de toleranser som anges för de nationella marknadskontrollmyndigheternas fysiska tester för att fastställa om en specifik modell av en energirelaterad produkt uppfyller kraven i denna förordning inte får utnyttjas av tillverkarna för att få utrymme för att deklarera en mer gynnsam prestanda för modellen än vad som kan motiveras utifrån de mätningar och beräkningar som anges i den tekniska dokumentationen för produkten. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa sund konkurrens och att potentiella planerade energibesparingar uppnås samt att konsumenterna får tillförlitlig information om produkters energiprestanda, bör denna förordning klargöra att de toleranser som anges för de nationella marknadskontrollmyndigheternas fysiska tester för att fastställa om en specifik modell av en energirelaterad produkt uppfyller kraven i denna förordning inte får utnyttjas av tillverkarna för att få utrymme för att deklarera en mer gynnsam prestanda för modellen än vad som kan motiveras utifrån de mätningar och beräkningar som anges i den tekniska dokumentationen för produkten.

| (17) | Riktmärken för nu tillgängliga produkter med hög energieffektivitet bör identifieras. Detta bidrar till att information är allmänt tillgänglig och lättåtkomlig, särskilt för små och medelstora företag, och kommer att ytterligare underlätta integreringen av den bästa designtekniken och utvecklingen av mer effektiva produkter för att minska energiförbrukningen. |
| --- | --- |

(17)

Riktmärken för nu tillgängliga produkter med hög energieffektivitet bör identifieras. Detta bidrar till att information är allmänt tillgänglig och lättåtkomlig, särskilt för små och medelstora företag, och kommer att ytterligare underlätta integreringen av den bästa designtekniken och utvecklingen av mer effektiva produkter för att minska energiförbrukningen.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 19.1 i direktiv 2009/125/EG. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 19.1 i direktiv 2009/125/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs krav på ekodesign för datorer och datorservrar som släpps ut på marknaden.

2.   Denna förordning ska tillämpas på följande produkter som kan få kraft direkt från elnätet (AC), inklusive via ett externt eller internt nätaggregat.

| a) | Stationära datorer. |
| --- | --- |

a)

Stationära datorer.

| b) | Stationära datorer med integrerad bildskärm. |
| --- | --- |

b)

Stationära datorer med integrerad bildskärm.

| c) | Bärbara datorer (inklusive datorplattor, pekplattor och rörliga tunna klienter). |
| --- | --- |

c)

Bärbara datorer (inklusive datorplattor, pekplattor och rörliga tunna klienter).

| d) | Stationära tunna klienter. |
| --- | --- |

d)

Stationära tunna klienter.

| e) | Arbetsstationer. |
| --- | --- |

e)

Arbetsstationer.

| f) | Rörliga arbetsstationer. |
| --- | --- |

f)

Rörliga arbetsstationer.

| g) | Enkla servrar. |
| --- | --- |

g)

Enkla servrar.

| h) | Datorservrar. |
| --- | --- |

h)

Datorservrar.

3.   Denna förordning ska inte tillämpas på följande produktgrupper:

| a) | Bladsystem och bladkomponenter. |
| --- | --- |

a)

Bladsystem och bladkomponenter.

| b) | Serverutrustning. |
| --- | --- |

b)

Serverutrustning.

| c) | Flernodsservrar. |
| --- | --- |

c)

Flernodsservrar.

| d) | Datorservrar med fler än fyra processorsocklar. |
| --- | --- |

d)

Datorservrar med fler än fyra processorsocklar.

| e) | Spelkonsoler. |
| --- | --- |

e)

Spelkonsoler.

| f) | Dockstationer. |
| --- | --- |

f)

Dockstationer.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   dator: en enhet som utför logiska operationer och behandlar uppgifter, som kan användas tillsammans med inenheter och visa utdata på en bildskärm och som normalt innefattar en centralprocessor (CPU) för utförande av operationer. Om ingen centralprocessor finns måste enheten fungera som en klientsluss till en datorserver som agerar som databehandlingsenhet.

2.   datorserver: en produkt som utför datoroperationer och tillhandahåller tjänster och förvaltar resurser i nät för klientenheter, t.ex. stationära datorer, bärbara datorer, stationära tunna klienter, IP-telefoner eller andra datorservrar. Datorservrar släpps vanligen ut på marknaden för användning i datacentraler och kontors- eller företagsmiljöer. Åtkomst till en datorserver sker i första hand via nätverksanslutningar och inte via direkta inenheter, som ett tangentbord eller en mus.

Datorservrar har följande egenskaper:

3.   externt nätaggregat: en enhet som har följande egenskaper:

4.   internt nätaggregat: en komponent som är utformad för att omvandla växelström från elnätet till likström för att ge kraft åt en dator eller datorserver och som har följande egenskaper:

Interna likspänningsomvandlare som används för att omvandla en likströmsspänning från ett externt nätaggregat till flera likströmsspänningar som ska användas av datorn eller datorservern ska inte anses vara interna nätaggregat.

5.   stationär dator: en dator vars huvudenhet är avsedd att befinna sig på en permanent plats och som inte är utformad för att vara bärbar utan för att användas med en extern bildskärm och extern kringutrustning, t.ex. ett tangentbord och en mus.

För tillämpning av denna förordning anges följande kategorier av stationära datorer:

a)   Stationär dator enligt kategori A: en stationär dator som inte motsvarar definitionen av en stationär dator enligt kategori B, C eller D.

b)   Stationär dator enligt kategori B: en stationär dator som har

c)   Stationär dator enligt kategori C: en stationär dator som

| — | minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller |
| --- | --- |

—

minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller

| — | ett diskret grafikkort (dGfx). |
| --- | --- |

—

ett diskret grafikkort (dGfx).

d)   Stationär dator enligt kategori D: en stationär dator som

| — | minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller |
| --- | --- |

—

minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller

| — | ett diskret grafikkort (dGfx) som motsvarar klassificeringen enligt G3 (med rambuffert – databredd > 128 bitar), G4, G5, G6 eller G7. |
| --- | --- |

—

ett diskret grafikkort (dGfx) som motsvarar klassificeringen enligt G3 (med rambuffert – databredd > 128 bitar), G4, G5, G6 eller G7.

6.   stationär dator med integrerad bildskärm: ett system där dator och bildskärm fungerar som en gemensam enhet med växelströmförsörjning genom en enda kabel. En stationär dator med integrerad bildskärm är utformad antingen som 1) en produkt där bildskärmen och datorn sammanbyggts i en enda enhet eller som 2) en produkt där bildskärmen är fristående från datorn och ansluten till dess huvudchassi genom en likströmssladd. En stationär dator med integrerad bildskärm är avsedd att befinna sig på en permanent plats och är inte utformad för att vara bärbar. Den är inte i första hand utformad för att visa och ta emot audiovisuella signaler.

För tillämpning av denna förordning anges följande kategorier av stationära datorer med integrerad bildskärm:

a)   Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori A: en stationär dator med integrerad bildskärm som inte motsvarar definitionen av en stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori B, C eller D.

b)   Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori B: en stationär dator med integrerad bildskärm som har

c)   Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori C: en stationär dator med integrerad bildskärm som

| — | minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller |
| --- | --- |

—

minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller

| — | ett diskret grafikkort (dGfx). |
| --- | --- |

—

ett diskret grafikkort (dGfx).

d)   Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori D: en stationär dator med integrerad bildskärm som

| — | minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller |
| --- | --- |

—

minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller

| — | ett diskret grafikkort (dGfx) som motsvarar klassificeringen enligt G3 (med rambuffert – databredd > 128 bitar), G4, G5, G6 eller G7. |
| --- | --- |

—

ett diskret grafikkort (dGfx) som motsvarar klassificeringen enligt G3 (med rambuffert – databredd > 128 bitar), G4, G5, G6 eller G7.

7.   bärbar dator: en dator som konstruerats med det särskilda syftet att vara bärbar och i drift under lång tid med eller utan direktanslutning till en växelströmskälla. Bärbara datorer har en integrerad bildskärm med en användbar diagonal skärmstorlek på minst 22,86 cm (9 tum) och kan drivas med ett integrerat batteri eller en annan bärbar kraftkälla.

Följande undertyper innefattas i begreppet bärbara datorer:

a)   datorplatta: en typ av bärbar dator som innefattar både en integrerad pekskärm och ett anslutet mekaniskt tangentbord.

b)   pekplatta: en typ av bärbar dator som innefattar en integrerad pekskärm men som inte har ett permanent anslutet mekaniskt tangentbord.

c)   rörlig tunn klient: en typ av bärbar dator som inte har några inbyggda roterande lagringsmedier och som för sina primära funktioner är beroende av anslutning till databehandlingsresurser som finns någon annanstans (t.ex. en datorserver, fjärrarbetsstationer).

För tillämpning av denna förordning anges följande kategorier av bärbara datorer:

a)   Bärbar dator enligt kategori A: en bärbar dator som inte motsvarar definitionen av en bärbar dator enligt kategori B eller C.

b)   Bärbar dator enligt kategori B: en bärbar dator med minst ett diskret grafikkort (dGfx).

c)   Bärbar dator enligt kategori C: en bärbar dator med minst följande egenskaper:

Produkter som motsvarar definitionen av en bärbar dator men vars energiförbrukning vid tomgång underskrider 6 watt anses inte vara bärbara datorer i denna förordning.

8.   stationär tunn klient: en dator som inte har några inbyggda roterande lagringsmedier och som för sina primära funktioner är beroende av anslutning till databehandlingsresurser som finns någon annanstans (t.ex. en datorserver, fjärrarbetsstationer). Huvudenheten hos en stationär tunn klient måste vara avsedd att befinna sig på en permanent plats (t.ex. ett skrivbord) och är inte avsedd att vara bärbar. En stationär tunn klient kan visa utdata på en extern eller, om den inkluderas med produkten, inbyggd bildskärm.

9.   arbetsstation: en dator avsedd för en användare och med hög prestanda som främst används för grafik, datorstödd konstruktion, programutveckling, finansiella och vetenskapliga applikationer och andra datorintensiva uppgifter, och som har följande egenskaper:

| 1. | Den har kompletterande nätaggregat för högkapacitetsgrafik (dvs. kompletterande 12 V-försörjning med PCI-E, 6 stift). |
| --- | --- |

1.

Den har kompletterande nätaggregat för högkapacitetsgrafik (dvs. kompletterande 12 V-försörjning med PCI-E, 6 stift).

| 2. | Dess system är kopplat för mer än 4x PCI-E på moderkortet, utöver grafikkortkontakter och/eller PCI-X-stöd. |
| --- | --- |

2.

Dess system är kopplat för mer än 4x PCI-E på moderkortet, utöver grafikkortkontakter och/eller PCI-X-stöd.

| 3. | Den stöder inte UMA-grafik (enhetlig minnesåtkomst – Uniform Memory Access). |
| --- | --- |

3.

Den stöder inte UMA-grafik (enhetlig minnesåtkomst – Uniform Memory Access).

| 4. | Den har minst 5 kortkontakter för PCI, PCI-E eller PCI-X. |
| --- | --- |

4.

Den har minst 5 kortkontakter för PCI, PCI-E eller PCI-X.

| 5. | Den har multiprocessorstöd för minst två centralprocessorer (måste fysiskt stödja separata paket/socklar för centralprocessorer, dvs. inte bara stöd för en enda multikärneprocessor). |
| --- | --- |

5.

Den har multiprocessorstöd för minst två centralprocessorer (måste fysiskt stödja separata paket/socklar för centralprocessorer, dvs. inte bara stöd för en enda multikärneprocessor).

10.   rörlig arbetsstation: en dator avsedd för en användare och med hög prestanda som främst används för grafik, datorstödd konstruktion, programutveckling, finansiella och vetenskapliga applikationer och andra datorintensiva uppgifter, med undantag av datorspel, och som är särskilt utformad för att vara bärbar och i drift under lång tid med eller utan direktanslutning till en växelströmskälla. En rörlig arbetsstation har en integrerad bildskärm och kan drivas med ett integrerat batteri eller annan bärbar strömkälla. De flesta rörliga arbetsstationer använder ett externt nätaggregat och har inbyggt tangentbord och pekdon.

En rörlig arbetsstation har följande egenskaper:

11.   enkel server: en dator som i typfallet använder komponenter för stationära datorer i en formfaktor motsvarande en stationär dator, men som främst utformats för att vara värd för andra datorer och utföra funktioner som att tillhandahålla nätinfrastruktur och fungera som värddator för data/media, och som har följande egenskaper:

12.   bladsystem och bladkomponenter: ett system bestående av ett chassi (”bladchassi”) i vilket olika typer av bladlagringsenheter och bladservrar införs. Chassit tillhandahåller delade resurser som servrar och lagringsenheter är beroende av. Bladsystem är utformade som anpassningsbara lösningar för att kombinera flera datorservrar eller lagringsenheter i ett enda chassi och för att tekniker enkelt ska kunna lägga till eller byta ut (utan att systemet stängs ned) blad (t.ex. bladservrar) på fältet.

13.   serverutrustning: en datorserver i kombination med ett förinstallerat operativsystem och förinstallerad programvara som används för att utföra en bestämd funktion eller grupp av tätt sammanknutna funktioner. En serverutrustning tillhandahåller tjänster via ett eller flera nätverk och sköts vanligen med hjälp av ett webb- eller kommandolinjegränssnitt. Hård- och mjukvarukonfigurationer för serverutrustningar kundanpassas av säljaren för en viss uppgift, däribland nätverkshantering eller lagring, och är inte avsedda för programvara som tillhandahålls av användaren.

14.   flernodsserver: ett system bestående av ett chassi i vilket två eller fler oberoende datorservrar (eller noder) förs in, och där dessa delar på ett eller flera nätaggregat. Den sammanlagda kraften till alla noder distribueras genom det eller de delade nätaggregaten. En flernodsserver är utformad och byggd i ett enda chassi och är inte utformad för att delar ska kunna bytas ut under drift.

15.   tvånodsserver: en vanlig konfiguration för flernodsservrar bestående av två servernoder.

16.   datorserver med fler än fyra processorsocklar: datorserver som innehåller mer än fyra gränssnitt för installering av processorer.

17.   spelkonsol: en elnätsdriven fristående enhet vars primära funktion är att tillhandahålla videospel. Spelkonsoler är vanligen utformade för att visa utdata på en extern bildskärm som utgör den huvudsakliga bildskärmen för spelandet. Spelkonsoler innefattar vanligtvis en centralprocessor, systemminne och en eller flera grafikprocessorer (GPU), och kan innehålla hårddiskar eller andra interna lagringsmöjligheter och optiska drivenheter. Vanligtvis används en handkontroll eller annan typ av interaktiv kontroll som den primära inenheten, snarare än ett externt tangentbord eller en extern mus. Spelkonsoler innehåller vanligtvis inte konventionella operativsystem för persondatorer utan använder sig i stället av konsolspecifika operativsystem. Handhållna spel med en integrerad bildskärm som den huvudsakliga bildskärmen för spelandet och som i första hand drivs med ett integrerat batteri eller en annan bärbar kraftkälla snarare än med hjälp av direktanslutning till en växelströmskälla, anses vara en typ av spelkonsol.

18.   dockstation: en diskret produkt som är utformad för att anslutas till en dator för att utföra funktioner som utvidgning av anslutningsmöjligheter eller konsolidering av anslutningar till kringutrustning. Dockstationer kan också underlätta laddning av interna batterier i den anslutna datorn.

19.   centralprocessor: en komponent i en dator som styr tolkning och exekvering av instruktioner. Centralprocessorer kan innehålla en eller flera fysiska processorer benämnda exekveringskärnor. Med exekveringskärna avses en processor som är fysiskt närvarande. Tillkommande ”virtuella” eller ”logiska” processorer som härleds från en eller flera exekveringskärnor är inte fysiska kärnor. Mer än en exekveringskärna kan finnas i ett processorpaket som upptar en fysisk sockel för en centralprocessor. Det totala antalet exekveringskärnor i centralprocessorn utgörs av summan av exekveringskärnor i alla de anordningar som är anslutna till de fysiska socklarna för centralprocessorer.

20.   diskret grafikkort (dGfx): en diskret intern komponent som innehåller en eller flera grafikprocessorer med ett gränssnitt för lokal minneskontroll och lokalt grafikspecifikt minne, och som delas in i följande kategorier:

Med rambuffert – bandbredd (FB_BW) avses den mängd data som behandlas per sekund av samtliga grafikprocessorer (GPU) på ett diskret grafikkort (dGfx), och den beräknas enligt följande:

Formula

Där följande gäller:

21.   intern lagringsenhet: en i datorn inbyggd komponent som tillhandahåller beständig datalagring.

22.   produkttyp: stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm, bärbar dator, stationär tunn klient, arbetsstation, rörlig arbetsstation, enkel server, datorserver, bladsystem och bladkomponenter, flernodsserver, serverutrustning, spelkonsol, dockstation, internt nätaggregat eller externt nätaggregat.

23.   viloläge för bildskärmen:: det effekttillstånd som bildskärmen går in i efter att ha fått en signal från en ansluten enhet eller en intern signal (som en timer eller en sensor som känner av om enheten används). Bildskärmen kan också gå in i detta läge efter en signal från användaren. Bildskärmen måste bli aktiv igen när den får en signal från en ansluten enhet, ett nätverk, en fjärrkontroll och/eller en intern signal. När bildskärmen är i viloläge producerar den inte en synlig bild, med eventuellt undantag av användarorienterade eller skyddande funktioner, t.ex. produktinformation eller statusvisning, eller sensorbaserade funktioner.

För tillämpning av bilagorna anges ytterligare definitioner i bilaga I.

Artikel 3

Krav på ekodesign

Krav på ekodesign för datorer och datorservrar anges i bilaga II.

Kontroll av i vilken grad datorer och datorservrar uppfyller tillämpliga krav på ekodesign ska göras i enlighet med de mätmetoder som anges i bilaga III.

Artikel 4

Ändring av förordning (EG) nr 1275/2008

Punkt 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 1275/2008 ska ersättas med följande:

| ”2. | Informationsteknikprodukter som främst är avsedda för användning i bostadsmiljö, med undantag av stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer som de definieras i kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 (6). |
| --- | --- |

”2.

Informationsteknikprodukter som främst är avsedda för användning i bostadsmiljö, med undantag av stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer som de definieras i kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 (6).

Artikel 5

Tillämpning av förordning (EG) nr 278/2009

Artikel 2.1 g i förordning (EG) nr 278/2009 ska ersättas med följande:

| ”g) | Den är avsedd för användning med elektriska eller elektroniska hushålls- och kontorsprodukter enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1275/2008 eller med datorer som de definieras i kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 (7). |
| --- | --- |

”g)

Den är avsedd för användning med elektriska eller elektroniska hushålls- och kontorsprodukter enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1275/2008 eller med datorer som de definieras i kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 (7).

Artikel 6

Bedömning av överensstämmelse

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 8 i direktiv 2009/125/EG ska vara intern designkontroll enligt bilaga IV till det direktivet eller ett ledningssystem för bedömning av överensstämmelse enligt bilaga V till samma direktiv.

Artikel 7

Marknadsövervakning och kontrollförfarande

Marknadsövervakning ska genomföras i enlighet med direktiv 2009/125/EG.

Kontrollen av huruvida datorer och datorservrar uppfyller tillämpliga krav på ekodesign ska ske i enlighet med det kontrollförfarande som anges i punkt 2 i bilaga III till denna förordning.

Artikel 8

Riktmärken

Riktmärken för de produkter och tekniker med bästa prestanda som är tillgängliga på marknaden när denna förordning träder i kraft anges i bilaga IV.

Artikel 9

Översyn

Kommissionen ska mot bakgrund av den tekniska utvecklingen se över denna förordning och redovisa översynens resultat för samrådsforumet för ekodesign senast tre och ett halvt år efter ikraftträdandet.

Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen ska man vid denna översyn behandla utvecklingen av Energy Star-programmet och möjligheterna att skärpa kraven på ekodesign, att avsevärt minska eller undanröja det spelrum aktörerna har i fråga om energiförbrukning, i synnerhet när det gäller diskreta grafikkort (dGfx), att uppdatera definitioner och tillämpningsområde och att ta itu med energiförbrukningen hos integrerade bildskärmar.

Vidare ska man vid denna översyn särskilt överväga följande: produkters olika livscykelfaser, möjligheterna att fastställa och tillämpa krav på ekodesign för andra viktiga miljöaspekter som buller, effektiv materialanvändning och livslängd, krav på hur produkter ska kunna demonteras eller återvinnas, krav på standardiserade gränssnitt för laddare, krav på information om halten av vissa råvaror av avgörande betydelse, krav på minsta antal laddningscykler och frågor kring batteribyte.

Artikel 10

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkterna 3 och 6.1 i bilaga II ska tillämpas från och med förordningens ikraftträdande.

Punkterna 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 och 7.3 i bilaga II ska tillämpas från och med den 1 juli 2014.

Punkterna 1.2 och 1.4 i bilaga II ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  EUT L 153, 18.6.2010, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37).

3

(4)  EUT L 339, 18.12.2008, s. 45.

4

(5)  EUT L 93, 7.4.2009, s. 3.

5

(6)  EUT L 175, 27.6.2013, s. 13.”

6

(7)  EUT L 175, 27.6.2013, s. 13.”

7

---

BILAGA I

Definitioner som är tillämpliga i bilagorna

1.   Årlig total energiförbrukning (ETEC): den el som förbrukas av en produkt under den angivna perioden i angivna effekttillstånd och driftslägen.

2.   Frånläge: strömförbrukningsnivån i det läge av lägsta energiförbrukning som inte kan slås av (påverkas) av en användare, annat än genom en mekanisk strömkontakt, och som kan pågå under obegränsad tid då en enhet är ansluten till huvudströmkällan och används i enlighet med tillverkarens instruktioner. När ACPI-normer är tillämpliga motsvarar frånläge vanligtvis ACPI-systemnivå G2/S5 (”soft off”).

Poff: energiförbrukning i frånläge mätt i watt och i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga II.

3.   Lägsta energiläge: det läge eller tillstånd där datorns energiförbrukning är som lägst. Detta läge eller tillstånd kan initieras eller avslutas antingen på ett mekaniskt sätt (t.ex. genom att man stänger av datorn med hjälp av en mekanisk strömkontakt) eller på ett automatiskt sätt.

4.   Viloläge: ett lågeffekttillstånd som datorn kan inta automatiskt efter en tid av inaktivitet eller genom manuellt val. I detta läge kommer datorn att reagera på en väckningshändelse. När ACPI-normer är tillämpliga motsvarar viloläge vanligtvis ACPI-systemnivå G1/S3 (”suspend to RAM”).

Psleep: energiförbrukning i viloläge mätt i watt och i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga II.

5.   Tomgång: det tillstånd när operativsystemet och annan programvara är färdigladdade, en användarprofil har skapats, datorn inte befinner sig i viloläge och aktiviteten är begränsad till de grundläggande applikationer som operativsystemet startar automatiskt.

Pidle: energiförbrukning vid tomgång mätt i watt och i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga II.

6.   Ytterligare interna lagringsenheter: samtliga interna lagringsmedium, inbegripet hårddiskar, halvledardiskar och hybridhårddiskar som inkluderats i datorn utöver den första disken.

7.   Tv-mottagare: en diskret intern komponent som möjliggör för datorn att ta emot tv-signaler.

8.   Ljudkort: en diskret intern komponent som behandlar ingående och utgående ljudsignaler till och från en dator.

9.   Väckningshändelse: en användarinitierad, schemalagd eller yttre händelse eller påverkan som får datorn att övergå från viloläge eller frånläge till aktivt läge. Bland annat följande händelser kan räknas som väckningshändelser:

10.   Aktivt läge: det läge där datorn utför ett arbete som svar på a) tidigare eller pågående indata från användare eller b) tidigare eller pågående instruktioner via ett nätverk. Detta läge omfattar aktiv databehandling, sökning av data i lagringsenheter, minne eller cache och tomgång i väntan på ytterligare indata från användare och innan datorn övergår till lågeffekttillstånd.

11.   Väckning över lokalt nät (WOL): en funktion som gör att det går att väcka en dator som är i viloläge eller frånläge (eller annat liknande lågeffekttillstånd) genom en förfrågan över nätet via Ethernet.

12.   UMA: enhetlig minnesåtkomst (uniform memory access).

13.   Informations- eller statusvisning: en kontinuerlig funktion som ger information eller anger datorns status på en skärm, inklusive klockor.

---

BILAGA II

Krav på ekodesign och tidsfrister

| 1.   ETEC |
| --- |
| Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm | 1.1   Från och med den 1 juli 2014







  1.1.1 | Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:






  a) | Datorer enligt kategori A: 133,00. |

1.   ETEC

Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm

1.1   Från och med den 1 juli 2014

1.1.1

Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:

a)

Datorer enligt kategori A: 133,00.

| b) | Datorer enligt kategori B: 158,00. |
| --- | --- |

b)

Datorer enligt kategori B: 158,00.

| c) | Datorer enligt kategori C: 188,00. |
| --- | --- |

c)

Datorer enligt kategori C: 188,00.

| d) | Datorer enligt kategori D: 211,00. |
| --- | --- |

d)

Datorer enligt kategori D: 211,00.

ETEC ska fastställas enligt följande formel:

Formula.

För datorer som saknar ett diskret viloläge men som har en energiförbrukning vid tomgång på högst 10,00 watt får energiförbrukningen vid tomgång (Pidle) användas i stället för energiförbrukningen i viloläge (Psleep) i ekvationen ovan, och formeln blir således följande:

Formula

Alla P-värden utgör energiförbrukningsvärden i det angivna läget/tillståndet enligt definitionerna i definitionsavsnittet, mätt i watt enligt de förfaranden som anges i bilaga III.

| 1.1.2 | Följande kapacitetsjusteringar ska göras:






  a) | Minne: 1 kWh/år per GB utöver basminnet, där basnivån är 2 GB (för datorer enligt kategori A, B och C) och 4 GB (för datorer enligt kategori D). |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Följande kapacitetsjusteringar ska göras:

a)

Minne: 1 kWh/år per GB utöver basminnet, där basnivån är 2 GB (för datorer enligt kategori A, B och C) och 4 GB (för datorer enligt kategori D).

| b) | Ytterligare interna lagringsenheter: 25 kWh/år. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare interna lagringsenheter: 25 kWh/år.

| c) | Diskreta tv-mottagare: 15 kWh/år. |
| --- | --- |

c)

Diskreta tv-mottagare: 15 kWh/år.

| d) | Diskreta ljudkort: 15 kWh/år. |
| --- | --- |

d)

Diskreta ljudkort: 15 kWh/år.

| e) | Diskreta grafikkort (dGfx) (för det första och varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx): |
| --- | --- |

e)

Diskreta grafikkort (dGfx) (för det första och varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx):

| | Kategori av dGfx | Tillåten TEC
  (kWh/år) |
| --- | --- | --- |
| Första diskreta grafikkortet (dGfx) | G1 | 34 |
| G2 | 54 |
| G3 | 69 |
| G4 | 100 |
| G5 | 133 |
| G6 | 166 |
| G7 | 225 |
| Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx) | G1 | 20 |
| G2 | 32 |
| G3 | 41 |
| G4 | 59 |
| G5 | 78 |
| G6 | 98 |
| G7 | 133 |

Kategori av dGfx

Tillåten TEC

(kWh/år)

Första diskreta grafikkortet (dGfx)

G1

34

G2

54

G3

69

G4

100

G5

133

G6

166

G7

225

Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx)

G1

20

G2

32

G3

41

G4

59

G5

78

G6

98

G7

133

| 1.1.3 | De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx), diskreta tv-mottagare och diskreta ljudkort som anges i punkterna 1.1.2 och 1.2.2 gäller bara för kort och mottagare som aktiveras under provning av stationära datorer eller stationära datorer med integrerad bildskärm. |
| --- | --- |

1.1.3

De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx), diskreta tv-mottagare och diskreta ljudkort som anges i punkterna 1.1.2 och 1.2.2 gäller bara för kort och mottagare som aktiveras under provning av stationära datorer eller stationära datorer med integrerad bildskärm.

| 1.1.4 | Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm enligt kategori D som uppfyller alla följande tekniska villkor ska undantas från de bestämmelser som anges i punkterna 1.1.1 och 1.1.2 och de ändringar av dessa punkter som anges i punkt 1.2:






  a) | De har minst sex fysiska kärnor i centralprocessorn. |
| --- | --- | --- |

1.1.4

Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm enligt kategori D som uppfyller alla följande tekniska villkor ska undantas från de bestämmelser som anges i punkterna 1.1.1 och 1.1.2 och de ändringar av dessa punkter som anges i punkt 1.2:

a)

De har minst sex fysiska kärnor i centralprocessorn.

| b) | De har ett eller flera diskreta grafikkort (dGfx) som tillhandahåller en total rambuffert – bandbredd på över 320 GB/s. |
| --- | --- |

b)

De har ett eller flera diskreta grafikkort (dGfx) som tillhandahåller en total rambuffert – bandbredd på över 320 GB/s.

| c) | De har minst 16 GB systemminne. |
| --- | --- |

c)

De har minst 16 GB systemminne.

| d) | De har ett nätaggregat med en nominell uteffekt på minst 1 000 watt. |
| --- | --- |

d)

De har ett nätaggregat med en nominell uteffekt på minst 1 000 watt.

1.2   Från och med den 1 januari 2016

| 1.2.1 | Den årliga totala energiförbrukning som anges i punkt 1.1.1 ska ändras enligt följande:
  Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:






  a) | Datorer enligt kategori A: 94,00. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Den årliga totala energiförbrukning som anges i punkt 1.1.1 ska ändras enligt följande:

Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:

a)

Datorer enligt kategori A: 94,00.

| b) | Datorer enligt kategori B: 112,00. |
| --- | --- |

b)

Datorer enligt kategori B: 112,00.

| c) | Datorer enligt kategori C: 134,00. |
| --- | --- |

c)

Datorer enligt kategori C: 134,00.

| d) | Datorer enligt kategori D: 150,00. |
| --- | --- |

d)

Datorer enligt kategori D: 150,00.

| 1.2.2 | De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx) som anges i punkt 1.1.2 e ska ändras enligt följande: | Kategori av dGfx | Tillåten TEC
  (kWh/år) |
| --- | --- | --- | --- |
| Första diskreta grafikkortet (dGfx) | G1 | 18 |
| G2 | 30 |
| G3 | 38 |
| G4 | 54 |
| G5 | 72 |
| G6 | 90 |
| G7 | 122 |
| Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx) | G1 | 11 |
| G2 | 17 |
| G3 | 22 |
| G4 | 32 |
| G5 | 42 |
| G6 | 53 |
| G7 | 72 |

1.2.2

De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx) som anges i punkt 1.1.2 e ska ändras enligt följande:

Kategori av dGfx

Tillåten TEC

(kWh/år)

Första diskreta grafikkortet (dGfx)

G1

18

G2

30

G3

38

G4

54

G5

72

G6

90

G7

122

Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx)

G1

11

G2

17

G3

22

G4

32

G5

42

G6

53

G7

72

Bärbara datorer

1.3   Från och med den 1 juli 2014

| 1.3.1 | Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:






  a) | Datorer enligt kategori A: 36,00. |
| --- | --- | --- |

1.3.1

Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:

a)

Datorer enligt kategori A: 36,00.

| b) | Datorer enligt kategori B: 48,00. |
| --- | --- |

b)

Datorer enligt kategori B: 48,00.

| c) | Datorer enligt kategori C: 80,50. |
| --- | --- |

c)

Datorer enligt kategori C: 80,50.

ETEC ska fastställas enligt följande formel:

Formula, där alla P-värden utgör energiförbrukningsvärden i det angivna läget/tillståndet enligt definitionerna i definitionsavsnittet, mätt i watt enligt de förfaranden som anges i bilaga III.

| 1.3.2 | Följande kapacitetsjusteringar ska göras:






  a) | Minne: 0,4 kWh/år per GB utöver basminnet, där basnivån är 4 GB. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Följande kapacitetsjusteringar ska göras:

a)

Minne: 0,4 kWh/år per GB utöver basminnet, där basnivån är 4 GB.

| b) | Ytterligare interna lagringsenheter: 3 kWh/år. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare interna lagringsenheter: 3 kWh/år.

| c) | Diskreta tv-mottagare: 2,1 kWh/år. |
| --- | --- |

c)

Diskreta tv-mottagare: 2,1 kWh/år.

| d) | Diskreta grafikkort (dGfx) (för det första och varje ytterligare diskret grafikkort [dGfx]): |
| --- | --- |

d)

Diskreta grafikkort (dGfx) (för det första och varje ytterligare diskret grafikkort [dGfx]):

| | Kategori av dGfx | Tillåten TEC
  (kWh/år) |
| --- | --- | --- |
| Första diskreta grafikkortet (dGfx) | G1 | 12 |
| G2 | 20 |
| G3 | 26 |
| G4 | 37 |
| G5 | 49 |
| G6 | 61 |
| G7 | 113 |
| Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx) | G1 | 7 |
| G2 | 12 |
| G3 | 15 |
| G4 | 22 |
| G5 | 29 |
| G6 | 36 |
| G7 | 66 |

Kategori av dGfx

Tillåten TEC

(kWh/år)

Första diskreta grafikkortet (dGfx)

G1

12

G2

20

G3

26

G4

37

G5

49

G6

61

G7

113

Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx)

G1

7

G2

12

G3

15

G4

22

G5

29

G6

36

G7

66

| 1.3.3 | De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx) och diskreta tv-mottagare som anges i punkterna 1.3.2 och 1.4.2 gäller bara för kort och mottagare som aktiveras under provning av bärbara datorer. |
| --- | --- |

1.3.3

De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx) och diskreta tv-mottagare som anges i punkterna 1.3.2 och 1.4.2 gäller bara för kort och mottagare som aktiveras under provning av bärbara datorer.

| 1.3.4 | Bärbara datorer enligt kategori C som uppfyller alla följande tekniska villkor ska undantas från de bestämmelser som anges i punkterna 1.3.1 och 1.3.2 och de ändringar av dessa punkter som anges i punkt 1.4:






  a) | De har minst fyra fysiska kärnor i centralprocessorn. |
| --- | --- | --- |

1.3.4

Bärbara datorer enligt kategori C som uppfyller alla följande tekniska villkor ska undantas från de bestämmelser som anges i punkterna 1.3.1 och 1.3.2 och de ändringar av dessa punkter som anges i punkt 1.4:

a)

De har minst fyra fysiska kärnor i centralprocessorn.

| b) | De har ett eller flera diskreta grafikkort (dGfx) som tillhandahåller en total rambuffert – bandbredd på över 225 GB/s. |
| --- | --- |

b)

De har ett eller flera diskreta grafikkort (dGfx) som tillhandahåller en total rambuffert – bandbredd på över 225 GB/s.

| c) | De har minst 16 GB systemminne. |
| --- | --- |

c)

De har minst 16 GB systemminne.

1.4   Från och med den 1 januari 2016

| 1.4.1 | Den årliga totala energiförbrukning som anges i punkt 1.3.1 ska ändras enligt följande:
  Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:






  a) | Datorer enligt kategori A: 27,00. |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Den årliga totala energiförbrukning som anges i punkt 1.3.1 ska ändras enligt följande:

Den årliga totala energiförbrukningen (ETEC i kWh/år) får inte överstiga följande:

a)

Datorer enligt kategori A: 27,00.

| b) | Datorer enligt kategori B: 36,00. |
| --- | --- |

b)

Datorer enligt kategori B: 36,00.

| c) | Datorer enligt kategori C: 60,50. |
| --- | --- |

c)

Datorer enligt kategori C: 60,50.

| 1.4.2 | De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx) som anges i punkt 1.3.2 d ska ändras enligt följande: | Kategori av dGfx | Tillåten TEC
  (kWh/år) |
| --- | --- | --- | --- |
| Första diskreta grafikkortet (dGfx) | G1 | 7 |
| G2 | 11 |
| G3 | 13 |
| G4 | 20 |
| G5 | 27 |
| G6 | 33 |
| G7 | 61 |
| Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx) | G1 | 4 |
| G2 | 6 |
| G3 | 8 |
| G4 | 12 |
| G5 | 16 |
| G6 | 20 |
| G7 | 36 |

1.4.2

De kapacitetsjusteringar för diskreta grafikkort (dGfx) som anges i punkt 1.3.2 d ska ändras enligt följande:

Kategori av dGfx

Tillåten TEC

(kWh/år)

Första diskreta grafikkortet (dGfx)

G1

7

G2

11

G3

13

G4

20

G5

27

G6

33

G7

61

Varje ytterligare diskret grafikkort (dGfx)

G1

4

G2

6

G3

8

G4

12

G5

16

G6

20

G7

36

2.   VILOLÄGE

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

2.   Från och med den 1 juli 2014

| 2.1 | En produkt ska tillhandahålla funktionen viloläge och/eller annan egenskap som ger samma funktion och som inte överskrider de tillämpliga energiförbrukningskraven för viloläge. |
| --- | --- |

2.1

En produkt ska tillhandahålla funktionen viloläge och/eller annan egenskap som ger samma funktion och som inte överskrider de tillämpliga energiförbrukningskraven för viloläge.

| 2.2 | Energiförbrukningen i viloläge får inte överstiga 5,00 watt när det gäller stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm och 3,00 watt när det gäller bärbara datorer. |
| --- | --- |

2.2

Energiförbrukningen i viloläge får inte överstiga 5,00 watt när det gäller stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm och 3,00 watt när det gäller bärbara datorer.

| 2.3 | Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm med en energiförbrukning vid tomgång på högst 10,00 watt måste inte ha ett diskret vilolägessystem. |
| --- | --- |

2.3

Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm med en energiförbrukning vid tomgång på högst 10,00 watt måste inte ha ett diskret vilolägessystem.

| 2.4 | När en produkt släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i viloläge






  a) | höjs gränsvärdet för tillåten energiförbrukning med 0,70 watt, |
| --- | --- | --- |

2.4

När en produkt släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i viloläge

a)

höjs gränsvärdet för tillåten energiförbrukning med 0,70 watt,

| b) | måste produkten provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna. |
| --- | --- |

b)

måste produkten provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna.

| 2.5 | När en produkt släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska den provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad. |
| --- | --- |

2.5

När en produkt släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska den provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad.

3.   LÄGSTA ENERGILÄGE

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

3.   Från och med förordningens ikraftträdande

| 3.1 | Energiförbrukningen i lägsta energiläge får inte överstiga 0,50 watt. |
| --- | --- |

3.1

Energiförbrukningen i lägsta energiläge får inte överstiga 0,50 watt.

| 3.2 | En produkt ska tillhandahålla ett energiläge eller tillstånd som inte överskrider de tillämpliga energiförbrukningskraven för lägsta energiläge när produkten är ansluten till elnätet. |
| --- | --- |

3.2

En produkt ska tillhandahålla ett energiläge eller tillstånd som inte överskrider de tillämpliga energiförbrukningskraven för lägsta energiläge när produkten är ansluten till elnätet.

| 3.3 | När en produkt släpps ut på marknaden med funktionen informations- eller statusvisning höjs det tillåtna gränsvärdet med 0,50 watt. |
| --- | --- |

3.3

När en produkt släpps ut på marknaden med funktionen informations- eller statusvisning höjs det tillåtna gränsvärdet med 0,50 watt.

4.   FRÅNLÄGE

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

4.   Från och med den 1 juli 2014

| 4.1 | Energiförbrukningen i frånläge får inte överstiga 1,00 watt. |
| --- | --- |

4.1

Energiförbrukningen i frånläge får inte överstiga 1,00 watt.

| 4.2 | En produkt ska tillhandahålla funktionen frånläge och/eller annan liknande egenskap som inte överskrider de tillämpliga energiförbrukningskraven för frånläge när produkten är ansluten till elnätet. |
| --- | --- |

4.2

En produkt ska tillhandahålla funktionen frånläge och/eller annan liknande egenskap som inte överskrider de tillämpliga energiförbrukningskraven för frånläge när produkten är ansluten till elnätet.

| 4.3 | När en produkt släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i frånläge






  a) | höjs gränsvärdet för tillåten energiförbrukning med 0,70 watt, |
| --- | --- | --- |

4.3

När en produkt släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i frånläge

a)

höjs gränsvärdet för tillåten energiförbrukning med 0,70 watt,

| b) | måste produkten provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna. |
| --- | --- |

b)

måste produkten provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna.

| 4.4 | När en produkt släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska den provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad. |
| --- | --- |

4.4

När en produkt släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska den provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad.

5.   INTERNA NÄTAGGREGATS EFFEKTIVITET

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm, stationära tunna klienter, arbetsstationer och enkla servrar

5.1   Från och med den 1 juli 2014

Interna nätaggregat för datorer måste uppnå följande värden:

| a) | 85 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

a)

85 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt.

| b) | 82 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

82 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt.

| c) | En effektfaktor på 0,9 vid 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

En effektfaktor på 0,9 vid 100 % av nominell uteffekt.

Interna nätaggregat med en högsta nominell uteffekt på mindre än 75 watt behöver inte uppfylla kravet i fråga om effektfaktor.

Datorservrar

5.2   Från och med den 1 juli 2014

| 5.2.1 | Nätaggregat för både växelström och likström måste uppnå följande värden:






  a) | 85 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Nätaggregat för både växelström och likström måste uppnå följande värden:

a)

85 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt.

| b) | 82 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

82 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt.

| 5.2.2 | Nätaggregat för både växelström och likström måste uppnå följande värden:






  a) | En effektfaktor på 0,8 vid 20 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Nätaggregat för både växelström och likström måste uppnå följande värden:

a)

En effektfaktor på 0,8 vid 20 % av nominell uteffekt.

| b) | En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt.

| c) | En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt.

| 5.2.3 | Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på högst 500 watt måste uppnå följande värden:






  a) | 70 % effektivitet vid 10 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på högst 500 watt måste uppnå följande värden:

a)

70 % effektivitet vid 10 % av nominell uteffekt.

| b) | 82 % effektivitet vid 20 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

82 % effektivitet vid 20 % av nominell uteffekt.

| c) | 89 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

89 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt.

| d) | 85 % effektivitet vid 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

d)

85 % effektivitet vid 100 % av nominell uteffekt.

| 5.2.4 | Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på högst 500 watt måste uppnå följande värden:






  a) | En effektfaktor på 0,8 vid 20 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på högst 500 watt måste uppnå följande värden:

a)

En effektfaktor på 0,8 vid 20 % av nominell uteffekt.

| b) | En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt.

| c) | En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt.

| 5.2.5 | Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 500 watt men högst 1 000 watt måste uppnå följande värden:






  a) | 75 % effektivitet vid 10 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.5

Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 500 watt men högst 1 000 watt måste uppnå följande värden:

a)

75 % effektivitet vid 10 % av nominell uteffekt.

| b) | 85 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

85 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt.

| c) | 89 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

89 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt.

| 5.2.6 | Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 500 watt men högst 1 000 watt måste uppnå följande värden:






  a) | En effektfaktor på 0,65 vid 10 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.6

Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 500 watt men högst 1 000 watt måste uppnå följande värden:

a)

En effektfaktor på 0,65 vid 10 % av nominell uteffekt.

| b) | En effektfaktor på 0,8 vid 20 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

En effektfaktor på 0,8 vid 20 % av nominell uteffekt.

| c) | En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt.

| d) | En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

d)

En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt.

| 5.2.7 | Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 1 000 watt måste uppnå följande värden:






  a) | 80 % effektivitet vid 10 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.7

Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 1 000 watt måste uppnå följande värden:

a)

80 % effektivitet vid 10 % av nominell uteffekt.

| b) | 88 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

88 % effektivitet vid 20 % och 100 % av nominell uteffekt.

| c) | 92 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

92 % effektivitet vid 50 % av nominell uteffekt.

| 5.2.8 | Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 1 000 watt måste uppnå följande värden:






  a) | En effektfaktor på 0,8 vid 10 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- | --- |

5.2.8

Nätaggregat för enbart växelström eller likström med en nominell uteffekt på mer än 1 000 watt måste uppnå följande värden:

a)

En effektfaktor på 0,8 vid 10 % av nominell uteffekt.

| b) | En effektfaktor på 0,9 vid 20 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

b)

En effektfaktor på 0,9 vid 20 % av nominell uteffekt.

| c) | En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

c)

En effektfaktor på 0,9 vid 50 % av nominell uteffekt.

| d) | En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt. |
| --- | --- |

d)

En effektfaktor på 0,95 vid 100 % av nominell uteffekt.

6.   ENERGISTYRNING

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

6.1   Från och med förordningens ikraftträdande

Datorn ska tillhandahålla en energistyrningsfunktion eller liknande funktion som, när datorn inte utför sin huvudfunktion eller när andra energiförbrukande produkter inte är beroende av dess funktioner, automatiskt överför datorn till ett effekttillstånd med lägre energiförbrukning än det tillämpliga energiförbrukningskravet i viloläge.

6.2   Från och med den 1 juli 2014

| 6.2.1 | Datorn ska minska hastigheten i alla aktiva 1 Gbps-Ethernetkablar när den övergår till ett viloläge eller ett frånläge med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad. |
| --- | --- |

6.2.1

Datorn ska minska hastigheten i alla aktiva 1 Gbps-Ethernetkablar när den övergår till ett viloläge eller ett frånläge med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad.

| 6.2.2 | När datorn är i viloläge ska reaktionen på en väckningshändelse, t.ex. via nätverksanslutningar eller anordningar i användargränssnittet, ske med en latens på ≤ 5 sekunder från det att väckningshändelsen initieras till dess att systemet går att använda till fullo, inklusive rendering av bildskärmen. |
| --- | --- |

6.2.2

När datorn är i viloläge ska reaktionen på en väckningshändelse, t.ex. via nätverksanslutningar eller anordningar i användargränssnittet, ske med en latens på ≤ 5 sekunder från det att väckningshändelsen initieras till dess att systemet går att använda till fullo, inklusive rendering av bildskärmen.

| 6.2.3 | Vid utsläppandet på marknaden ska viloläget för bildskärmen aktiveras när användaren varit inaktiv i högst 10 minuter. |
| --- | --- |

6.2.3

Vid utsläppandet på marknaden ska viloläget för bildskärmen aktiveras när användaren varit inaktiv i högst 10 minuter.

| 6.2.4 | För datorer med Ethernetfunktion ska en funktion för väckning över lokalt nät, om sådan finns tillgänglig, kunna aktiveras och avaktiveras i viloläge. För datorer med Ethernetfunktion ska en funktion för väckning över lokalt nät kunna aktiveras och avaktiveras i frånläge, om en funktion för väckning över lokalt nät från frånläge stöds. |
| --- | --- |

6.2.4

För datorer med Ethernetfunktion ska en funktion för väckning över lokalt nät, om sådan finns tillgänglig, kunna aktiveras och avaktiveras i viloläge. För datorer med Ethernetfunktion ska en funktion för väckning över lokalt nät kunna aktiveras och avaktiveras i frånläge, om en funktion för väckning över lokalt nät från frånläge stöds.

| 6.2.5 | När ett distinkt viloläge eller annan egenskap med vilolägesfunktion är tillgängligt ska detta aktiveras när användaren varit inaktiv i högst 30 minuter. Denna energistyrningsfunktion ska aktiveras innan produkten släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

6.2.5

När ett distinkt viloläge eller annan egenskap med vilolägesfunktion är tillgängligt ska detta aktiveras när användaren varit inaktiv i högst 30 minuter. Denna energistyrningsfunktion ska aktiveras innan produkten släpps ut på marknaden.

| 6.2.6 | Användare ska enkelt kunna aktivera och avaktivera alla trådlösa nätverksanslutningar och få en tydlig indikation med hjälp av en symbol, ljussignal eller liknande när trådlösa nätverksanslutningar har aktiverats eller avaktiverats. |
| --- | --- |

6.2.6

Användare ska enkelt kunna aktivera och avaktivera alla trådlösa nätverksanslutningar och få en tydlig indikation med hjälp av en symbol, ljussignal eller liknande när trådlösa nätverksanslutningar har aktiverats eller avaktiverats.

7.   INFORMATION SOM TILLVERKARNA SKA TILLHANDAHÅLLA

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

7.1   Från och med den 1 juli 2014

| 7.1.1 | Tillverkare ska i den tekniska dokumentationen och på allmänt tillgängliga kostnadsfria webbsidor ange följande information:






  a) | Produkttyp och produktkategori enligt definitionerna i artikel 2 (endast en kategori). |
| --- | --- | --- |

7.1.1

Tillverkare ska i den tekniska dokumentationen och på allmänt tillgängliga kostnadsfria webbsidor ange följande information:

a)

Produkttyp och produktkategori enligt definitionerna i artikel 2 (endast en kategori).

| b) | Tillverkarens namn, registrerat firmanamn eller registrerat varumärke samt adress där tillverkaren kan kontaktas. |
| --- | --- |

b)

Tillverkarens namn, registrerat firmanamn eller registrerat varumärke samt adress där tillverkaren kan kontaktas.

| c) | Produkters modellnummer. |
| --- | --- |

c)

Produkters modellnummer.

| d) | Tillverkningsår. |
| --- | --- |

d)

Tillverkningsår.

| e) | ETEC (kWh) och de kapacitetsjusteringar som gäller när alla diskreta grafikkort (dGfx) är avaktiverade, och om systemet provats med av- och påkopplingsbart grafikläge där bildskärmen drivs med enhetlig minnesåtkomst (UMA). |
| --- | --- |

e)

ETEC (kWh) och de kapacitetsjusteringar som gäller när alla diskreta grafikkort (dGfx) är avaktiverade, och om systemet provats med av- och påkopplingsbart grafikläge där bildskärmen drivs med enhetlig minnesåtkomst (UMA).

| f) | ETEC (kWh) och de kapacitetsjusteringar som gäller när alla diskreta grafikkort (dGfx) är aktiverade. |
| --- | --- |

f)

ETEC (kWh) och de kapacitetsjusteringar som gäller när alla diskreta grafikkort (dGfx) är aktiverade.

| g) | Energiförbrukning vid tomgång (watt). |
| --- | --- |

g)

Energiförbrukning vid tomgång (watt).

| h) | Energiförbrukning i viloläge (watt). |
| --- | --- |

h)

Energiförbrukning i viloläge (watt).

| i) | Energiförbrukning (watt) i viloläge (om aktiverat) med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad. |
| --- | --- |

i)

Energiförbrukning (watt) i viloläge (om aktiverat) med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad.

| j) | Energiförbrukning i frånläge (watt). |
| --- | --- |

j)

Energiförbrukning i frånläge (watt).

| k) | Energiförbrukning (watt) i frånläge (om aktiverat) med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad. |
| --- | --- |

k)

Energiförbrukning (watt) i frånläge (om aktiverat) med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad.

| l) | Interna nätaggregats effektivitet vid en nominell uteffekt på 10 %, 20 %, 50 % respektive 100 %. |
| --- | --- |

l)

Interna nätaggregats effektivitet vid en nominell uteffekt på 10 %, 20 %, 50 % respektive 100 %.

| m) | Externa nätaggregats effektivitet. |
| --- | --- |

m)

Externa nätaggregats effektivitet.

| n) | Datorns bullernivåer (deklarerade A-viktade ljudeffektnivåer). |
| --- | --- |

n)

Datorns bullernivåer (deklarerade A-viktade ljudeffektnivåer).

| o) | Det minsta antal laddningscykler som batterier kan tåla (gäller bara bärbara datorer). |
| --- | --- |

o)

Det minsta antal laddningscykler som batterier kan tåla (gäller bara bärbara datorer).

| p) | De mätmetoder som använts för att fastställa de uppgifter som anges i leden e–o. |
| --- | --- |

p)

De mätmetoder som använts för att fastställa de uppgifter som anges i leden e–o.

| q) | Vilka steg som krävs för att uppnå en stabil energiförbrukning. |
| --- | --- |

q)

Vilka steg som krävs för att uppnå en stabil energiförbrukning.

| r) | En beskrivning av hur vilo- och/eller frånläge valts ut eller programmerats. |
| --- | --- |

r)

En beskrivning av hur vilo- och/eller frånläge valts ut eller programmerats.

| s) | Den serie händelser som krävs för att nå det läge där utrustningen automatiskt övergår till vilo- och/eller frånläge. |
| --- | --- |

s)

Den serie händelser som krävs för att nå det läge där utrustningen automatiskt övergår till vilo- och/eller frånläge.

| t) | Hur länge tomgångsläget pågår innan datorn automatiskt övergår till viloläge eller ett annat läge där de tillämpliga energiförbrukningskraven för viloläge inte överskrids. |
| --- | --- |

t)

Hur länge tomgångsläget pågår innan datorn automatiskt övergår till viloläge eller ett annat läge där de tillämpliga energiförbrukningskraven för viloläge inte överskrids.

| u) | Hur länge användaren ska vara inaktiv för att datorn automatiskt ska övergå till ett effekttillstånd med lägre energiförbrukning än viloläge. |
| --- | --- |

u)

Hur länge användaren ska vara inaktiv för att datorn automatiskt ska övergå till ett effekttillstånd med lägre energiförbrukning än viloläge.

| v) | Hur länge användaren ska vara inaktiv för att viloläget för bildskärmen ska aktiveras. |
| --- | --- |

v)

Hur länge användaren ska vara inaktiv för att viloläget för bildskärmen ska aktiveras.

| w) | Information till användaren om möjligheterna till energibesparing hos funktionerna för energistyrning. |
| --- | --- |

w)

Information till användaren om möjligheterna till energibesparing hos funktionerna för energistyrning.

| x) | Information till användaren om hur energistyrningsfunktionerna kan aktiveras. |
| --- | --- |

x)

Information till användaren om hur energistyrningsfunktionerna kan aktiveras.

| y) | För produkter som har en integrerad bildskärm som innehåller kvicksilver, totalt kvicksilverinnehåll mätt i X,X mg. |
| --- | --- |

y)

För produkter som har en integrerad bildskärm som innehåller kvicksilver, totalt kvicksilverinnehåll mätt i X,X mg.

| z) | Testparametrar för mätningar:






  — | Provspänning i volt och frekvens i Hz. |
| --- | --- | --- |

z)

Testparametrar för mätningar:

—

Provspänning i volt och frekvens i Hz.

| — | Total harmonisk distorsion i elförsörjningssystemet. |
| --- | --- |

—

Total harmonisk distorsion i elförsörjningssystemet.

| — | Information och dokumentation om vilka instrument, installationer och kretsar som använts för elektrisk provning. |
| --- | --- |

—

Information och dokumentation om vilka instrument, installationer och kretsar som använts för elektrisk provning.

| 7.1.2 | Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera olika konfigurationer kan den produktinformation som krävs enligt punkt 7.1.1 rapporteras en gång per produktkategori (enligt definitionen i artikel 2), för den modell som utgör den mest energiförbrukande konfiguration som är tillgänglig inom den produktkategorin. En förteckning över alla konfigurationer som representeras av den modell för vilken informationen rapporteras ska ingå i den information som tillhandahålls. |
| --- | --- |

7.1.2

Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera olika konfigurationer kan den produktinformation som krävs enligt punkt 7.1.1 rapporteras en gång per produktkategori (enligt definitionen i artikel 2), för den modell som utgör den mest energiförbrukande konfiguration som är tillgänglig inom den produktkategorin. En förteckning över alla konfigurationer som representeras av den modell för vilken informationen rapporteras ska ingå i den information som tillhandahålls.

Bärbara datorer

7.2   Från och med den 1 juli 2014

Om en bärbar dator drivs med ett eller flera batterier som en icke-professionell användare inte kan få tillgång till och byta ut, ska tillverkare utöver den information som anges i punkt 7.1 ange följande information i den tekniska dokumentationen, på allmänt tillgängliga kostnadsfria webbsidor och på den bärbara datorns yttre förpackning: ”Det är inte enkelt för kunden att själv byta ut batteriet/batterierna.”

Informationen på den bärbara datorns yttre förpackning ska vara klart synlig och läsbar och ges på alla officiella språk i det land där produkten saluförs.

Arbetsstationer, rörliga arbetsstationer, stationära tunna klienter, enkla servrar och datorservrar

7.3   Från och med den 1 juli 2014

| 7.3.1 | Tillverkare ska i den tekniska dokumentationen och på allmänt tillgängliga kostnadsfria webbsidor ange följande information:






  a) | Produkttyper enligt definitionerna i artikel 2 (endast en kategori). |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Tillverkare ska i den tekniska dokumentationen och på allmänt tillgängliga kostnadsfria webbsidor ange följande information:

a)

Produkttyper enligt definitionerna i artikel 2 (endast en kategori).

| b) | Tillverkarens namn, registrerat firmanamn eller registrerat varumärke samt adress där tillverkaren kan kontaktas. |
| --- | --- |

b)

Tillverkarens namn, registrerat firmanamn eller registrerat varumärke samt adress där tillverkaren kan kontaktas.

| c) | Produkters modellnummer. |
| --- | --- |

c)

Produkters modellnummer.

| d) | Tillverkningsår. |
| --- | --- |

d)

Tillverkningsår.

| e) | Interna/externa nätaggregats effektivitet. |
| --- | --- |

e)

Interna/externa nätaggregats effektivitet.

| f) | Testparametrar för mätningar:






  — | Provspänning i volt och frekvens i Hz. |
| --- | --- | --- |

f)

Testparametrar för mätningar:

—

Provspänning i volt och frekvens i Hz.

| — | Total harmonisk distorsion i elförsörjningssystemet. |
| --- | --- |

—

Total harmonisk distorsion i elförsörjningssystemet.

| — | Information och dokumentation om vilka instrument, installationer och kretsar som använts för elektrisk provning. |
| --- | --- |

—

Information och dokumentation om vilka instrument, installationer och kretsar som använts för elektrisk provning.

| g) | Högsta effekt (watt). |
| --- | --- |

g)

Högsta effekt (watt).

| h) | Energiförbrukning vid tomgång (watt). |
| --- | --- |

h)

Energiförbrukning vid tomgång (watt).

| i) | Energiförbrukning i viloläge (watt). |
| --- | --- |

i)

Energiförbrukning i viloläge (watt).

| j) | Energiförbrukning i frånläge (watt). |
| --- | --- |

j)

Energiförbrukning i frånläge (watt).

| k) | Datorns bullernivåer (deklarerade A-viktade ljudeffektnivåer). |
| --- | --- |

k)

Datorns bullernivåer (deklarerade A-viktade ljudeffektnivåer).

| l) | De mätmetoder som använts för att fastställa de uppgifter som anges i leden e–k. |
| --- | --- |

l)

De mätmetoder som använts för att fastställa de uppgifter som anges i leden e–k.

| 7.3.2 | Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera olika konfigurationer kan den produktinformation som krävs enligt punkt 7.3.1 rapporteras en gång per produktkategori (enligt definitionen i artikel 2), för den modell som utgör den mest energiförbrukande konfiguration som är tillgänglig inom den produktkategorin. En förteckning över alla konfigurationer som representeras av den modell för vilken informationen rapporteras ska ingå i den information som tillhandahålls. |
| --- | --- |

7.3.2

Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera olika konfigurationer kan den produktinformation som krävs enligt punkt 7.3.1 rapporteras en gång per produktkategori (enligt definitionen i artikel 2), för den modell som utgör den mest energiförbrukande konfiguration som är tillgänglig inom den produktkategorin. En förteckning över alla konfigurationer som representeras av den modell för vilken informationen rapporteras ska ingå i den information som tillhandahålls.

---

BILAGA III

Mätningar och kontrollförfarande vid marknadsövervakning

1.   MÄTNINGAR

För efterlevnad och kontroll av att de tillämpliga kraven i denna förordning efterlevs ska mätningar och beräkningar göras med hjälp av harmoniserade standarder, vars referensnummer har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller med hjälp av andra tillförlitliga, exakta och reproducerbara metoder som beaktar allmänt erkänd aktuell teknisk nivå och vars resultat bedöms ha liten osäkerhet.

Datorer som släpps ut på marknaden utan ett operativsystem som stöder ett avancerat konfigurerings- och effektgränssnitt (Advanced Configuration and Power Interface – ACPI) eller liknande ska provas med ett operativsystem som stöder ACPI (eller liknande).

2.   KONTROLLFÖRFARANDE

När medlemsstaternas myndigheter utför marknadskontroller enligt artikel 3.2 i direktiv 2009/125/EG ska de använda följande förfarande för att kontrollera efterlevnaden av de krav på ekodesign som anges i bilaga II till denna förordning:

ETEC, viloläge, frånläge och lägsta energiläge:

| 2.1 | När energiförbrukningskraven överstiger 1,00 watt, eller när energibehoven uttryckta som TEC innebär ett energiförbrukningskrav som överstiger 1,00 watt i åtminstone ett effekttillstånd, ska medlemsstaternas myndigheter prova en enda enhet enligt följande:
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 2.3. i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 7 %.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 2.2 i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 7 %. Gränsvärdet kan höjas ytterligare i enlighet med punkt 2.4 i bilaga II om modellkonfigurationen släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i viloläge. Modellkonfigurationen bör provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna. En modellkonfiguration som släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad.
  Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska ytterligare tre enheter av samma modellkonfiguration provas.
  Efter det att de ytterligare tre enheterna av samma modell och konfiguration har provats ska modellkonfigurationen anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 och 2.3 i bilaga II om genomsnittet av provresultaten för de ytterligare tre enheterna visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 7 %.
  Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses efterleva de tillämpliga kraven enligt punkterna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 och 2.3 i bilaga II. |
| --- | --- |

2.1

När energiförbrukningskraven överstiger 1,00 watt, eller när energibehoven uttryckta som TEC innebär ett energiförbrukningskrav som överstiger 1,00 watt i åtminstone ett effekttillstånd, ska medlemsstaternas myndigheter prova en enda enhet enligt följande:

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 2.3. i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 7 %.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 2.2 i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 7 %. Gränsvärdet kan höjas ytterligare i enlighet med punkt 2.4 i bilaga II om modellkonfigurationen släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i viloläge. Modellkonfigurationen bör provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna. En modellkonfiguration som släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad.

Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska ytterligare tre enheter av samma modellkonfiguration provas.

Efter det att de ytterligare tre enheterna av samma modell och konfiguration har provats ska modellkonfigurationen anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 och 2.3 i bilaga II om genomsnittet av provresultaten för de ytterligare tre enheterna visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 7 %.

Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses efterleva de tillämpliga kraven enligt punkterna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 och 2.3 i bilaga II.

| 2.2 | När det gäller energiförbrukningskrav på högst 1,00 watt ska medlemsstaternas myndigheter prova en enda enhet enligt följande:
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 3.1 i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 0,10 watt. Gränsvärdet kan höjas ytterligare enligt punkt 3.3 i bilaga II om modellkonfigurationen släpps ut på marknaden med funktionen ”informations- eller statusvisning”.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 4.1 i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 0,10 watt. Gränsvärdet kan höjas ytterligare i enlighet med punkt 4.3 i bilaga II om modellkonfigurationen släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i frånläge. Modellkonfigurationen bör provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna. En modellkonfiguration som släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad.
  Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska ytterligare tre enheter av samma modellkonfiguration provas.
  Efter det att de ytterligare tre enheterna av samma modell och konfiguration har provats ska modellkonfigurationen anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 3.1 och 4.1 i bilaga II om genomsnittet av provresultaten för de ytterligare tre enheterna visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 0,10 watt.
  Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses efterleva de tillämpliga kraven enligt punkterna 3.1 och 4.1 i bilaga II. |
| --- | --- |

2.2

När det gäller energiförbrukningskrav på högst 1,00 watt ska medlemsstaternas myndigheter prova en enda enhet enligt följande:

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 3.1 i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 0,10 watt. Gränsvärdet kan höjas ytterligare enligt punkt 3.3 i bilaga II om modellkonfigurationen släpps ut på marknaden med funktionen ”informations- eller statusvisning”.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 4.1 i bilaga II om provresultaten visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 0,10 watt. Gränsvärdet kan höjas ytterligare i enlighet med punkt 4.3 i bilaga II om modellkonfigurationen släpps ut på marknaden med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad i frånläge. Modellkonfigurationen bör provas med funktionen väckning över lokalt nät både aktiverad och avaktiverad, och produkten måste uppfylla kraven i båda situationerna. En modellkonfiguration som släpps ut på marknaden utan Ethernetfunktion ska provas utan att funktionen väckning över lokalt nät är aktiverad.

Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska ytterligare tre enheter av samma modellkonfiguration provas.

Efter det att de ytterligare tre enheterna av samma modell och konfiguration har provats ska modellkonfigurationen anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 3.1 och 4.1 i bilaga II om genomsnittet av provresultaten för de ytterligare tre enheterna visar att de tillämpliga gränsvärdena inte överskrids med mer än 0,10 watt.

Om provresultat enligt ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses efterleva de tillämpliga kraven enligt punkterna 3.1 och 4.1 i bilaga II.

Interna nätaggregats effektivitet

| 2.3 | Myndigheterna i medlemsstaterna ska prova en enda enhet.
  Modellen ska anses efterleva kraven i punkt 5 i bilaga II, om






  a) | det aritmetiska medelvärdet av effektivitetsnivåerna vid de olika belastningstillstånd som anges i bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för genomsnittlig verkningsgrad med mer än 2 %, och |
| --- | --- | --- |

2.3

Myndigheterna i medlemsstaterna ska prova en enda enhet.

Modellen ska anses efterleva kraven i punkt 5 i bilaga II, om

a)

det aritmetiska medelvärdet av effektivitetsnivåerna vid de olika belastningstillstånd som anges i bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för genomsnittlig verkningsgrad med mer än 2 %, och

| b) | det aritmetiska medelvärdet av effektfaktorer enligt bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för effektfaktorer med mer än 10 %. |
| --- | --- |

b)

det aritmetiska medelvärdet av effektfaktorer enligt bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för effektfaktorer med mer än 10 %.

Om resultat enligt ovan inte uppnås ska ytterligare tre enheter av samma modell provas.

Efter det att ytterligare tre enheter av samma modell har provats ska modellen anses efterleva kraven i punkt 5 i bilaga II, om

| a) | medelvärdet av de aritmetiska medelvärdena av effektivitetsnivåerna vid de olika belastningstillstånd som anges i bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för genomsnittlig verkningsgrad med mer än 2 %, och |
| --- | --- |

a)

medelvärdet av de aritmetiska medelvärdena av effektivitetsnivåerna vid de olika belastningstillstånd som anges i bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för genomsnittlig verkningsgrad med mer än 2 %, och

| b) | det aritmetiska medelvärdet av effektfaktorer enligt bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för effektfaktorer med mer än 10 %. |
| --- | --- |

b)

det aritmetiska medelvärdet av effektfaktorer enligt bilaga II inte underskrider det tillämpliga gränsvärdet för effektfaktorer med mer än 10 %.

Om resultat enligt ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 5 i bilaga II.

Energistyrning

| 2.4 | När det gäller kraven i punkt 6.1 i bilaga II ska medlemsstaternas myndigheter använda det tillämpliga förfarandet för att mäta energiförbrukningen efter det att energistyrningsfunktionen eller en liknande funktion har överfört utrustningen till det tillämpliga effekttillståndet. |
| --- | --- |

2.4

När det gäller kraven i punkt 6.1 i bilaga II ska medlemsstaternas myndigheter använda det tillämpliga förfarandet för att mäta energiförbrukningen efter det att energistyrningsfunktionen eller en liknande funktion har överfört utrustningen till det tillämpliga effekttillståndet.

| 2.5 | När det gäller efterlevnaden av kraven i punkterna 6.2.1–6.2.6 i bilaga II ska medlemsstaternas myndigheter prova en enda enhet enligt följande:
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.1 om hastigheten i alla aktiva 1 Gbps-Ethernetkablar minskar när en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator övergår till ett viloläge eller ett frånläge med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.2 om en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator blir fullt användbar, inklusive rendering av alla anslutna bildskärmar, inom 5 sekunder efter det att en väckningshändelse initierats under ett viloläge.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.3 om en bildskärm som är ansluten till en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator övergår till viloläge när användaren varit inaktiv i högst 10 minuter.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.4 om en funktion för väckning över lokalt nät för ett viloläge och ett frånläge kan aktiveras och avaktiveras.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.5 om en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator övergår till viloläge när användaren varit inaktiv i högst 30 minuter.
  Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.6 om användare enkelt kan aktivera och avaktivera alla trådlösa nätverksanslutningar och får en tydlig indikation med hjälp av en symbol, ljussignal eller liknande när en trådlös nätverksanslutning har aktiverats eller avaktiverats.
  Om provresultat enligt ovan inte uppnås bör ytterligare tre enheter av samma modellkonfiguration provas.
  Efter det att ytterligare tre enheter av samma modell och konfiguration har provats ska modellkonfigurationen anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 6.2.1–6.2.6 i bilaga II om samtliga tre av de ytterligare enheterna uppfyller kraven.
  Om de resultat som anges ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses uppfylla de tillämpliga krav som anges i punkterna 6.2.1–6.2.6 i bilaga II.
  De kontrolltoleranser som anges i denna bilaga avser endast den kontroll av de uppmätta parametrarna som görs av medlemsstaternas myndigheter, och tillverkarna får inte utnyttja dem som en tillåten tolerans på värdena i den tekniska dokumentationen för att kunna uppfylla kraven. De deklarerade värdena ska inte vara mer gynnsamma för tillverkaren än de värden som rapporteras i den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

2.5

När det gäller efterlevnaden av kraven i punkterna 6.2.1–6.2.6 i bilaga II ska medlemsstaternas myndigheter prova en enda enhet enligt följande:

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.1 om hastigheten i alla aktiva 1 Gbps-Ethernetkablar minskar när en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator övergår till ett viloläge eller ett frånläge med funktionen väckning över lokalt nät aktiverad.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.2 om en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator blir fullt användbar, inklusive rendering av alla anslutna bildskärmar, inom 5 sekunder efter det att en väckningshändelse initierats under ett viloläge.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.3 om en bildskärm som är ansluten till en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator övergår till viloläge när användaren varit inaktiv i högst 10 minuter.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.4 om en funktion för väckning över lokalt nät för ett viloläge och ett frånläge kan aktiveras och avaktiveras.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.5 om en stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm eller bärbar dator övergår till viloläge när användaren varit inaktiv i högst 30 minuter.

Modellkonfigurationen ska anses efterleva de tillämpliga kraven i punkt 6.2.6 om användare enkelt kan aktivera och avaktivera alla trådlösa nätverksanslutningar och får en tydlig indikation med hjälp av en symbol, ljussignal eller liknande när en trådlös nätverksanslutning har aktiverats eller avaktiverats.

Om provresultat enligt ovan inte uppnås bör ytterligare tre enheter av samma modellkonfiguration provas.

Efter det att ytterligare tre enheter av samma modell och konfiguration har provats ska modellkonfigurationen anses efterleva de tillämpliga kraven i punkterna 6.2.1–6.2.6 i bilaga II om samtliga tre av de ytterligare enheterna uppfyller kraven.

Om de resultat som anges ovan inte uppnås ska modellkonfigurationen och alla modeller som omfattas av samma produktinformation (enligt punkterna 7.1.2 och 7.3.2 i bilaga II) inte anses uppfylla de tillämpliga krav som anges i punkterna 6.2.1–6.2.6 i bilaga II.

De kontrolltoleranser som anges i denna bilaga avser endast den kontroll av de uppmätta parametrarna som görs av medlemsstaternas myndigheter, och tillverkarna får inte utnyttja dem som en tillåten tolerans på värdena i den tekniska dokumentationen för att kunna uppfylla kraven. De deklarerade värdena ska inte vara mer gynnsamma för tillverkaren än de värden som rapporteras i den tekniska dokumentationen.

---

BILAGA IV

Vägledande riktmärken

För tillämpningen av del 3.2 i bilaga I till direktiv 2009/125/EG identifieras följande riktmärken:

De avser bästa tillgängliga teknik när denna förordning utarbetas.

Aktuell bästa prestanda för datorer på marknaden är följande:

| — | ETEC varierar mellan olika datorkategorier – se tabellen nedan. |
| --- | --- |

—

ETEC varierar mellan olika datorkategorier – se tabellen nedan.

| — | Viloläge: 0,4 watt. |
| --- | --- |

—

Viloläge: 0,4 watt.

| — | Frånläge: 0,0 watt. |
| --- | --- |

—

Frånläge: 0,0 watt.

Tabell

Aktuell bästa prestanda i fråga om ETEC

| | ETEC (kWh/år) (1) |
| --- | --- |
| Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm | Kategori A | 33,4 |
| Kategori B | 28,7 |
| Kategori C | 75,8 |
| Kategori D | 63,5 |
| Bärbara datorer | Kategori A | 10,9 |
| Kategori B | 18,1 |
| Kategori C | 26,3 |

ETEC (kWh/år) (1)

Stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm

Kategori A

33,4

Kategori B

28,7

Kategori C

75,8

Kategori D

63,5

Bärbara datorer

Kategori A

10,9

Kategori B

18,1

Kategori C

26,3

---

(1)  Aktuella uppgifter per den 20 mars 2012.

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 618/2013

av den 26 juni 2013

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 15.5, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som finns i förteckningen (nedan kallad förteckningen) i bilaga I till den förordningen, vid ställena för införsel till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som finns i förteckningen (nedan kallad förteckningen) i bilaga I till den förordningen, vid ställena för införsel till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004.

| (2) | Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över minst varje kvartal med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över minst varje kvartal med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln.

| (3) | Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som anmäls genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar att förteckningen bör ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som anmäls genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar att förteckningen bör ändras.

| (4) | Särskilt för sändningar av torkade bönor från Nigeria visar de relevanta informationskällorna att nya risker uppkommit vilket motiverar att en strängare offentlig kontroll införs. En post avseende dessa sändningar bör därför läggas till i förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

Särskilt för sändningar av torkade bönor från Nigeria visar de relevanta informationskällorna att nya risker uppkommit vilket motiverar att en strängare offentlig kontroll införs. En post avseende dessa sändningar bör därför läggas till i förteckningen.

| (5) | Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där samma informationskällor visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad. I förteckningen bör posten för Brassica oleracea från Kina därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där samma informationskällor visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad. I förteckningen bör posten för Brassica oleracea från Kina därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen sänks för de varor där de tillgängliga informationskällorna visar att det skett en förbättring totalt sett i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och där den befintliga nivån av offentlig kontroll inte längre är motiverad. I förteckningen bör posten för kålgrönsaker från Thailand därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen sänks för de varor där de tillgängliga informationskällorna visar att det skett en förbättring totalt sett i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och där den befintliga nivån av offentlig kontroll inte längre är motiverad. I förteckningen bör posten för kålgrönsaker från Thailand därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Förteckningen bör dessutom ändras genom att posterna stryks för de varor där de tillgängliga informationskällorna visar att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. I förteckningen bör posterna för jordnötter från Sydafrika och granatäpplen från Egypten därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förteckningen bör dessutom ändras genom att posterna stryks för de varor där de tillgängliga informationskällorna visar att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. I förteckningen bör posterna för jordnötter från Sydafrika och granatäpplen från Egypten därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | För tydlighetens skull är det nödvändigt att ändra förteckningen över bekämpningsmedelsrester i fotnoten till bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 för att se till att de överensstämmer med den definition som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(8)

För tydlighetens skull är det nödvändigt att ändra förteckningen över bekämpningsmedelsrester i fotnoten till bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 för att se till att de överensstämmer med den definition som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (9) | För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

| (10) | Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 194, 25.7.2009, s. 11.

2

(3)  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

3

---

BILAGA

”BILAGA I

Foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentliga kontroller vid utsedda införselställen

| Foder och livsmedel
  (avsedd användning) | KN-nr (1) | Taric-undernummer | Ursprungsland | Fara | Fysiska kontroller och identitetskontroller
  (frekvens i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torkade vindruvor | 0806 20 | | Afghanistan (AF) | Ochratoxin A | 50 |
| (Livsmedel) | | | | | |
| Hasselnötter
  (med skal eller skalade) | 0802 21 00;
  0802 22 00 | | Azerbajdzjan (AZ) | Aflatoxiner | 10 |
| (Foder och livsmedel) | | | | | |
| Vattenmelon | 0807 11 00 | | Brasilien (BR) | Salmonella | 10 |
| (Livsmedel) | | | | | |
| — | Jordnötter, med skal |

Foder och livsmedel

(avsedd användning)

KN-nr (1)

Taric-undernummer

Ursprungsland

Fara

Fysiska kontroller och identitetskontroller

(frekvens i procent)

Torkade vindruvor

0806 20

Afghanistan (AF)

Ochratoxin A

50

(Livsmedel)

Hasselnötter

(med skal eller skalade)

0802 21 00;

0802 22 00

Azerbajdzjan (AZ)

Aflatoxiner

10

(Foder och livsmedel)

Vattenmelon

0807 11 00

Brasilien (BR)

Salmonella

10

(Livsmedel)

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasilien (BR)

Aflatoxiner

10

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Jordgubbar (frysta)

0811 10

Kina (CN)

Norovirus och hepatit A

5

(Livsmedel)

Brassica oleracea

(andra ätbara kålarter, daggkål [kinesisk broccoli]) (2)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (3)

20

(Livsmedel – färska eller kylda)

Torkade nudlar

ex 1902 11 00;

ex 1902 19 10;

ex 1902 19 90;

ex 1902 20 10;

ex 1902 20 30;

ex 1902 20 91;

ex 1902 20 99;

ex 1902 30 10;

ex 1902 30 10

10

10

10

10

10

10

10

10

91

Kina (CN)

Aluminium

10

(Livsmedel)

Pomelo

ex 0805 40 00

31; 39

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (4)

20

(Livsmedel – färska)

Te, även aromatiserat

0902

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (5)

10

(Livsmedel)

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (6)

10

| — | Bittergurka
  (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Bittergurka

(Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (6)

20

| — | Spanskpeppar (även sötpaprika)
  (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (även sötpaprika)

(Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Apelsiner (färska eller torkade) |
| --- | --- |

—

Apelsiner (färska eller torkade)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (7)

10

| — | Jordgubbar |
| --- | --- |

—

Jordgubbar

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel – färska frukter)

Spanskpeppar (även sötpaprika)

(Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (8)

10

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Capsicum annuum, hela |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, hela

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indien (IN)

Aflatoxiner

10

| — | Capsicum annuum,
  krossade eller malda |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum,

krossade eller malda

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Torkade frukter av släktet Capsicum, hela, med undantag av sötpaprika
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Torkade frukter av släktet Capsicum, hela, med undantag av sötpaprika

(Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Curry (chiliprodukter) |
| --- | --- |

—

Curry (chiliprodukter)

| — | 0910 91 05 |
| --- | --- |

—

| — | Muskotnöt
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotnöt

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

| — | Muskotblomma
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotblomma

(Myristica fragrans)

| — | 0908 21 00;
  0908 22 00 |
| --- | --- |

—

0908 21 00;

0908 22 00

| — | Ingefära
  (Zingiber officinale) |
| --- | --- |

—

Ingefära

(Zingiber officinale)

| — | 0910 11 00;
  0910 12 00 |
| --- | --- |

—

0910 11 00;

0910 12 00

| — | Gurkmeja

  Curcuma longa |
| --- | --- |

—

Gurkmeja

Curcuma longa

| — | 0910 30 00 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel – torkade kryddor)

| — | Muskotnöt
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotnöt

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonesien (ID)

Aflatoxiner

20

| — | Muskotblomma
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotblomma

(Myristica fragrans)

| — | 0908 21 00;
  0908 22 00 |
| --- | --- |

—

0908 21 00;

0908 22 00

(Livsmedel – torkade kryddor)

| — | Ärter med skida
  (ospritade) |
| --- | --- |

—

Ärter med skida

(ospritade)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenya (KE)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (9)

10

| — | Bönor med skida
  (ospritade) |
| --- | --- |

—

Bönor med skida

(ospritade)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Livsmedel – färska eller kylda)

Mynta

ex 1211 90 86

30

Marocko (MA)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (10)

10

(Livsmedel – färska örter)

Torkade bönor

0713 39 00

Nigeria (NG)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (11)

50

(Livsmedel)

Vattenmelonfrön (Egusi, Citrullus lanatus) och produkter därav

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoxiner

50

(Livsmedel)

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika)

(Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (12)

10

(Livsmedel – färska)

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thailand (TH)

Salmonella (13)

10

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mynta |
| --- | --- |

—

Mynta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(Livsmedel – färska örter)

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (14)

10

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Livsmedel – färska örter)

Kålgrönsaker

0704;

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (14)

10

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

ex 0710 80 95

76

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (14)

20

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | Sötpaprika
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika

(Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (15)

10

| — | Tomater |
| --- | --- |

—

Tomater

| — | 0702 00 00;
  0710 80 70 |
| --- | --- |

—

0702 00 00;

0710 80 70

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Torkade vindruvor

0806 20

Uzbekistan (UZ)

Ochratoxin A

50

(Livsmedel)

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (16)

20

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mynta |
| --- | --- |

—

Mynta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Persilja |
| --- | --- |

—

Persilja

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Livsmedel – färska örter)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (16)

20

| — | Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika)
  (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika)

(Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Livsmedel – färska)

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer i varunomenklaturen anges KN-numret med ”ex”.

1

(2)  Arter av Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef. var. italica Plenck, cultivar alboglabra. Även kallad ”Kai Lan”, ”Gai Lan”, ”Gailan”, ”Kailan” och ”kinesisk bare Jielan”.

2

Brassica oleracea

botrytis

italica

alboglabra

(3)  Särskilt resthalter av klorfenapyr, fipronil (summan av fipronil och sulfonmetabolit (MB46136), uttryckt som fipronil), karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), acetamiprid, dimetomorf och propikonazol.

3

(4)  Särskilt resthalter av triazofos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol), parationmetyl (summan av parationmetyl och paraoxonmetyl, uttryckt som parationmetyl), fentoat och metidation.

4

(5)  Särskilt resthalter av buprofezin, imidakloprid, fenvalerat och esfenvalerat (summan av RS- och SR-isomerer), profenofos, trifluralin, triazofos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol) och cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]).

5

(6)  Särskilt resthalter av amitraz (amitraz inklusive metaboliter innehållande 2,4-dimetylanilin, uttryckt som amitraz), acefat, aldikarb (summan av aldikarb, dess sulfoxid och dess sulfon, uttryckt som aldikarb), karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), klorfenapyr, klorpyrifos, ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), diafentiuron, diazinon, diklorvos, dikofol (summan av p, p’- och o, p’-isomerer), dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan), fenamidon, imidakloprid, malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), metamidofos, metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), monokrotofos, oxamyl, profenofos, propikonazol, tiabendazol och tiakloprid.

6

(7)  Särskilt resthalter av karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), cyflutrin (cyflutrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), cyprodinil, diazinon, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), etion, fenitrotion, fenpropatrin, fludioxonil, hexaflumuron, lambda-cyhalotrin, metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), oxamyl, fentoat och tiofanatmetyl.

7

(8)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), klorpyrifos, cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), cyprokonazol, dikofol (summan av p, p’- och o, p’-isomerer), difenokonazol, dinotefuran, etion, flusilazol, folpet, prokloraz (summan av prokloraz och dess metaboliter innehållande 2,4,6-triklorofenol, uttryckt som prokloraz), profenofos, propikonazol, tiofanatmetyl och triforin.

8

(9)  Särskilt resthalter av dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), klorpyrifos, acefat, metamidofos, metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), diafentiuron samt indoxakarb (summan av S- och R-isomerer).

9

(10)  Särskilt resthalter av klorpyrifos, cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan), hexakonazol, parationmetyl (summan av parationmetyl och paraoxonmetyl, uttryckt som parationmetyl), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), flutriafol, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), flubendiamid, myklobutanil samt malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation).

10

(11)  Särskilt resthalter av diklorvos.

11

(12)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), triazofos, malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), profenofos, protiofos, etion, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), triforin, procymidon samt formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid).

12

(13)  Referensmetod EN/ISO 6579 eller en metod som validerats mot den, enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

13

(14)  Särskilt resthalter av acefat, karbaryl, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), etion, malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), metalaxyl och metalaxyl-M (metalaxyl inklusive andra blandningar av isomerer inklusive metalaxyl-M [summan av isomerer]), metamidofos, metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), monokrotofos, profenofos, protiofos, kinalfos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol), triazofos, dikrotofos, EPN och triforin.

14

(15)  Särskilt resthalter av metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), oxamyl, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), klofentezin, diafentiuron, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid), malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), procymidon, tetradifon och tiofanatmetyl.

15

(16)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), klorpyrifos, profenofos, permetrin (summan av isomerer), hexakonazol, difenokonazol, propikonazol, fipronil (summan av fipronil och sulfonmetabolit (MB46136), uttryckt som fipronil), propargit, flusilazol, fentoat, cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), kinalfos, pencykuron, metidation, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat) och fenbukonazol.”

16

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/43

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 619/2013

av den 26 juni 2013

om förbud mot fiskverksamhet för ringnotsfartyg som för flagg från Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien eller som är registrerade i Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien, och som fiskar efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om 45°V, och i Medelhavet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs den mängd blåfenad tonfisk som får fångas av EU-fartyg och fällor under 2013 i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs den mängd blåfenad tonfisk som får fångas av EU-fartyg och fällor under 2013 i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet.

| (2) | Enligt rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, ändring av förordning (EG) nr 43/2009 och upphävande av förordning (EG) nr 1559/2007 (3) ska medlemsstaterna meddela kommissionen de individuella kvoter som tilldelats deras fartyg på över 24 meter. För fångstfartyg mindre än 24 meter och för fällor måste medlemsstaterna meddela kommissionen uppgifter om de kvoter som tilldelas producentorganisationer eller grupper av fartyg som bedriver fiske med liknande redskap. |
| --- | --- |

(2)

Enligt rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, ändring av förordning (EG) nr 43/2009 och upphävande av förordning (EG) nr 1559/2007 (3) ska medlemsstaterna meddela kommissionen de individuella kvoter som tilldelats deras fartyg på över 24 meter. För fångstfartyg mindre än 24 meter och för fällor måste medlemsstaterna meddela kommissionen uppgifter om de kvoter som tilldelas producentorganisationer eller grupper av fartyg som bedriver fiske med liknande redskap.

| (3) | Den gemensamma fiskeripolitiken syftar till att garantera en långsiktigt bärkraftig fiskerinäring genom ett hållbart utnyttjande av de levande marina resurserna grundat på försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

(3)

Den gemensamma fiskeripolitiken syftar till att garantera en långsiktigt bärkraftig fiskerinäring genom ett hållbart utnyttjande av de levande marina resurserna grundat på försiktighetsprincipen.

| (4) | Om kommissionen på grundval av medlemsstaternas uppgifter och kommissionens egna uppgifter finner att de fiskemöjligheter som tilldelats Europeiska unionen, en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater kan anses vara uttömda för ett eller flera redskap eller en eller flera flottor, ska den i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 meddela de berörda medlemsstaterna detta och förbjuda fiskeverksamhet för det område, det redskap, det bestånd, den grupp av bestånd eller den flotta som berörs av denna fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Om kommissionen på grundval av medlemsstaternas uppgifter och kommissionens egna uppgifter finner att de fiskemöjligheter som tilldelats Europeiska unionen, en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater kan anses vara uttömda för ett eller flera redskap eller en eller flera flottor, ska den i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 meddela de berörda medlemsstaterna detta och förbjuda fiskeverksamhet för det område, det redskap, det bestånd, den grupp av bestånd eller den flotta som berörs av denna fiskeverksamhet.

| (5) | De uppgifter som kommissionen förfogar över visar att de fiskemöjligheter för blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° V och i Medelhavet, som tilldelats snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien är uttömda. |
| --- | --- |

(5)

De uppgifter som kommissionen förfogar över visar att de fiskemöjligheter för blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° V och i Medelhavet, som tilldelats snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien är uttömda.

| (6) | Den 3, 5, 8 och 17 juni informerade Frankrike kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de 17 vad- eller notfartyg som är verksamma inom 2013 års fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 3 juni för tio fartyg, med verkan från och med den 5 juni för fyra fartyg, med verkan från och med den 8 juni för två fartyg, och från och med den 17 juni för det återstående fartyget, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 17 juni 2013, kl. 17.22. |
| --- | --- |

(6)

Den 3, 5, 8 och 17 juni informerade Frankrike kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de 17 vad- eller notfartyg som är verksamma inom 2013 års fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 3 juni för tio fartyg, med verkan från och med den 5 juni för fyra fartyg, med verkan från och med den 8 juni för två fartyg, och från och med den 17 juni för det återstående fartyget, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 17 juni 2013, kl. 17.22.

| (7) | Den 3 juni underrättade Grekland kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de grekiska snörpvadsfartyg som under 2013 bedrivit fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 3 juni 2013 kl. 8.00. |
| --- | --- |

(7)

Den 3 juni underrättade Grekland kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de grekiska snörpvadsfartyg som under 2013 bedrivit fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 3 juni 2013 kl. 8.00.

| (8) | Den 13 juni underrättade Italien kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de 12 vad- eller notfartyg som är verksamma inom 2013 års fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 5 juni för fyra fartyg, med verkan från och med den 6 juni för fyra fartyg, från och med den 9 juni för tre fartyg, och från och med den 13 juni för det återstående fartyget, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 13 juni 2013 kl. 15.27. |
| --- | --- |

(8)

Den 13 juni underrättade Italien kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de 12 vad- eller notfartyg som är verksamma inom 2013 års fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 5 juni för fyra fartyg, med verkan från och med den 6 juni för fyra fartyg, från och med den 9 juni för tre fartyg, och från och med den 13 juni för det återstående fartyget, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 13 juni 2013 kl. 15.27.

| (9) | Den 8 juni underrättade Malta kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de maltesiska snörpvadsfartyg som under 2013 bedrivit fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 8 juni 2013 kl. 21.56. |
| --- | --- |

(9)

Den 8 juni underrättade Malta kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de maltesiska snörpvadsfartyg som under 2013 bedrivit fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 8 juni 2013 kl. 21.56.

| (10) | Den 3 och 17 juni underrättade Spanien kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de sex vad- eller notfartyg som är verksamma inom 2013 års fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 3 juni för fem fartyg och med verkan från och med den 17 juni för de återstående fartygen, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 17 juni 2013 kl. 00.00. |
| --- | --- |

(10)

Den 3 och 17 juni underrättade Spanien kommissionen om sitt beslut att stoppa fisket för de sex vad- eller notfartyg som är verksamma inom 2013 års fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 3 juni för fem fartyg och med verkan från och med den 17 juni för de återstående fartygen, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 17 juni 2013 kl. 00.00.

| (11) | Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien vidtagit och som nämns ovan måste kommissionen bekräfta förbjudet mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° W och i Medelhavet, med ringnotsfartyg som för flagg från eller är registrerade i de berörda EU-medlemsstaterna från och med den 17 juni 2013 kl. 17.22 när det gäller Frankrike, från och med den 3 juni 2013 kl. 8.00 för Grekland, med verkan från och med den 13 juni 2013 kl. 15.27 för Italien, med verkan från och med den 8 juni 2013 kl. 21.56 för Malta och från och med den 17 juni 2013 kl. 00.00 för Spanien. |
| --- | --- |

(11)

Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som Frankrike, Grekland, Italien, Malta och Spanien vidtagit och som nämns ovan måste kommissionen bekräfta förbjudet mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° W och i Medelhavet, med ringnotsfartyg som för flagg från eller är registrerade i de berörda EU-medlemsstaterna från och med den 17 juni 2013 kl. 17.22 när det gäller Frankrike, från och med den 3 juni 2013 kl. 8.00 för Grekland, med verkan från och med den 13 juni 2013 kl. 15.27 för Italien, med verkan från och med den 8 juni 2013 kl. 21.56 för Malta och från och med den 17 juni 2013 kl. 00.00 för Spanien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V och i Medelhavet, med snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Frankrike ska vara förbjudet från och med den 17 juni 2013 kl. 17.22.

Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.

Artikel 2

Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V och i Medelhavet, med snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Grekland är förbjudet från och med den 3 juni 2013 kl. 8.00.

Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.

Artikel 3

Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V och i Medelhavet, med snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Italien ska vara förbjudet från och med den 13 juni 2013 kl.15.27.

Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.

Artikel 4

Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V och i Medelhavet, med snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Grekland är förbjudet från och med den 8 juni 2013 kl. 8.00.

Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.

Artikel 5

Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V och i Medelhavet, med snörpvadsfartyg som för flagg från eller är registrerade i Spanien ska vara förbjudet från och med den 17 juni 2013 kl.00.00.

Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Maria DAMANAKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23, 25.1.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 96, 15.4.2009, s. 1.

3

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 620/2013

av den 26 juni 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 49,2 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 74,0 |
| 0707 00 05 | MK | 29,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 72,8 |
| 0709 93 10 | MA | 102,6 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 115,0 |
| 0805 50 10 | AR | 86,5 |
| BR | 96,4 |
| TR | 78,7 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 90,4 |
| 0808 10 80 | AR | 167,5 |
| BR | 116,6 |
| CL | 130,8 |
| CN | 105,7 |
| NZ | 144,4 |
| US | 156,1 |
| ZA | 128,3 |
| ZZ | 135,6 |
| 0809 10 00 | IL | 342,4 |
| TR | 218,5 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 29 00 | TR | 335,5 |
| ZZ | 335,5 |
| 0809 30 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 40 05 | CL | 216,9 |
| IL | 308,9 |
| ZA | 377,9 |
| ZZ | 301,2 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

49,2

TR

98,7

ZZ

74,0

0707 00 05

MK

29,3

TR

116,3

ZZ

72,8

0709 93 10

MA

102,6

TR

127,4

ZZ

115,0

0805 50 10

AR

86,5

BR

96,4

TR

78,7

ZA

99,9

ZZ

90,4

0808 10 80

AR

167,5

BR

116,6

CL

130,8

CN

105,7

NZ

144,4

US

156,1

ZA

128,3

ZZ

135,6

0809 10 00

IL

342,4

TR

218,5

ZZ

280,5

0809 29 00

TR

335,5

ZZ

335,5

0809 30

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 40 05

CL

216,9

IL

308,9

ZA

377,9

ZZ

301,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/47

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 21 juni 2013

om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

(2013/323/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (1), särskilt artikel 3.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Efter en begäran från Portugal beviljade rådet den 17 maj 2011 landet ekonomiskt bistånd (rådets genomförandebeslut 2011/344/EU (2)) till stöd för ett kraftfullt ekonomiskt och finansiellt reformprogram (nedan kallat programmet) med syfte att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till hållbar tillväxt och värna om Portugals, euroområdets och unionens finansiella stabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Efter en begäran från Portugal beviljade rådet den 17 maj 2011 landet ekonomiskt bistånd (rådets genomförandebeslut 2011/344/EU (2)) till stöd för ett kraftfullt ekonomiskt och finansiellt reformprogram (nedan kallat programmet) med syfte att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till hållbar tillväxt och värna om Portugals, euroområdets och unionens finansiella stabilitet.

| (2) | I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med Internationella valutafonden (IMF) och i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), gjort en sjunde översyn av de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna i programmet mellan den 25 februari och den 14 mars. Därefter genomfördes, mellan den 14–17 april 2013 och mellan den 8-11 maj 2013, ytterligare en bedömning av några skattemässiga åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med Internationella valutafonden (IMF) och i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), gjort en sjunde översyn av de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna i programmet mellan den 25 februari och den 14 mars. Därefter genomfördes, mellan den 14–17 april 2013 och mellan den 8-11 maj 2013, ytterligare en bedömning av några skattemässiga åtgärder.

| (3) | En förlängning av den längsta genomsnittliga löptiden för EU-lånet skulle vara fördelaktig, eftersom den skulle stödja Portugals insatser för att återfå fullt marknadstillträde och framgångsrikt kunna lämna sitt program. För att det ska bli möjligt att dra full nytta av förlängningen av den längsta genomsnittliga löptiden för unionslånet, bör kommissionen få tillstånd en förlängning av löptiden för delbetalningar och trancher. |
| --- | --- |

(3)

En förlängning av den längsta genomsnittliga löptiden för EU-lånet skulle vara fördelaktig, eftersom den skulle stödja Portugals insatser för att återfå fullt marknadstillträde och framgångsrikt kunna lämna sitt program. För att det ska bli möjligt att dra full nytta av förlängningen av den längsta genomsnittliga löptiden för unionslånet, bör kommissionen få tillstånd en förlängning av löptiden för delbetalningar och trancher.

| (4) | Real bruttonationalprodukt (BNP) minskade med 3,2 % under 2012 efter en oväntat stor nedgång i den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen under årets sista kvartal. Denna utveckling kräver en justering nedåt av de ekonomiska utsikterna: real BNP beräknas nu minska med 2,3 % under 2013 på grund av den mer negativa överföringen från 2012, nedgången i inhemsk konsumtion beräknas öka till följd av en högre än tidigare väntad arbetslöshet, och svagare utsikter för den externa efterfrågan. Den ekonomiska återhämtningen fortsätter också att vara mer dämpad än tidigare väntat, där real BNP beräknas nå en bottennotering under andra halvåret och öka under 2014 med ett årligt genomsnitt på 0,6 %. Den reala BNP-tillväxten under 2015 förväntas uppgå till 1,5 %. Arbetslösheten väntas kulminera på drygt 18 1⁄2 % av arbetskraften under 2014. |
| --- | --- |

(4)

Real bruttonationalprodukt (BNP) minskade med 3,2 % under 2012 efter en oväntat stor nedgång i den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen under årets sista kvartal. Denna utveckling kräver en justering nedåt av de ekonomiska utsikterna: real BNP beräknas nu minska med 2,3 % under 2013 på grund av den mer negativa överföringen från 2012, nedgången i inhemsk konsumtion beräknas öka till följd av en högre än tidigare väntad arbetslöshet, och svagare utsikter för den externa efterfrågan. Den ekonomiska återhämtningen fortsätter också att vara mer dämpad än tidigare väntat, där real BNP beräknas nå en bottennotering under andra halvåret och öka under 2014 med ett årligt genomsnitt på 0,6 %. Den reala BNP-tillväxten under 2015 förväntas uppgå till 1,5 %. Arbetslösheten väntas kulminera på drygt 18 1⁄2 % av arbetskraften under 2014.

| (5) | Det offentliga underskottet uppgick till 6,4 % av BNP år 2012, vilket överstiger det planerade målet om 5 % av BNP. Det nominella underskottet påverkades av ett antal stora engångstransaktioner, vars budgetkonsekvenser inte var kända vid den tidigare översynen. De omfattar bland annat kapitaltillskott till den statsägda banken CGD (0,5 % av BNP), omstyrningen via regeringen av omvandlingen av lån till aktier för aktieägare i Parpública till SAGESTAMO, två företag utanför den offentliga sektorn (0,5 % av BNP) och nedskrivningar i samband med överföringen av tillgångar från BPN (0,1 % & BNP). Dessutom behandlades intäkterna från försäljningen av den koncession som driver de största flygplatserna i Portugal, efter en rekommendation från Eurostat, som indragning av eget kapital och påverkar därför inte de offentliga finanserna, tvärtemot vad regeringen hade angivit i budgeten (0,7 % av BNP). Med undantag av effekterna av dessa engångsfaktorer från det nominella saldot skulle det offentliga underskottet ha uppgått till 4,7 % av BNP, vilket ligger under målet. Att begränsa underskottet till denna nivå var utmanande eftersom man tvingades kompensera det makroekonomiskt drivna sämre än väntade inkomstutfallet med högre än budgeterade besparingar, särskilt offentliga lönekostnader, insatsförbrukning och anslag för nya investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(5)

Det offentliga underskottet uppgick till 6,4 % av BNP år 2012, vilket överstiger det planerade målet om 5 % av BNP. Det nominella underskottet påverkades av ett antal stora engångstransaktioner, vars budgetkonsekvenser inte var kända vid den tidigare översynen. De omfattar bland annat kapitaltillskott till den statsägda banken CGD (0,5 % av BNP), omstyrningen via regeringen av omvandlingen av lån till aktier för aktieägare i Parpública till SAGESTAMO, två företag utanför den offentliga sektorn (0,5 % av BNP) och nedskrivningar i samband med överföringen av tillgångar från BPN (0,1 % & BNP). Dessutom behandlades intäkterna från försäljningen av den koncession som driver de största flygplatserna i Portugal, efter en rekommendation från Eurostat, som indragning av eget kapital och påverkar därför inte de offentliga finanserna, tvärtemot vad regeringen hade angivit i budgeten (0,7 % av BNP). Med undantag av effekterna av dessa engångsfaktorer från det nominella saldot skulle det offentliga underskottet ha uppgått till 4,7 % av BNP, vilket ligger under målet. Att begränsa underskottet till denna nivå var utmanande eftersom man tvingades kompensera det makroekonomiskt drivna sämre än väntade inkomstutfallet med högre än budgeterade besparingar, särskilt offentliga lönekostnader, insatsförbrukning och anslag för nya investeringsprojekt.

| (6) | Programmet innebär att den finanspolitiska ansträngningen under 2012, mätt genom förbättringen i det strukturella saldot, uppgick till 2,4 % av BNP och ligger i linje med rådets rekommendation av den 9 oktober 2012 för att få ett slut på situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Portugal. Förbättringen av det strukturella primära saldot var ännu högre med 2,7 procent av BNP. |
| --- | --- |

(6)

Programmet innebär att den finanspolitiska ansträngningen under 2012, mätt genom förbättringen i det strukturella saldot, uppgick till 2,4 % av BNP och ligger i linje med rådets rekommendation av den 9 oktober 2012 för att få ett slut på situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Portugal. Förbättringen av det strukturella primära saldot var ännu högre med 2,7 procent av BNP.

| (7) | Till följd av utvecklingen under 2012 antas i det nya utgångsläget för de offentliga finanserna för 2013 att inkomstbortfall och ökade sociala transfereringar in natura överförs, medan en stor del av utgiftsnedskärningarna under det sista kvartalet 2012 anses vara tillfälliga, vilket leder till en negativ överföring på cirka 0,4 % av BNP under 2013. Dessutom sänkte de väsentligt försämrade makroekonomiska utsikterna under 2013 utgångsläget för de offentliga finanserna med ytterligare 0,5 % av BNP. Mot bakgrund av denna utveckling är de budgetmål som anges i den femte översynen av programmet (4,5 % av BNP 2013 och 2,5 % av BNP 2014) inte längre genomförbara. Eftersom avvikelsen i huvudsak bedöms ligga utanför statens kontroll förefaller det lämpligt med en översyn av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av utvecklingen under 2012 antas i det nya utgångsläget för de offentliga finanserna för 2013 att inkomstbortfall och ökade sociala transfereringar in natura överförs, medan en stor del av utgiftsnedskärningarna under det sista kvartalet 2012 anses vara tillfälliga, vilket leder till en negativ överföring på cirka 0,4 % av BNP under 2013. Dessutom sänkte de väsentligt försämrade makroekonomiska utsikterna under 2013 utgångsläget för de offentliga finanserna med ytterligare 0,5 % av BNP. Mot bakgrund av denna utveckling är de budgetmål som anges i den femte översynen av programmet (4,5 % av BNP 2013 och 2,5 % av BNP 2014) inte längre genomförbara. Eftersom avvikelsen i huvudsak bedöms ligga utanför statens kontroll förefaller det lämpligt med en översyn av de offentliga finanserna.

| (8) | Underskottsmålen har därför justerats till 5,5 % av BNP till 2013, 4,0 % av BNP till 2014 och 2,5 procent av BNP till 2015. Denna finanspolitiska strategi har kalibrerats om för att behålla den strukturella primära anpassningen nära 9 % under perioden 2011–2015, men de automatiska stabilisatorerna får verka fullt ut och hänsyn tas till finansiering och begränsningarna avseende skulder och de sociala kostnaderna för anpassningen. Även enligt de reviderade målen kommer det att krävas ett betydande belopp för konsolideringsåtgärder på 3,5 % av BNP 2013 och 2 % av BNP 2014. Den planerade anpassningen under programperioden underbyggs av en rad strukturella åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan. Konsolideringsplanen förväntas fortsätta efter programperioden så att underskottet entydigt bringas ned under referensvärdet på 3 % fram till 2015. |
| --- | --- |

(8)

Underskottsmålen har därför justerats till 5,5 % av BNP till 2013, 4,0 % av BNP till 2014 och 2,5 procent av BNP till 2015. Denna finanspolitiska strategi har kalibrerats om för att behålla den strukturella primära anpassningen nära 9 % under perioden 2011–2015, men de automatiska stabilisatorerna får verka fullt ut och hänsyn tas till finansiering och begränsningarna avseende skulder och de sociala kostnaderna för anpassningen. Även enligt de reviderade målen kommer det att krävas ett betydande belopp för konsolideringsåtgärder på 3,5 % av BNP 2013 och 2 % av BNP 2014. Den planerade anpassningen under programperioden underbyggs av en rad strukturella åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan. Konsolideringsplanen förväntas fortsätta efter programperioden så att underskottet entydigt bringas ned under referensvärdet på 3 % fram till 2015.

| (9) | I 2013 års budgetlag ingår diskretionära åtgärder av strukturellt slag som uppgår till något mer än 3 % av BNP, efter redovisning om återinförande av en av de två bonustilläggen för offentliga arbetstagare och 1,1 gånger de två bonustilläggen för pensionärer som togs bort under 2012. Den 5 april 2013 gick dock författningsdomstolen emot vissa av 2013 års budgetbestämmelser, inklusive den återstående nedskärningen av ett bonustillägg för offentliga arbetstagare, 0,9 gånger bonustillägget för pensionärer, och ett nytt extra påslag på arbetslöshetsersättning och sjukersättning, och därigenom bildas ett budgetunderskott på 0,8 % av BNP. För att klara detta underskott och stödja den nödvändiga finanspolitiska korrigeringen under 2014 och 2015 antog regeringen under april och maj ett paket med permanenta utgiftsminskande åtgärder med en ackumulerad avkastning på 4,7 miljarder euro eller 2,8 % av BNP under perioden 2013–2014, av vilka åtgärder på motsvarande 0,8 % av BNP har tidigarelagts till 2013. Under 2014 kommer balansen mellan inkomst- och utgiftsbaserad konsolidering att återupprättas. |
| --- | --- |

(9)

I 2013 års budgetlag ingår diskretionära åtgärder av strukturellt slag som uppgår till något mer än 3 % av BNP, efter redovisning om återinförande av en av de två bonustilläggen för offentliga arbetstagare och 1,1 gånger de två bonustilläggen för pensionärer som togs bort under 2012. Den 5 april 2013 gick dock författningsdomstolen emot vissa av 2013 års budgetbestämmelser, inklusive den återstående nedskärningen av ett bonustillägg för offentliga arbetstagare, 0,9 gånger bonustillägget för pensionärer, och ett nytt extra påslag på arbetslöshetsersättning och sjukersättning, och därigenom bildas ett budgetunderskott på 0,8 % av BNP. För att klara detta underskott och stödja den nödvändiga finanspolitiska korrigeringen under 2014 och 2015 antog regeringen under april och maj ett paket med permanenta utgiftsminskande åtgärder med en ackumulerad avkastning på 4,7 miljarder euro eller 2,8 % av BNP under perioden 2013–2014, av vilka åtgärder på motsvarande 0,8 % av BNP har tidigarelagts till 2013. Under 2014 kommer balansen mellan inkomst- och utgiftsbaserad konsolidering att återupprättas.

| (10) | Till följd av det fullständiga återinförandet av de två bonustilläggen för offentliga arbetstagare och pensionärer står inkomstökningarna för mer än två tredjedelar av den samlade finanspolitiska konsolideringen under 2013, medan utgiftsnedskärningarna står för mindre än en tredjedel, tvärtemot den ursprungliga avsikten att inrikta konsolideringen på utgifterna. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av det fullständiga återinförandet av de två bonustilläggen för offentliga arbetstagare och pensionärer står inkomstökningarna för mer än två tredjedelar av den samlade finanspolitiska konsolideringen under 2013, medan utgiftsnedskärningarna står för mindre än en tredjedel, tvärtemot den ursprungliga avsikten att inrikta konsolideringen på utgifterna.

| (11) | Under 2013 ingår i åtgärderna på inkomstsidan en omstrukturering av den personliga inkomstskatten. En tilläggsavgift på 3,5 % på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger minimilönen, ett solidaritetspåslag på de högsta inkomstnivåerna, en breddning av skatteunderlaget och andra inkomstökande förändringar i företagsbeskattningen, högre punktskatter på tobak, alkohol och naturgas, en breddning av fastighetsskatteunderlaget efter omvärderingen av fastigheter och ett extraordinärt solidaritetsbidrag på pensioner för att hantera de åldersrelaterade utmaningarna med avseende på hållbarheten. På utgiftssidan planeras en betydande minskning i den offentliga sektorns lönekostnader genom att man optimerar fördelningen av resurserna och storleksändrar den offentliga sektorns arbetskraft och genom att man minskar övertidsbetalningar, löneförmåner och kompensationer under extra ledighet. Andra utgiftsbesparande åtgärder innefattar fortsatta rationaliseringsinsatser inom hälso- och sjukvårdssektorn, rationalisering av sociala förmåner och bättre målinriktning på socialt stöd, minskad insatsförbrukning inom fackministerierna; besparingar till följd av omförhandlingar av offentlig-privata partnerskapskontrakt och ytterligare omstruktureringsinsatser i statsägda företag. Några av de planerade kostnadsbesparingarna kommer att uppnås genom en tidigareläggning av de åtgärder som har utarbetats inom ramen för den offentliga utgiftsöversynen. |
| --- | --- |

(11)

Under 2013 ingår i åtgärderna på inkomstsidan en omstrukturering av den personliga inkomstskatten. En tilläggsavgift på 3,5 % på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger minimilönen, ett solidaritetspåslag på de högsta inkomstnivåerna, en breddning av skatteunderlaget och andra inkomstökande förändringar i företagsbeskattningen, högre punktskatter på tobak, alkohol och naturgas, en breddning av fastighetsskatteunderlaget efter omvärderingen av fastigheter och ett extraordinärt solidaritetsbidrag på pensioner för att hantera de åldersrelaterade utmaningarna med avseende på hållbarheten. På utgiftssidan planeras en betydande minskning i den offentliga sektorns lönekostnader genom att man optimerar fördelningen av resurserna och storleksändrar den offentliga sektorns arbetskraft och genom att man minskar övertidsbetalningar, löneförmåner och kompensationer under extra ledighet. Andra utgiftsbesparande åtgärder innefattar fortsatta rationaliseringsinsatser inom hälso- och sjukvårdssektorn, rationalisering av sociala förmåner och bättre målinriktning på socialt stöd, minskad insatsförbrukning inom fackministerierna; besparingar till följd av omförhandlingar av offentlig-privata partnerskapskontrakt och ytterligare omstruktureringsinsatser i statsägda företag. Några av de planerade kostnadsbesparingarna kommer att uppnås genom en tidigareläggning av de åtgärder som har utarbetats inom ramen för den offentliga utgiftsöversynen.

| (12) | Medan de ovan nämnda åtgärderna är av ett permanent slag kommer regeringen också att anta tillfälliga åtgärder, däribland bland annat genom överföring av medel från Sammanhållningsfonden från mindre färdigplanerade projekt till projekt i mer framskridna stadier och ytterligare minskning av kapitalutgifterna (Polis-programmet). |
| --- | --- |

(12)

Medan de ovan nämnda åtgärderna är av ett permanent slag kommer regeringen också att anta tillfälliga åtgärder, däribland bland annat genom överföring av medel från Sammanhållningsfonden från mindre färdigplanerade projekt till projekt i mer framskridna stadier och ytterligare minskning av kapitalutgifterna (Polis-programmet).

| (13) | Utöver konsolideringsåtgärderna i tilläggsbudgeten kommer alla andra förändringar i lagstiftning och lagstiftningsförslag som behövs för att genomföra reformerna i samband med den offentliga utgiftsöversynen att antas av regeringen eller läggas fram för parlamentet, allt efter omständigheterna, före utgången av det lagstiftande sammanträdet i mitten av juli 2013. |
| --- | --- |

(13)

Utöver konsolideringsåtgärderna i tilläggsbudgeten kommer alla andra förändringar i lagstiftning och lagstiftningsförslag som behövs för att genomföra reformerna i samband med den offentliga utgiftsöversynen att antas av regeringen eller läggas fram för parlamentet, allt efter omständigheterna, före utgången av det lagstiftande sammanträdet i mitten av juli 2013.

| (14) | För 2014 kommer anpassningen av finanspolitiken att fortsätta på grundval av den offentliga utgiftsöversyn som regeringen har genomfört under de senaste månaderna och som omfattar permanenta utgiftsminskande åtgärder på 2 % av BNP under 2014. Den viktigaste effekten av den offentliga utgiftsöversynen kommer att inriktas på tre områden: (1) sänkning av lönekostnaderna inom den offentliga sektorn, (2) minskning av pensionsförmåner och (3) sektoriella utgiftsminskningar inom fackministerier och program. Den offentliga utgiftsöversynen är ett led i ett mer omfattande arbete med att reformera staten med målet att öka social rättvisa och förbättra effektiviteten i tillhandahållandet av sociala transfereringar och offentliga tjänster. Sänkningen av lönekostnaderna under 2014 syftar till att minska storleken på den offentliga sektorns arbetskraft samtidigt som dess sammansättning övergår till mer högkvalificerade anställda, anpassa den offentliga sektorns arbetsordningar till dem för den privata sektorn och göra lönepolitiken mer transparent och meritbaserad. De särskilda reformerna omfattar omvandlingen av systemet för rörlighet till ett återkvalificeringsprogram, anpassa den offentliga sektorns arbetstider till dem i den privata sektorn (dvs. en höjning av arbetsveckan från 35 till 40 timmar), införande av en arbetstidsbank, minskade semesterrättigheter, genomförandet av ett system med frivillig avgång (som beräknas ge initiala engångskostnader på cirka 0,3 % av BNP) och införandet av en enda skala för löner och lönetillägg. En annan viktig del av besparingarna väntas komma från en omfattande pensionsreform som grundas på principer om rättvisa och gradvis ökad inkomst, varigenom man skyddar de lägsta pensionerna. Reformerna kommer särskilt att syfta till att minska nuvarande skillnader mellan de offentliganställdas system och det allmänna systemet, höja den lagstadgade pensionsåldern genom ändringar av kraven på demografisk hållbarhet och, om det är absolut nödvändigt, införa ett gradvis ökande hållbarhetsbidrag. Slutligen kommer besparingarna i insatsförbrukning och utgiftsprogram inom fackministerierna att trappas upp. |
| --- | --- |

(14)

För 2014 kommer anpassningen av finanspolitiken att fortsätta på grundval av den offentliga utgiftsöversyn som regeringen har genomfört under de senaste månaderna och som omfattar permanenta utgiftsminskande åtgärder på 2 % av BNP under 2014. Den viktigaste effekten av den offentliga utgiftsöversynen kommer att inriktas på tre områden: (1) sänkning av lönekostnaderna inom den offentliga sektorn, (2) minskning av pensionsförmåner och (3) sektoriella utgiftsminskningar inom fackministerier och program. Den offentliga utgiftsöversynen är ett led i ett mer omfattande arbete med att reformera staten med målet att öka social rättvisa och förbättra effektiviteten i tillhandahållandet av sociala transfereringar och offentliga tjänster. Sänkningen av lönekostnaderna under 2014 syftar till att minska storleken på den offentliga sektorns arbetskraft samtidigt som dess sammansättning övergår till mer högkvalificerade anställda, anpassa den offentliga sektorns arbetsordningar till dem för den privata sektorn och göra lönepolitiken mer transparent och meritbaserad. De särskilda reformerna omfattar omvandlingen av systemet för rörlighet till ett återkvalificeringsprogram, anpassa den offentliga sektorns arbetstider till dem i den privata sektorn (dvs. en höjning av arbetsveckan från 35 till 40 timmar), införande av en arbetstidsbank, minskade semesterrättigheter, genomförandet av ett system med frivillig avgång (som beräknas ge initiala engångskostnader på cirka 0,3 % av BNP) och införandet av en enda skala för löner och lönetillägg. En annan viktig del av besparingarna väntas komma från en omfattande pensionsreform som grundas på principer om rättvisa och gradvis ökad inkomst, varigenom man skyddar de lägsta pensionerna. Reformerna kommer särskilt att syfta till att minska nuvarande skillnader mellan de offentliganställdas system och det allmänna systemet, höja den lagstadgade pensionsåldern genom ändringar av kraven på demografisk hållbarhet och, om det är absolut nödvändigt, införa ett gradvis ökande hållbarhetsbidrag. Slutligen kommer besparingarna i insatsförbrukning och utgiftsprogram inom fackministerierna att trappas upp.

| (15) | Med tanke på de politiska och rättsliga riskerna vid genomförandet kan vissa av de offentliga utgiftsöversynsåtgärderna ersättas med andra av samma storlek och kvalitet under den pågående samrådsprocessen med arbetsmarknadens parter och politiska aktörer. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på de politiska och rättsliga riskerna vid genomförandet kan vissa av de offentliga utgiftsöversynsåtgärderna ersättas med andra av samma storlek och kvalitet under den pågående samrådsprocessen med arbetsmarknadens parter och politiska aktörer.

| (16) | Budgetsaneringsprocessen understöds av en rad strukturella finanspolitiska åtgärder för att förstärka kontrollen över de statliga utgifterna och förbättra uppbörden av intäkter. Särskilt viktigt är att en omfattande reform av det finanspolitiska ramverket, inbegripet på central, regional och lokal myndighetsnivå, leder till att den överensstämmer med bästa praxis vid budgetförfaranden och förvaltning. Budgetramlagstiftningen har ändrats för att införliva unionens ramar för förstärkt ekonomisk styrning, genom att genomföra kraven i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, och i paketet om ekonomisk styrning känt som ”sexpacket”. Det nya kontrollsystemet för åtaganden börjar visa resultat, men genomförandet behöver noga övervakas för att säkerställa att åtagandena ligger i linje med tillgängliga medel. Reformerna inom den offentliga förvaltningen kommer att fortsätta med en betydande rationalisering av offentliga arbetsförmedlingar och offentliga organ. Framstegen i reformprogrammet av skatteförvaltningen fortsätter och myndigheterna förbättrar övervakningen och stärker uppbörden av skatteintäkterna. Omförhandlingen av offentlig-privata partnerskap har inletts och betydande besparingar väntas från och med 2013. De statsägda företagen nådde i genomsnitt balans i den löpande verksamheten i slutet av 2012 och ytterligare effektivitetshöjande reformer väntas ytterligare förbättra resultaten. Reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn leder till betydande besparingar och genomförandet av dem fortskrider på det hela taget enligt planerna. |
| --- | --- |

(16)

Budgetsaneringsprocessen understöds av en rad strukturella finanspolitiska åtgärder för att förstärka kontrollen över de statliga utgifterna och förbättra uppbörden av intäkter. Särskilt viktigt är att en omfattande reform av det finanspolitiska ramverket, inbegripet på central, regional och lokal myndighetsnivå, leder till att den överensstämmer med bästa praxis vid budgetförfaranden och förvaltning. Budgetramlagstiftningen har ändrats för att införliva unionens ramar för förstärkt ekonomisk styrning, genom att genomföra kraven i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, och i paketet om ekonomisk styrning känt som ”sexpacket”. Det nya kontrollsystemet för åtaganden börjar visa resultat, men genomförandet behöver noga övervakas för att säkerställa att åtagandena ligger i linje med tillgängliga medel. Reformerna inom den offentliga förvaltningen kommer att fortsätta med en betydande rationalisering av offentliga arbetsförmedlingar och offentliga organ. Framstegen i reformprogrammet av skatteförvaltningen fortsätter och myndigheterna förbättrar övervakningen och stärker uppbörden av skatteintäkterna. Omförhandlingen av offentlig-privata partnerskap har inletts och betydande besparingar väntas från och med 2013. De statsägda företagen nådde i genomsnitt balans i den löpande verksamheten i slutet av 2012 och ytterligare effektivitetshöjande reformer väntas ytterligare förbättra resultaten. Reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn leder till betydande besparingar och genomförandet av dem fortskrider på det hela taget enligt planerna.

| (17) | Enligt kommissionens nuvarande beräkningar av den nominella BNP-tillväxten (-1,0 %t 2013, 1,6 % 2014 och 3,3 % 2015) och det offentliga underskottet på 5,5 % av BNP 2013, 4,0 % av BNP 2014 och 2,5 % av BNP 2015, förväntas skuldkvoten utvecklas på följande sätt: 122,9 % av BNP 2013, 124,2 % av BNP 2014 och 123,1 procent av BNP 2015. Därmed skulle skuldkvoten komma att följa en nedåtgående trend efter 2014, förutsatt att fortsatta framsteg görs för att minska underskottet. Skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen, däribland betydande förvärv av finansiella tillgångar, särskilt för en eventuell rekapitalisering av banker och finansiering till statligt ägda företag, liksom av differenser mellan upplupna och kontanta räntebetalningar. |
| --- | --- |

(17)

Enligt kommissionens nuvarande beräkningar av den nominella BNP-tillväxten (-1,0 %t 2013, 1,6 % 2014 och 3,3 % 2015) och det offentliga underskottet på 5,5 % av BNP 2013, 4,0 % av BNP 2014 och 2,5 % av BNP 2015, förväntas skuldkvoten utvecklas på följande sätt: 122,9 % av BNP 2013, 124,2 % av BNP 2014 och 123,1 procent av BNP 2015. Därmed skulle skuldkvoten komma att följa en nedåtgående trend efter 2014, förutsatt att fortsatta framsteg görs för att minska underskottet. Skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen, däribland betydande förvärv av finansiella tillgångar, särskilt för en eventuell rekapitalisering av banker och finansiering till statligt ägda företag, liksom av differenser mellan upplupna och kontanta räntebetalningar.

| (18) | Under 2012 fullbordades kapitalökningsansträngningen för banker, och gjorde det möjligt för deltagande banker att uppfylla Europeiska bankmyndighetens krav på lagstadgade kapitalbuffertar, liksom programmålet om 10 % i kärnprimärkapital vid årets slut, som uppfylldes i mitten av 2012. Den indikativa kvoten mellan utlåning och inlåning på 120 % fram till 2014 kommer sannolikt att uppfyllas och vissa banker befinner sig redan under denna tröskel i slutet av 2012. Insatserna ökas för att diversifiera finansieringskällorna för företagssektorn. Utrymmet för att förbättra resultatet och styrningen av befintliga regeringsstödda krediter håller på att bedömas. Bankernas planer för återhämtning håller på att analyseras och planer för rekonstruktion och avveckling håller på att utarbetas. |
| --- | --- |

(18)

Under 2012 fullbordades kapitalökningsansträngningen för banker, och gjorde det möjligt för deltagande banker att uppfylla Europeiska bankmyndighetens krav på lagstadgade kapitalbuffertar, liksom programmålet om 10 % i kärnprimärkapital vid årets slut, som uppfylldes i mitten av 2012. Den indikativa kvoten mellan utlåning och inlåning på 120 % fram till 2014 kommer sannolikt att uppfyllas och vissa banker befinner sig redan under denna tröskel i slutet av 2012. Insatserna ökas för att diversifiera finansieringskällorna för företagssektorn. Utrymmet för att förbättra resultatet och styrningen av befintliga regeringsstödda krediter håller på att bedömas. Bankernas planer för återhämtning håller på att analyseras och planer för rekonstruktion och avveckling håller på att utarbetas.

| (19) | Fortsatta framsteg har gjorts när det gäller att genomföra tillväxt- och konkurrenskraftshöjande strukturreformer. Förutom att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken har myndigheterna antagit en omfattande arbetsmarknadsreform. I syfte att främja flexibiliteten på arbetsmarknaden och skapa arbetstillfällen minskar den nya rättsliga ramen avgångsvederlagen, underlättar villkoren för lagliga uppsägningar, ökar arbetstidsflexibiliteten, ökar möjligheterna för förhandlingar på företagsnivå och ser över bidragssystemen för arbetslöshetsförsäkring för att öka incitamenten för en snabb återgång till arbete, samtidigt som man säkerställer en tillräcklig skyddsnivå. Genomförandet av åtgärdsprogrammet för högstadie- och gymnasieskola och yrkesutbildning går på det hela taget planenligt. |
| --- | --- |

(19)

Fortsatta framsteg har gjorts när det gäller att genomföra tillväxt- och konkurrenskraftshöjande strukturreformer. Förutom att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken har myndigheterna antagit en omfattande arbetsmarknadsreform. I syfte att främja flexibiliteten på arbetsmarknaden och skapa arbetstillfällen minskar den nya rättsliga ramen avgångsvederlagen, underlättar villkoren för lagliga uppsägningar, ökar arbetstidsflexibiliteten, ökar möjligheterna för förhandlingar på företagsnivå och ser över bidragssystemen för arbetslöshetsförsäkring för att öka incitamenten för en snabb återgång till arbete, samtidigt som man säkerställer en tillräcklig skyddsnivå. Genomförandet av åtgärdsprogrammet för högstadie- och gymnasieskola och yrkesutbildning går på det hela taget planenligt.

| (20) | Genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/132/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (3) i syfte att minska hindren för marknadstillträde och öka konkurrensen och den ekonomiska aktiviteten genom att underlätta marknadstillträde för nya aktörer i de olika ekonomiska sektorerna går framåt i snabb takt. En ramlag för att fastställa huvudprinciperna för de viktigaste nationella regleringsmyndigheternas sätt att fungera, inklusive deras anslag, med stark betoning på oberoende och självständighet ska läggas fram för parlamentet. Betydande framsteg har gjorts när det gäller införlivandet av det tredje energipaketet och skuldminskningen av eltariffen för att säkerställa att systemets hållbarhet pågår. Licensieringsförfarandena och andra administrativa bördor har förenklats inom olika ekonomiska sektorer såsom miljö och fysisk markplanering, jordbruk och landsbygdsutveckling, industri, turism och geologi. |
| --- | --- |

(20)

Genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/132/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (3) i syfte att minska hindren för marknadstillträde och öka konkurrensen och den ekonomiska aktiviteten genom att underlätta marknadstillträde för nya aktörer i de olika ekonomiska sektorerna går framåt i snabb takt. En ramlag för att fastställa huvudprinciperna för de viktigaste nationella regleringsmyndigheternas sätt att fungera, inklusive deras anslag, med stark betoning på oberoende och självständighet ska läggas fram för parlamentet. Betydande framsteg har gjorts när det gäller införlivandet av det tredje energipaketet och skuldminskningen av eltariffen för att säkerställa att systemets hållbarhet pågår. Licensieringsförfarandena och andra administrativa bördor har förenklats inom olika ekonomiska sektorer såsom miljö och fysisk markplanering, jordbruk och landsbygdsutveckling, industri, turism och geologi.

| (21) | En omfattande reform av hyresmarknaden för bostäder trädde i kraft i november 2012, vilket bör göra bostadsmarknaden mer dynamisk. Reformerna av rättsväsendet går framåt i enlighet med den överenskomna tidsplanen. Framsteg har gjorts för att minska eftersläpningen av oavgjorda mål och för mer övergripande reformer såsom den geografiska omorganiseringen av domstolsdistrikten och reformen av civilprocesslagstiftningen. |
| --- | --- |

(21)

En omfattande reform av hyresmarknaden för bostäder trädde i kraft i november 2012, vilket bör göra bostadsmarknaden mer dynamisk. Reformerna av rättsväsendet går framåt i enlighet med den överenskomna tidsplanen. Framsteg har gjorts för att minska eftersläpningen av oavgjorda mål och för mer övergripande reformer såsom den geografiska omorganiseringen av domstolsdistrikten och reformen av civilprocesslagstiftningen.

| (22) | Mot bakgrund av denna utveckling bör genomförandebeslut 2011/344/EU ändras. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna utveckling bör genomförandebeslut 2011/344/EU ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2011/344/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Unionen ska erbjuda Portugal ett lån på högst 26 miljarder EUR med en längsta genomsnittlig löptid på 19,5 år. Löptiden för individuella trancher av lånefaciliteten kan vara upp till 30 år.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Unionen ska erbjuda Portugal ett lån på högst 26 miljarder EUR med en längsta genomsnittlig löptid på 19,5 år. Löptiden för individuella trancher av lånefaciliteten kan vara upp till 30 år.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”9.   På Portugals begäran får kommissionen förlänga löptiden för en delbetalning eller en tranche, förutsatt att den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1 iakttas. Kommissionen får refinansiera hela eller delar av upplåningen i detta syfte. Alla i förväg upplånade belopp ska vara insatta på ett konto hos Europeiska centralbanken som kommissionen öppnat för administrationen av det ekonomiska stödet.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”9.   På Portugals begäran får kommissionen förlänga löptiden för en delbetalning eller en tranche, förutsatt att den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1 iakttas. Kommissionen får refinansiera hela eller delar av upplåningen i detta syfte. Alla i förväg upplånade belopp ska vara insatta på ett konto hos Europeiska centralbanken som kommissionen öppnat för administrationen av det ekonomiska stödet.”

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:
  ”3.   Det offentliga underskottet ska inte överstiga 5,9 % av BNP 2011, 5,0 % av BNP 2012, 5,5 % av BNP 2013 och 4 % av BNP 2014. Vid beräkningen av detta underskott ska de eventuella budgetkostnaderna för stödåtgärder för banker inom ramen för den portugisiska regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. Budgetkonsolidering ska nås med hjälp av permanenta åtgärder av hög kvalitet och med minsta möjliga inverkan av konsolideringen på utsatta grupper.
  4.   Portugal ska anta de åtgärder som anges i punkterna 5–8 före slutet av det angivna året, och exakta tidsfrister för åren 2011–2014 ska anges i samförståndsmemorandumet. Portugal ska vara redo att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder för att uppnå underskottsmålen under hela programperioden.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3.   Det offentliga underskottet ska inte överstiga 5,9 % av BNP 2011, 5,0 % av BNP 2012, 5,5 % av BNP 2013 och 4 % av BNP 2014. Vid beräkningen av detta underskott ska de eventuella budgetkostnaderna för stödåtgärder för banker inom ramen för den portugisiska regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. Budgetkonsolidering ska nås med hjälp av permanenta åtgärder av hög kvalitet och med minsta möjliga inverkan av konsolideringen på utsatta grupper.

4.   Portugal ska anta de åtgärder som anges i punkterna 5–8 före slutet av det angivna året, och exakta tidsfrister för åren 2011–2014 ska anges i samförståndsmemorandumet. Portugal ska vara redo att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder för att uppnå underskottsmålen under hela programperioden.”

| b) | Artikel 7–9 ska ersättas med följande:
  ”7.   Portugal ska vidta följande åtgärder under 2013, i linje med specifikationerna i samförståndsmemorandumet:






  a) | Underskottet i de offentliga finanserna ska inte överstiga 5,5 % av BNP 2013. De konsolideringsåtgärder som ingår i budgeten för 2013, inklusive i den tilläggsbudget som ska lämnas till parlamentet i slutet av maj, ska genomföras under hela året. De inkomsthöjande åtgärderna ska inbegripa en reform av den personliga inkomstskatten som förenklar skattestrukturen, breddar skatteunderlaget genom att avskaffa vissa skatteförmåner och ökar den genomsnittliga skattesatsen samtidigt som skatteprogressiviteten bibehålls, breddar bolagsskattebasen, ökar punktskatterna, den återkommande fastighetsbeskattningen och den extra solidaritetsskatten på pensioner. De utgiftsbesparande åtgärderna ska inbegripa en rationalisering av den offentliga förvaltningen, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala förmåner, en nedskärning av lönekostnaderna genom att dra ned på både fast och tillfälligt anställd personal och reducera övertidsersättningar, en minskning av drifts- och kapitalutgifter för statsägda företag, omförhandlingar av kontrakt med offentlig-privata partnerskap och nedskärningar i insatsförbrukning i fackministerierna. |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 7–9 ska ersättas med följande:

”7.   Portugal ska vidta följande åtgärder under 2013, i linje med specifikationerna i samförståndsmemorandumet:

a)

Underskottet i de offentliga finanserna ska inte överstiga 5,5 % av BNP 2013. De konsolideringsåtgärder som ingår i budgeten för 2013, inklusive i den tilläggsbudget som ska lämnas till parlamentet i slutet av maj, ska genomföras under hela året. De inkomsthöjande åtgärderna ska inbegripa en reform av den personliga inkomstskatten som förenklar skattestrukturen, breddar skatteunderlaget genom att avskaffa vissa skatteförmåner och ökar den genomsnittliga skattesatsen samtidigt som skatteprogressiviteten bibehålls, breddar bolagsskattebasen, ökar punktskatterna, den återkommande fastighetsbeskattningen och den extra solidaritetsskatten på pensioner. De utgiftsbesparande åtgärderna ska inbegripa en rationalisering av den offentliga förvaltningen, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala förmåner, en nedskärning av lönekostnaderna genom att dra ned på både fast och tillfälligt anställd personal och reducera övertidsersättningar, en minskning av drifts- och kapitalutgifter för statsägda företag, omförhandlingar av kontrakt med offentlig-privata partnerskap och nedskärningar i insatsförbrukning i fackministerierna.

| b) | Vissa av åtgärderna från den allmänna utgiftsöversynen ska läggas i början av 2013. Dessa medel kommer huvudsakligen från ytterligare en minskning av sysselsättningen inom den offentliga sektorn genom omvandlingen av systemet för rörlighet till återkvalificeringsprogram, konvergens mellan den offentliga och privata sektorns arbetsordning, särskilt genom att öka arbetsveckan inom den offentliga sektorn från 35 till 40 timmar, öka de offentliganställdas bidrag till de särskilda sjukförsäkringssystemen och minska löneförmånerna. Rationaliseringarna inom fackministerierna ska fördjupas utöver de ursprungliga budgetplanerna och de sociala utgifterna ska rationaliseras ytterligare. Dessutom ska ovannämnda permanenta åtgärder kompletteras med tillfälliga åtgärder, som ska ersättas med permanenta åtgärder under 2014, som består i överföring av Sammanhållnignfondens resurser från mindre färdiga projekt till mer färdigskridna projekt och ytterligare minskning av kapitalutgifterna (Polis-programmet). |
| --- | --- |

b)

Vissa av åtgärderna från den allmänna utgiftsöversynen ska läggas i början av 2013. Dessa medel kommer huvudsakligen från ytterligare en minskning av sysselsättningen inom den offentliga sektorn genom omvandlingen av systemet för rörlighet till återkvalificeringsprogram, konvergens mellan den offentliga och privata sektorns arbetsordning, särskilt genom att öka arbetsveckan inom den offentliga sektorn från 35 till 40 timmar, öka de offentliganställdas bidrag till de särskilda sjukförsäkringssystemen och minska löneförmånerna. Rationaliseringarna inom fackministerierna ska fördjupas utöver de ursprungliga budgetplanerna och de sociala utgifterna ska rationaliseras ytterligare. Dessutom ska ovannämnda permanenta åtgärder kompletteras med tillfälliga åtgärder, som ska ersättas med permanenta åtgärder under 2014, som består i överföring av Sammanhållnignfondens resurser från mindre färdiga projekt till mer färdigskridna projekt och ytterligare minskning av kapitalutgifterna (Polis-programmet).

| c) | Utöver konsolideringsåtgärderna i tilläggsbudgeten ska alla andra förändringar i lagstiftning och lagstiftningsförslag som behövs för att genomföra reformerna i samband med den offentliga utgiftsöversynen antas av regeringen eller läggas fram för parlamentet, allt efter omständigheterna, före utgången av det lagstiftande sammanträdet i mitten av juli 2013. |
| --- | --- |

c)

Utöver konsolideringsåtgärderna i tilläggsbudgeten ska alla andra förändringar i lagstiftning och lagstiftningsförslag som behövs för att genomföra reformerna i samband med den offentliga utgiftsöversynen antas av regeringen eller läggas fram för parlamentet, allt efter omständigheterna, före utgången av det lagstiftande sammanträdet i mitten av juli 2013.

| d) | Portugal ska fortsätta att genomföra sitt privatiseringsprogram. |
| --- | --- |

d)

Portugal ska fortsätta att genomföra sitt privatiseringsprogram.

| e) | Portugal ska samordna informationsutbytet mellan alla nivåer i den offentliga förvaltningen för att underlätta inkomstberäkningarna i de autonoma regionernas och de lokala myndigheternas budgetar för 2014. |
| --- | --- |

e)

Portugal ska samordna informationsutbytet mellan alla nivåer i den offentliga förvaltningen för att underlätta inkomstberäkningarna i de autonoma regionernas och de lokala myndigheternas budgetar för 2014.

| f) | Portugal ska fördjupa användningen av delade tjänster inom den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

f)

Portugal ska fördjupa användningen av delade tjänster inom den offentliga förvaltningen.

| g) | Portugal ska minska antalet lokalkontor inom sina fackministerier (t.ex. skatteförvaltning, socialförsäkringsförvaltning, rättsväsende) genom att slå samman dem i ”Lojas do Cidadão” (gemensam kontaktpunkt för förvaltning och tjänster) och vidareutveckla e-förvaltningen under programmets hela löptid. |
| --- | --- |

g)

Portugal ska minska antalet lokalkontor inom sina fackministerier (t.ex. skatteförvaltning, socialförsäkringsförvaltning, rättsväsende) genom att slå samman dem i ”Lojas do Cidadão” (gemensam kontaktpunkt för förvaltning och tjänster) och vidareutveckla e-förvaltningen under programmets hela löptid.

| h) | Portugal ska fullfölja omorganiseringen och rationaliseringen av sjukhusnätverket genom specialisering, sammanslagning och nedskärning av sjukvårdstjänster, gemensam ledning och gemensam drift av sjukhus och ska avsluta genomförandet av handlingsplanen innan utgången av 2013. |
| --- | --- |

h)

Portugal ska fullfölja omorganiseringen och rationaliseringen av sjukhusnätverket genom specialisering, sammanslagning och nedskärning av sjukvårdstjänster, gemensam ledning och gemensam drift av sjukhus och ska avsluta genomförandet av handlingsplanen innan utgången av 2013.

| i) | Med stöd av internationellt erkända experter och efter antagandet av ändringarna av den nya hyreslagen för tätortsområden nr 6/2006 och ett lagdekret som förenklar det administrativa förfarandet för fastighetsrenoveringar ska Portugal göra en övergripande översyn av hur bostadsmarknaden fungerar. |
| --- | --- |

i)

Med stöd av internationellt erkända experter och efter antagandet av ändringarna av den nya hyreslagen för tätortsområden nr 6/2006 och ett lagdekret som förenklar det administrativa förfarandet för fastighetsrenoveringar ska Portugal göra en övergripande översyn av hur bostadsmarknaden fungerar.

| j) | Portugal ska utveckla ett markregistreringssystem för hela landet som medger en mer rättvis fördelning av samhällsekonomiska kostnader och intäkter i verkställandet av fysisk markplanering. |
| --- | --- |

j)

Portugal ska utveckla ett markregistreringssystem för hela landet som medger en mer rättvis fördelning av samhällsekonomiska kostnader och intäkter i verkställandet av fysisk markplanering.

| k) | Portugal ska genomföra de åtgärder som anges i handlingsplanen för att förbättra kvaliteten på högstadie- och gymnasieutbildning samt yrkesutbildning, särskilt ska det förvaltningsredskap för att analysera, övervaka och bedöma resultaten och effekterna av utbildningspolitiken göras fullt fungerande och referensskolor för yrkesutbildning inrättas. |
| --- | --- |

k)

Portugal ska genomföra de åtgärder som anges i handlingsplanen för att förbättra kvaliteten på högstadie- och gymnasieutbildning samt yrkesutbildning, särskilt ska det förvaltningsredskap för att analysera, övervaka och bedöma resultaten och effekterna av utbildningspolitiken göras fullt fungerande och referensskolor för yrkesutbildning inrättas.

| l) | Portugal ska slutföra antagandet av ännu ej beslutade sektoriella ändringar som krävs för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/132/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (4). |
| --- | --- |

l)

Portugal ska slutföra antagandet av ännu ej beslutade sektoriella ändringar som krävs för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/132/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (4).

| m) | Portugal ska genomföra riktade åtgärder för att åstadkomma en fortlöpande minskning av oavgjorda verkställighetsärenden för att komma tillrätta med domstolarnas oavgjorda ärenden. |
| --- | --- |

m)

Portugal ska genomföra riktade åtgärder för att åstadkomma en fortlöpande minskning av oavgjorda verkställighetsärenden för att komma tillrätta med domstolarnas oavgjorda ärenden.

| n) | Regeringen ska lägga fram ramlagen om de viktigaste nationella regleringsmyndigheterna till parlamentet i syfte att garantera deras fullständiga oberoende och finansiella, administrativa och ledningsmässiga självstyre. |
| --- | --- |

n)

Regeringen ska lägga fram ramlagen om de viktigaste nationella regleringsmyndigheterna till parlamentet i syfte att garantera deras fullständiga oberoende och finansiella, administrativa och ledningsmässiga självstyre.

| o) | Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att slutföra pågående reformer för att minska de administrativa bördorna (fullt fungerande gemensam kontaktpunkt enligt vad som avses i direktiv 2006/123/EG och tillståndsbefriade projekt (”Zero Authorisations”) samt ytterligare förenkla befintliga tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor på det ekonomiska området, vilka utgör betydande hinder för utvecklingen av den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

o)

Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att slutföra pågående reformer för att minska de administrativa bördorna (fullt fungerande gemensam kontaktpunkt enligt vad som avses i direktiv 2006/123/EG och tillståndsbefriade projekt (”Zero Authorisations”) samt ytterligare förenkla befintliga tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor på det ekonomiska området, vilka utgör betydande hinder för utvecklingen av den ekonomiska verksamheten.

| p) | Portugal ska slutföra reformen av hamnarnas styrningssystem, inklusive översynen av hamnförvaltningskoncessioner. |
| --- | --- |

p)

Portugal ska slutföra reformen av hamnarnas styrningssystem, inklusive översynen av hamnförvaltningskoncessioner.

| q) | Portugal ska genomföra åtgärder som ska få transportsystemet att fungera bättre. |
| --- | --- |

q)

Portugal ska genomföra åtgärder som ska få transportsystemet att fungera bättre.

| r) | Portugal ska genomföra åtgärder som ska eliminera energitariffskulden och fullt ut genomföra EU:s tredje energipaket. |
| --- | --- |

r)

Portugal ska genomföra åtgärder som ska eliminera energitariffskulden och fullt ut genomföra EU:s tredje energipaket.

| s) | Portugal ska se till att den nya rättsliga och institutionella ramen för offentlig-privata partnerskap tillämpas och att de offentlig-privata partnerskapsavtalen om vägtrafik fortsätter att omförhandlas i enlighet med den strategiska plan som regeringen lade fram och med översynen av regelverket, för att därigenom uppnå betydande budgetvinster, särskilt under 2013. |
| --- | --- |

s)

Portugal ska se till att den nya rättsliga och institutionella ramen för offentlig-privata partnerskap tillämpas och att de offentlig-privata partnerskapsavtalen om vägtrafik fortsätter att omförhandlas i enlighet med den strategiska plan som regeringen lade fram och med översynen av regelverket, för att därigenom uppnå betydande budgetvinster, särskilt under 2013.

| t) | Portugal ska fortsätta att fokusera på åtgärder för att bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt och öka skattebetalarnas efterlevnad. |
| --- | --- |

t)

Portugal ska fortsätta att fokusera på åtgärder för att bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt och öka skattebetalarnas efterlevnad.

| u) | Portugal ska införa justeringar av systemet med avgångsvederlag i enlighet med bestämmelserna i samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

u)

Portugal ska införa justeringar av systemet med avgångsvederlag i enlighet med bestämmelserna i samförståndsavtalet.

| v) | Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att uppmuntra skapandet av nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Under programperioden ska minimilönerna endast få öka om det är motiverat mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

v)

Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att uppmuntra skapandet av nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Under programperioden ska minimilönerna endast få öka om det är motiverat mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen.

| w) | Portugal ska fortsätta att förbättra effektiviteten i sin aktiva arbetsmarknadspolitik i linje med resultaten av utvärderingsrapporten och handlingsplanen för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens sätt att fungera. |
| --- | --- |

w)

Portugal ska fortsätta att förbättra effektiviteten i sin aktiva arbetsmarknadspolitik i linje med resultaten av utvärderingsrapporten och handlingsplanen för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens sätt att fungera.

8.   Underskottet i de offentliga finanserna ska inte överstiga 4,0 % av BNP 2014. För att nå detta mål ska Portugal genomföra de utgiftsminskande åtgärder som utarbetades inom ramen för översynen av de offentliga utgifterna. Totalt sett ska beloppet för dessa åtgärder uppgå till 2 procent av BNP till 2014 och innefatta en minskning av lönekostnaderna som syftar till att minska storleken på den offentliga sektorns arbetskraft samtidigt som dess sammansättning ändras mot mer högkvalificerade anställda. Konvergens av den offentliga och privata sektorns arbetsordningar ska öka ytterligare, dvs. ökad arbetstid, införande av en arbetstidsbank, minskade semesterrättigheter, genomförandet av ett system med frivillig avgång och införandet av en enda skala för löner och lönetillägg, en minskning av nuvarande skillnader mellan de offentliganställdas pensionssystem och det allmänna pensionssystemet, en ökning av den lagstadgade pensionsåldern och, om det är absolut nödvändigt, ett gradvist ökande hållbarhetsbidrag på pensioner. Slutligen kommer besparingarna i insatsförbrukning och utgiftsprogram inom fackministerierna att trappas upp. Vissa av åtgärderna kan helt eller delvis ersättas av andra med samma storlek och kvalitet.

9.   I syfte att återställa förtroendet inom finanssektorn ska Portugal sträva efter att upprätthålla lämpliga kapitalnivåer i sin banksektor och se till att lånen inom banksystemet minskar på ett ordnat sätt i enlighet med de tidsfrister som fastställs i samförståndsavtalet. I detta avseende ska Portugal genomföra den strategi för den portugisiska banksektorn som överenskommits med kommissionen, ECB och IMF så att den finansiella stabiliteten bibehålls. Portugal ska framför allt göra följande:

| a) | Råda bankerna att stärka sina säkerhetsbuffertar på en hållbar grund. |
| --- | --- |

a)

Råda bankerna att stärka sina säkerhetsbuffertar på en hållbar grund.

| b) | Säkerställa en balanserad och metodisk minskning av banksektorns utlåningsgrad, vilket är väsentligt för att permanent undanröja finansieringsobalanser, och minska behovet av finansiering från eurosystemet på medellång sikt. Bankernas finansierings- och kapitalplaner ska ses över varje kvartal. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa en balanserad och metodisk minskning av banksektorns utlåningsgrad, vilket är väsentligt för att permanent undanröja finansieringsobalanser, och minska behovet av finansiering från eurosystemet på medellång sikt. Bankernas finansierings- och kapitalplaner ska ses över varje kvartal.

| c) | Uppmuntra diversifieringen av finansieringsalternativen för företagssektorn och särskilt de små och medelstora företagen genom en rad åtgärder som syftar till att förbättra deras tillgång till kapitalmarknaderna och exportkreditförsäkring. |
| --- | --- |

c)

Uppmuntra diversifieringen av finansieringsalternativen för företagssektorn och särskilt de små och medelstora företagen genom en rad åtgärder som syftar till att förbättra deras tillgång till kapitalmarknaderna och exportkreditförsäkring.

| d) | Fortsätta att rationalisera den statsägda CGD-koncernen. |
| --- | --- |

d)

Fortsätta att rationalisera den statsägda CGD-koncernen.

| e) | Optimera processen för att återvinna tillgångar som överförts från BPN till de tre statsägda specialföretagen genom utkontraktering av förvaltningen av tillgångarna till en professionell tredje part, med ett mandat att över tiden gradvis återvinna tillgångarna; välja vilken part som ska förvalta krediterna genom det pågående konkurrensutsatta anbudsförfarandet och i mandatet inkludera lämpliga incitament för att maximera återvinningen av tillgångar och minimera driftskostnaderna; och. säkerställa överlåtelse i rätt tid av dotterbolag och tillgångar i de två andra statsägda specialföretagen. |
| --- | --- |

e)

Optimera processen för att återvinna tillgångar som överförts från BPN till de tre statsägda specialföretagen genom utkontraktering av förvaltningen av tillgångarna till en professionell tredje part, med ett mandat att över tiden gradvis återvinna tillgångarna; välja vilken part som ska förvalta krediterna genom det pågående konkurrensutsatta anbudsförfarandet och i mandatet inkludera lämpliga incitament för att maximera återvinningen av tillgångar och minimera driftskostnaderna; och. säkerställa överlåtelse i rätt tid av dotterbolag och tillgångar i de två andra statsägda specialföretagen.

| f) | Utveckla och genomföra lösningar som erbjuder finansieringsalternativ till traditionella banklån för företagssektorn grundade på den uppsättning preliminära förslag som presenterats för att uppmuntra en diversifiering av finansieringsalternativen för företagssektorn; bedöma effektiviteten i statsstödda försäkringssystem för exportkrediter i syfte att vidta lämpliga exportfrämjande åtgärder som är förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

f)

Utveckla och genomföra lösningar som erbjuder finansieringsalternativ till traditionella banklån för företagssektorn grundade på den uppsättning preliminära förslag som presenterats för att uppmuntra en diversifiering av finansieringsalternativen för företagssektorn; bedöma effektiviteten i statsstödda försäkringssystem för exportkrediter i syfte att vidta lämpliga exportfrämjande åtgärder som är förenliga med unionsrätten.

| g) | Analysera bankernas planer för återhämtning och utfärda riktlinjer för systemet för planerna för återhämtning och utarbeta planer för rekonstruktion och avveckling på grundval av de rapporter som har lämnats in av bankerna; säkerställa att de inledande och årliga finansieringsarrangemangen för rekonstruktionsfonden är klara; och prioritera genomförandet av de planer för återhämtning och planer för rekonstruktion och avveckling som rör bankerna ska de systemviktiga bankerna prioriteras. |
| --- | --- |

g)

Analysera bankernas planer för återhämtning och utfärda riktlinjer för systemet för planerna för återhämtning och utarbeta planer för rekonstruktion och avveckling på grundval av de rapporter som har lämnats in av bankerna; säkerställa att de inledande och årliga finansieringsarrangemangen för rekonstruktionsfonden är klara; och prioritera genomförandet av de planer för återhämtning och planer för rekonstruktion och avveckling som rör bankerna ska de systemviktiga bankerna prioriteras.

| h) | Genomföra ramverket för finansinstitutens deltagande i förfaranden för utomrättslig skuldsanering för hushåll, göra det smidigare att ansöka om omstrukturering av företagsskuld och genomföra en handlingsplan för att öka allmänhetens medvetenhet om skuldsaneringsverktygen. |
| --- | --- |

h)

Genomföra ramverket för finansinstitutens deltagande i förfaranden för utomrättslig skuldsanering för hushåll, göra det smidigare att ansöka om omstrukturering av företagsskuld och genomföra en handlingsplan för att öka allmänhetens medvetenhet om skuldsaneringsverktygen.

| i) | Utarbeta kvartalsrapporter om genomförandet av de nya omstruktureringsverktygen och genomföra en undersökning av de aktörer som berörs av insolvens för att få reda på hur lämpliga nuvarande skuldsaneringsverktyg är och möjliga brister eller hinder, utforska alternativ för att öka en god återhämtning för företag som deltar i den offentliga utgiftsöversynen (det särskilda revitaliseringsförfarandet för företag som befinner sig i allvarliga finansiella svårigheter) och Sireve (företagens system för utomrättsliga avtal för företag som befinner sig i en svår ekonomisk situation eller överhängande eller inträffad insolvens). |
| --- | --- |

i)

Utarbeta kvartalsrapporter om genomförandet av de nya omstruktureringsverktygen och genomföra en undersökning av de aktörer som berörs av insolvens för att få reda på hur lämpliga nuvarande skuldsaneringsverktyg är och möjliga brister eller hinder, utforska alternativ för att öka en god återhämtning för företag som deltar i den offentliga utgiftsöversynen (det särskilda revitaliseringsförfarandet för företag som befinner sig i allvarliga finansiella svårigheter) och Sireve (företagens system för utomrättsliga avtal för företag som befinner sig i en svår ekonomisk situation eller överhängande eller inträffad insolvens).

| j) | Bedöma möjligheterna att förbättra resultat och styrning av befintliga försäkringssystem för krediter, upprätta en kvartalsvis övervaknings- och rapporteringsmekanism om fördelning av offentligt finansierade krediter som syftar till att underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering. Genomföra en extern revision av det nationella garantisystemet. |
| --- | --- |

j)

Bedöma möjligheterna att förbättra resultat och styrning av befintliga försäkringssystem för krediter, upprätta en kvartalsvis övervaknings- och rapporteringsmekanism om fördelning av offentligt finansierade krediter som syftar till att underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering. Genomföra en extern revision av det nationella garantisystemet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 159, 17.6.2011, s. 88.

2

(3)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

3

(4)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.”

4

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/54

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 juni 2013

om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken

(2013/324/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2013/9 av den 19 april 2013 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Europeiska centralbanken (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt.

| (2) | Förordnandet för ECB:s externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2012. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2013. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för ECB:s externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2012. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2013.

| (3) | ECB har utsett Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft till sina externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2017. |
| --- | --- |

(3)

ECB har utsett Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft till sina externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2017.

| (4) | ECB-rådet har rekommenderat att Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2017. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har rekommenderat att Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2017.

| (5) | ECB-rådets rekommendation bör följas och rådets beslut 98/481/EG (2) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

ECB-rådets rekommendation bör följas och rådets beslut 98/481/EG (2) bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut 98/481/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft godkänns härmed som ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2017.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till ECB.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT C 122, 27.4.2013, s. 1.

1

(2)  EGT L 216, 4.8.1998, s. 7.

2

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/55

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 juni 2013

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Finlands Bank

(2013/325/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2013/12 av den 26 april 2013 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Suomen Pankki (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt.

| (2) | Förordnandet för Finlands Banks externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2012. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2013. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för Finlands Banks externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2012. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2013.

| (3) | Finlands Bank har utsett PricewaterhouseCoopers Oy till sina externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2019. |
| --- | --- |

(3)

Finlands Bank har utsett PricewaterhouseCoopers Oy till sina externa revisorer för räkenskapsåren 2013–2019.

| (4) | ECB-rådet har rekommenderat att PricewaterhouseCoopers Oy utses till externa revisorer för Finlands Bank för räkenskapsåren 2013–2019. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har rekommenderat att PricewaterhouseCoopers Oy utses till externa revisorer för Finlands Bank för räkenskapsåren 2013–2019.

| (5) | ECB-rådets rekommendation bör följas och rådets beslut 1999/70/EG (2) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

ECB-rådets rekommendation bör följas och rådets beslut 1999/70/EG (2) bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.11 i beslut 1999/70/EG ska ersättas med följande:

”11.   PricewaterhouseCoopers Oy godkänns härmed som externa revisorer för Finlands Bank för räkenskapsåren 2013–2019.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till ECB.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT C 126, 3.5.2013, s. 1.

1

(2)  EGT L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/56

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 juni 2013

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank

(2013/326/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2013/8 av den 17 april 2013 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt.

| (2) | Till följd av en ändring av lagen om Oesterreichische Nationalbank föreskrivs numera att Oesterreichische Nationalbank ska utse en extern revisor och en ställföreträdande extern revisor varje år i stället för två externa revisorer och två ställföreträdande externa revisorer. Den ställföreträdande externa revisorn kommer endast att anlitas om den externa revisorn inte kan utföra revisionen. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en ändring av lagen om Oesterreichische Nationalbank föreskrivs numera att Oesterreichische Nationalbank ska utse en extern revisor och en ställföreträdande extern revisor varje år i stället för två externa revisorer och två ställföreträdande externa revisorer. Den ställföreträdande externa revisorn kommer endast att anlitas om den externa revisorn inte kan utföra revisionen.

| (3) | Förordnandena för Oesterreichische Nationalbanks externa revisorer och ställföreträdande externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2012. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2013. |
| --- | --- |

(3)

Förordnandena för Oesterreichische Nationalbanks externa revisorer och ställföreträdande externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2012. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2013.

| (4) | Oesterreichische Nationalbank har utsett KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG till sina externa revisorer och PwC Wirtschaftsprüfung GmbH till sina nya ställföreträdande externa revisorer för räkenskapsåret 2013. |
| --- | --- |

(4)

Oesterreichische Nationalbank har utsett KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG till sina externa revisorer och PwC Wirtschaftsprüfung GmbH till sina nya ställföreträdande externa revisorer för räkenskapsåret 2013.

| (5) | De externa revisorernas och de ställföreträdande externa revisorernas förordnanden kan förnyas varje år men förordnandena får sammanlagt inte överstiga fem år. |
| --- | --- |

(5)

De externa revisorernas och de ställföreträdande externa revisorernas förordnanden kan förnyas varje år men förordnandena får sammanlagt inte överstiga fem år.

| (6) | ECB-rådet har rekommenderat att KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG utses till externa revisorer och PwC Wirtschaftsprüfung GmbH till ställföreträdande externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank för räkenskapsåren 2013–2017. |
| --- | --- |

(6)

ECB-rådet har rekommenderat att KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG utses till externa revisorer och PwC Wirtschaftsprüfung GmbH till ställföreträdande externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank för räkenskapsåren 2013–2017.

| (7) | ECB-rådets rekommendation bör följas och rådets beslut 1999/70/EG (2) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

ECB-rådets rekommendation bör följas och rådets beslut 1999/70/EG (2) bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.9 i beslut 1999/70/EG ska ersättas med följande:

”9.   KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG godkänns härmed som externa revisorer och PwC Wirtschaftsprüfung GmbH som ställföreträdande externa revisorer för Oesterreichische Nationalbank för räkenskapsåren 2013–2017.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till ECB.

Utfärdat i Luxemburg den 21 juni 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT C 115, 23.4.2013, s. 1.

1

(2)  EGT L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 25 juni 2013

om godkännande för utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller eller består av genetiskt modifierad Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps eller livsmedel och foder som har framställts av sådana genetiskt modifierade organismer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

[delgivet med nr C(2013) 3873]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/327/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 11.3, 19.3 och 23.3,

av följande skäl:

| (1) | Den 17 april 2007 lämnade Bayer CropScience AG in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 8.4 och 20.4 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av godkännandet av befintliga livsmedel (bearbetad olja) och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 april 2007 lämnade Bayer CropScience AG in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 8.4 och 20.4 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av godkännandet av befintliga livsmedel (bearbetad olja) och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps.

| (2) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) lämnade den 22 september 2009 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Myndigheten drog slutsatsen att det är osannolikt att en fortsatt saluföring av livsmedel och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps enligt beskrivningen i ansökan skulle ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön vid avsedd användning (2). |
| --- | --- |

(2)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) lämnade den 22 september 2009 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Myndigheten drog slutsatsen att det är osannolikt att en fortsatt saluföring av livsmedel och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps enligt beskrivningen i ansökan skulle ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön vid avsedd användning (2).

| (3) | Den 4 juni 2010 lämnade Bayer CropScience AG, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, till den behöriga myndigheten i Belgien in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps, med undantag av bearbetad olja. |
| --- | --- |

(3)

Den 4 juni 2010 lämnade Bayer CropScience AG, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, till den behöriga myndigheten i Belgien in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps, med undantag av bearbetad olja.

| (4) | I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan de uppgifter och den information som krävs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (3), samt information och slutsatser om den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan de uppgifter och den information som krävs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (3), samt information och slutsatser om den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

| (5) | Efsa lämnade den 26 september 2012 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Den drog slutsatsen att Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps, så som den beskrivs i ansökan, är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten vad gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön. Den konstaterade att det därför är osannolikt att utsläppandet på marknaden av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps enligt beskrivningen i ansökan skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön vid avsedd användning (4). |
| --- | --- |

(5)

Efsa lämnade den 26 september 2012 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Den drog slutsatsen att Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps, så som den beskrivs i ansökan, är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten vad gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön. Den konstaterade att det därför är osannolikt att utsläppandet på marknaden av livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps enligt beskrivningen i ansökan skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön vid avsedd användning (4).

| (6) | I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med de avsedda användningsområdena för produkterna. |
| --- | --- |

(6)

I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med de avsedda användningsområdena för produkterna.

| (7) | Efsa tog i båda yttrandena ställning till samtliga medlemsstaters specifika frågor och farhågor under samråden med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(7)

Efsa tog i båda yttrandena ställning till samtliga medlemsstaters specifika frågor och farhågor under samråden med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (8) | Användningen av foder som innehåller eller består av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av detta, med undantag av användning för odling, har redan godkänts genom kommissionens beslut 2007/232/EG (5). |
| --- | --- |

(8)

Användningen av foder som innehåller eller består av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av detta, med undantag av användning för odling, har redan godkänts genom kommissionens beslut 2007/232/EG (5).

| (9) | Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för de livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller eller består av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps och livsmedel och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för de livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller eller består av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps och livsmedel och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps.

| (10) | En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (6). |
| --- | --- |

(10)

En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (6).

| (11) | På grundval av Efsas två yttranden behövs det inte några andra särskilda märkningskrav än de som föreskrivs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser som innehåller eller består av och livsmedel och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av Efsas två yttranden behövs det inte några andra särskilda märkningskrav än de som föreskrivs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser som innehåller eller består av och livsmedel och foder som har framställts av Ms8-, Rf3- och Ms8 × Rf3-raps.

| (12) | I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (7) fastställs märkningskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Spårbarhetskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 4.1–4.5 i den förordningen, och spårbarhetskrav för livsmedel och foder som har framställts av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (7) fastställs märkningskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Spårbarhetskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 4.1–4.5 i den förordningen, och spårbarhetskrav för livsmedel och foder som har framställts av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 5 i samma förordning.

| (13) | Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram enligt kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (8). Det framgår av Efsas yttranden att det inte finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, däribland krav på övervakning av användningen av livsmedel eller foder efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av särskilda ekosystem/miljöer och/eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(13)

Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram enligt kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (8). Det framgår av Efsas yttranden att det inte finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, däribland krav på övervakning av användningen av livsmedel eller foder efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av särskilda ekosystem/miljöer och/eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (14) | Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(14)

Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (15) | Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing-House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (9). |
| --- | --- |

(15)

Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing-House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (9).

| (16) | Sökanden har hörts om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

(16)

Sökanden har hörts om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut.

| (17) | Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén yttrade sig inte. |
| --- | --- |

(17)

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén yttrade sig inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genetiskt modifierad organism och unika identitetsbeteckningar

Genetiskt modifierad raps (Brassica napus L.) Ms8, Rf3 och Ms8 × Rf3, enligt den närmare beskrivningen i punkt b i bilagan till detta beslut, ska förses med de unika identitetsbeteckningarna ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 respektive ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 i enlighet med förordning (EG) nr 65/2004.

Artikel 2

Godkännande

Följande produkter godkänns i enlighet med artiklarna 4.2 och 16.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 enligt villkoren i detta beslut:

| a) | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps. |
| --- | --- |

a)

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps.

| b) | Foder som har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps. |
| --- | --- |

b)

Foder som har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps.

Artikel 3

Märkning

Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”raps”.

Artikel 4

Övervakning av miljöpåverkan

1.   Innehavaren av godkännandet ska se till att planen för övervakning av miljöpåverkan enligt punkt h i bilagan införs och tillämpas.

2.   Innehavaren av godkännandet ska lämna årliga rapporter till kommissionen om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen i enlighet med beslut 2009/770/EG.

Artikel 5

Gemenskapsregister

Uppgifterna i bilagan till detta beslut ska föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i artikel 28 i förordning (EG) nr 1829/2003.

Artikel 6

Innehavare av godkännandet

Innehavare av godkännandet är Bayer CropScience AG.

Artikel 7

Giltighet

Detta beslut ska gälla under tio år från och med dagen för delgivningen.

Artikel 8

Adressat

Detta beslut riktar sig till Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, TYSKLAND.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2013.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2009-00748

2

(3)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

3

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00794

4

(5)  EUT L 100, 17.4.2007, s. 20.

5

(6)  EUT L 10, 16.1.2004, s. 5.

6

(7)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 24.

7

(8)  EUT L 275, 21.10.2009, s. 9.

8

(9)  EUT L 287, 5.11.2003, s. 1.

9

---

BILAGA

a)   Sökande och innehavare av godkännandet

| Namn | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, TYSKLAND |

Namn

:

Bayer CropScience AG

Adress

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, TYSKLAND

b)   Beteckning och specifikation av produkterna

| 1. | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps. |
| --- | --- |

1.

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps.

| 2. | Foder som har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps. |
| --- | --- |

2.

Foder som har framställts av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps.

Genetiskt modifierad ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps, som beskrivs i ansökan, avger proteinet fosfinotricinacetytransferas (PAT) som ger tolerans mot herbiciden ammoniumglyfosinat och proteinerna barnase (ACS-BNØØ5-8) och barstar (ACS-BNØØ3-6) som ger hansterilitet och återställande av fertilitet.

c)   Märkning

Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”raps”.

d)   Detektionsmetod

| — | Metod baserad på händelsespecifik realtids-PCR för kvantifiering av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps. |
| --- | --- |

—

Metod baserad på händelsespecifik realtids-PCR för kvantifiering av ACS-BNØØ5-8-, ACS-BNØØ3-6- och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6-raps.

| — | Validering på frön av EU:s referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm. |
| --- | --- |

—

Validering på frön av EU:s referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.

| — | Referensmaterial: AOCS 0306-B, AOCS 0306-F och AOCS 0306-G, tillgängliga via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

Referensmaterial: AOCS 0306-B, AOCS 0306-F och AOCS 0306-G, tillgängliga via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Unika identitetsbeteckningar

ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 och ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6

f)   Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald

Förmedlingscentrumet för biosäkerhet [att föras in i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder i samband med anmälan].

g)   Villkor för eller begränsningar av utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna

Ej tillämpligt.

h)   Övervakningsplan

Plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG [att föras in i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder i samband med anmälan].

i)   Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel

Ej tillämpligt.

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/61

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 25 juni 2013

om införande av ett särskilt kontroll- och inspektionsprogram för fisket efter torsk, rödspätta och tunga i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön

(2013/328/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 95, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1224/2009 ska tillämpas på all verksamhet som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken och bedrivs på medlemsstaternas territorier eller i unionens vatten eller av unionens fiskefartyg eller, utan att det påverkar flaggmedlemsstatens primära ansvar, av medlemsstaternas medborgare, och i förordningen fastställs särskilt att medlemsstaterna ska se till att kontroll, inspektion och verkställighet sker på icke-diskriminerande grund med avseende på sektorer, fartyg eller personer, och på grundval av riskhantering. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1224/2009 ska tillämpas på all verksamhet som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken och bedrivs på medlemsstaternas territorier eller i unionens vatten eller av unionens fiskefartyg eller, utan att det påverkar flaggmedlemsstatens primära ansvar, av medlemsstaternas medborgare, och i förordningen fastställs särskilt att medlemsstaterna ska se till att kontroll, inspektion och verkställighet sker på icke-diskriminerande grund med avseende på sektorer, fartyg eller personer, och på grundval av riskhantering.

| (2) | I rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (2) fastställs villkoren för ett hållbart utnyttjande av torskbeståndet i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön. I rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (3) fastställs villkoren för ett hållbart utnyttjande av bestånden av rödspätta och tunga. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (2) fastställs villkoren för ett hållbart utnyttjande av torskbeståndet i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön. I rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (3) fastställs villkoren för ett hållbart utnyttjande av bestånden av rödspätta och tunga.

| (3) | Enligt artikel 95 i förordning (EG) nr 1224/2009 får kommissionen, i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, fastställa vilka fisken som ska omfattas av särskilda kontroll- och inspektionsprogram. Dessa särskilda kontroll- och inspektionsprogram ska innehålla mål, prioriteringar och förfaranden samt riktmärken för inspektionerna, som ska fastställas på grundval av riskhantering och regelbundet ses över efter analys av uppnådda resultat. De berörda medlemsstaterna är skyldiga att vidta de åtgärder som krävs för att se till att särskilda kontroll- och inspektionsprogram genomförs, i synnerhet avseende nödvändiga personalresurser och materiella resurser samt de perioder och zoner där dessa ska användas. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 95 i förordning (EG) nr 1224/2009 får kommissionen, i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, fastställa vilka fisken som ska omfattas av särskilda kontroll- och inspektionsprogram. Dessa särskilda kontroll- och inspektionsprogram ska innehålla mål, prioriteringar och förfaranden samt riktmärken för inspektionerna, som ska fastställas på grundval av riskhantering och regelbundet ses över efter analys av uppnådda resultat. De berörda medlemsstaterna är skyldiga att vidta de åtgärder som krävs för att se till att särskilda kontroll- och inspektionsprogram genomförs, i synnerhet avseende nödvändiga personalresurser och materiella resurser samt de perioder och zoner där dessa ska användas.

| (4) | Enligt artikel 95.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska de särskilda kontroll- och inspektionsprogrammen innehålla riktmärken för inspektionerna, som ska fastställas på grundval av riskhantering. Det är i detta syfte lämpligt att fastställa riskbedömnings- och riskhanteringskriterier för kontroll-, inspektions- och granskningsverksamhet för att möjliggöra snabba riskanalyser och globala bedömningar av relevant kontroll- och inspektionsinformation. De gemensamma kriterierna syftar till att få en harmoniserad strategi för inspektion och granskning i alla medlemsstater och skapa lika villkor för alla aktörer. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 95.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska de särskilda kontroll- och inspektionsprogrammen innehålla riktmärken för inspektionerna, som ska fastställas på grundval av riskhantering. Det är i detta syfte lämpligt att fastställa riskbedömnings- och riskhanteringskriterier för kontroll-, inspektions- och granskningsverksamhet för att möjliggöra snabba riskanalyser och globala bedömningar av relevant kontroll- och inspektionsinformation. De gemensamma kriterierna syftar till att få en harmoniserad strategi för inspektion och granskning i alla medlemsstater och skapa lika villkor för alla aktörer.

| (5) | Det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet bör fastställas för perioden fram till och med den 31 december 2018 och genomföras av Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

Det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet bör fastställas för perioden fram till och med den 31 december 2018 och genomföras av Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket.

| (6) | Enligt artikel 98.1 och 98.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (4) ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, utan att det påverkar bestämmelserna i fleråriga planer, tillämpa en riskbaserad strategi för urvalet av inspektionsobjekt och använda all tillgänglig information. I enlighet med en riskbaserad strategi för kontroll och efterlevnadstillsyn ska de dessutom på ett objektivt sätt genomföra de inspektionsinsatser som krävs för att motverka att fiskeriprodukter som härrör från verksamhet som är oförenlig med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser förvaras ombord, omlastas, landas, bereds, transporteras lagras eller saluförs. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 98.1 och 98.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (4) ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, utan att det påverkar bestämmelserna i fleråriga planer, tillämpa en riskbaserad strategi för urvalet av inspektionsobjekt och använda all tillgänglig information. I enlighet med en riskbaserad strategi för kontroll och efterlevnadstillsyn ska de dessutom på ett objektivt sätt genomföra de inspektionsinsatser som krävs för att motverka att fiskeriprodukter som härrör från verksamhet som är oförenlig med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser förvaras ombord, omlastas, landas, bereds, transporteras lagras eller saluförs.

| (7) | Europeiska fiskerikontrollbyrån (nedan kallad kontrollbyrån) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (5) och ska samordna genomförandet av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet genom en plan för gemensamt utnyttjande. Planen ska leda till att de mål, prioriteringar, förfaranden och riktmärken för inspektioner som fastställs i det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet får effekt samt fastställa de medel för kontroll och inspektion som kan slås samman av de berörda medlemsstaterna. Därför bör sambanden mellan de förfaranden som fastställs i det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet och de som fastställs i planen för gemensamt utnyttjande förtydligas. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska fiskerikontrollbyrån (nedan kallad kontrollbyrån) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (5) och ska samordna genomförandet av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet genom en plan för gemensamt utnyttjande. Planen ska leda till att de mål, prioriteringar, förfaranden och riktmärken för inspektioner som fastställs i det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet får effekt samt fastställa de medel för kontroll och inspektion som kan slås samman av de berörda medlemsstaterna. Därför bör sambanden mellan de förfaranden som fastställs i det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet och de som fastställs i planen för gemensamt utnyttjande förtydligas.

| (8) | För att harmonisera kontroll- och inspektionsförfarandena för fisket av torsk, rödspätta och tunga, och för att garantera att de fleråriga planerna för dessa bestånd och fisket efter dem blir framgångsrikt, är det lämpligt att utforma gemensamma regler för den kontroll- och inspektionsverksamhet som ska utföras av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, inklusive ömsesidig tillgång till relevanta uppgifter. Målriktmärken bör därför avgöra intensiteten i kontroll- och inspektionsverksamheten. |
| --- | --- |

(8)

För att harmonisera kontroll- och inspektionsförfarandena för fisket av torsk, rödspätta och tunga, och för att garantera att de fleråriga planerna för dessa bestånd och fisket efter dem blir framgångsrikt, är det lämpligt att utforma gemensamma regler för den kontroll- och inspektionsverksamhet som ska utföras av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, inklusive ömsesidig tillgång till relevanta uppgifter. Målriktmärken bör därför avgöra intensiteten i kontroll- och inspektionsverksamheten.

| (9) | Gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet mellan de berörda medlemsstaterna bör i tillämpliga fall utföras i enlighet med planer för gemensamt utnyttjande som fastställs av kontrollbyrån så att det skapas större enhetlighet i kontroll-, inspektions- och övervakningsrutinerna, och så att samordningen av kontroll-, inspektions- och övervakningsverksamheten mellan de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna kan vidareutvecklas. |
| --- | --- |

(9)

Gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet mellan de berörda medlemsstaterna bör i tillämpliga fall utföras i enlighet med planer för gemensamt utnyttjande som fastställs av kontrollbyrån så att det skapas större enhetlighet i kontroll-, inspektions- och övervakningsrutinerna, och så att samordningen av kontroll-, inspektions- och övervakningsverksamheten mellan de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna kan vidareutvecklas.

| (10) | De resultat som erhålls genom tillämpningen av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet bör bedömas med hjälp av årliga utvärderingsrapporter som ska lämnas av varje berörd medlemsstat till kommissionen och till kontrollbyrån. |
| --- | --- |

(10)

De resultat som erhålls genom tillämpningen av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet bör bedömas med hjälp av årliga utvärderingsrapporter som ska lämnas av varje berörd medlemsstat till kommissionen och till kontrollbyrån.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut har fastställts i samförstånd med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut har fastställts i samförstånd med de berörda medlemsstaterna.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom detta beslut införs ett särskilt kontroll- och inspektionsprogram för fisket efter torsk i de geografiska områdena Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön, och rödspätta och tunga i det geografiska området Nordsjön. De geografiska områdena är nedan kallade de berörda områdena.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet ska särskilt omfatta följande verksamheter:

| a) | Fiskeverksamhet i den mening som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 i de berörda områdena. |
| --- | --- |

a)

Fiskeverksamhet i den mening som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 i de berörda områdena.

| b) | Verksamheter i samband med fiske, inklusive vägning, beredning, saluföring, transport och lagring av fiskeprodukter. |
| --- | --- |

b)

Verksamheter i samband med fiske, inklusive vägning, beredning, saluföring, transport och lagring av fiskeprodukter.

2.   Det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet ska gälla till och med den 31 december 2018.

3.   Det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet ska genomföras av Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket (nedan kallade de berörda medlemsstaterna).

KAPITEL II

MÅL, PRIORITERINGAR, FÖRFARANDEN OCH RIKTMÄRKEN

Artikel 3

Mål

1.   Det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet ska säkerställa ett enhetligt och effektivt genomförande av bevarande- och kontrollåtgärder som gäller de bestånd som anges i artikel 1.

2.   Kontroll- och inspektionsverksamhet som genomförs enligt det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet ska särskilt syfta till att säkerställa efterlevnaden av följande bestämmelser:

| a) | Förvaltning av fiskemöjligheter och eventuella särskilda villkor i samband med dem, däribland kontroll av kvotutnyttjandet och system för förvaltning av fiskeansträngningen i de berörda områdena. |
| --- | --- |

a)

Förvaltning av fiskemöjligheter och eventuella särskilda villkor i samband med dem, däribland kontroll av kvotutnyttjandet och system för förvaltning av fiskeansträngningen i de berörda områdena.

| b) | Rapporteringskrav tillämpliga på fiskeverksamhet, särskilt tillförlitligheten av registrerad och rapporterad information. |
| --- | --- |

b)

Rapporteringskrav tillämpliga på fiskeverksamhet, särskilt tillförlitligheten av registrerad och rapporterad information.

| c) | Bestämmelser om förbudet mot utsortering och skyldighet att landa alla fångster som omfattas av en kvot. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om förbudet mot utsortering och skyldighet att landa alla fångster som omfattas av en kvot.

Artikel 4

Prioriteringar

1.   De berörda medlemsstaterna ska genomföra kontroll- och inspektionsverksamhet med avseende på fiskeverksamhet som utförs av fiskefartyg och verksamhet i samband med fiske som utförs av andra aktörer på grundval av en riskhanteringsstrategi i enlighet med artikel 4.18 i förordning (EG) nr 1224/2009 och artikel 98 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

2.   Varje fiskefartyg, grupp av fiskefartyg, kategori av fiskeredskap, aktör och/eller verksamhet i samband med fiske ska, för varje bestånd som anges i artikel 1, omfattas av kontroll och inspektioner enligt den prioriteringsnivå som tilldelas i enlighet med punkt 3.

3.   Alla berörda medlemsstater ska tilldela prioriteringsnivån på grundval av resultaten från den riskbedömning som utförs i enlighet med de förfaranden som fastställs i artikel 5.

Artikel 5

Förfaranden för riskbedömning

1.   Denna artikel ska gälla de berörda medlemsstaterna, och uteslutande med avseende på tillämpningen av punkt 4 även alla andra medlemsstater.

2.   Medlemsstaterna ska bedöma risker med avseende på de bestånd och områden som omfattas på grundval av tabellen i bilaga I.

3.   Vid den riskbedömning som varje medlemsstat utför ska det, på grundval av tidigare erfarenheter och med hjälp av all tillgänglig och relevant information, bedömas hur sannolikt det är att reglerna inte kommer att efterlevas och vilka de potentiella konsekvenserna i så fall skulle vara. Genom att kombinera dessa faktorer ska varje medlemsstat bedöma risknivån (mycket låg, låg, genomsnittlig, hög eller mycket hög) för varje inspektionskategori enligt artikel 4.2.

4.   Om ett fiskefartyg som för flagg från en medlemsstat som inte hör till de berörda medlemsstaterna eller ett fiskefartyg från tredjeland är verksamt i de områden som anges i artikel 1, ska det tilldelas en risknivå i enlighet med punkt 3. Om det inte finns någon information och om inte dess flaggmyndigheter, inom ramen för artikel 9, tillhandahåller resultat från den riskbedömning som de själva utfört i enlighet med artikel 4.2 och punkt 3 som leder till en annan risknivå, ska det anses vara ett fiskefartyg med en mycket hög risknivå.

Artikel 6

Riskhanteringsstrategi

1.   Varje berörd medlemsstat ska på grundval av sin riskbedömning fastställa en riskbedömningsstrategi som är inriktad på att säkerställa efterlevnad. Strategin ska omfatta identifiering, beskrivning och fördelning av lämpliga kostnadseffektiva kontrollinstrument och inspektionsmedel, med avseende på varje risks art och beräknade nivå samt i vilken mån målriktmärkena har uppnåtts.

2.   Den riskhanteringsstrategi som avses i punkt 1 ska samordnas på regional nivå genom en plan för gemensamt utnyttjande enligt definitionen i artikel 2 c i förordning (EG) nr 768/2005.

Artikel 7

Samband med förfaranden i planer för gemensamt utnyttjande

1.   Inom ramen för en plan för gemensamt utnyttjande ska varje berörd medlemsstat sända kontrollbyrån resultaten från den riskbedömning som utförts i enlighet med artikel 5.3 och i synnerhet en förteckning över de bedömda risknivåerna tillsammans med motsvarande inspektionsriktmärken.

2.   De förteckningar över risknivåer och riktmärken som avses i punkt 1 ska vid behov uppdateras med hjälp av den information som samlats in under gemensamma inspektions- och kontrollinsatser. Kontrollbyrån ska informeras omedelbart efter det att varje uppdatering slutförts.

3.   Kontrollbyrån ska i enlighet med artikel 6.2 använda den information som erhålls från de berörda medlemsstaterna för att samordna riskhanteringsstrategin på regional nivå.

Artikel 8

Målriktmärken

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de målriktmärken som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1224/2009 och i artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (6), fastställs målriktmärkena på unionsnivå för fiskefartyg och/eller andra aktörer med hög och mycket hög risknivå i bilaga II.

2.   Målriktmärkena för fiskefartyg och/eller andra aktörer med mycket låg, låg och genomsnittlig risknivå ska fastställas av de berörda medlemsstaterna genom de nationella kontrollprogram och de nationella åtgärder som avses i artikel 46 respektive artikel 95.4 i förordning (EG) nr 1224/2009.

3.   Genom undantag från bestämmelserna i punkterna 1 och 2 får medlemsstaterna även tillämpa andra målriktmärken, uttryckta som förbättrade efterlevnadsnivåer, under förutsättning att följande krav är uppfyllda:

| a) | En noggrann analys av fiskeverksamheten eller verksamheterna i samband med fiske samt tillsynsrelaterade frågor motiverar behovet att fastställa målriktmärken i form av förbättrade efterlevnadsnivåer. |
| --- | --- |

a)

En noggrann analys av fiskeverksamheten eller verksamheterna i samband med fiske samt tillsynsrelaterade frågor motiverar behovet att fastställa målriktmärken i form av förbättrade efterlevnadsnivåer.

| b) | Kommissionen meddelas riktmärkena uttryckta som förbättrade efterlevnadsnivåer och invänder inte mot dem inom 90 dagar och riktmärkena är icke-diskriminerande och påverkar inte de mål, prioriteringar och riskbaserade förfaranden som fastställs i det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen meddelas riktmärkena uttryckta som förbättrade efterlevnadsnivåer och invänder inte mot dem inom 90 dagar och riktmärkena är icke-diskriminerande och påverkar inte de mål, prioriteringar och riskbaserade förfaranden som fastställs i det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet.

4.   Alla målriktmärken ska årligen bedömas på grundval av de utvärderingsrapporter som avses i artikel 13.1 och vid behov revideras i enlighet med bedömningen inom ramen för den utvärdering som avses i artikel 13.4.

5.   De målriktmärken som avses i denna artikel ska i tillämpliga fall ges verkan genom en plan för gemensamt utnyttjande.

KAPITEL III

GENOMFÖRANDE

Artikel 9

Samarbete mellan medlemsstaterna och med tredjeländer

1.   De berörda medlemsstaterna ska samarbeta vid genomförandet av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet.

2.   Alla andra medlemsstater ska när det är lämpligt samarbeta med de berörda medlemsstaterna.

3.   Medlemsstaterna får samarbeta med de behöriga myndigheterna i tredjeländer för genomförandet av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet.

Artikel 10

Gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet

1.   De berörda medlemsstaterna ska i syfte att öka effekten av och effektiviteten i sina nationella fiskerikontrollsystem genomföra gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet i vatten som står under deras jurisdiktion och vid behov på deras territorier. Denna verksamhet ska i tillämpliga fall genomföras inom ramen för de planer för gemensamt utnyttjande som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 768/2005.

2.   Vid den gemensamma inspektions- och övervakningsverksamheten ska varje berörd medlemsstat

| a) | se till att tjänstemän från andra berörda medlemsstater inbjuds att delta i gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet, |
| --- | --- |

a)

se till att tjänstemän från andra berörda medlemsstater inbjuds att delta i gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet,

| b) | fastställa gemensamma operativa förfaranden för sina övervakningsfarkoster, |
| --- | --- |

b)

fastställa gemensamma operativa förfaranden för sina övervakningsfarkoster,

| c) | vid behov utse de kontaktpunkter som avses i artikel 80.5 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

c)

vid behov utse de kontaktpunkter som avses i artikel 80.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

3.   Unionens tjänstemän och inspektörer får delta i gemensam inspektions- och övervakningsverksamhet.

Artikel 11

Utbyte av uppgifter

1.   För att genomföra det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet ska varje berörd medlemsstat säkerställa det elektroniska direktutbyte av uppgifter som avses i artikel 111 i förordning (EG) nr 1224/2009 och bilaga XII till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 med andra berörda medlemsstater och kontrollbyrån.

2.   De uppgifter som avses i punkt 1 ska gälla fiskeverksamhet och verksamhet i samband med fiske som utförs i de områden som omfattas av det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet.

Artikel 12

Information

1.   Tills bestämmelserna i avdelning XII kapitel III i förordning (EG) nr 1224/2009 fullständigt genomförts, och i enlighet med det format som anges i bilaga III till detta beslut, ska varje berörd medlemsstat senast den 31 januari varje kalenderår till kommissionen och kontrollbyrån lämna följande information rörande föregående år:

| a) | Identifiering, datum och typ avseende varje kontroll- och/eller inspektionsinsats som har genomförts under föregående år. |
| --- | --- |

a)

Identifiering, datum och typ avseende varje kontroll- och/eller inspektionsinsats som har genomförts under föregående år.

| b) | Identifiering av varje fiskefartyg (nummer i registret över EU:s fiskeflotta), fordon och/eller aktör (företagets namn) som omfattas av en kontroll och/eller inspektion. |
| --- | --- |

b)

Identifiering av varje fiskefartyg (nummer i registret över EU:s fiskeflotta), fordon och/eller aktör (företagets namn) som omfattas av en kontroll och/eller inspektion.

| c) | Där så är lämpligt, typ av inspekterade fiskeredskap. |
| --- | --- |

c)

Där så är lämpligt, typ av inspekterade fiskeredskap.

| d) | Om en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats,






  i) | typ/typer av allvarlig(a) överträdelse(r), |
| --- | --- | --- |

d)

Om en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats,

i)

typ/typer av allvarlig(a) överträdelse(r),

| ii) | lägesrapport om uppföljningen av allvarliga överträdelser (t.ex. fall som är under utredning, pågående eller under överklagande), och |
| --- | --- |

ii)

lägesrapport om uppföljningen av allvarliga överträdelser (t.ex. fall som är under utredning, pågående eller under överklagande), och

| iii) | sanktioner som ålagts som uppföljning av allvarlig överträdelse, t.ex. bötesnivåer, värdet av beslagtagen fisk och/eller redskap, prickar som tilldelats i enlighet med artikel 126.1 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011, och/eller andra typer av sanktioner. |
| --- | --- |

iii)

sanktioner som ålagts som uppföljning av allvarlig överträdelse, t.ex. bötesnivåer, värdet av beslagtagen fisk och/eller redskap, prickar som tilldelats i enlighet med artikel 126.1 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011, och/eller andra typer av sanktioner.

2.   Den information som avses i punkt 1 ska meddelas för varje kontroll och/eller inspektion och tas upp i varje senare rapport till dess att ärendet är avslutat enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning. Om inga åtgärder har vidtagits efter det att en allvarlig överträdelse har konstaterats ska skälen för detta anges i rapporten.

Artikel 13

Utvärdering

1.   Varje berörd medlemsstat ska senast den 31 mars året efter det relevanta kalenderåret till kommissionen och kontrollbyrån sända en utvärderingsrapport rörande effektiviteten hos de kontroll- och inspektionsinsatser som genomförts inom ramen för detta särskilda kontroll- och inspektionsprogram.

2.   Den utvärderingsrapport som avses i punkt 1 ska minst innehålla den information som anges i bilaga IV. De berörda medlemsstaterna får i sin utvärderingsrapport även inkludera andra insatser, som t.ex. utbildning eller informationsmöten som är utformade för att påverka fiskefartygs och andra aktörers efterlevnad.

3.   Kontrollbyrån ska vid sin årliga utvärdering av effektiviteten hos de planer för gemensamt utnyttjande som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 768/2005 beakta de utvärderingsrapporter som avses i punkt 1.

4.   Kommissionen ska en gång per år sammankalla kommittén för fiske och vattenbruk för att på grundval av de utvärderingsrapporter som avses i punkt 1 utvärdera lämpligheten, tillräckligheten och effektiviteten hos det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet samt dess övergripande effekt på fiskefartygs och andra aktörers efterlevnad. Målriktmärkena i bilaga II kan ses över i enlighet därmed.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20.

2

(3)  EUT L 157, 19.6.2007, s. 1.

3

(4)  EUT L 112, 30.4.2011, s. 1.

4

(5)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 1.

5

(6)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

6

---

BILAGA I

FÖRFARANDEN FÖR RISKBEDÖMNING

Varje fiskefartyg, grupp av fiskefartyg, kategori av fiskeredskap, aktör och/eller verksamhet i samband med fiske ska, för de olika bestånd och områden som anges i artikel 1, omfattas av kontroll och inspektioner enligt den tilldelade prioriteringsnivån. Prioriteringsnivån ska tilldelas beroende på resultaten från den riskbedömning som utförs av varje berörd medlemsstat, eller av en annan medlemsstat uteslutande med avseende på tillämpningen av artikel 5.4, på grundval av följande förfarande:

| Riskbeskrivning
  [beroende på risken/fisket/området och tillgängliga uppgifter] | Indikator
  [beroende på risken/fisket/området och tillgängliga uppgifter] | Led i fiske-/saluföringskedjan
  (när och var uppstår risken) | Aspekter som ska beaktas
  [beroende på risken/fisket/området och tillgängliga uppgifter] | Förekomst i fisket (1) | Tänkbara konsekvenser (1) | Risknivå (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Anmärkning: De risker som medlemsstaterna identifierar ska överensstämma med de mål som anges i artikel 3.] | | | Omfattningen av fångster/landningar fördelad på fiskefartyg, bestånd och redskap.
  Fiskefartygens tillgång till kvoter, fördelad på fiskefartyg, bestånd och redskap.
  Användning av standardiserade lådor.
  Nivåer och fluktuationer i marknadspriset för de landade fiskeriprodukterna (första försäljningen).
  Antal inspektioner som utförts tidigare och antal konstaterade överträdelser för det berörda fiskefartyget och/eller annan aktör.
  Bakgrund och/eller tänkbar risk för bedrägeri kopplat till hamnen/platsen/området och verksamhetsgrenen.
  Annan relevant information eller underrättelser. | Vanlig/genomsnittlig/sällsynta fall/eller obetydlig | Allvarliga/betydande/godtagbara/eller marginella | Mycket liten/låg/genomsnittlig/hög/eller mycket hög |

Riskbeskrivning

[beroende på risken/fisket/området och tillgängliga uppgifter]

Indikator

[beroende på risken/fisket/området och tillgängliga uppgifter]

Led i fiske-/saluföringskedjan

(när och var uppstår risken)

Aspekter som ska beaktas

[beroende på risken/fisket/området och tillgängliga uppgifter]

Förekomst i fisket (1)

Tänkbara konsekvenser (1)

Risknivå (1)

[Anmärkning: De risker som medlemsstaterna identifierar ska överensstämma med de mål som anges i artikel 3.]

Omfattningen av fångster/landningar fördelad på fiskefartyg, bestånd och redskap.

Fiskefartygens tillgång till kvoter, fördelad på fiskefartyg, bestånd och redskap.

Användning av standardiserade lådor.

Nivåer och fluktuationer i marknadspriset för de landade fiskeriprodukterna (första försäljningen).

Antal inspektioner som utförts tidigare och antal konstaterade överträdelser för det berörda fiskefartyget och/eller annan aktör.

Bakgrund och/eller tänkbar risk för bedrägeri kopplat till hamnen/platsen/området och verksamhetsgrenen.

Annan relevant information eller underrättelser.

Vanlig/genomsnittlig/sällsynta fall/eller obetydlig

Allvarliga/betydande/godtagbara/eller marginella

Mycket liten/låg/genomsnittlig/hög/eller mycket hög

---

(1)

Anmärkning: Ska bedömas av medlemsstaterna. Vid riskbedömningen ska det, på grundval av tidigare erfarenheter och med hjälp av all tillgänglig information, bedömas hur sannolikt det är att reglerna inte kommer att efterlevas och vilka de tänkbara konsekvenserna i så fall skulle vara.

---

BILAGA II

MÅLRIKTMÄRKEN

1.   Omfattning av inspektioner till havs (inklusive i tillämpliga fall flygövervakning)

Följande målriktmärken (1) ska årligen uppnås vid inspektioner till havs av fiskefartyg som bedriver fiske efter torsk, rödspätta och tunga i området, om inspektioner till havs är relevanta med avseende på ledet i fiskekedjan och ingår i riskhanteringsstrategin:

| Riktmärken per år (2) | Bedömd risknivå för fiskefartyg i enlighet med artikel 5.2 |
| --- | --- |
| hög | mycket hög |
| Fiske | Inspektioner till havs av minst 2,5 % av de fiskeresor som utförs av fiskefartyg med hög risknivå och som är inriktade på fisket i fråga. | Inspektioner till havs av minst 5 % av de fiskeresor som utförs av fiskefartyg med mycket hög risknivå och som är inriktade på fisket i fråga. |

Riktmärken per år (2)

Bedömd risknivå för fiskefartyg i enlighet med artikel 5.2

hög

mycket hög

Fiske

Inspektioner till havs av minst 2,5 % av de fiskeresor som utförs av fiskefartyg med hög risknivå och som är inriktade på fisket i fråga.

Inspektioner till havs av minst 5 % av de fiskeresor som utförs av fiskefartyg med mycket hög risknivå och som är inriktade på fisket i fråga.

2.   Omfattning av inspektioner på land (inklusive dokumentbaserade kontroller och inspektioner i hamnar eller vid första försäljningen)

Följande målriktmärken (3) ska årligen uppnås vid inspektioner på land (inklusive dokumentbaserade kontroller och inspektioner i hamnar eller vid första försäljningen) av fiskefartyg eller andra aktörer som bedriver fiske efter torsk, rödspätta och tunga i området, om inspektioner på land är relevanta med avseende på ledet i fiske- eller saluföringskedjan och ingår i riskhanteringsstrategin:

| Riktmärken per år (4) | Risknivå för fiskefartyg och/eller andra aktörer (första köparen) |
| --- | --- |
| hög | mycket hög |
| Fiske | Inspektion i hamn av minst 10 % av den sammanlagda kvantitet som landats av fiskefartyg med hög risknivå. | Inspektion i hamn av minst 15 % av den sammanlagda kvantitet som landats av fiskefartyg med mycket hög risknivå. |

Riktmärken per år (4)

Risknivå för fiskefartyg och/eller andra aktörer (första köparen)

hög

mycket hög

Fiske

Inspektion i hamn av minst 10 % av den sammanlagda kvantitet som landats av fiskefartyg med hög risknivå.

Inspektion i hamn av minst 15 % av den sammanlagda kvantitet som landats av fiskefartyg med mycket hög risknivå.

Inspektioner som genomförs efter landning eller omlastning ska bland annat användas som en mekanism för dubbelkontroll för att pröva tillförlitligheten hos den registrerade och rapporterade informationen om fångster och landningar.

---

(1)  För fartyg som tillbringar mindre än 24 timmar till havs per fiskeresa får målriktmärkena i enlighet med riskhanteringsstrategin minskas till hälften.

(2)  Uttryckt i procent av de fiskeresor i området som utförs av fiskefartyg med hög eller mycket hög risknivå per år.

(3)  För fartyg som landar mindre än 10 ton per landning får målriktmärkena i enlighet med riskhanteringsstrategin minskas till hälften.

(4)  Uttryckt i procent av de kvantiteter som landats av fiskefartyg med hög eller mycket hög risknivå per år.

---

BILAGA III

INFORMATION OM GENOMFÖRANDET AV DET SÄRSKILDA KONTROLL- OCH INSPEKTIONSPROGRAMMET SOM SKA LÄMNAS REGELBUNDET

Den information som ska lämnas enligt artikel 12 för varje inspektion som ska ingå i rapporten ska lämnas i följande format:

| Dataelementets namn | Kod | Beskrivning och innehåll |
| --- | --- | --- |
| Identifiering av inspektionen | II | ISO-landskod med två bokstäver + 9 siffror, t.ex. DK201200000. |
| Datum för inspektionen | DA | ÅÅÅÅ-MM-DD |
| Typ av inspektion eller kontroll | IT | Till havs, på land, transport, dokument (ska anges). |
| Identifiering av varje fiskefartyg, fordon eller operatör | ID | Fiskefartygets nummer i registret över unionens fiskeflotta, identifiering av fordonet och/eller namnet på aktörens företag. |
| Typ av fiskeredskap | GE | Redskapets kod enligt FAO:s International Standard Statistical Classification of the Fishing Gear. |
| Allvarlig överträdelse | SI | J = Ja, N = Nej |
| Typ av allvarlig överträdelse som konstaterats | TS | Ange typ av allvarlig överträdelse som konstaterats, med hänvisning till nummer (vänster kolumn) i bilaga XXX till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011. De allvarliga överträdelser som avses i artikel 90.1 a, b och c i kontrollförordningen ska dessutom identifieras med nummer 13, 14 respektive 15. |
| Lägesrapport om uppföljning | FU | Ange aktuellt läge: PÅGÅENDE, ÖVERKLAGANDE eller AVSLUTAD. |
| Böter | SF | Böter i euro, t.ex. 500. |
| Beslagtagande | SC | FÅNGST/REDSKAP för fysiskt beslagtagande. Värdet av beslagtagna fångster/redskap i euro, t.ex. 10 000. |
| Övrigt | SO | Vid återkallande av licens eller tillstånd, ange LI eller AU + antal dagar, t.ex. AU30. |
| Prickar | SP | Antal prickar som har påförts, t.ex. 12. |
| Anmärkningar | RM | Om inga åtgärder har vidtagits efter det att en allvarlig överträdelse har konstaterats, ange skälen för detta i fri text. |

Dataelementets namn

Kod

Beskrivning och innehåll

Identifiering av inspektionen

II

ISO-landskod med två bokstäver + 9 siffror, t.ex. DK201200000.

Datum för inspektionen

DA

ÅÅÅÅ-MM-DD

Typ av inspektion eller kontroll

IT

Till havs, på land, transport, dokument (ska anges).

Identifiering av varje fiskefartyg, fordon eller operatör

ID

Fiskefartygets nummer i registret över unionens fiskeflotta, identifiering av fordonet och/eller namnet på aktörens företag.

Typ av fiskeredskap

GE

Redskapets kod enligt FAO:s International Standard Statistical Classification of the Fishing Gear.

Allvarlig överträdelse

SI

J = Ja, N = Nej

Typ av allvarlig överträdelse som konstaterats

TS

Ange typ av allvarlig överträdelse som konstaterats, med hänvisning till nummer (vänster kolumn) i bilaga XXX till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011. De allvarliga överträdelser som avses i artikel 90.1 a, b och c i kontrollförordningen ska dessutom identifieras med nummer 13, 14 respektive 15.

Lägesrapport om uppföljning

FU

Ange aktuellt läge: PÅGÅENDE, ÖVERKLAGANDE eller AVSLUTAD.

Böter

SF

Böter i euro, t.ex. 500.

Beslagtagande

SC

FÅNGST/REDSKAP för fysiskt beslagtagande. Värdet av beslagtagna fångster/redskap i euro, t.ex. 10 000.

Övrigt

SO

Vid återkallande av licens eller tillstånd, ange LI eller AU + antal dagar, t.ex. AU30.

Prickar

SP

Antal prickar som har påförts, t.ex. 12.

Anmärkningar

RM

Om inga åtgärder har vidtagits efter det att en allvarlig överträdelse har konstaterats, ange skälen för detta i fri text.

---

BILAGA IV

INNEHÅLL I UTVÄRDERINGSRAPPORTER

Utvärderingsrapporterna ska innehålla minst följande information:

I.   Allmän analys av den kontroll-, inspektions- och tillsynsverksamhet som genomförs (för varje berörd medlemsstat)

| — | Beskrivning av de risker som identifierats av den berörda medlemsstaten och en noggrann redovisning av innehållet i medlemsstatens riskhanteringsstrategi, inklusive en beskrivning av översyns- och revideringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av de risker som identifierats av den berörda medlemsstaten och en noggrann redovisning av innehållet i medlemsstatens riskhanteringsstrategi, inklusive en beskrivning av översyns- och revideringsprocessen.

| — | Jämförelse av den typ av kontroll- och inspektionsverktyg som används och antalet medel för inspektion som avsatts eller antalet medel som tillhandahålls för att genomföra det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet, inklusive period och områden för utnyttjande. |
| --- | --- |

—

Jämförelse av den typ av kontroll- och inspektionsverktyg som används och antalet medel för inspektion som avsatts eller antalet medel som tillhandahålls för att genomföra det särskilda kontroll- och inspektionsprogrammet, inklusive period och områden för utnyttjande.

| — | Jämförelse av den typ av kontroll- och inspektionsverktyg som används och antalet kontroller och inspektioner som genomförs (fylls i på grundval av den information som lämnas i enlighet med bilaga III) och antalet allvarliga överträdelser som fastställs samt, när det är möjligt, en analys av skälen till att dessa överträdelser har begåtts. |
| --- | --- |

—

Jämförelse av den typ av kontroll- och inspektionsverktyg som används och antalet kontroller och inspektioner som genomförs (fylls i på grundval av den information som lämnas i enlighet med bilaga III) och antalet allvarliga överträdelser som fastställs samt, när det är möjligt, en analys av skälen till att dessa överträdelser har begåtts.

| — | Sanktioner som ålagts på grund av allvarliga överträdelser (fylls i på grundval av den information som lämnas i enlighet med bilaga III). |
| --- | --- |

—

Sanktioner som ålagts på grund av allvarliga överträdelser (fylls i på grundval av den information som lämnas i enlighet med bilaga III).

| — | Analys av andra insatser (andra än kontroll-, inspektions- och tillsynsinsatser, som t.ex. utbildning eller informationsmöten) utformade för att påverka fiskefartygs och andra aktörers efterlevnad (exempel: antal mer selektiva redskap införda, antal stickprov av torsk/ungfisk etc.) |
| --- | --- |

—

Analys av andra insatser (andra än kontroll-, inspektions- och tillsynsinsatser, som t.ex. utbildning eller informationsmöten) utformade för att påverka fiskefartygs och andra aktörers efterlevnad (exempel: antal mer selektiva redskap införda, antal stickprov av torsk/ungfisk etc.)

II.   Noggrann analys av den kontroll-, inspektions- och tillsynsverksamhet som genomförs (för varje berörd medlemsstat)

| 1. | Analys av inspektionsverksamhet till havs (inklusive i tillämpliga fall flygövervakning), bland annat följande insatser:






  — | Jämförelse av fartyg för fiskerikontroll som tillhandahållits eller avsatts. |
| --- | --- | --- |

1.

Analys av inspektionsverksamhet till havs (inklusive i tillämpliga fall flygövervakning), bland annat följande insatser:

—

Jämförelse av fartyg för fiskerikontroll som tillhandahållits eller avsatts.

| — | Fall av allvarliga överträdelser till havs. |
| --- | --- |

—

Fall av allvarliga överträdelser till havs.

| — | Andel inspektioner till havs på fiskefartyg med en mycket låg, låg eller genomsnittlig risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats. |
| --- | --- |

—

Andel inspektioner till havs på fiskefartyg med en mycket låg, låg eller genomsnittlig risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats.

| — | Andel inspektioner till havs på fiskefartyg med en hög eller mycket hög risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats. |
| --- | --- |

—

Andel inspektioner till havs på fiskefartyg med en hög eller mycket hög risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats.

| — | Typ av och nivå på sanktioner eller utvärdering av den avskräckande effekten. |
| --- | --- |

—

Typ av och nivå på sanktioner eller utvärdering av den avskräckande effekten.

| 2. | Analys av inspektionsverksamhet på land (inklusive dokumentbaserade kontroller och inspektioner i hamnar eller vid första försäljningen, eller omlastningar), bland annat följande insatser:






  — | Jämförelse av landbaserade inspektionsenheter som tillhandahållits eller avsatts. |
| --- | --- | --- |

2.

Analys av inspektionsverksamhet på land (inklusive dokumentbaserade kontroller och inspektioner i hamnar eller vid första försäljningen, eller omlastningar), bland annat följande insatser:

—

Jämförelse av landbaserade inspektionsenheter som tillhandahållits eller avsatts.

| — | Fall av allvarliga överträdelser på land. |
| --- | --- |

—

Fall av allvarliga överträdelser på land.

| — | Andel inspektioner på land på fiskefartyg och/eller aktörer med en mycket låg, låg eller genomsnittlig risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats. |
| --- | --- |

—

Andel inspektioner på land på fiskefartyg och/eller aktörer med en mycket låg, låg eller genomsnittlig risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats.

| — | Andel inspektioner på land på fiskefartyg och/eller aktörer med en hög eller mycket hög risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats. |
| --- | --- |

—

Andel inspektioner på land på fiskefartyg och/eller aktörer med en hög eller mycket hög risknivå som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats.

| — | Typ av och nivå på sanktioner eller utvärdering av den avskräckande effekten. |
| --- | --- |

—

Typ av och nivå på sanktioner eller utvärdering av den avskräckande effekten.

| 3. | Analys av målriktmärken uttryckt som efterlevandenivåer (i tillämpliga fall), framför allt på följande områden:






  — | Jämförelse av de inspektionsmedel som tillhandahållits eller avsatts. |
| --- | --- | --- |

3.

Analys av målriktmärken uttryckt som efterlevandenivåer (i tillämpliga fall), framför allt på följande områden:

—

Jämförelse av de inspektionsmedel som tillhandahållits eller avsatts.

| — | Fall av allvarliga överträdelser och trend (jämfört med de två föregående åren). |
| --- | --- |

—

Fall av allvarliga överträdelser och trend (jämfört med de två föregående åren).

| — | Andel inspektioner på fiskefartyg eller av aktörer som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats. |
| --- | --- |

—

Andel inspektioner på fiskefartyg eller av aktörer som lett till att en eller flera allvarliga överträdelser har konstaterats.

| — | Typ av och nivå på sanktioner eller utvärdering av den avskräckande effekten. |
| --- | --- |

—

Typ av och nivå på sanktioner eller utvärdering av den avskräckande effekten.

| 4. | Analys av annan inspektions- och kontrollverksamhet, t.ex. omlastning, flygövervakningen, import eller export osv. och andra insatser som t.ex. utbildning eller informationsmöten som är utformade för att påverka fiskefartygs och andra aktörers efterlevnad. |
| --- | --- |

4.

Analys av annan inspektions- och kontrollverksamhet, t.ex. omlastning, flygövervakningen, import eller export osv. och andra insatser som t.ex. utbildning eller informationsmöten som är utformade för att påverka fiskefartygs och andra aktörers efterlevnad.

III.   Förslag för att öka effektiviteten i den kontroll-, inspektions- och tillsynsverksamhet som genomförs (för varje berörd medlemsstat)

---

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/71

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 26 juni 2013

om regler för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter eller organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik

(2013/329/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (1), särskilt artikel 15.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 15 i direktiv 2011/24/EU ska unionen stödja och främja samarbete om och utbyte av information mellan medlemsstaterna inom ramen för ett frivilligt nätverk som kopplar ihop nationella myndigheter som är ansvariga för utvärdering av medicinsk teknik, utsedda av medlemsstaterna (nedan kallat HTA-nätverk). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 15 i direktiv 2011/24/EU ska unionen stödja och främja samarbete om och utbyte av information mellan medlemsstaterna inom ramen för ett frivilligt nätverk som kopplar ihop nationella myndigheter som är ansvariga för utvärdering av medicinsk teknik, utsedda av medlemsstaterna (nedan kallat HTA-nätverk).

| (2) | Kommissionen har i enlighet med artikel 15.4 i direktiv 2011/24/EU skyldighet att anta de regler som krävs för att inrätta och förvalta HTA-nätverket och för att det ska drivas med insyn. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i enlighet med artikel 15.4 i direktiv 2011/24/EU skyldighet att anta de regler som krävs för att inrätta och förvalta HTA-nätverket och för att det ska drivas med insyn.

| (3) | Eftersom det är frivilligt att delta i HTA-nätverket bör medlemsstaterna kunna ansluta sig när de vill. Av organisatoriska skäl bör de medlemsstater som vill delta meddela detta till kommissionen i förväg. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom det är frivilligt att delta i HTA-nätverket bör medlemsstaterna kunna ansluta sig när de vill. Av organisatoriska skäl bör de medlemsstater som vill delta meddela detta till kommissionen i förväg.

| (4) | Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4), beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

(4)

Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4), beroende på vad som är lämpligt.

| (5) | Unionen har samfinansierat åtgärder som rör utvärdering av medicinsk teknik genom folkhälsoprogrammet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG (5), och hälsoprogrammet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG (6), och därigenom gett stöd till det vetenskapliga och tekniska samarbetet mellan de nationella och regionala organisationer som är ansvariga för utvärdering av medicinsk teknik i nätverket EUnetHTA (European network for Health Technology Assessment) (7). Unionen har också finansierat arbetet med att utveckla metoder som rör utvärdering av medicinsk teknik genom sjunde ramprogrammet för forskning, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (8), och programmet för konkurrenskraft och innovation, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG (9). |
| --- | --- |

(5)

Unionen har samfinansierat åtgärder som rör utvärdering av medicinsk teknik genom folkhälsoprogrammet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG (5), och hälsoprogrammet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG (6), och därigenom gett stöd till det vetenskapliga och tekniska samarbetet mellan de nationella och regionala organisationer som är ansvariga för utvärdering av medicinsk teknik i nätverket EUnetHTA (European network for Health Technology Assessment) (7). Unionen har också finansierat arbetet med att utveckla metoder som rör utvärdering av medicinsk teknik genom sjunde ramprogrammet för forskning, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (8), och programmet för konkurrenskraft och innovation, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG (9).

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 16 i direktiv 2011/24/EU. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 16 i direktiv 2011/24/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut fastställs de regler som krävs för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter eller organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik, i enlighet med artikel 15.1 i direktiv 2011/24/EU.

Artikel 2

Mål

För att uppnå de mål som anges i artikel 15.2 i direktiv 2011/24/EU ska HTA-nätverket bygga vidare på de erfarenheter som gjorts under de tidigare åtgärder för utvärdering av medicinsk teknik som fått stöd från unionen och säkerställa relevanta synergier med pågående åtgärder.

Artikel 3

Utnämning av medlemmar

1.   Medlemmarna i HTA-nätverket ska utgöras av nationella myndigheter eller organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik som har utsetts av de deltagande medlemsstaterna.

2.   Medlemsstater som vill delta i HTA-nätverket ska skriftligen anmäla detta till kommissionen och den nationella myndighet eller det nationella organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik som har utsett i enlighet med artikel 15.1 i direktiv 2011/24/EU. Medlemsstaterna får utse en andra nationell myndighet eller ett andra nationellt organ som suppleant.

3.   Om medlemsstaten anser att det är nödvändigt kan den också utse en expert som ska åtfölja medlemmen.

4.   Namnen på medlemsstaternas utsedda myndigheter eller organ får offentliggöras på kommissionens webbplats.

5.   Personuppgifter ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG och förordning (EG) nr 45/2001, beroende på vad som är lämpligt.

Artikel 4

Arbetsordning

1.   HTA-nätverket ska med enkel majoritet anta sin arbetsordning på förslag från kommissionen.

2.   Arbetsordningen ska underlätta lämpliga samråd med berörda parter och samarbete med unionens organ, forskare och internationella organisationer om nätverkets arbete.

Artikel 5

Verksamhet

1.   HTA-nätverket ska anta ett flerårigt strategiskt arbetsprogram och ett verktyg för utvärdering av programmets genomförande.

2.   HTA-nätverket ska stödjas av ett vetenskapligt och tekniskt samarbete och får inleda eller delta i verksamhet som omfattar alla eller några av dess medlemmar, om ett sådant deltagande bidrar till att uppnå målen för HTA-nätverket.

3.   HTA-nätverket får inrätta arbetsgrupper som ska granska särskilda frågor enligt direktiv från HTA-nätverket. Arbetsgrupperna ska upplösas så snart deras uppdrag har fullgjorts.

4.   Medlemmar av HTA-nätverket och deras företrädare, liksom inbjudna experter och observatörer, ska omfattas av de bestämmelser om tystnadsplikt som följer av artikel 339 i fördraget och dess genomförandebestämmelser, liksom av kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (10). Vid överträdelse av dessa bestämmelser får ordföranden för HTA-nätverket vidta lämpliga åtgärder.

Artikel 6

Möten

1.   En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i HTA-nätverket. Ordföranden får inte rösta.

2.   Kommissionstjänstemän med intresse av överläggningarna får närvara vid HTA-nätverkets och arbetsgruppernas möten.

3.   På begäran av kommissionen får Europeiska läkemedelsmyndigheten delta i HTA-nätverkets och arbetsgruppernas möten.

4.   HTA-nätverket får bjuda in europeiska och internationella organisationer att närvara vid möten som observatörer.

Artikel 7

Sekretariat för HTA-nätverket

1.   HTA-nätverkets sekretariat ska tillhandahållas av kommissionen och omfatta protokollföring.

2.   Kommissionen ska offentliggöra relevant information om HTA-nätverkets verksamhet på sin webbplats.

Artikel 8

Utgifter

1.   Deltagarna i HTA-nätverkets möten ska inte ersättas av kommissionen för sina tjänster.

2.   Deltagarna i HTA-nätverkets verksamhet ska få sina utgifter för resor och uppehälle ersatta av kommissionen i enlighet med kommissionens interna regler.

3.   Dessa utgifter ska ersättas inom gränserna för de tillgängliga anslag som fördelats under det årliga förfarandet för tilldelning av medel.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

2

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

3

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

6

(7)  www.eunethta.eu; Commission Implementing Decision C(2011) 7195 on the awarding of grants for proposals for 2011 under the second Health Programme (2008–2013) (ej översatt till svenska).

7

(8)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

9

(10)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

10

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/73

---

BESLUT nr 1/2013 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–SCHWEIZ

av den 6 juni 2013

om ändring av bilagorna I och II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder

(2013/330/EU)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av det avtal av den 25 juni 2009 som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder (1) (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 21.2, och

av följande skäl:

De avtalsslutande parterna förbinder sig genom ingåendet av avtalet att på sina respektive territorier tillämpa en säkerhetsnivå som minst motsvarar de tullåtgärder som grundar sig på gällande lagstiftning i Europeiska unionen, särskilt de relevanta bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2) och i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (3) om tillämpningsföreskrifter för tullkodexen.

Det har sedan avtalet ingicks införts ändringar som rör säkerhetsrelaterade tullåtgärder i nämnda lagstiftning, i synnerhet genom kommissionens förordningar (EG) nr 312/2009 (4), (EU) nr 169/2010 (5) och (EU) nr 430/2010 (6).

De ändringar av Europeiska unionens lagstiftning som är relevanta för att upprätthålla en likvärdig säkerhetsnivå för de avtalsslutande parterna, bör föras in i avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Den summariska införsel- och utförseldeklarationen ska innehålla de uppgifter som föreskrivs för sådana deklarationer i bilaga 30a till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (7) (nedan kallad förordning (EEG) nr 2454/93), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 430/2010 (8). Den ska fyllas i enligt de förklarande anmärkningarna i nämnda bilaga 30a. Deklarationen ska bestyrkas av den person som upprättar den. |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   Den summariska införsel- och utförseldeklarationen ska innehålla de uppgifter som föreskrivs för sådana deklarationer i bilaga 30a till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (7) (nedan kallad förordning (EEG) nr 2454/93), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 430/2010 (8). Den ska fyllas i enligt de förklarande anmärkningarna i nämnda bilaga 30a. Deklarationen ska bestyrkas av den person som upprättar den.

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 e ska ersättas med följande:






  ”e) | Varor för vilka tulldeklarationen, enligt de bestämmelser som fastslagits av de avtalsslutande parterna, kan avges muntligen eller i och med en gränsövergång, med undantag för bohag som transporteras inom ramen för ett transportavtal samt för lastpallar, containrar och transportmedel för väg-, järnvägs-, flyg- och sjöfartstrafik samt trafik på inre vattenvägar, som används inom ramen för ett transportavtal.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 e ska ersättas med följande:

”e)

Varor för vilka tulldeklarationen, enligt de bestämmelser som fastslagits av de avtalsslutande parterna, kan avges muntligen eller i och med en gränsövergång, med undantag för bohag som transporteras inom ramen för ett transportavtal samt för lastpallar, containrar och transportmedel för väg-, järnvägs-, flyg- och sjöfartstrafik samt trafik på inre vattenvägar, som används inom ramen för ett transportavtal.”

| b) | Punkt 1 j ska ersättas med följande:






  ”j) | Följande varor som förs in i en avtalsparts tullområde direkt till eller från borr- eller produktionsplattformar eller vindkraftverk som drivs av en person som är etablerad i gemenskapens tullområde:






  — | Varor som införlivats i sådana plattformar eller vindkraftverk i samband med deras konstruktion, reparation, underhåll eller ombyggnad. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 1 j ska ersättas med följande:

”j)

Följande varor som förs in i en avtalsparts tullområde direkt till eller från borr- eller produktionsplattformar eller vindkraftverk som drivs av en person som är etablerad i gemenskapens tullområde:

—

Varor som införlivats i sådana plattformar eller vindkraftverk i samband med deras konstruktion, reparation, underhåll eller ombyggnad.

| — | Varor som användes för att monteras på eller utrusta dessa plattformar eller vindkraftverk, förnödenheter som används eller konsumeras på sådana plattformar eller sådana vindkraftverk och icke-farligt avfall från sådana plattformar eller vindkraftverk.” |
| --- | --- |

—

Varor som användes för att monteras på eller utrusta dessa plattformar eller vindkraftverk, förnödenheter som används eller konsumeras på sådana plattformar eller sådana vindkraftverk och icke-farligt avfall från sådana plattformar eller vindkraftverk.”

| c) | Ett nytt led ska läggas till som led l i punkt 1:






  ”l) | Varor som transporteras från Helgoland, San Marino och Vatikanstaten till en avtalsslutande part eller som sänds från en avtalsslutande part till dessa territorier.” |
| --- | --- | --- |

c)

Ett nytt led ska läggas till som led l i punkt 1:

”l)

Varor som transporteras från Helgoland, San Marino och Vatikanstaten till en avtalsslutande part eller som sänds från en avtalsslutande part till dessa territorier.”

| d) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   En summarisk införsel- eller utförseldeklaration krävs inte i gemenskapen när det gäller de varor som avses i artiklarna 181c i och j, 592a i och j eller i de fall som avses i artiklarna 786.2 och 842a.4 b och f i förordning (EEG) nr 2454/93.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   En summarisk införsel- eller utförseldeklaration krävs inte i gemenskapen när det gäller de varor som avses i artiklarna 181c i och j, 592a i och j eller i de fall som avses i artiklarna 786.2 och 842a.4 b och f i förordning (EEG) nr 2454/93.”

| e) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Det krävs ingen summarisk utförseldeklaration






  a) | för följande varor:






  — | reserv- och reparationsdelar, avsedda att införlivas i fartyg och luftfartyg vid reparation, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Det krävs ingen summarisk utförseldeklaration

a)

för följande varor:

—

reserv- och reparationsdelar, avsedda att införlivas i fartyg och luftfartyg vid reparation,

| — | drivmedel, smörjmedel och gas som krävs för drift av fartyg och luftfartyg, och |
| --- | --- |

—

drivmedel, smörjmedel och gas som krävs för drift av fartyg och luftfartyg, och

| — | livsmedel och andra produkter avsedda för konsumtion eller försäljning ombord, |
| --- | --- |

—

livsmedel och andra produkter avsedda för konsumtion eller försäljning ombord,

| b) | för varor som omfattas av ett transiteringsförfarande, när uppgifterna i den summariska utförseldeklarationen ingår i en elektronisk transitdeklaration och förutsatt att bestämmelsetullkontoret för transiteringen även är utförseltullkontor, |
| --- | --- |

b)

för varor som omfattas av ett transiteringsförfarande, när uppgifterna i den summariska utförseldeklarationen ingår i en elektronisk transitdeklaration och förutsatt att bestämmelsetullkontoret för transiteringen även är utförseltullkontor,

| c) | när varor i en hamn eller på en flygplats inte lossas från det transportmedel som fört dem in i respektive avtalsslutande parts tullområde och som kommer att föra dem ut ur det området, |
| --- | --- |

c)

när varor i en hamn eller på en flygplats inte lossas från det transportmedel som fört dem in i respektive avtalsslutande parts tullområde och som kommer att föra dem ut ur det området,

| d) | när varorna har lastats i en tidigare hamn eller på en tidigare flygplats i respektive avtalsslutande parts tullområde och fortsätter att befinna sig på det transportmedel som kommer att föra dem ut ur detta tullområde, |
| --- | --- |

d)

när varorna har lastats i en tidigare hamn eller på en tidigare flygplats i respektive avtalsslutande parts tullområde och fortsätter att befinna sig på det transportmedel som kommer att föra dem ut ur detta tullområde,

| e) | när varor som placerats i tillfälligt lager eller i en frizon av kontrolltyp I under samma tullkontors övervakning omlastas från det transportmedel som fört dem till det tillfälliga lagret eller frizonen till ett fartyg eller luftfartyg eller ett tåg som från det tillfälliga lagret eller frizonen kommer att föra dem ut ur respektive parts tullområde, på villkor att






  i) | omlastningen sker inom fjorton kalenderdagar från och med den dag då varorna presenteras för placering i det tillfälliga lager eller den frizon som omfattas av kontrolltyp I, varvid tullmyndigheterna vid exceptionella omständigheter får förlänga tidsfristen för att ta hänsyn till dessa omständigheter, |
| --- | --- | --- |

e)

när varor som placerats i tillfälligt lager eller i en frizon av kontrolltyp I under samma tullkontors övervakning omlastas från det transportmedel som fört dem till det tillfälliga lagret eller frizonen till ett fartyg eller luftfartyg eller ett tåg som från det tillfälliga lagret eller frizonen kommer att föra dem ut ur respektive parts tullområde, på villkor att

i)

omlastningen sker inom fjorton kalenderdagar från och med den dag då varorna presenteras för placering i det tillfälliga lager eller den frizon som omfattas av kontrolltyp I, varvid tullmyndigheterna vid exceptionella omständigheter får förlänga tidsfristen för att ta hänsyn till dessa omständigheter,

| ii) | tullmyndigheterna har tillgång till uppgifter om varorna, och |
| --- | --- |

ii)

tullmyndigheterna har tillgång till uppgifter om varorna, och

| iii) | varornas bestämmelseort och mottagare, enligt fraktföraren kännedom, inte kommer att ändras.” |
| --- | --- |

iii)

varornas bestämmelseort och mottagare, enligt fraktföraren kännedom, inte kommer att ändras.”

Artikel 2

Artikel 6 andra strecksatsen i bilaga II till avtalet ska ersättas med följande:

| ”— | Godkända ekonomiska aktörer får inge summariska införseldeklarationer och utförseldeklarationer med lägre krav när det gäller vilka uppgifter som ska anges, i enlighet med bilaga 30a till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (9), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 430/2010 (10). Godkända ekonomiska aktörer som däremot är transportörer, speditörer eller tullombud omfattas endast av dessa lägre krav om de bedriver import eller export av varor för en godkänd ekonomisk aktörs räkning. |
| --- | --- |

”—

Godkända ekonomiska aktörer får inge summariska införseldeklarationer och utförseldeklarationer med lägre krav när det gäller vilka uppgifter som ska anges, i enlighet med bilaga 30a till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (9), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 430/2010 (10). Godkända ekonomiska aktörer som däremot är transportörer, speditörer eller tullombud omfattas endast av dessa lägre krav om de bedriver import eller export av varor för en godkänd ekonomisk aktörs räkning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i Bryssel den 6 juni 2013.

På gemensamma kommitténs vägnar

Antonis KASTRISSIANAKIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 199, 31.7.2009, s. 24.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

(3)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

(4)  EUT L 98, 17.4.2009, s. 3.

4

(5)  EUT L 51, 2.3.2010, s. 2.

5

(6)  EUT L 125, 21.5.2010, s. 10.

6

(7)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

(8)  EUT L 125, 21.5.2010, s. 10.”

8

(9)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

9

(10)  EUT L 125, 21.5.2010, s. 10.”

10

---

Gemensam förklaring

Till avtalets bilaga I artikel 1.2

Vad avser de uppgifter som föreskrivs för den summariska införsel- eller utförseldeklarationen bekräftar de avtalsslutande parterna att

| — | de bestämmelser om EORI-nummer samt |
| --- | --- |

—

de bestämmelser om EORI-nummer samt

| — | de uppgiftskrav för begäran om omdestinering (bilaga 30a punkt 2.6 – tabell 6) |
| --- | --- |

—

de uppgiftskrav för begäran om omdestinering (bilaga 30a punkt 2.6 – tabell 6)

som införs genom kommissionens förordning (EG) nr 312/2009 av den 16 april 2009 inte ska tillämpas på deklarationer som lämnas in till de schweiziska tullmyndigheterna.

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 27.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/76

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 131/13/KOL

av den 18 mars 2013

om ändring av förteckningen i kapitel I del 1.2 punkt 39 i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer och om upphävande av Eftas övervakningsmyndighets Beslut nr 339/12/KOL (1)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av punkterna 4.B.1, 4.B.3 och 5 b i inledningen till kapitel I i bilaga I till EES-avtalet,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till kapitel I del 1.1 punkt 4 i bilaga I till EES-avtalet (rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (2)), i rättsaktens ändrade och genom sektorsanpassningarna i bilaga I till EES-avtalet anpassade lydelse, särskilt artikel 6.2,

med beaktande av kollegiets beslut nr 89/13/KOL, genom vilket den behöriga ledamoten av kollegiet bemyndigas att anta det här beslutet, och

av följande skäl:

Genom en rad skrivelser daterade från den 18 december 2012 till den 15 januari 2013 underrättade den norska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Mattillsynet) Eftas övervakningsmyndighet om följande ändringar i förteckningen över norska gränskontrollstationer:

| — | Den 18 december 2012 underrättade Mattillsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit in gränskontrollstationen Florø EWOS Havn (Traces-kod NO FRO 1) för import av fiskmjöl som foder. |
| --- | --- |

—

Den 18 december 2012 underrättade Mattillsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit in gränskontrollstationen Florø EWOS Havn (Traces-kod NO FRO 1) för import av fiskmjöl som foder.

| — | Den 18 december 2012 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet som gränskontrollstation för gränskontrollstationen Vadsø Havn (Traces-kod NO VOS 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka gränskontrollstationen Vadsø Havn från förteckningen över sådana gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Den 18 december 2012 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet som gränskontrollstation för gränskontrollstationen Vadsø Havn (Traces-kod NO VOS 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka gränskontrollstationen Vadsø Havn från förteckningen över sådana gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer.

| — | Den 3 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet för kontrollcentrumet Trollebø under gränskontrollstationen Måløy (Traces-kod NO MAY 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka kontrollcentrumet Trollebø från förteckningen över gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

—

Den 3 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet för kontrollcentrumet Trollebø under gränskontrollstationen Måløy (Traces-kod NO MAY 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka kontrollcentrumet Trollebø från förteckningen över gränskontrollstationer.

| — | Den 11 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet för kontrollcentrumet Melbu under gränskontrollstationen Sortland Havn (Traces-kod NO SLX 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka kontrollcentrumet Melbu från förteckningen över gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

—

Den 11 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet för kontrollcentrumet Melbu under gränskontrollstationen Sortland Havn (Traces-kod NO SLX 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka kontrollcentrumet Melbu från förteckningen över gränskontrollstationer.

| — | Den 15 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet som gränskontrollstation för Florø EWOS Havn (Traces-kod NO FRO 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka gränskontrollstationen Florø från förteckningen över gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

—

Den 15 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet som gränskontrollstation för Florø EWOS Havn (Traces-kod NO FRO 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka gränskontrollstationen Florø från förteckningen över gränskontrollstationer.

| — | Den 15 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet för kontrollcentrumet Gjesvær under gränskontrollstationen Honningsvåg Havn (Traces-kod NO HVG 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka kontrollcentrumet Gjesvær från förteckningen över gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

—

Den 15 januari 2013 underrättade Mattilsynet övervakningsmyndigheten om att den hade dragit tillbaka godkännandet för kontrollcentrumet Gjesvær under gränskontrollstationen Honningsvåg Havn (Traces-kod NO HVG 1) och bad övervakningsmyndigheten stryka kontrollcentrumet Gjesvær från förteckningen över gränskontrollstationer.

Det åligger därför övervakningsmyndigheten att ändra förteckningen över gränskontrollstationer i Island och Norge och att offentliggöra en ny förteckning som beaktar strykningen av gränskontrollstationerna Vadsø Havn och Florø EWOS Havn samt kontrollcentrumen Trollebø, Melbu och Gjesvær från den norska förteckningen över gränskontrollstationer (3).

Övervakningsmyndigheten hänsköt genom sitt beslut nr 89/13/KOL ärendet till Eftas veterinärkommitté, som biträder Eftas övervakningsmyndighet. Veterinärkommittén godkände i sitt yttrande enhälligt förslaget till ändring av förteckningen. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med det enhälliga yttrandet från Eftas veterinärkommitté, och den slutliga texten till åtgärderna har följaktligen inte ändrats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gränskontrollstationerna Vadsø Havn och Florø EWOS Havn samt kontrollcentrumen Trollebø, Melbu och Gjesvær ska strykas från förteckningen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet över de gränskontrollstationer i Island och Norge som godkänts för veterinärkontroller av levande djur och animalieprodukter från tredjeländer.

Artikel 2

De behöriga nationella myndigheterna ska utföra veterinärkontrollerna av levande djur och animalieprodukter som förs in i Island och Norge från tredjeländer vid de godkända gränskontrollstationer som förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 3

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 339/12/KOL av 20 september 2012 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det undertecknas.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Island och Norge.

Artikel 6

Detta beslut är giltigt på engelska.

Utfärdat i Bryssel den 18 mars 2013.

För Eftas övervakningsmyndighet

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Ledamot av kollegiet

Xavier LEWIS

Direktör

---

(1)  EUT L 350, 20.12.2012, s. 114 och EES-supplementet nr 71, 20.12.2012, s. 7.

1

(2)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9

2

(3)  På grund av strykningen av gränskontrollstationen Florø EWOS Havn behöver förteckningen inte avspegla strykningen av import av fiskmjöl för foder på denna gränskontrollstation (förfrågan skickad den 18 december 2012).

3

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Traces-kod |
| 3 | = | Typ








  A | = | Flygplats |
| F | = | Järnväg |
| P | = | Hamn |
| R | = | Väg |

1

=

Namn

2

=

Traces-kod

3

=

Typ

A

=

Flygplats

F

=

Järnväg

P

=

Hamn

R

=

Väg

4

=

Kontrollcentrum

5

=

Produkter

| HC | = | Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Andra produkter |
| NT | = | Inga krav på temperatur |
| T | = | Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Frysta produkter |
| T(CH) | = | Kylda produkter |

HC

=

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Andra produkter

NT

=

Inga krav på temperatur

T

=

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Frysta produkter

T(CH)

=

Kylda produkter

6

=

Levande djur

| U | = | Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Andra djur |

U

=

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Andra djur

5-6

=

Anmärkningar

| (1) | = | Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagits för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Endast djurprotein |
| (5) | = | Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Endast hästdjur |
| (9) | = | Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | För (U) när det gäller hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller djur i djurparker |
| (13) | = | Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG. |
| (14) | = | För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning |
| (15) | = | Endast djur från vattenbruk |
| (16) | = | Endast fiskmjöl |

(1)

=

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagits för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Endast förpackade produkter

(3)

=

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Endast djurprotein

(5)

=

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Endast hästdjur

(9)

=

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Endast foder i lösvikt

(12)

=

För (U) när det gäller hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller djur i djurparker

(13)

=

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG.

(14)

=

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning

(15)

=

Endast djur från vattenbruk

(16)

=

Endast fiskmjöl

Land: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU 1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík flygplats | IS KEF 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU 1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík flygplats

IS KEF 4

A

HC(2), NHC(2)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(2), NHC(2)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Land: Norge

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E (7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | Nr EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Larvik | NO LAR 1 | P | | HC(2) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E (7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

Nr EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Larvik

NO LAR 1

P

HC(2)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U,E,O

Sortland

NO SLX 1

P

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Skutvik

HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6)

---