# Euroopan unionin L 52/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.052.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 52 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta23. helmikuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.052.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 52

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta23. helmikuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 148/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä kauppatietorekistereihin ilmoitettavien tietojen vähimmäisyksityiskohtia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 149/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä epäsuoria määritysmenettelyjä, määritysvelvollisuutta, julkista rekisteriä, markkinapaikkaan pääsyä, finanssialan ulkopuolisia vastapuolia ja sellaisiin OTC-johdannaissopimuksiin sovellettavia riskienpienentämistekniikoita, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 150/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä kauppatietorekisterien rekisteröintihakemusten yksityiskohtia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 151/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden teknisten sääntelystandardien osalta, joissa yksilöidään tiedot, jotka kauppatietorekisterien on julkaistava ja annettava saataville, ja operatiiviset standardit tietojen kokoamista ja vertailemista sekä tietoihin pääsyä varten (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 152/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten pääomavaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 153/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuoliin liittyviä vaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  ) | 41 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 148/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä kauppatietorekistereihin ilmoitettavien tietojen vähimmäisyksityiskohtia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 149/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä epäsuoria määritysmenettelyjä, määritysvelvollisuutta, julkista rekisteriä, markkinapaikkaan pääsyä, finanssialan ulkopuolisia vastapuolia ja sellaisiin OTC-johdannaissopimuksiin sovellettavia riskienpienentämistekniikoita, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  )

1

11

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 150/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä kauppatietorekisterien rekisteröintihakemusten yksityiskohtia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  )

1

25

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 151/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden teknisten sääntelystandardien osalta, joissa yksilöidään tiedot, jotka kauppatietorekisterien on julkaistava ja annettava saataville, ja operatiiviset standardit tietojen kokoamista ja vertailemista sekä tietoihin pääsyä varten (
  1
  )

1

33

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 152/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten pääomavaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  )

1

37

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 153/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuoliin liittyviä vaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 23.2.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 148/2013,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä kauppatietorekistereihin ilmoitettavien tietojen vähimmäisyksityiskohtia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) ja erityisesti sen 9 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voitaisiin toimia joustavasti, vastapuolen olisi voitava antaa sopimuksesta ilmoittaminen toisen vastapuolen tai kolmannen osapuolen tehtäväksi. Vastapuolten olisi myös voitava sopia, että ne antavat ilmoittamisen tehtäväksi yhteiselle kolmannelle yhteisölle, mukaan lukien keskusvastapuoli, joka antaa kauppatietorekisteriin yhden ilmoituksen, mukaan lukien asianomainen kenttiä koskeva taulukko. Tämän vuoksi ja tietojen laadun varmistamiseksi ilmoituksessa olisi mainittava, että se annetaan molempien vastapuolten puolesta, ja sen olisi sisällettävä kaikki yksityiskohtaiset tiedot, jotka olisi ilmoitettu, jos sopimuksesta olisi ilmoitettu erikseen. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voitaisiin toimia joustavasti, vastapuolen olisi voitava antaa sopimuksesta ilmoittaminen toisen vastapuolen tai kolmannen osapuolen tehtäväksi. Vastapuolten olisi myös voitava sopia, että ne antavat ilmoittamisen tehtäväksi yhteiselle kolmannelle yhteisölle, mukaan lukien keskusvastapuoli, joka antaa kauppatietorekisteriin yhden ilmoituksen, mukaan lukien asianomainen kenttiä koskeva taulukko. Tämän vuoksi ja tietojen laadun varmistamiseksi ilmoituksessa olisi mainittava, että se annetaan molempien vastapuolten puolesta, ja sen olisi sisällettävä kaikki yksityiskohtaiset tiedot, jotka olisi ilmoitettu, jos sopimuksesta olisi ilmoitettu erikseen.

| (2) | Jotta vältettäisiin epäjohdonmukaisuudet yhteisiä tietoja koskevissa taulukoissa, johdannaissopimuksen kummankin vastapuolen olisi varmistettava, että molemmat kaupan osapuolet ovat hyväksyneet ilmoitettavat yhteiset tiedot. Yksilöllinen kauppatunnus helpottaa tietojen täsmäyttämistä siinä tapauksessa, että vastapuolet antavat ilmoitukset eri kauppatietorekistereihin. |
| --- | --- |

(2)

Jotta vältettäisiin epäjohdonmukaisuudet yhteisiä tietoja koskevissa taulukoissa, johdannaissopimuksen kummankin vastapuolen olisi varmistettava, että molemmat kaupan osapuolet ovat hyväksyneet ilmoitettavat yhteiset tiedot. Yksilöllinen kauppatunnus helpottaa tietojen täsmäyttämistä siinä tapauksessa, että vastapuolet antavat ilmoitukset eri kauppatietorekistereihin.

| (3) | Jos yksi vastapuolista tai keskusvastapuoli antaa ilmoituksen molempien vastapuolten puolesta, kyseisen vastapuolen tai keskusvastapuolen olisi voitava lähettää kauppatietorekisteriin yksi tarvittavat tiedot sisältävä ilmoitus päällekkäisten ilmoitusten välttämiseksi ja ilmoitustaakan vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Jos yksi vastapuolista tai keskusvastapuoli antaa ilmoituksen molempien vastapuolten puolesta, kyseisen vastapuolen tai keskusvastapuolen olisi voitava lähettää kauppatietorekisteriin yksi tarvittavat tiedot sisältävä ilmoitus päällekkäisten ilmoitusten välttämiseksi ja ilmoitustaakan vähentämiseksi.

| (4) | Johdannaissopimusten arvostaminen on olennaisen tärkeää, jotta sääntelyviranomaiset voisivat täyttää tehtävänsä erityisesti rahoitusjärjestelmän vakauden osalta. Sopimuksen markkinahintaan tai arvostusmallilla tehty arvostus osoittaa sopimukseen liittyvien vastuiden etumerkin ja suuruuden sekä täydentää sopimuksessa täsmennettyjä alkuperäistä arvoa koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(4)

Johdannaissopimusten arvostaminen on olennaisen tärkeää, jotta sääntelyviranomaiset voisivat täyttää tehtävänsä erityisesti rahoitusjärjestelmän vakauden osalta. Sopimuksen markkinahintaan tai arvostusmallilla tehty arvostus osoittaa sopimukseen liittyvien vastuiden etumerkin ja suuruuden sekä täydentää sopimuksessa täsmennettyjä alkuperäistä arvoa koskevia tietoja.

| (5) | Tietojen kerääminen tiettyyn sopimukseen liittyvästä vakuudesta on olennaisen tärkeää vastuiden asianmukaisen seurannan varmistamiseksi. Jotta tämä olisi mahdollista, vastapuolten, jotka kattavat transaktionsa vakuuksilla, olisi ilmoitettava tästä yksityiskohtaiset tiedot transaktiotasolla. Jos vakuus lasketaan sopimuskokonaisuudesta johtuvien nettopositioiden perusteella eikä vakuutta siten aseteta transaktiotasolla vaan salkkuperusteisesti, vastapuolten olisi voitava ilmoittaa salkku yksilöllisellä koodilla tai numerointijärjestelmällä, jonka vastapuoli täsmentää. Kyseisellä yksilöllisellä koodilla olisi yksilöitävä tietty salkku, jonka osalta vakuus vaihdetaan, jos vastapuolella on useampi kuin yksi salkku, ja sillä olisi myös varmistettava, että johdannaissopimus voidaan yhdistää tiettyyn salkkuun, jonka osalta vakuutta pidetään hallussa. |
| --- | --- |

(5)

Tietojen kerääminen tiettyyn sopimukseen liittyvästä vakuudesta on olennaisen tärkeää vastuiden asianmukaisen seurannan varmistamiseksi. Jotta tämä olisi mahdollista, vastapuolten, jotka kattavat transaktionsa vakuuksilla, olisi ilmoitettava tästä yksityiskohtaiset tiedot transaktiotasolla. Jos vakuus lasketaan sopimuskokonaisuudesta johtuvien nettopositioiden perusteella eikä vakuutta siten aseteta transaktiotasolla vaan salkkuperusteisesti, vastapuolten olisi voitava ilmoittaa salkku yksilöllisellä koodilla tai numerointijärjestelmällä, jonka vastapuoli täsmentää. Kyseisellä yksilöllisellä koodilla olisi yksilöitävä tietty salkku, jonka osalta vakuus vaihdetaan, jos vastapuolella on useampi kuin yksi salkku, ja sillä olisi myös varmistettava, että johdannaissopimus voidaan yhdistää tiettyyn salkkuun, jonka osalta vakuutta pidetään hallussa.

| (6) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) on toimittanut komissiolle. Se kuvastaa kauppatietorekistereiden merkitystä pyrittäessä parantamaan markkinoiden avoimuutta suurta yleisöä ja sääntelyviranomaisia kohtaan, ja sen tavoitteena on määrittää tiedot, jotka on ilmoitettava kauppatietorekistereihin ja jotka kauppatietorekisterit keräävät ja antavat saataville riippuen johdannaislajista, ja kuvata kaupan luonnetta. |
| --- | --- |

(6)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) on toimittanut komissiolle. Se kuvastaa kauppatietorekistereiden merkitystä pyrittäessä parantamaan markkinoiden avoimuutta suurta yleisöä ja sääntelyviranomaisia kohtaan, ja sen tavoitteena on määrittää tiedot, jotka on ilmoitettava kauppatietorekistereihin ja jotka kauppatietorekisterit keräävät ja antavat saataville riippuen johdannaislajista, ja kuvata kaupan luonnetta.

| (7) | EAMV on kuullut asianomaisia viranomaisia ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä ennen kuin se on toimittanut teknisten sääntelystandardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 10 artiklan mukaisesti EAMV myös järjesti avoimia julkisia kuulemisia tällaisista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoi mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyysi lausunnon mainitun asetuksen 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(7)

EAMV on kuullut asianomaisia viranomaisia ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä ennen kuin se on toimittanut teknisten sääntelystandardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 10 artiklan mukaisesti EAMV myös järjesti avoimia julkisia kuulemisia tällaisista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoi mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyysi lausunnon mainitun asetuksen 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yksityiskohtaiset tiedot, jotka on esitettävä asetuksen (EU) N:o 648/2012 9 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisissa ilmoituksissa

1.   Kauppatietorekisteriin annettavan ilmoituksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | liitteessä olevassa taulukossa 1 esitetyt yksityiskohtaiset tiedot, jotka koskevat sopimuksen vastapuolia; |
| --- | --- |

a)

liitteessä olevassa taulukossa 1 esitetyt yksityiskohtaiset tiedot, jotka koskevat sopimuksen vastapuolia;

| b) | liitteessä olevassa taulukossa 2 esitetyt yksityiskohtaiset tiedot, jotka koskevat kyseisten kahden vastapuolen välillä tehdyn johdannaissopimuksen yksityiskohtia. |
| --- | --- |

b)

liitteessä olevassa taulukossa 2 esitetyt yksityiskohtaiset tiedot, jotka koskevat kyseisten kahden vastapuolen välillä tehdyn johdannaissopimuksen yksityiskohtia.

2.   Sovellettaessa 1 kohtaa tarkoitetaan sopimuksen tekemisellä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (4) 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ”liiketoimen toteuttamista”.

3.   Jos molempien vastapuolten puolesta annetaan yksi ilmoitus, sen on sisällettävä liitteessä olevassa taulukossa 1 esitetyt tiedot kummankin vastapuolen osalta. Liitteessä olevassa taulukossa 2 esitetyt tiedot toimitetaan ainoastaan kerran.

4.   Jos molempien vastapuolten puolesta annetaan yksi ilmoitus, tästä on ilmoitettava liitteessä olevan taulukon 1 kentässä 9.

5.   Jos yksi vastapuolista ilmoittaa sopimusta koskevat tiedot kauppatietorekisteriin toisen vastapuolen puolesta tai kolmas yhteisö ilmoittaa sopimuksesta kauppatietorekisteriin yhden vastapuolen tai molempien vastapuolten puolesta, ilmoitettuihin tietoihin on sisällyttävä kaikki yksityiskohtaiset tiedot, jotka olisi ilmoitettu, jos kumpikin vastapuoli olisi ilmoittanut sopimuksesta kauppatietorekisteriin erikseen.

6.   Jos johdannaissopimus sisältää piirteitä, jotka ovat ominaisia useammalle kuin yhdelle liitteessä olevassa taulukossa 2 täsmennetylle kohde-etuudelle, ilmoituksessa on mainittava, mitä omaisuusluokkaa vastapuolet ennen ilmoituksen lähettämistä kauppatietorekisteriin katsoivat sopimuksen eniten muistuttavan.

2 artikla

Määritetyt kaupat

1.   Jos keskusvastapuoli myöhemmin määrittää voimassa olevan sopimuksen, määrityksestä olisi ilmoitettava voimassa olevan sopimuksen muutoksena.

2.   Jos sopimus tehdään markkinapaikassa ja keskusvastapuoli määrittää sen eikä vastapuoli tiedä, kuka toinen vastapuoli on, raportoivan vastapuolen on ilmoitettava keskusvastapuoli vastapuolekseen.

3 artikla

Vastuista ilmoittaminen

1.   Liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti vakuuksista esitettävien tietojen on sisällettävä kaikki asetetut vakuudet.

2.   Jos vastapuoli ei aseta vakuutta transaktiotasolla, vastapuolten on ilmoitettava kauppatietorekisteriin vakuus, joka on asetettu salkkuperusteisesti.

3.   Jos sopimukseen liittyvä vakuus ilmoitetaan salkkuperusteisesti, raportoivan vastapuolen on ilmoitettava kauppatietorekisteriin koodi, jolla ilmoitettuun sopimukseen liittyvien, toiselle vastapuolelle asetettujen vakuuksien salkku yksilöidään.

4.   Finanssialan ulkopuolisten vastapuolten, joita ei tarkoiteta asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa, ei tarvitse ilmoittaa liitteessä olevassa taulukossa 1 tarkoitettuja sopimusten vakuuksia eikä arvostuksia markkinahintaan tai arvostusmallilla.

5.   Jos keskusvastapuoli määrittää sopimuksen, ainoastaan se toimittaa arvostuksen markkinahintaan.

4 artikla

Raportointiloki

Kauppatietorekistereihin kirjattujen tietojen muutokset on säilytettävä raportointilokissa, jossa yksilöidään muutosta hakenut henkilö tai hakeneet henkilöt, mukaan lukien tarvittaessa itse kauppatietorekisteri, tällaisen muutoksen syy tai syyt, päiväys ja aikaleima sekä selkeä kuvaus muutoksista, mukaan lukien asianomaiset tiedot vanhassa ja uudessa muodossaan, kuten liitteessä olevan taulukon 2 kentissä 58 ja 59 esitetään.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EUVL L 201, 27.7.2012 s. 1.

2

(3)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

4

---

LIITE

Kauppatietorekistereihin ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot

Taulukko 1

Vastapuolen tiedot

| | Kenttä | Ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot |
| --- | --- | --- |
| Sopimuspuolet |
| 1 | Raportoinnin aikaleima | Kauppatietorekisteriin annetun ilmoituksen päivämäärä ja aika. |
| 2 | Vastapuolen tunnistetiedot | Raportoivan vastapuolen osoittava yksilöllinen koodi.
  Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia. |
| 3 | Toisen vastapuolen tunnistetiedot | Sopimuksen toisen vastapuolen osoittava yksilöllinen koodi. Tämä kenttä on täytettävä raportoivan vastapuolen näkökulmasta. Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia. |
| 4 | Vastapuolen nimi | Raportoivan vastapuolen toiminimi.
  Tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi, jos vastapuolen tunnistetiedot jo sisältävät nämä tiedot. |
| 5 | Vastapuolen kotipaikka | Tiedot sääntömääräisestä kotipaikasta: raportoivan vastapuolen täydellinen osoite, kaupunki ja maa.
  Tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi, jos vastapuolen tunnistetiedot jo sisältävät nämä tiedot. |
| 6 | Vastapuolen yrityssektori | Raportoivan vastapuolen yritystoiminnan luonne (pankki, vakuutusyritys jne.).
  Tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi, jos vastapuolen tunnistetiedot jo sisältävät nämä tiedot. |
| 7 | Vastapuolen luonne finanssialan toimijana tai finanssialan ulkopuolisena toimijana | Ilmoitetaan, onko raportoiva vastapuoli asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu finanssialalla toimiva vastapuoli vai 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu finanssialan ulkopuolinen vastapuoli. |
| 8 | Välittäjän tunnistetiedot | Jos välittäjä toimii raportoivan vastapuolen puolesta ilman, että siitä tulee vastapuoli, raportoivan vastapuolen on täsmennettävä tämä välittäjä yksilöllisen koodin avulla. Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia. |
| 9 | Raportoivan yhteisön tunnistetiedot | Jos raportoiva vastapuoli on delegoinut ilmoituksen antamisen kolmannen osapuolen tai toisen vastapuolen tehtäväksi, kyseinen yhteisö on täsmennettävä tässä kentässä yksilöllisellä koodilla. Muutoin kenttä jätetään tyhjäksi.
  Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia, jonka yksittäisen vastapuolen kaupan toteuttamiseksi käyttämä oikeushenkilö on antanut. |
| 10 | Määritysosapuolen tunnistetiedot | Jos raportoiva vastapuoli ei ole määritysosapuoli, sen määritysosapuoli on täsmennettävä tässä kentässä yksilöllisellä koodilla. Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä keskusvastapuolen antamaa asiakaskoodia. |
| 11 | Edunsaajan tunnistetiedot | Osapuoli, johon sopimuksesta aiheutuvia oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan. Kun liiketoimi toteutetaan jonkin useita edunsaajia edustavan rakenteen, esimerkiksi rahaston, kautta, edunsaaja olisi yksilöitävä kyseiseksi rakenteeksi. Jos sopimuksen edunsaaja ei ole sopimuksen vastapuoli, raportoivan vastapuolen on täsmennettävä kyseinen edunsaaja yksilöllisellä koodilla, tai jos kyse on henkilöstä, asiakaskoodilla, jonka henkilön käyttämä oikeushenkilö on hänelle antanut. |
| 12 | Asema kaupankäynnissä | Ilmoitetaan, onko raportoiva vastapuoli tehnyt sopimuksen päämiehenä omaan lukuunsa (omasta puolestaan tai asiakkaan puolesta) vai asiamiehenä asiakkaan lukuun ja puolesta. |
| 13 | Vastapuolen rooli | Ilmoitetaan, onko kyseessä osto vai myynti. Jos kyseessä on korkojohdannainen, ostajapuoli edustaa ensimmäisen korkovirran maksajaa ja myyjäpuoli edustaa toisen korkovirran maksajaa. |
| 14 | Sopimus ETA:n ulkopuolisen vastapuolen kanssa | Ilmoitetaan, onko toisen vastapuolen kotipaikka Euroopan talousalueen ulkopuolella. |
| 15 | Liittyy liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan suoraan | Tiedot siitä, onko sopimus objektiivisesti mitattavissa, koska se liittyy raportoivan vastapuolen liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan suoraan asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
  Tämä kenttä jätetään tyhjäksi, jos raportoiva vastapuoli on asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu finanssialalla toimiva vastapuoli. |
| 16 | Määrityskynnysarvo | Tieto siitä, onko raportoiva vastapuoli asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun määrityskynnysarvon yläpuolella. Tämä kenttä jätetään tyhjäksi, jos raportoiva vastapuoli on asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu finanssialalla toimiva vastapuoli. |
| 17 | Sopimuksen markkina-arvo | Sopimuksen arvostaminen tarvittaessa markkinahintaan tai arvostusmallilla asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| 18 | Valuutta, jossa sopimuksen markkina-arvo ilmoitetaan | Valuutta, jota käytetään, kun sopimus tarvittaessa arvostetaan markkinahintaan tai arvostusmallilla asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| 19 | Arvostuspäivä | Viimeisimmän markkinahintaan tai arvostusmallilla tehdyn arvostuksen päivämäärä. |
| 20 | Arvostuksen kellonaika | Viimeisimmän markkinahintaan tai arvostusmallilla tehdyn arvostuksen kellonaika. |
| 21 | Arvostuksen tyyppi | Ilmoitetaan, tehtiinkö arvostus markkinahintaan vai arvostusmallilla. |
| 22 | Vakuuden asettaminen | Ilmoitetaan, onko asetettu vakuus. |
| 23 | Vakuussalkku | Ilmoitetaan, asetettiinko vakuus salkkuperusteisesti. Salkulla tarkoitetaan sitä, että vakuus on laskettu sopimuskokonaisuudesta johtuvien nettopositioiden perusteella, eikä kauppakohtaisesti. |
| 24 | Vakuussalkun koodi | Jos vakuus ilmoitetaan salkkuperusteisesti, salkku olisi täsmennettävä yksilöllisellä koodilla, jonka raportoiva vastapuoli antaa. |
| 25 | Vakuuden arvo | Raportoivan vastapuolen toiselle vastapuolelle asettaman vakuuden arvo. Jos vakuus asetetaan salkkuperusteisesti, tässä kentässä olisi ilmoitettava kaikkien kyseiseen salkkuun asetettujen vakuuksien arvo. |
| 26 | Valuutta, jossa vakuuden arvo ilmoitetaan | Täsmennetään, missä valuutassa kentässä 25 oleva vakuuden arvo on ilmoitettu. |

Kenttä

Ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot

Sopimuspuolet

1

Raportoinnin aikaleima

Kauppatietorekisteriin annetun ilmoituksen päivämäärä ja aika.

2

Vastapuolen tunnistetiedot

Raportoivan vastapuolen osoittava yksilöllinen koodi.

Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia.

3

Toisen vastapuolen tunnistetiedot

Sopimuksen toisen vastapuolen osoittava yksilöllinen koodi. Tämä kenttä on täytettävä raportoivan vastapuolen näkökulmasta. Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia.

4

Vastapuolen nimi

Raportoivan vastapuolen toiminimi.

Tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi, jos vastapuolen tunnistetiedot jo sisältävät nämä tiedot.

5

Vastapuolen kotipaikka

Tiedot sääntömääräisestä kotipaikasta: raportoivan vastapuolen täydellinen osoite, kaupunki ja maa.

Tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi, jos vastapuolen tunnistetiedot jo sisältävät nämä tiedot.

6

Vastapuolen yrityssektori

Raportoivan vastapuolen yritystoiminnan luonne (pankki, vakuutusyritys jne.).

Tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi, jos vastapuolen tunnistetiedot jo sisältävät nämä tiedot.

7

Vastapuolen luonne finanssialan toimijana tai finanssialan ulkopuolisena toimijana

Ilmoitetaan, onko raportoiva vastapuoli asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu finanssialalla toimiva vastapuoli vai 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu finanssialan ulkopuolinen vastapuoli.

8

Välittäjän tunnistetiedot

Jos välittäjä toimii raportoivan vastapuolen puolesta ilman, että siitä tulee vastapuoli, raportoivan vastapuolen on täsmennettävä tämä välittäjä yksilöllisen koodin avulla. Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia.

9

Raportoivan yhteisön tunnistetiedot

Jos raportoiva vastapuoli on delegoinut ilmoituksen antamisen kolmannen osapuolen tai toisen vastapuolen tehtäväksi, kyseinen yhteisö on täsmennettävä tässä kentässä yksilöllisellä koodilla. Muutoin kenttä jätetään tyhjäksi.

Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä asiakaskoodia, jonka yksittäisen vastapuolen kaupan toteuttamiseksi käyttämä oikeushenkilö on antanut.

10

Määritysosapuolen tunnistetiedot

Jos raportoiva vastapuoli ei ole määritysosapuoli, sen määritysosapuoli on täsmennettävä tässä kentässä yksilöllisellä koodilla. Jos kyseessä on henkilö, on käytettävä keskusvastapuolen antamaa asiakaskoodia.

11

Edunsaajan tunnistetiedot

Osapuoli, johon sopimuksesta aiheutuvia oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan. Kun liiketoimi toteutetaan jonkin useita edunsaajia edustavan rakenteen, esimerkiksi rahaston, kautta, edunsaaja olisi yksilöitävä kyseiseksi rakenteeksi. Jos sopimuksen edunsaaja ei ole sopimuksen vastapuoli, raportoivan vastapuolen on täsmennettävä kyseinen edunsaaja yksilöllisellä koodilla, tai jos kyse on henkilöstä, asiakaskoodilla, jonka henkilön käyttämä oikeushenkilö on hänelle antanut.

12

Asema kaupankäynnissä

Ilmoitetaan, onko raportoiva vastapuoli tehnyt sopimuksen päämiehenä omaan lukuunsa (omasta puolestaan tai asiakkaan puolesta) vai asiamiehenä asiakkaan lukuun ja puolesta.

13

Vastapuolen rooli

Ilmoitetaan, onko kyseessä osto vai myynti. Jos kyseessä on korkojohdannainen, ostajapuoli edustaa ensimmäisen korkovirran maksajaa ja myyjäpuoli edustaa toisen korkovirran maksajaa.

14

Sopimus ETA:n ulkopuolisen vastapuolen kanssa

Ilmoitetaan, onko toisen vastapuolen kotipaikka Euroopan talousalueen ulkopuolella.

15

Liittyy liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan suoraan

Tiedot siitä, onko sopimus objektiivisesti mitattavissa, koska se liittyy raportoivan vastapuolen liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan suoraan asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Tämä kenttä jätetään tyhjäksi, jos raportoiva vastapuoli on asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu finanssialalla toimiva vastapuoli.

16

Määrityskynnysarvo

Tieto siitä, onko raportoiva vastapuoli asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun määrityskynnysarvon yläpuolella. Tämä kenttä jätetään tyhjäksi, jos raportoiva vastapuoli on asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu finanssialalla toimiva vastapuoli.

17

Sopimuksen markkina-arvo

Sopimuksen arvostaminen tarvittaessa markkinahintaan tai arvostusmallilla asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

18

Valuutta, jossa sopimuksen markkina-arvo ilmoitetaan

Valuutta, jota käytetään, kun sopimus tarvittaessa arvostetaan markkinahintaan tai arvostusmallilla asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

19

Arvostuspäivä

Viimeisimmän markkinahintaan tai arvostusmallilla tehdyn arvostuksen päivämäärä.

20

Arvostuksen kellonaika

Viimeisimmän markkinahintaan tai arvostusmallilla tehdyn arvostuksen kellonaika.

21

Arvostuksen tyyppi

Ilmoitetaan, tehtiinkö arvostus markkinahintaan vai arvostusmallilla.

22

Vakuuden asettaminen

Ilmoitetaan, onko asetettu vakuus.

23

Vakuussalkku

Ilmoitetaan, asetettiinko vakuus salkkuperusteisesti. Salkulla tarkoitetaan sitä, että vakuus on laskettu sopimuskokonaisuudesta johtuvien nettopositioiden perusteella, eikä kauppakohtaisesti.

24

Vakuussalkun koodi

Jos vakuus ilmoitetaan salkkuperusteisesti, salkku olisi täsmennettävä yksilöllisellä koodilla, jonka raportoiva vastapuoli antaa.

25

Vakuuden arvo

Raportoivan vastapuolen toiselle vastapuolelle asettaman vakuuden arvo. Jos vakuus asetetaan salkkuperusteisesti, tässä kentässä olisi ilmoitettava kaikkien kyseiseen salkkuun asetettujen vakuuksien arvo.

26

Valuutta, jossa vakuuden arvo ilmoitetaan

Täsmennetään, missä valuutassa kentässä 25 oleva vakuuden arvo on ilmoitettu.

Taulukko 2

Yhteiset tiedot

| | Kenttä | Ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot | Sovellettavat johdannaissopimukset |
| --- | --- | --- | --- |
| | Jakso 2a – | Sopimustyyppi |

Kenttä

Ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot

Sovellettavat johdannaissopimukset

Jakso 2a –

Kaikki sopimukset

1

Käytetty luokittelu

Sopimus on täsmennettävä käyttäen tuotetunnusta.

2

Tuotteen tunnistetiedot 1

Sopimus on täsmennettävä käyttäen tuotetunnusta.

3

Tuotteen tunnistetiedot 2

Sopimus on täsmennettävä käyttäen tuotetunnusta.

4

Kohde-etuus

Kohde-etuus on täsmennettävä käyttäen sen yksilöllistä tuotetunnusta. Jos kyseessä on kori tai indeksi, sitä koskevat tiedot on annettava, vaikkei yksilöllistä tunnusta olisi olemassa.

5

Nimellisvaluutta 1

Valuutta, jossa nimellismäärä ilmoitetaan. Jos kyseessä on korkojohdannainen, kyseessä on ensimmäisen korkovirran nimellisvaluutta.

6

Nimellisvaluutta 2

Valuutta, jossa nimellismäärä ilmoitetaan. Jos kyseessä on korkojohdannainen, kyseessä on toisen korkovirran nimellisvaluutta.

7

Toteutusvaluutta

Valuutta, joka toimitetaan.

| Jakso 2b – | Yksityiskohtaiset tiedot transaktioista |
| --- | --- |

Jakso 2b –

Kaikki sopimukset

8

Kaupan tunnistetiedot

Euroopan tasolla sovittu yksilöllinen kauppatunnus, jonka raportoiva vastapuoli antaa. Jos yksilöllistä kauppatunnusta ei ole, olisi luotava erillinen koodi ja sovittava siitä toisen vastapuolen kanssa.

9

Transaktion viitenumero

Raportoivan vastapuolen tai sen puolesta raportoivan kolmannen osapuolen transaktiolle antama yksilöllinen tunnusnumero.

10

Kauppapaikka

Kauppapaikka on täsmennettävä käyttäen sen yksilöllistä koodia. Jos sopimus on tehty pörssin ulkopuolella, on tarkennettava, onko asianomainen väline otettu kaupankäynnin kohteeksi, mutta sillä käydään kauppaa pörssin ulkopuolella, vai eikö sitä ole otettu kaupankäynnin kohteeksi ja sillä käydään kauppaa pörssin ulkopuolella.

11

Tiivistäminen

Ilmoitetaan, onko sopimus tiivistämisen tulosta.

12

Hinta/kurssi

Hinta johdannaista kohden, tarvittaessa pois lukien palkkio ja kertynyt korko.

13

Hinnan merkintätapa

Tapa, jolla hinta on ilmaistu.

14

Nimellismäärä

Sopimuksen alkuperäinen arvo.

15

Hintakerroin

Rahoitusvälineen yksikkömäärä, joka sisältyy kaupankäyntierään; esimerkiksi yhden sopimuksen kattamien johdannaisten määrä.

16

Määrä

Ilmoituksen sisältämien sopimusten lukumäärä, jos ilmoitetaan useampi kuin yksi johdannaissopimus.

17

Ennakkomaksu

Raportoivan vastapuolen maksamat tai saamat mahdolliset ennakkomaksut.

18

Toteutustapa

Ilmoitetaan, onko sopimuksen toimitusmuoto fyysinen vai käteinen.

19

Kaupanteon aikaleima

1 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisesti.

20

Voimaantulopäivä

Päivämäärä, jona sopimuksen mukaiset velvoitteet tulevat voimaan.

21

Voimassaolon alkuperäinen päättymispäivä

Ilmoitetun sopimuksen alkuperäinen päättymispäivä. Ennenaikaista päättymistä ei ilmoiteta tässä kentässä.

22

Voimassaolon tosiasiallinen päättymispäivä

Ilmoitetun sopimuksen tosiasiallinen päättymispäivä. Jos sama kuin alkuperäinen päättymispäivä, tämä kenttä jätetään tyhjäksi.

23

Toimituspäivä

Kohde-etuuden toimituspäivä. Jos useampia kuin yksi, voidaan käyttää useampia kenttiä (esim. 23A, 23B, 23C...).

24

Vakiosopimuksen tyyppi

Asianomaisen vakiosopimuksen (Master Agreement) nimi, jos ilmoitetussa sopimuksessa käytetään vakiosopimusta (esim. ISDA:n vakiosopimus; sähkön ostamista ja myyntiä koskeva vakiosopimus; kansainvälinen ForEx-vakiosopimus; eurooppalainen vakiosopimus tai mahdollinen paikallinen vakiosopimus).

25

Vakiosopimuksen versio

Ilmoitetaan tarpeen mukaan, miltä vuodelta ilmoitetussa kaupassa käytetty vakiosopimuksen versio on peräisin (esim. 1992, 2002...).

| Jakso 2c – | Riskin vähentäminen / raportointi |
| --- | --- |

Jakso 2c –

Kaikki sopimukset

26

Vahvistamisen aikaleima

Vahvistamisen päivämäärä ja kellonaika komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 149/2013 (1) määritellyllä tavalla sekä aikavyöhyke, jolla vahvistaminen on tehty.

27

Vahvistamiskeino

Ilmoitetaan, onko sopimus vahvistettu sähköisesti, muuten kuin sähköisesti vai edelleen vahvistamatta.

| Jakso 2d – | Määritys |
| --- | --- |

Jakso 2d –

Kaikki sopimukset

28

Määritysvelvollisuus

Ilmoitetaan, sovelletaanko ilmoitettuun sopimukseen asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaista määritysvelvollisuutta.

29

Määritetty

Ilmoitetaan, onko määritys tehty.

30

Määrityksen aikaleima

Kellonaika ja päivämäärä, jona määritys tehtiin.

31

Keskusvastapuoli

Jos sopimus on määritetty, sopimuksen määrittäneen keskusvastapuolen yksilöllinen koodi.

32

Konsernin sisäinen

Ilmoitetaan, tehtiinkö sopimus asetuksen (EU) N:o 648/2012 3 artiklassa määriteltynä konsernin sisäisenä transaktiona.

| Jakso 2e – | Korot |
| --- | --- |

Jakso 2e –

Jos UPI on ilmoitettu ja sisältää kaikki jäljempänä esitetyt tiedot, näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa.

Korkojohdannaiset

33

Ensimmäisen korkovirran kiinteä kurssi

Ilmoitetaan ensimmäisen korkovirran kiinteä kurssi, jos sovellettavissa.

34

Toisen korkovirran kiinteä kurssi

Ilmoitetaan toisen korkovirran kiinteä kurssi, jos sovellettavissa.

35

Kiinteän kurssin laskukäytäntö

Päivien tosiasiallinen lukumäärä asianomaisella kiinteän kurssin laskentakaudella, jos sovellettavissa.

36

Kiinteän koron maksutiheys

Ilmoitetaan kiinteän koron maksutiheys, jos sovellettavissa.

37

Vaihtuvan koron maksutiheys

Ilmoitetaan vaihtuvan koron maksutiheys, jos sovellettavissa.

38

Vaihtuvan koron korkojakson muuttuminen

Ilmoitetaan, kuinka usein vaihtuvan koron korkojakso muuttuu, jos sovellettavissa.

39

Ensimmäisen korkovirran vaihtuva kurssi

Ilmoitetaan korot, jotka vaihtuvat ennalta määrätyin väliajoin markkinoiden viitekurssin mukaisesti, jos sovellettavissa.

40

Toisen korkovirran vaihtuva kurssi

Ilmoitetaan korot, jotka vaihtuvat ennalta määrätyin väliajoin markkinoiden viitekurssin mukaisesti, jos sovellettavissa.

| Jakso 2f – | Valuutat |
| --- | --- |

Jakso 2f –

Jos UPI on ilmoitettu ja sisältää kaikki jäljempänä esitetyt tiedot, näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa.

Valuuttajohdannaiset

41

Valuutta 2

Sopimukseen perustuva toinen valuutta (”cross currency”), jos eri kuin toteutusvaluutta.

42

Valuuttakurssi 1

Sopimukseen perustuva valuuttakurssi.

43

Valuutan termiinikurssi

Valuutan termiinikurssi arvopäivänä.

44

Valuuttapari

Valuuttapari, jonka keskinäisen kurssin noteeraus ilmaisee

| Jakso 2g – | Hyödykkeet |
| --- | --- |

Jakso 2g –

Jos UPI on ilmoitettu ja sisältää kaikki jäljempänä esitetyt tiedot, näitä tietoja ei tarvita, jollei niitä tarvitse ilmoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011
   (2)
  mukaisesti.

Hyödykejohdannaiset

Yleistä

45

Hyödykeperusta

Ilmoitetaan sopimuksen kohde-etuutena olevan hyödykkeen tyyppi.

46

Hyödykkeen yksityiskohtaiset tiedot

Ilmoitetaan hyödykkeestä tarkemmat tiedot kuin kentässä 45.

Energia

Tiedot ilmoitetaan tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1227/2011 mukaisesti.

47

Jakelupaikka tai -alue

Jakelupaikka(-paikat) markkina-alueella(-alueilla).

48

Yhteenliitäntäpiste

Siirtosopimuksen tarkoittama(t) rajapiste(-pisteet).

49

Kuormitustyyppi

Kenttien 50–54 toistuva jakso, jolla tunnistetaan päivän toimitusjaksoja vastaava tuotteen toimitusprofiili.

50

Toimituksen alkamispäivä ja -aika

Päivä ja kellonaika, jolloin toimitus alkaa.

51

Toimituksen päättymispäivä ja -aika

Päivä ja kellonaika, jolloin toimitus päättyy.

52

Sopimuskapasiteetti

Määrä toimitusaikaväliä kohden.

53

Määräyksikkö

Määrä tunnissa tai päivässä megawattitunteina (MWh) tai kilowattitunteina päivää kohden (kWh/d); vastaa kohde-etuutena olevaa hyödykettä.

54

Hinta määräyksikköä kohden

Hinta määräyksikköä kohden, jos sovellettavissa.

| Jakso 2h – | Optiot |
| --- | --- |

Jakso 2h –

Jos UPI on ilmoitettu ja sisältää kaikki jäljempänä esitetyt tiedot, näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa.

Sopimukset, jotka sisältävät option

55

Option tyyppi

Ilmoitetaan, onko kyseessä osto- vai myyntioptio.

56

Option toteutustapa

Ilmoitetaan, voiko option toteuttaa vain tiettynä päivänä (eurooppalainen ja aasialainen tapa), tiettyinä ennalta määrättyinä päivinä (bermudalainen tapa) vai milloin tahansa sopimuksen voimassaoloaikana (amerikkalainen tapa).

57

Toteutushinta (korkokatto/ korkopohja)

Option toteutushinta.

| Jakso 2i – | Ilmoitukseen tehdyt muutokset |
| --- | --- |

Jakso 2i –

Kaikki sopimukset

58

Toimen tyyppi

Minkä seuraavista ilmoitus sisältää:

| — | johdannaissopimuksesta tai kaupan jälkeisestä tapahtumasta ilmoittaminen ensimmäistä kertaa, jolloin toimen tyyppi on ”uusi”; |
| --- | --- |

—

johdannaissopimuksesta tai kaupan jälkeisestä tapahtumasta ilmoittaminen ensimmäistä kertaa, jolloin toimen tyyppi on ”uusi”;

| — | aiemmin ilmoitettua johdannaissopimusta koskevien tietojen muuttaminen, jolloin toimen tyyppi on ”muutos”; |
| --- | --- |

—

aiemmin ilmoitettua johdannaissopimusta koskevien tietojen muuttaminen, jolloin toimen tyyppi on ”muutos”;

| — | virheellisesti annetun ilmoituksen peruuttaminen, jolloin toimen tyyppi on ”virhe”; |
| --- | --- |

—

virheellisesti annetun ilmoituksen peruuttaminen, jolloin toimen tyyppi on ”virhe”;

| — | voimassa olevan sopimuksen päättäminen, jolloin toimen tyyppi on ”peruutus”; |
| --- | --- |

—

voimassa olevan sopimuksen päättäminen, jolloin toimen tyyppi on ”peruutus”;

| — | voimassa olevan sopimuksen tiivistäminen, jolloin toimen tyyppi on ”tiivistäminen”; |
| --- | --- |

—

voimassa olevan sopimuksen tiivistäminen, jolloin toimen tyyppi on ”tiivistäminen”;

| — | sopimuksen arvostuksen saattaminen ajan tasalle, jolloin toimen tyyppi on ”arvostuksen saattaminen ajan tasalle”; |
| --- | --- |

—

sopimuksen arvostuksen saattaminen ajan tasalle, jolloin toimen tyyppi on ”arvostuksen saattaminen ajan tasalle”;

| — | mikä tahansa muu muutos ilmoitukseen, jolloin toimen tyyppi on ”muu”. |
| --- | --- |

—

mikä tahansa muu muutos ilmoitukseen, jolloin toimen tyyppi on ”muu”.

59

Yksityiskohtaiset tiedot toimen tyypistä

Jos toimen tyypiksi on kentässä 58 ilmoitettu ”muu”, toimesta on ilmoitettava tässä yksityiskohtaisemmat tiedot.

---

(1)  Katso tämän virallisen lehden sivu 11.

(2)  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1.

---

| 23.2.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/11

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 149/2013,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä epäsuoria määritysmenettelyjä, määritysvelvollisuutta, julkista rekisteriä, markkinapaikkaan pääsyä, finanssialan ulkopuolisia vastapuolia ja sellaisiin OTC-johdannaissopimuksiin sovellettavia riskienpienentämistekniikoita, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, koskevien teknisten sääntelystandardien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan, 5 artiklan 1 kohdan, 6 artiklan 4 kohdan, 8 artiklan 5 kohdan, 10 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 14 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Olisi luotava sääntökokonaisuus, jota sovelletaan määritysvelvollisuuteen, sen soveltamiseen, mahdollisiin vapautuksiin ja riskienpienentämistekniikoihin, jotka on otettava käyttöön, kun keskusvastapuolimääritystä ei voida suorittaa. Jotta varmistettaisiin, että tällaiset säännökset, joiden pitäisi tulla voimaan samaan aikaan, ovat yhdenmukaisia ja jotta sidosryhmien ja erityisesti kyseisien velvoitteiden soveltamisalaan kuuluvien sidosryhmien olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys ja jotta säännökset olisivat tehokkaasti sidosryhmien saatavilla, on suotavaa, että useimmat asetuksen (EU) N:o 648/2012 II osastossa edellytetyt tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen. |
| --- | --- |

(1)

Olisi luotava sääntökokonaisuus, jota sovelletaan määritysvelvollisuuteen, sen soveltamiseen, mahdollisiin vapautuksiin ja riskienpienentämistekniikoihin, jotka on otettava käyttöön, kun keskusvastapuolimääritystä ei voida suorittaa. Jotta varmistettaisiin, että tällaiset säännökset, joiden pitäisi tulla voimaan samaan aikaan, ovat yhdenmukaisia ja jotta sidosryhmien ja erityisesti kyseisien velvoitteiden soveltamisalaan kuuluvien sidosryhmien olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys ja jotta säännökset olisivat tehokkaasti sidosryhmien saatavilla, on suotavaa, että useimmat asetuksen (EU) N:o 648/2012 II osastossa edellytetyt tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen.

| (2) | OTC-johdannaisten (over the counter derivatives) markkinoiden globaalin luonteen vuoksi tässä asetuksessa olisi otettava huomioon OTC-johdannaismarkkinoilla tehtäviä uudistuksia ja pakollista määritystä koskevat kansainvälisesti hyväksytyt suuntaviivat ja suositukset sekä muilla lainkäyttöalueilla laaditut mainittuihin kysymyksiin liittyvät säännöt. Erityisesti määritysvelvollisuuden täsmentämiseen käytettävässä kehyksessä otetaan huomioon kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön julkaisemat pakollista määritystä koskevat vaatimukset. Tällä tavoin tuetaan mahdollisuuksien mukaan lähentymistä muilla lainkäyttöalueilla noudatettavaan lähestymistapaan. |
| --- | --- |

(2)

OTC-johdannaisten (over the counter derivatives) markkinoiden globaalin luonteen vuoksi tässä asetuksessa olisi otettava huomioon OTC-johdannaismarkkinoilla tehtäviä uudistuksia ja pakollista määritystä koskevat kansainvälisesti hyväksytyt suuntaviivat ja suositukset sekä muilla lainkäyttöalueilla laaditut mainittuihin kysymyksiin liittyvät säännöt. Erityisesti määritysvelvollisuuden täsmentämiseen käytettävässä kehyksessä otetaan huomioon kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön julkaisemat pakollista määritystä koskevat vaatimukset. Tällä tavoin tuetaan mahdollisuuksien mukaan lähentymistä muilla lainkäyttöalueilla noudatettavaan lähestymistapaan.

| (3) | Jotta voidaan yksilöidä selkeästi rajallinen määrä asetuksesta (EU) N:o 648/2012 johtuvia käsitteitä ja vahvistaa tarvittavat tekniset termit tämän teknisen standardin laatimiseksi, olisi määriteltävä joitakin termejä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan yksilöidä selkeästi rajallinen määrä asetuksesta (EU) N:o 648/2012 johtuvia käsitteitä ja vahvistaa tarvittavat tekniset termit tämän teknisen standardin laatimiseksi, olisi määriteltävä joitakin termejä.

| (4) | Epäsuora määritysmenettely ei saisi altistaa keskusvastapuolta, määritysosapuolta, asiakasta tai epäsuoraa asiakasta ylimääräiselle vastapuoliriskille, ja epäsuoran asiakkaan omaisuuserillä ja positioilla olisi oltava asianmukainen suojataso. Sen vuoksi on olennaista, että kaikentyyppiset epäsuorat määritysmenettelyt täyttävät niiden turvallisuuden takaavat vähimmäisehdot. Tätä tarkoitusta varten epäsuorien määritysmenettelyjen osapuolille on asetettava erityisiä velvollisuuksia. Tällaiset menettelyt ulottuvat epäsuorien asiakkaiden ja määritysosapuolen asiakkaan, joka tarjoaa epäsuoria määrityspalveluja, välistä sopimussuhdetta laajemmalle. |
| --- | --- |

(4)

Epäsuora määritysmenettely ei saisi altistaa keskusvastapuolta, määritysosapuolta, asiakasta tai epäsuoraa asiakasta ylimääräiselle vastapuoliriskille, ja epäsuoran asiakkaan omaisuuserillä ja positioilla olisi oltava asianmukainen suojataso. Sen vuoksi on olennaista, että kaikentyyppiset epäsuorat määritysmenettelyt täyttävät niiden turvallisuuden takaavat vähimmäisehdot. Tätä tarkoitusta varten epäsuorien määritysmenettelyjen osapuolille on asetettava erityisiä velvollisuuksia. Tällaiset menettelyt ulottuvat epäsuorien asiakkaiden ja määritysosapuolen asiakkaan, joka tarjoaa epäsuoria määrityspalveluja, välistä sopimussuhdetta laajemmalle.

| (5) | Asetuksessa (EU) N:o 648/2012 edellytetään keskusvastapuolen olevan selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (3) nojalla nimetty järjestelmä. Tämä merkitsee, että keskusvastapuolten määritysosapuolten olisi oltava mainitussa direktiivissä tarkoitettuja osallistujia. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että epäsuoria määrityspalveluja tarjoavat asiakkaat ovat luottolaitoksia, sijoituspalveluyrityksiä taikka vastaavia kolmannen maan luottolaitoksia tai sijoituspalveluyrityksiä, jotta epäsuorille asiakkaille voidaan varmistaa vastaava suojataso kuin asiakkaille asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksessa (EU) N:o 648/2012 edellytetään keskusvastapuolen olevan selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (3) nojalla nimetty järjestelmä. Tämä merkitsee, että keskusvastapuolten määritysosapuolten olisi oltava mainitussa direktiivissä tarkoitettuja osallistujia. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että epäsuoria määrityspalveluja tarjoavat asiakkaat ovat luottolaitoksia, sijoituspalveluyrityksiä taikka vastaavia kolmannen maan luottolaitoksia tai sijoituspalveluyrityksiä, jotta epäsuorille asiakkaille voidaan varmistaa vastaava suojataso kuin asiakkaille asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla.

| (6) | Epäsuorat määritysmenettelyt olisi luotava siten, että voidaan varmistaa, että epäsuorat asiakkaat voivat saada vastaavan suojatason kuin suorat asiakkaat maksukyvyttömyystilanteessa. Epäsuoran määritysmenettelyn mahdollistavan määritysosapuolen maksukyvyttömyyden seurauksena epäsuorat asiakkaat olisi sisällytettävä asiakkaiden positioiden siirtoon vaihtoehtoiselle määritysosapuolelle asetuksen (EU) N:o 648/2012 39 ja 48 artiklalla vahvistettujen siirrettävyysvaatimusten mukaisesti. Epäsuorissa määritysmenettelyissä olisi myös oltava asianmukaiset suojatoimet asiakkaan maksukyvyttömyyden varalta, ja niiden olisi mahdollistettava epäsuorien asiakkaiden positioiden siirtäminen vaihtoehtoiselle määrityspalvelujen tarjoajalle. |
| --- | --- |

(6)

Epäsuorat määritysmenettelyt olisi luotava siten, että voidaan varmistaa, että epäsuorat asiakkaat voivat saada vastaavan suojatason kuin suorat asiakkaat maksukyvyttömyystilanteessa. Epäsuoran määritysmenettelyn mahdollistavan määritysosapuolen maksukyvyttömyyden seurauksena epäsuorat asiakkaat olisi sisällytettävä asiakkaiden positioiden siirtoon vaihtoehtoiselle määritysosapuolelle asetuksen (EU) N:o 648/2012 39 ja 48 artiklalla vahvistettujen siirrettävyysvaatimusten mukaisesti. Epäsuorissa määritysmenettelyissä olisi myös oltava asianmukaiset suojatoimet asiakkaan maksukyvyttömyyden varalta, ja niiden olisi mahdollistettava epäsuorien asiakkaiden positioiden siirtäminen vaihtoehtoiselle määrityspalvelujen tarjoajalle.

| (7) | Koska epäsuorat määritysmenettelyt voivat aiheuttaa erityisriskejä, kaikkien epäsuoran määritysmenettelyn osapuolten, mukaan lukien määritysosapuolet ja keskusvastapuolet, olisi tunnistettava, valvottava ja hallittava menettelystä mahdollisesti johtuvia olennaisia riskejä säännöllisesti. Asianmukainen tietojenvaihto epäsuoria määrityspalveluja tarjoavien asiakkaiden ja kyseiset palvelut mahdollistavien määritysosapuolten välillä on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. Määritysosapuolten olisi käytettävä asiakkaiden antamia tietoja vain riskienhallintatarkoituksiin ja estettävä kaupallisesti arkaluonteisten tietojen väärinkäyttö käyttämällä muun muassa rahoituslaitoksen eri osastojen välisiä konkreettisia esteitä eturistiriitojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Koska epäsuorat määritysmenettelyt voivat aiheuttaa erityisriskejä, kaikkien epäsuoran määritysmenettelyn osapuolten, mukaan lukien määritysosapuolet ja keskusvastapuolet, olisi tunnistettava, valvottava ja hallittava menettelystä mahdollisesti johtuvia olennaisia riskejä säännöllisesti. Asianmukainen tietojenvaihto epäsuoria määrityspalveluja tarjoavien asiakkaiden ja kyseiset palvelut mahdollistavien määritysosapuolten välillä on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. Määritysosapuolten olisi käytettävä asiakkaiden antamia tietoja vain riskienhallintatarkoituksiin ja estettävä kaupallisesti arkaluonteisten tietojen väärinkäyttö käyttämällä muun muassa rahoituslaitoksen eri osastojen välisiä konkreettisia esteitä eturistiriitojen välttämiseksi.

| (8) | Antaessaan keskusvastapuolelle toimiluvan jonkin OTC-johdannaislajin määritykseen toimivaltaisen viranomaisen edellytetään ilmoittavan siitä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle, jäljempänä ’EAMV’. Tällaisessa ilmoituksessa olisi oltava yksityiskohtaiset tiedot, jotka EAMV tarvitsee suorittaakseen arviointiprosessinsa, mukaan lukien tiedot asianomaisen OTC-johdannaislajin likviditeetistä ja määrästä. Vaikka toimivaltainen viranomainen toimittaa tiedot EAMV:lle, toimilupaa pyytäneen keskusvastapuolen olisi aluksi annettava vaaditut tiedot toimivaltaisille viranomaisille, jotka voivat sen jälkeen täydentää niitä. |
| --- | --- |

(8)

Antaessaan keskusvastapuolelle toimiluvan jonkin OTC-johdannaislajin määritykseen toimivaltaisen viranomaisen edellytetään ilmoittavan siitä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle, jäljempänä ’EAMV’. Tällaisessa ilmoituksessa olisi oltava yksityiskohtaiset tiedot, jotka EAMV tarvitsee suorittaakseen arviointiprosessinsa, mukaan lukien tiedot asianomaisen OTC-johdannaislajin likviditeetistä ja määrästä. Vaikka toimivaltainen viranomainen toimittaa tiedot EAMV:lle, toimilupaa pyytäneen keskusvastapuolen olisi aluksi annettava vaaditut tiedot toimivaltaisille viranomaisille, jotka voivat sen jälkeen täydentää niitä.

| (9) | Vaikka kaikkia tietoja, jotka toimivaltaisen viranomaisen on sisällytettävä EAMV:lle annettavaan ilmoitukseen määritysvelvollisuuden osalta, ei välttämättä aina ole saatavilla varsinkaan uusista tuotteista, viranomaisten olisi toimitettava saatavilla olevat arviot, joista käy myös selkeästi ilmi käytetyt oletukset. Ilmoituksessa olisi myös oltava vastapuolia koskevia tietoja, kuten vastapuolten tyyppi ja lukumäärä, toimet, jotka vaaditaan määrityksen aloittamiseksi keskusvastapuolen kanssa, vastapuolen oikeuskelpoisuus ja toimintakyky tai riskienhallintakehys, jotta EAMV voi arvioida aktiivisten vastapuolten kykyä noudattaa määritysvelvollisuutta siten, etteivät ne aiheuta markkinahäiriöitä. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka kaikkia tietoja, jotka toimivaltaisen viranomaisen on sisällytettävä EAMV:lle annettavaan ilmoitukseen määritysvelvollisuuden osalta, ei välttämättä aina ole saatavilla varsinkaan uusista tuotteista, viranomaisten olisi toimitettava saatavilla olevat arviot, joista käy myös selkeästi ilmi käytetyt oletukset. Ilmoituksessa olisi myös oltava vastapuolia koskevia tietoja, kuten vastapuolten tyyppi ja lukumäärä, toimet, jotka vaaditaan määrityksen aloittamiseksi keskusvastapuolen kanssa, vastapuolen oikeuskelpoisuus ja toimintakyky tai riskienhallintakehys, jotta EAMV voi arvioida aktiivisten vastapuolten kykyä noudattaa määritysvelvollisuutta siten, etteivät ne aiheuta markkinahäiriöitä.

| (10) | Toimivaltaisen viranomaisen ilmoituksessa EAMV:lle olisi oltava tietoja standardoinnin asteesta, likviditeetistä ja hintatietojen saatavuudesta, jotta EAMV voi arvioida, olisiko jonkin OTC-johdannaislajin kuuluttava määritysvelvollisuuden piiriin. Asianomaisen OTC-johdannaislajin sopimusehtojen ja toimintaprosessien standardointiin liittyvät perusteet ovat osoitus OTC-johdannaislajin taloudellisten ehtojen standardoinnista, sillä sopimusehdot ja toimintaprosessit voidaan standardoida vain silloin, kun taloudelliset ehdot on standardoitu. Näkökohdat, joiden mukaan EAMV arvioi likviditeettiin ja hintatietojen saatavuuteen liittyvät perusteet, eroavat niistä, joiden mukaan toimivaltainen viranomainen arvioi keskusvastapuolen sen toimiluvan myöntämisen yhteydessä. Likviditeettiä arvioidaan tässä yhteydessä laajemmasta näkökulmasta, ja se poikkeaa likviditeetistä, joka seuraisi määritysvelvollisuuden soveltamisesta. Varsinkaan se, että sopimus on riittävän likvidi, jotta yksi keskusvastapuoli voi määrittää sen, ei välttämättä tarkoita sitä, että sen olisi kuuluttava määritysvelvollisuuden piiriin. EAMV:n arvioinnin ei pitäisi toistaa toimivaltaisen viranomaisen jo laatimaa selvitystä eikä olla päällekkäinen sen kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Toimivaltaisen viranomaisen ilmoituksessa EAMV:lle olisi oltava tietoja standardoinnin asteesta, likviditeetistä ja hintatietojen saatavuudesta, jotta EAMV voi arvioida, olisiko jonkin OTC-johdannaislajin kuuluttava määritysvelvollisuuden piiriin. Asianomaisen OTC-johdannaislajin sopimusehtojen ja toimintaprosessien standardointiin liittyvät perusteet ovat osoitus OTC-johdannaislajin taloudellisten ehtojen standardoinnista, sillä sopimusehdot ja toimintaprosessit voidaan standardoida vain silloin, kun taloudelliset ehdot on standardoitu. Näkökohdat, joiden mukaan EAMV arvioi likviditeettiin ja hintatietojen saatavuuteen liittyvät perusteet, eroavat niistä, joiden mukaan toimivaltainen viranomainen arvioi keskusvastapuolen sen toimiluvan myöntämisen yhteydessä. Likviditeettiä arvioidaan tässä yhteydessä laajemmasta näkökulmasta, ja se poikkeaa likviditeetistä, joka seuraisi määritysvelvollisuuden soveltamisesta. Varsinkaan se, että sopimus on riittävän likvidi, jotta yksi keskusvastapuoli voi määrittää sen, ei välttämättä tarkoita sitä, että sen olisi kuuluttava määritysvelvollisuuden piiriin. EAMV:n arvioinnin ei pitäisi toistaa toimivaltaisen viranomaisen jo laatimaa selvitystä eikä olla päällekkäinen sen kanssa.

| (11) | Tietojen, jotka toimivaltainen viranomainen antaa määritysvelvollisuuden osalta, olisi annettava EAMV:lle valmiudet arvioida hintatietojen saatavuutta. Tässä suhteessa se, että keskusvastapuolella on mahdollisuus tutustua hintatietoihin jonakin ajankohtana, ei merkitse sitä, että markkinatoimijat voivat saada niitä tulevaisuudessa. Tämän vuoksi se, että keskusvastapuolella on pääsy hintatietoihin, jotka ovat tarpeen tiettyyn OTC-johdannaislajiin sisältyvien johdannaissopimusten määritykseen liittyvien riskien hallitsemiseksi, ei merkitse automaattisesti sitä, että kyseisen OTC-johdannaislajin olisi kuuluttava määritysvelvollisuuden piiriin. |
| --- | --- |

(11)

Tietojen, jotka toimivaltainen viranomainen antaa määritysvelvollisuuden osalta, olisi annettava EAMV:lle valmiudet arvioida hintatietojen saatavuutta. Tässä suhteessa se, että keskusvastapuolella on mahdollisuus tutustua hintatietoihin jonakin ajankohtana, ei merkitse sitä, että markkinatoimijat voivat saada niitä tulevaisuudessa. Tämän vuoksi se, että keskusvastapuolella on pääsy hintatietoihin, jotka ovat tarpeen tiettyyn OTC-johdannaislajiin sisältyvien johdannaissopimusten määritykseen liittyvien riskien hallitsemiseksi, ei merkitse automaattisesti sitä, että kyseisen OTC-johdannaislajin olisi kuuluttava määritysvelvollisuuden piiriin.

| (12) | Määritysvelvollisuuden piiriin kuuluvien OTC-johdannaissopimuslajien rekisterissä saatavilla olevien tietojen yksityiskohtaisuus riippuu siitä, kuinka merkityksellisiä kyseiset tiedot ovat kunkin OTC-johdannaissopimuslajin yksilöinnin kannalta. Tämän vuoksi eri OTC-johdannaissopimuslajien välillä voi olla eroja siinä, kuinka yksityiskohtaisia tietoja rekisterissä on. |
| --- | --- |

(12)

Määritysvelvollisuuden piiriin kuuluvien OTC-johdannaissopimuslajien rekisterissä saatavilla olevien tietojen yksityiskohtaisuus riippuu siitä, kuinka merkityksellisiä kyseiset tiedot ovat kunkin OTC-johdannaissopimuslajin yksilöinnin kannalta. Tämän vuoksi eri OTC-johdannaissopimuslajien välillä voi olla eroja siinä, kuinka yksityiskohtaisia tietoja rekisterissä on.

| (13) | Useamman keskusvastapuolen pääsy markkinapaikkaan voisi laajentaa osallistujien pääsyä kyseiseen markkinapaikkaan ja parantaa siten yleistä likviditeettiä. Tällaisissa olosuhteissa on kuitenkin tarpeen tarkentaa käsite ”likviditeetin pirstoutuminen” markkinapaikassa siltä osin kuin se voi uhata pyynnön kohteena olevan rahoitusvälinelajin markkinoiden moitteetonta ja asianmukaista toimintaa. |
| --- | --- |

(13)

Useamman keskusvastapuolen pääsy markkinapaikkaan voisi laajentaa osallistujien pääsyä kyseiseen markkinapaikkaan ja parantaa siten yleistä likviditeettiä. Tällaisissa olosuhteissa on kuitenkin tarpeen tarkentaa käsite ”likviditeetin pirstoutuminen” markkinapaikassa siltä osin kuin se voi uhata pyynnön kohteena olevan rahoitusvälinelajin markkinoiden moitteetonta ja asianmukaista toimintaa.

| (14) | Sen markkinapaikan toimivaltaisen viranomaisen laatiman arvioinnin, johon keskusvastapuoli on pyytänyt pääsyä, ja kyseisen keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen laatiman arvioinnin olisi perustuttava mekanismeihin, joita on käytettävissä likviditeetin pirstoutumisen estämiseksi tietyssä markkinapaikassa. |
| --- | --- |

(14)

Sen markkinapaikan toimivaltaisen viranomaisen laatiman arvioinnin, johon keskusvastapuoli on pyytänyt pääsyä, ja kyseisen keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen laatiman arvioinnin olisi perustuttava mekanismeihin, joita on käytettävissä likviditeetin pirstoutumisen estämiseksi tietyssä markkinapaikassa.

| (15) | Likviditeetin pirstoutumisen estämiseksi kaikkien toimijoiden tietyssä markkinapaikassa olisi kyettävä määrittämään kaikki keskinäiset transaktionsa. Olisi kuitenkin kohtuutonta vaatia, että kaikista olemassa olevan keskusvastapuolen määritysosapuolista olisi tultava myös kaikkien tällaista markkinapaikkaa palvelevien uusien keskusvastapuolten määritysosapuolia. Jos on olemassa yhteisöjä, jotka ovat molempien keskusvastapuolen määritysosapuolia, ne voivat helpottaa sellaisten transaktioiden siirtoa ja määritystä, jotka markkinatoimijat ovat toteuttaneet erikseen näiden kahden keskusvastapuolen avustuksella, likviditeetin pirstoutumisriskin hillitsemiseksi. On kuitenkin tärkeää, että keskusvastapuolen esittämä pyyntö, joka koskee pääsyä markkinapaikkaan, ei pirsto likviditeettiä tavalla, joka kasvattaisi riskejä, joille olemassa oleva keskusvastapuoli on alttiina. |
| --- | --- |

(15)

Likviditeetin pirstoutumisen estämiseksi kaikkien toimijoiden tietyssä markkinapaikassa olisi kyettävä määrittämään kaikki keskinäiset transaktionsa. Olisi kuitenkin kohtuutonta vaatia, että kaikista olemassa olevan keskusvastapuolen määritysosapuolista olisi tultava myös kaikkien tällaista markkinapaikkaa palvelevien uusien keskusvastapuolten määritysosapuolia. Jos on olemassa yhteisöjä, jotka ovat molempien keskusvastapuolen määritysosapuolia, ne voivat helpottaa sellaisten transaktioiden siirtoa ja määritystä, jotka markkinatoimijat ovat toteuttaneet erikseen näiden kahden keskusvastapuolen avustuksella, likviditeetin pirstoutumisriskin hillitsemiseksi. On kuitenkin tärkeää, että keskusvastapuolen esittämä pyyntö, joka koskee pääsyä markkinapaikkaan, ei pirsto likviditeettiä tavalla, joka kasvattaisi riskejä, joille olemassa oleva keskusvastapuoli on alttiina.

| (16) | Asetuksen (EU) N:o 648/2012 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti keskusvastapuolen esittämä pyyntö pääsystä markkinapaikkaan ei saisi edellyttää yhteentoimivuutta, ja sen vuoksi tässä asetuksessa ei pitäisi säätää yhteentoimivuudesta ainoana ratkaisuna likvidideetin pirstoutumiseen. Tämä asetus ei kuitenkaan saisi estää keskusvastapuolia osallistumasta tällaiseen järjestelyyn vapaaehtoisuuden pohjalta, jos edellytykset sen käyttöönotolle täyttyvät. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti keskusvastapuolen esittämä pyyntö pääsystä markkinapaikkaan ei saisi edellyttää yhteentoimivuutta, ja sen vuoksi tässä asetuksessa ei pitäisi säätää yhteentoimivuudesta ainoana ratkaisuna likvidideetin pirstoutumiseen. Tämä asetus ei kuitenkaan saisi estää keskusvastapuolia osallistumasta tällaiseen järjestelyyn vapaaehtoisuuden pohjalta, jos edellytykset sen käyttöönotolle täyttyvät.

| (17) | Määrittääkseen, mitkä OTC-johdannaissopimukset vähentävät objektiivisesti mitattavissa olevalla tavalla riskejä, jotka liittyvät liike- tai rahoitustoimintaan suoraan, finanssialan ulkopuolisten vastapuolten olisi sovellettava jotakin tässä asetuksessa säädetyistä perusteista, mukaan lukien kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, jäljempänä ’IFRS-standardit’, koskeviin sääntöihin perustuva tilinpäätöksen määritelmä. Vastapuolet voivat käyttää tilinpäätöksen määritelmää, vaikka ne eivät soveltaisi IFRS-standardeja koskevia sääntöjä. Kun kyseessä ovat finanssialan ulkopuoliset vastapuolet, jotka kenties käyttävät paikallisia tilinpäätössääntöjä, arvioidaan, että valtaosaan sopimuksista, jotka luokitellaan kyseisten paikallisten tilinpäätössääntöjen mukaan suojautumiseksi, voitaisiin soveltaa tässä asetuksessa vahvistettua yleistä määritelmää sopimuksista, jotka vähentävät liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan suoraan liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

(17)

Määrittääkseen, mitkä OTC-johdannaissopimukset vähentävät objektiivisesti mitattavissa olevalla tavalla riskejä, jotka liittyvät liike- tai rahoitustoimintaan suoraan, finanssialan ulkopuolisten vastapuolten olisi sovellettava jotakin tässä asetuksessa säädetyistä perusteista, mukaan lukien kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, jäljempänä ’IFRS-standardit’, koskeviin sääntöihin perustuva tilinpäätöksen määritelmä. Vastapuolet voivat käyttää tilinpäätöksen määritelmää, vaikka ne eivät soveltaisi IFRS-standardeja koskevia sääntöjä. Kun kyseessä ovat finanssialan ulkopuoliset vastapuolet, jotka kenties käyttävät paikallisia tilinpäätössääntöjä, arvioidaan, että valtaosaan sopimuksista, jotka luokitellaan kyseisten paikallisten tilinpäätössääntöjen mukaan suojautumiseksi, voitaisiin soveltaa tässä asetuksessa vahvistettua yleistä määritelmää sopimuksista, jotka vähentävät liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan suoraan liittyviä riskejä.

| (18) | Joissakin olosuhteissa ei välttämättä ole mahdollista suojautua riskiltä käyttämällä johdannaissopimusta, joka liittyy suoraan kyseiseen riskiin ja joka on sopimus, jolla on täsmälleen sama kohde-etuus ja toimituspäivä kuin katettavalla riskillä. Tällaisessa tapauksessa finanssialan ulkopuolinen vastapuoli voi käyttää riskinsä kattamiseksi muuta rahoitusvälinettä suojaavaa läheisesti korreloivaa välinettä (proxy hedging), esimerkiksi välinettä, jolla on erilainen mutta taloudellisen käyttäytymisen kannalta hyvin samankaltainen kohde-etuus. Lisäksi tietyt finanssialan ulkopuolisten vastapuolten ryhmät, jotka tekevät OTC-johdannaissopimuksia yksittäisen yhteisön välityksellä suojautuakseen riskiltään suhteessa ryhmän kokonaisriskeihin, saattavat käyttää makro- tai portfoliosuojausta (macro or portfolio hedging). Tällaisissa makro- tai portfoliosuojauksen tai muuta rahoitusvälinettä suojaavan välineen käyttöön perustuvissa OTC-johdannaissopimuksissa saattaa olla kyse tässä asetuksessa tarkoitetusta suojautumisesta, ja niitä olisi tarkasteltava niiden perusteiden mukaan, joiden mukaan määritetään, vähentävätkö OTC-johdannaissopimukset objektiivisesti riskejä. |
| --- | --- |

(18)

Joissakin olosuhteissa ei välttämättä ole mahdollista suojautua riskiltä käyttämällä johdannaissopimusta, joka liittyy suoraan kyseiseen riskiin ja joka on sopimus, jolla on täsmälleen sama kohde-etuus ja toimituspäivä kuin katettavalla riskillä. Tällaisessa tapauksessa finanssialan ulkopuolinen vastapuoli voi käyttää riskinsä kattamiseksi muuta rahoitusvälinettä suojaavaa läheisesti korreloivaa välinettä (proxy hedging), esimerkiksi välinettä, jolla on erilainen mutta taloudellisen käyttäytymisen kannalta hyvin samankaltainen kohde-etuus. Lisäksi tietyt finanssialan ulkopuolisten vastapuolten ryhmät, jotka tekevät OTC-johdannaissopimuksia yksittäisen yhteisön välityksellä suojautuakseen riskiltään suhteessa ryhmän kokonaisriskeihin, saattavat käyttää makro- tai portfoliosuojausta (macro or portfolio hedging). Tällaisissa makro- tai portfoliosuojauksen tai muuta rahoitusvälinettä suojaavan välineen käyttöön perustuvissa OTC-johdannaissopimuksissa saattaa olla kyse tässä asetuksessa tarkoitetusta suojautumisesta, ja niitä olisi tarkasteltava niiden perusteiden mukaan, joiden mukaan määritetään, vähentävätkö OTC-johdannaissopimukset objektiivisesti riskejä.

| (19) | Riski voi kehittyä ajan mittaan, ja jotta voidaan mukautua riskin kehittymiseen, OTC-johdannaissopimukset, jotka tehtiin alun perin liike- tai rahoitustoimintaan liittyvien riskien vähentämiseksi, saatetaan joutua kompensoimaan täydentävien OTC-johdannaissopimusten käytöllä. Tämän seurauksena riskiltä voidaan suojautua OTC-johdannaissopimusten yhdistelmällä, mukaan lukien korvaavat OTC-johdannaissopimukset, joilla suljetaan pois OTC-johdannaissopimukset, jotka eivät enää liity liike- tai rahoitustoimintaan liittyvään riskiin. |
| --- | --- |

(19)

Riski voi kehittyä ajan mittaan, ja jotta voidaan mukautua riskin kehittymiseen, OTC-johdannaissopimukset, jotka tehtiin alun perin liike- tai rahoitustoimintaan liittyvien riskien vähentämiseksi, saatetaan joutua kompensoimaan täydentävien OTC-johdannaissopimusten käytöllä. Tämän seurauksena riskiltä voidaan suojautua OTC-johdannaissopimusten yhdistelmällä, mukaan lukien korvaavat OTC-johdannaissopimukset, joilla suljetaan pois OTC-johdannaissopimukset, jotka eivät enää liity liike- tai rahoitustoimintaan liittyvään riskiin.

| (20) | Niiden riskien kirjo, joita liittyy liike- ja rahoitustoimintaan suoraan, on erittäin laaja ja vaihtelee eri talousaloittain. Liiketoimintaan liittyvät riskit ovat tyypillisesti yhteydessä yrityksen tuotantopanoksiin sekä tuotteisiin ja palveluihin, joita se myy tai tarjoaa. Rahoitustoiminta liittyy tyypillisesti yhteisön lyhyt- ja pitkäaikaisten varojen, mukaan lukien sen velat, hoitoon ja tapoihin, joilla se sijoittaa rahoitusvarat, jotka se tuottaa tai joita se pitää hallussa, mukaan lukien kassanhallinta. Yleisesti esiintyvät riskit, kuten valuuttakurssiriski, hyödykkeiden hintariski tai inflaatioriski tai luottoriski, voivat vaikuttaa rahoitus- ja liiketoimintaan. Analysoitaessa riskejä, jotka liittyvät liike- tai rahoitustoimintaan suoraan, kyseiset riskit olisi määriteltävä johdonmukaisesti ja siten, että määritelmä kattaa molemmat toiminnot, koska OTC-johdannaissopimukset tehdään tietyltä riskiltä suojautumista varten. Lisäksi näiden kahden käsitteen erottamisella toisistaan voisi olla tahattomia seurauksia, koska tietyltä riskiltä suojauduttaisiin joko rahoitus- tai liiketoiminnan yhteydessä riippuen alasta, jolla finanssialan ulkopuoliset vastapuolet toimivat. |
| --- | --- |

(20)

Niiden riskien kirjo, joita liittyy liike- ja rahoitustoimintaan suoraan, on erittäin laaja ja vaihtelee eri talousaloittain. Liiketoimintaan liittyvät riskit ovat tyypillisesti yhteydessä yrityksen tuotantopanoksiin sekä tuotteisiin ja palveluihin, joita se myy tai tarjoaa. Rahoitustoiminta liittyy tyypillisesti yhteisön lyhyt- ja pitkäaikaisten varojen, mukaan lukien sen velat, hoitoon ja tapoihin, joilla se sijoittaa rahoitusvarat, jotka se tuottaa tai joita se pitää hallussa, mukaan lukien kassanhallinta. Yleisesti esiintyvät riskit, kuten valuuttakurssiriski, hyödykkeiden hintariski tai inflaatioriski tai luottoriski, voivat vaikuttaa rahoitus- ja liiketoimintaan. Analysoitaessa riskejä, jotka liittyvät liike- tai rahoitustoimintaan suoraan, kyseiset riskit olisi määriteltävä johdonmukaisesti ja siten, että määritelmä kattaa molemmat toiminnot, koska OTC-johdannaissopimukset tehdään tietyltä riskiltä suojautumista varten. Lisäksi näiden kahden käsitteen erottamisella toisistaan voisi olla tahattomia seurauksia, koska tietyltä riskiltä suojauduttaisiin joko rahoitus- tai liiketoiminnan yhteydessä riippuen alasta, jolla finanssialan ulkopuoliset vastapuolet toimivat.

| (21) | Vaikka määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi otettava huomioon se, kuinka merkityksellisiä asianomaiset riskit ovat järjestelmän kannalta, on tärkeää huolehtia siitä, että riskejä vähentävät OTC-johdannaiset jätetään määrityskynnysarvojen laskennan ulkopuolelle ja että määrityskynnysarvot mahdollistavat poikkeuksen myöntämisen määritysvelvollisuusperiaatteesta niille OTC-johdannaissopimuksille, jotka voidaan katsoa sopimuksiksi, joita ei ole tehty suojautumistarkoituksissa. Määrityskynnysarvoja olisi tarkemmin ottaen tarkasteltava säännöllisin väliajoin uudelleen, ja ne olisi määriteltävä OTC-johdannaissopimuslajeittain. Määrityskynnysarvoja varten täsmennetyt OTC-johdannaislajit saattavat poiketa määritysvelvollisuutta varten täsmennetyistä OTC-johdannaislajeista. Määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tarve määritellä yhtenäinen indikaattori, joka osoittaa kunkin vastapuolen yhteenlaskettujen nettomääräisten positioiden ja vastuiden merkityksen järjestelmän kannalta OTC-johdannaisten omaisuusluokittain. Lisäksi finanssialan ulkopuolisten vastapuolten käyttämien määrityskynnysarvojen täytäntöönpanon olisi oltava yksinkertaista. |
| --- | --- |

(21)

Vaikka määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi otettava huomioon se, kuinka merkityksellisiä asianomaiset riskit ovat järjestelmän kannalta, on tärkeää huolehtia siitä, että riskejä vähentävät OTC-johdannaiset jätetään määrityskynnysarvojen laskennan ulkopuolelle ja että määrityskynnysarvot mahdollistavat poikkeuksen myöntämisen määritysvelvollisuusperiaatteesta niille OTC-johdannaissopimuksille, jotka voidaan katsoa sopimuksiksi, joita ei ole tehty suojautumistarkoituksissa. Määrityskynnysarvoja olisi tarkemmin ottaen tarkasteltava säännöllisin väliajoin uudelleen, ja ne olisi määriteltävä OTC-johdannaissopimuslajeittain. Määrityskynnysarvoja varten täsmennetyt OTC-johdannaislajit saattavat poiketa määritysvelvollisuutta varten täsmennetyistä OTC-johdannaislajeista. Määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tarve määritellä yhtenäinen indikaattori, joka osoittaa kunkin vastapuolen yhteenlaskettujen nettomääräisten positioiden ja vastuiden merkityksen järjestelmän kannalta OTC-johdannaisten omaisuusluokittain. Lisäksi finanssialan ulkopuolisten vastapuolten käyttämien määrityskynnysarvojen täytäntöönpanon olisi oltava yksinkertaista.

| (22) | Määrityskynnysarvojen täsmentämisessä olisi asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti otettava huomioon kunkin vastapuolen yhteenlaskettujen nettomääräisten positioiden ja vastuiden merkitys järjestelmän kannalta OTC-johdannaislajeittain. Olisi kuitenkin otettava huomioon se, että nämä nettomääräiset positiot ja vastuut poikkeavat vastapuolten ja omaisuusluokkien nettomääräisestä vastuusta. Lisäksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla nämä nettomääräiset positiot olisi laskettava yhteen määrityskynnysarvojen vahvistamisessa huomioon otettavien tietojen määrittämiseksi. Määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi otettava huomioon yhteenlaskun tuloksena saatu nettomääräisten positioiden kokonaisbruttomäärä. Määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi käytettävä viitearvona yhteenlaskun tuloksena saatua bruttonimellisarvoa. |
| --- | --- |

(22)

Määrityskynnysarvojen täsmentämisessä olisi asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti otettava huomioon kunkin vastapuolen yhteenlaskettujen nettomääräisten positioiden ja vastuiden merkitys järjestelmän kannalta OTC-johdannaislajeittain. Olisi kuitenkin otettava huomioon se, että nämä nettomääräiset positiot ja vastuut poikkeavat vastapuolten ja omaisuusluokkien nettomääräisestä vastuusta. Lisäksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla nämä nettomääräiset positiot olisi laskettava yhteen määrityskynnysarvojen vahvistamisessa huomioon otettavien tietojen määrittämiseksi. Määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi otettava huomioon yhteenlaskun tuloksena saatu nettomääräisten positioiden kokonaisbruttomäärä. Määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi käytettävä viitearvona yhteenlaskun tuloksena saatua bruttonimellisarvoa.

| (23) | Lisäksi finanssialan ulkopuolisten vastapuolten OTC-johdannaistoiminnan rakenne johtaa yleensä matalaan nettoutusasteeseen, koska OTC-johdannaissopimukset tehdään samaan suuntaan. Tämän seurauksena kunkin vastapuolen ja OTC-johdannaislajin yhteenlaskettujen nettomääräisten positioiden ja vastuiden välinen erotus olisi hyvin lähellä sopimusten bruttoarvoa. Yksinkertaisuustavoitteen saavuttamiseksi OTC-johdannaissopimusten bruttoarvoa olisi tämän vuoksi käytettävä käypänä korvaavana mittapuuna määrityskynnysarvon vahvistamisessa. |
| --- | --- |

(23)

Lisäksi finanssialan ulkopuolisten vastapuolten OTC-johdannaistoiminnan rakenne johtaa yleensä matalaan nettoutusasteeseen, koska OTC-johdannaissopimukset tehdään samaan suuntaan. Tämän seurauksena kunkin vastapuolen ja OTC-johdannaislajin yhteenlaskettujen nettomääräisten positioiden ja vastuiden välinen erotus olisi hyvin lähellä sopimusten bruttoarvoa. Yksinkertaisuustavoitteen saavuttamiseksi OTC-johdannaissopimusten bruttoarvoa olisi tämän vuoksi käytettävä käypänä korvaavana mittapuuna määrityskynnysarvon vahvistamisessa.

| (24) | Koska finanssialan ulkopuolisten vastapuolten, jotka eivät ylitä määrityskynnysarvoa, ei edellytetä arvostavan OTC-johdannaissopimuksiaan markkina-arvoon, tämän mittapuun käyttö määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi kohtuutonta, sillä se aiheuttaisi finanssialan ulkopuolisille vastapuolille huomattavaa ja kohteena olevan riskin kannalta epäsuhtaista rasitusta. OTC-johdannaissopimusten nimellisarvon käyttö merkitsisi sen sijaan yksinkertaista lähestymistapaa, joka ei ole alttiina finanssialan ulkopuolisista vastapuolista riippumattomille tapahtumille. |
| --- | --- |

(24)

Koska finanssialan ulkopuolisten vastapuolten, jotka eivät ylitä määrityskynnysarvoa, ei edellytetä arvostavan OTC-johdannaissopimuksiaan markkina-arvoon, tämän mittapuun käyttö määrityskynnysarvojen vahvistamisessa olisi kohtuutonta, sillä se aiheuttaisi finanssialan ulkopuolisille vastapuolille huomattavaa ja kohteena olevan riskin kannalta epäsuhtaista rasitusta. OTC-johdannaissopimusten nimellisarvon käyttö merkitsisi sen sijaan yksinkertaista lähestymistapaa, joka ei ole alttiina finanssialan ulkopuolisista vastapuolista riippumattomille tapahtumille.

| (25) | Sen, että yksi jollekin OTC-johdannaislajille vahvistetuista arvoista ylittyy, pitäisi johtaa siihen, että kaikki lajit ylittävät määrityskynnysarvon, koska riskejä vähentävät OTC-johdannaissopimukset jätetään määrityskynnysarvon laskennan ulkopuolelle, koska määrityskynnysarvon ylittymisen seuraukset liittyvät määritysvelvollisuuden lisäksi riskienpienentämistekniikoihin ja koska finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti sovellettavissa oleviin asianomaisiin velvollisuuksiin olisi omaksuttava yksinkertainen lähestymistapa, kun otetaan huomioon, ettei valtaosa kyseisistä vastapuolista ole luonteeltaan erikoistuneita. |
| --- | --- |

(25)

Sen, että yksi jollekin OTC-johdannaislajille vahvistetuista arvoista ylittyy, pitäisi johtaa siihen, että kaikki lajit ylittävät määrityskynnysarvon, koska riskejä vähentävät OTC-johdannaissopimukset jätetään määrityskynnysarvon laskennan ulkopuolelle, koska määrityskynnysarvon ylittymisen seuraukset liittyvät määritysvelvollisuuden lisäksi riskienpienentämistekniikoihin ja koska finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti sovellettavissa oleviin asianomaisiin velvollisuuksiin olisi omaksuttava yksinkertainen lähestymistapa, kun otetaan huomioon, ettei valtaosa kyseisistä vastapuolista ole luonteeltaan erikoistuneita.

| (26) | Määrittämättömien OTC-johdannaissopimusten tapauksessa olisi käytettävä oikea-aikaisen vahvistamisen kaltaisia riskienpienentämistekniikoita. OTC-johdannaissopimusten vahvistaminen voi viitata yhteen tai useampaan vakiosopimukseen, vahvistamista koskevaan vakiosopimukseen tai muihin vakioehtoihin. Vahvistaminen voidaan suorittaa sähköisesti tehtävän sopimuksen tai molempien vastapuolten allekirjoittaman asiakirjan muodossa. |
| --- | --- |

(26)

Määrittämättömien OTC-johdannaissopimusten tapauksessa olisi käytettävä oikea-aikaisen vahvistamisen kaltaisia riskienpienentämistekniikoita. OTC-johdannaissopimusten vahvistaminen voi viitata yhteen tai useampaan vakiosopimukseen, vahvistamista koskevaan vakiosopimukseen tai muihin vakioehtoihin. Vahvistaminen voidaan suorittaa sähköisesti tehtävän sopimuksen tai molempien vastapuolten allekirjoittaman asiakirjan muodossa.

| (27) | On olennaista, että vastapuolet vahvistavat transaktioidensa ehdot mahdollisimman pian transaktion toteutuksen jälkeen, erityisesti silloin, kun transaktio toteutetaan tai käsitellään sähköisesti, jotta voidaan varmistaa yhteisymmärrys ja oikeusvarmuus transaktion ehdoista. Vastapuolten, jotka tekevät muita kuin standardoimattomia tai monimutkaisia OTC-johdannaissopimuksia, voi erityisesti olla tarpeen ottaa käyttöön tämän vaatimuksen noudattamisen mahdollistavia välineitä vahvistaakseen OTC-johdannaissopimuksensa ajoissa. Ajoissa annettavilla vahvistuksilla huolehdittaisiin myös alan markkinakäytäntöjen kehittymisestä. |
| --- | --- |

(27)

On olennaista, että vastapuolet vahvistavat transaktioidensa ehdot mahdollisimman pian transaktion toteutuksen jälkeen, erityisesti silloin, kun transaktio toteutetaan tai käsitellään sähköisesti, jotta voidaan varmistaa yhteisymmärrys ja oikeusvarmuus transaktion ehdoista. Vastapuolten, jotka tekevät muita kuin standardoimattomia tai monimutkaisia OTC-johdannaissopimuksia, voi erityisesti olla tarpeen ottaa käyttöön tämän vaatimuksen noudattamisen mahdollistavia välineitä vahvistaakseen OTC-johdannaissopimuksensa ajoissa. Ajoissa annettavilla vahvistuksilla huolehdittaisiin myös alan markkinakäytäntöjen kehittymisestä.

| (28) | Jotta riskejä voitaisiin edelleen pienentää, salkkujen täsmäytys antaa kullekin vastapuolelle mahdollisuuden tarkastella perusteellisesti transaktiosalkkua vastapuolensa näkökulmasta, jotta transaktion keskeisiin ehtoihin mahdollisesti liittyvät väärinkäsitykset voidaan tunnistaa nopeasti. Tällaisiin ehtoihin olisi sisällytettävä kunkin transaktion arvostus, ja ne voivat sisältää myös muita merkityksellisiä yksityiskohtia, kuten voimaantulopäivä, voimassaolon suunniteltu päättymispäivä, mahdolliset maksu- tai toimituspäivät, sopimuksen nimellisarvo ja transaktion valuutta, kohde-etuutena oleva rahoitusväline, vastapuolten positio, pankkipäiväkäytäntö sekä mahdolliset OTC-johdannaissopimuksen kiinteät tai vaihtuvat korot. |
| --- | --- |

(28)

Jotta riskejä voitaisiin edelleen pienentää, salkkujen täsmäytys antaa kullekin vastapuolelle mahdollisuuden tarkastella perusteellisesti transaktiosalkkua vastapuolensa näkökulmasta, jotta transaktion keskeisiin ehtoihin mahdollisesti liittyvät väärinkäsitykset voidaan tunnistaa nopeasti. Tällaisiin ehtoihin olisi sisällytettävä kunkin transaktion arvostus, ja ne voivat sisältää myös muita merkityksellisiä yksityiskohtia, kuten voimaantulopäivä, voimassaolon suunniteltu päättymispäivä, mahdolliset maksu- tai toimituspäivät, sopimuksen nimellisarvo ja transaktion valuutta, kohde-etuutena oleva rahoitusväline, vastapuolten positio, pankkipäiväkäytäntö sekä mahdolliset OTC-johdannaissopimuksen kiinteät tai vaihtuvat korot.

| (29) | Erilaisten riskiprofiilien vuoksi täsmäytysvälin ja kohteena olevan salkun koon olisi vaihdeltava vastapuolten luonteen mukaan, jotta salkkujen täsmäytys olisi oikeasuhtainen riskienpienentämistekniikka. Finanssialalla toimiviin vastapuoliin ja määrityskynnysarvon ylittäviin finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin olisi sovellettava tiukempia vaatimuksia, kun taas finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin, jotka eivät ylittäisi määrityskynnysarvoa, olisi sovellettava harvempaa täsmäytysväliä riippumatta sen vastapuolen luokasta, johon sovellettaisiin myös tätä harvempaa täsmäytysväliä siltä osin kuin täsmäytys koskisi kyseistä osaa sen salkusta. |
| --- | --- |

(29)

Erilaisten riskiprofiilien vuoksi täsmäytysvälin ja kohteena olevan salkun koon olisi vaihdeltava vastapuolten luonteen mukaan, jotta salkkujen täsmäytys olisi oikeasuhtainen riskienpienentämistekniikka. Finanssialalla toimiviin vastapuoliin ja määrityskynnysarvon ylittäviin finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin olisi sovellettava tiukempia vaatimuksia, kun taas finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin, jotka eivät ylittäisi määrityskynnysarvoa, olisi sovellettava harvempaa täsmäytysväliä riippumatta sen vastapuolen luokasta, johon sovellettaisiin myös tätä harvempaa täsmäytysväliä siltä osin kuin täsmäytys koskisi kyseistä osaa sen salkusta.

| (30) | Myös salkkujen tiivistäminen voi olla tehokas väline riskienpienentämistarkoituksissa riippuen olosuhteista, kuten vastapuolen kanssa hoidettavan salkun koko ja OTC-johdannaissopimusten voimassaoloaika, tarkoitus ja standardoinnin aste. Finanssialalla toimivilla vastapuolilla ja finanssialan ulkopuolisilla vastapuolilla, joilla on tässä asetuksesssa määritetyn tason ylittävä OTC-johdannaissopimusten salkku, jota keskusvastapuoli ei ole määrittänyt, olisi oltava käytössään menettelyt analysoidakseen mahdollisuutta käyttää salkkujen tiivistämispalvelua vähentääkseen vastapuoliluottoriskiään. |
| --- | --- |

(30)

Myös salkkujen tiivistäminen voi olla tehokas väline riskienpienentämistarkoituksissa riippuen olosuhteista, kuten vastapuolen kanssa hoidettavan salkun koko ja OTC-johdannaissopimusten voimassaoloaika, tarkoitus ja standardoinnin aste. Finanssialalla toimivilla vastapuolilla ja finanssialan ulkopuolisilla vastapuolilla, joilla on tässä asetuksesssa määritetyn tason ylittävä OTC-johdannaissopimusten salkku, jota keskusvastapuoli ei ole määrittänyt, olisi oltava käytössään menettelyt analysoidakseen mahdollisuutta käyttää salkkujen tiivistämispalvelua vähentääkseen vastapuoliluottoriskiään.

| (31) | Erimielisyyksien ratkaisemisen tarkoituksena on pienentää sellaisista sopimuksista johtuvia riskejä, joita ei ole määritetty keskusvastapuolessa. Toteuttaessaan OTC-johdannaistransaktioita toistensa kanssa vastapuolilla olisi oltava käytettävissään yhdessä sovittu kehys kyseisien transaktioiden yhteydessä mahdollisesti ilmenevien erimielisyyksien ratkaisemista varten. Kehyksessä olisi viitattava kolmansien osapuolten kanssa käytävän välimiesmenettelyn tai markkinakyselymekanismin kaltaisiin erimielisyyksien ratkaisumekanismeihin. Kehyksen tarkoituksena on välttää ratkaisemattomien erimielisyyksien paheneminen ja vastapuolten altistaminen lisäriskeille. Erimielisyydet olisi tunnistettava, niitä olisi hallittava ja niistä olisi ilmoitettava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Erimielisyyksien ratkaisemisen tarkoituksena on pienentää sellaisista sopimuksista johtuvia riskejä, joita ei ole määritetty keskusvastapuolessa. Toteuttaessaan OTC-johdannaistransaktioita toistensa kanssa vastapuolilla olisi oltava käytettävissään yhdessä sovittu kehys kyseisien transaktioiden yhteydessä mahdollisesti ilmenevien erimielisyyksien ratkaisemista varten. Kehyksessä olisi viitattava kolmansien osapuolten kanssa käytävän välimiesmenettelyn tai markkinakyselymekanismin kaltaisiin erimielisyyksien ratkaisumekanismeihin. Kehyksen tarkoituksena on välttää ratkaisemattomien erimielisyyksien paheneminen ja vastapuolten altistaminen lisäriskeille. Erimielisyydet olisi tunnistettava, niitä olisi hallittava ja niistä olisi ilmoitettava asianmukaisesti.

| (32) | Jotta voidaan määrittää markkinaolosuhteet, jotka estävät arvostamisen markkina-arvoon, on tarpeen määrittää lamaantuneet markkinat. Markkinat voivat lamaantua monista syistä, mukaan lukien tilanteet, joissa markkinoilla ei toteuteta säännöllisesti transaktioita tavanomaisin markkinaehdoin, jolloin käsitettävä ”tavanomaisin markkinaehdoin” olisi tulkittava tilinpäätöstarkoituksissa käytetyn käsitteen tavoin. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan määrittää markkinaolosuhteet, jotka estävät arvostamisen markkina-arvoon, on tarpeen määrittää lamaantuneet markkinat. Markkinat voivat lamaantua monista syistä, mukaan lukien tilanteet, joissa markkinoilla ei toteuteta säännöllisesti transaktioita tavanomaisin markkinaehdoin, jolloin käsitettävä ”tavanomaisin markkinaehdoin” olisi tulkittava tilinpäätöstarkoituksissa käytetyn käsitteen tavoin.

| (33) | Tätä asetusta sovelletaan finanssialalla toimiviin vastapuoliin ja määrityskynnysarvon ylittäviin finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin, ja siinä otetaan huomioon sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (4), jossa vahvistetaan myös vaatimuksia, joita on noudatettava arvostettaessa arvostusmallilla. |
| --- | --- |

(33)

Tätä asetusta sovelletaan finanssialalla toimiviin vastapuoliin ja määrityskynnysarvon ylittäviin finanssialan ulkopuolisiin vastapuoliin, ja siinä otetaan huomioon sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (4), jossa vahvistetaan myös vaatimuksia, joita on noudatettava arvostettaessa arvostusmallilla.

| (34) | Vaikka arvostusmalliin perustuvassa arvostuksessa käytettävä malli voidaan suunnitella sisäisesti tai ulkoisesti asianmukaisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi, hallitus tai tällaisen hallituksen komitea, jolle hyväksymistehtävä on siirretty, vastaa mallin hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(34)

Vaikka arvostusmalliin perustuvassa arvostuksessa käytettävä malli voidaan suunnitella sisäisesti tai ulkoisesti asianmukaisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi, hallitus tai tällaisen hallituksen komitea, jolle hyväksymistehtävä on siirretty, vastaa mallin hyväksymisestä.

| (35) | Kun vastapuolet voivat soveltaa konsernin sisäistä vapautusta annettuaan ilmoituksen toimivaltaisille viranomaisille mutta joutumatta odottamaan sen jakson päättymistä, jonka aikana asianomaisten viranomaisten on ilmoitettava, vastustavatko ne vapautuksen myöntämistä, on tärkeää varmistaa, että toimivaltaiset viranomaiset saavat ajoissa asianmukaiset ja riittävät tiedot voidakseen arvioida, olisiko niiden vastustettava vapautuksen käyttöä. |
| --- | --- |

(35)

Kun vastapuolet voivat soveltaa konsernin sisäistä vapautusta annettuaan ilmoituksen toimivaltaisille viranomaisille mutta joutumatta odottamaan sen jakson päättymistä, jonka aikana asianomaisten viranomaisten on ilmoitettava, vastustavatko ne vapautuksen myöntämistä, on tärkeää varmistaa, että toimivaltaiset viranomaiset saavat ajoissa asianmukaiset ja riittävät tiedot voidakseen arvioida, olisiko niiden vastustettava vapautuksen käyttöä.

| (36) | Konsernin sisäisten OTC-johdannaissopimusten ennakoitu koko, määrät ja tiheys voidaan määrittää vastapuolten aiempien konsernin sisäisten transaktioiden perusteella sekä ennakoidun mallin ja tulevaisuudessa odotettavissa olevan toiminnan perusteella. |
| --- | --- |

(36)

Konsernin sisäisten OTC-johdannaissopimusten ennakoitu koko, määrät ja tiheys voidaan määrittää vastapuolten aiempien konsernin sisäisten transaktioiden perusteella sekä ennakoidun mallin ja tulevaisuudessa odotettavissa olevan toiminnan perusteella.

| (37) | Kun vastapuolet soveltavat konsernin sisäistä vapautusta, niiden olisi julkistettava tietoja varmistaakseen avoimuuden suhteessa markkinatoimijoihin ja mahdollisiin velkojiin. Tämä on erityisen tärkeää, jotta vastapuolten mahdolliset velkojat voivat arvioida riskejä. Tietojen julkistamisella pyritään estämään väärinkäsitys, että OTC-johdannaiset määritetään keskusvastapuolessa tai että niihin sovelletaan riskienpienentämistekniikoita, kun näin ei ole. |
| --- | --- |

(37)

Kun vastapuolet soveltavat konsernin sisäistä vapautusta, niiden olisi julkistettava tietoja varmistaakseen avoimuuden suhteessa markkinatoimijoihin ja mahdollisiin velkojiin. Tämä on erityisen tärkeää, jotta vastapuolten mahdolliset velkojat voivat arvioida riskejä. Tietojen julkistamisella pyritään estämään väärinkäsitys, että OTC-johdannaiset määritetään keskusvastapuolessa tai että niihin sovelletaan riskienpienentämistekniikoita, kun näin ei ole.

| (38) | Aikataulu vahvistuksen antamiselle ajoissa edellyttää mukautuksia, mukaan lukien muutokset markkinakäytännössä ja tietotekniikkajärjestelmien tehostaminen. Kun otetaan huomioon, että mukautuminen vaatimusten noudattamiseen voi tapahtua eri nopeuksilla riippuen vastapuolten luokasta ja OTC-johdannaisten omaisuusluokasta, asteittaisten päivämäärien asettaminen vahvistuksen soveltamiselle mahdollistaisi näiden erojen huomioimisen ja vahvistusaikataulun nopeuttamisen niiden vastapuolten ja tuotteiden tapauksessa, jotka voisivat olla valmiit nopeammin. |
| --- | --- |

(38)

Aikataulu vahvistuksen antamiselle ajoissa edellyttää mukautuksia, mukaan lukien muutokset markkinakäytännössä ja tietotekniikkajärjestelmien tehostaminen. Kun otetaan huomioon, että mukautuminen vaatimusten noudattamiseen voi tapahtua eri nopeuksilla riippuen vastapuolten luokasta ja OTC-johdannaisten omaisuusluokasta, asteittaisten päivämäärien asettaminen vahvistuksen soveltamiselle mahdollistaisi näiden erojen huomioimisen ja vahvistusaikataulun nopeuttamisen niiden vastapuolten ja tuotteiden tapauksessa, jotka voisivat olla valmiit nopeammin.

| (39) | Salkkujen täsmäytys- ja tiivistämispalveluja tai erimielisyyksien ratkaisemista varten vahvistetut vaatimukset edellyttäisivät vastapuolten vahvistavan menettelyjä, toimintalinjoja ja prosesseja ja muuttavan asiakirjoja, mikä vaatisi aikaa. Näihin seikkoihin liittyvien vaatimusten voimaantuloa olisi lykättävä, jotta vastapuolille annetaan aikaa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisiä vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

(39)

Salkkujen täsmäytys- ja tiivistämispalveluja tai erimielisyyksien ratkaisemista varten vahvistetut vaatimukset edellyttäisivät vastapuolten vahvistavan menettelyjä, toimintalinjoja ja prosesseja ja muuttavan asiakirjoja, mikä vaatisi aikaa. Näihin seikkoihin liittyvien vaatimusten voimaantuloa olisi lykättävä, jotta vastapuolille annetaan aikaa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisiä vaatimuksia noudatetaan.

| (40) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(40)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle.

| (41) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (5) 10 artiklan mukaisesti EAMV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(41)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (5) 10 artiklan mukaisesti EAMV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISTÄ

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’epäsuoralla asiakkaalla’ määritysosapuolen asiakkaan asiakasta; |
| --- | --- |

a)

’epäsuoralla asiakkaalla’ määritysosapuolen asiakkaan asiakasta;

| b) | ’epäsuoralla määritysmenettelyllä’ sellaisia sopimussuhteita keskusvastapuolen, määritysosapuolen, määritysosapuolen asiakkaan ja epäsuoran asiakkaan välillä, jotka mahdollistavat sen, että määritysosapuolen asiakas voi tarjota määrityspalveluja epäsuoralle asiakkaalle; |
| --- | --- |

b)

’epäsuoralla määritysmenettelyllä’ sellaisia sopimussuhteita keskusvastapuolen, määritysosapuolen, määritysosapuolen asiakkaan ja epäsuoran asiakkaan välillä, jotka mahdollistavat sen, että määritysosapuolen asiakas voi tarjota määrityspalveluja epäsuoralle asiakkaalle;

| c) | ’vahvistuksella’ asiakirja-aineistoa, joka osoittaa vastapuolten hyväksyvän kaikki OTC-johdannaisia (over the counter) koskevan sopimuksen ehdot. |
| --- | --- |

c)

’vahvistuksella’ asiakirja-aineistoa, joka osoittaa vastapuolten hyväksyvän kaikki OTC-johdannaisia (over the counter) koskevan sopimuksen ehdot.

II   LUKU

EPÄSUORAT MÄÄRITYSMENETTELYT

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklan 4 kohta)

2 artikla

Epäsuorien määritysmenettelyiden rakenne

1.   Jos määritysosapuoli on valmis mahdollistamaan epäsuorat määrityspalvelut, tällaisen määritysosapuolten kaikkien asiakkaiden on sallittava tarjota epäsuoria määrityspalveluja yhdelle tai useammalle omalle asiakkaalleen edellyttäen, että määritysosapuolen asiakas on toimiluvan saanut luottolaitos, sijoituspalveluyritys tai vastaava kolmannen maan luottolaitos tai sijoituspalveluyritys.

2.   Epäsuoran määritysmenettelyn sopimusehdoista on sovittava määritysosapuolen asiakkaan ja epäsuoran asiakkaan kesken sen jälkeen, kun määritysosapuolta on kuultu näkökohdista, jotka voivat vaikuttaa määritysosapuolen toimintaan. Sopimusehtojen on sisällettävä asiakasta koskevia sopimusperusteisia vaatimuksia, joiden mukaan asiakkaan on noudatettava kaikkia velvollisuuksia, joita epäsuoralla asiakkaalla on määritysosapuoleen nähden. Näiden vaatimusten on liityttävä vain sellaisiin transaktioihin, jotka ovat osa epäsuoraa määritysmenettelyä, jonka soveltamisala on dokumentoitava selkeästi tehdyissä sopimuksissa.

3 artikla

Keskusvastapuolten velvollisuudet

1.   Epäsuoriin määritysmenettelyihin ei saa soveltaa keskusvastapuolen liiketoimintatapoja, jotka ovat esteenä menettelyiden käyttöönotolle kohtuullisin kaupallisin ehdoin. Määritysosapuolen pyynnöstä keskusvastapuolen on pidettävä erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä, joiden avulla kukin asiakas voi tunnistaa keskusvastapuolen ylläpitämissä tileissä asiakkaan tiliin ylläpidetyt omaisuuserät ja positiot sen epäsuorien asiakkaiden tiliin ylläpidetyistä omaisuuseristä ja positioista.

2.   Keskusvastapuolen on tunnistettava, valvottava ja hallittava kaikkia olennaisia riskejä, jotka johtuvat epäsuorista määritysmenettelyistä ja jotka voivat vaikuttaa keskusvastapuolen kestokykyyn.

4 artikla

Määritysosapuolten velvollisuudet

1.   Määritysosapuolen, joka tarjoutuu mahdollistamaan epäsuorat määrityspalvelut, on tehtävä se kohtuullisin kaupallisin ehdoin. Vaikuttamatta yksittäisten asiakkaiden kanssa tehtyjen sopimusjärjestelyjen luottamuksellisuuteen määritysosapuolen on julkistettava yleiset ehdot, joilla se on valmis mahdollistamaan epäsuorat määrityspalvelut. Näihin ehtoihin voi sisältyä epäsuoria määrityspalveluja tarjoavia asiakkaita koskevia toiminnallisia vähimmäisvaatimuksia.

2.   Mahdollistaessaan epäsuorat määritysmenettelyt määritysosapuolen on pantava täytäntöön jokin seuraavista erottelujärjestelyistä asiakkaan pyynnön mukaan:

| a) | sen on pidettävä erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä, joiden avulla kukin asiakas voi tunnistaa määritysosapuolen ylläpitämissä tileissä asiakkaan tiliin ylläpidetyt omaisuuserät ja positiot sen epäsuorien asiakkaiden tiliin ylläpidetyistä omaisuuseristä ja positioista; |
| --- | --- |

a)

sen on pidettävä erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä, joiden avulla kukin asiakas voi tunnistaa määritysosapuolen ylläpitämissä tileissä asiakkaan tiliin ylläpidetyt omaisuuserät ja positiot sen epäsuorien asiakkaiden tiliin ylläpidetyistä omaisuuseristä ja positioista;

| b) | sen on pidettävä erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä, joiden avulla kukin asiakas voi tunnistaa määritysosapuolen ylläpitämissä tileissä tietyn epäsuoran asiakkaan tiliin ylläpidetyt omaisuuserät ja positiot muiden epäsuorien asiakkaiden tiliin ylläpidetyistä omaisuuseristä ja positioista. |
| --- | --- |

b)

sen on pidettävä erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä, joiden avulla kukin asiakas voi tunnistaa määritysosapuolen ylläpitämissä tileissä tietyn epäsuoran asiakkaan tiliin ylläpidetyt omaisuuserät ja positiot muiden epäsuorien asiakkaiden tiliin ylläpidetyistä omaisuuseristä ja positioista.

3.   Vaatimuksen omaisuuserien ja positioiden erottelusta määritysosapuolen ylläpitämissä tileissä on katsottava täyttyvän, jos asetuksen (EU) N:o 648/2012 39 artiklan 9 kohdassa vahvistetut ehdot täyttyvät.

4.   Määritysosapuolen on otettava käyttöön tiukat menettelyt epäsuoria määrityspalveluja tarjoavan asiakkaan maksukyvyttömyyden hallitsemiseksi. Näiden menettelyjen on sisällettävä luotettava mekanismi positioiden ja omaisuuserien siirtämiseksi vaihtoehtoiselle asiakkaalle tai määritysosapuolelle niiden epäsuorien asiakkaiden suostumuksella, joihin maksukyvyttömyys vaikuttaa. Asiakas tai määritysosapuoli ei ole velvollinen hyväksymään näitä positioita, jollei se ole antanut ennakkoon sopimusperusteista suostumusta niiden hyväksymiseen.

5.   Määritysosapuolen on myös varmistettava, että sen menettelyt mahdollistavat epäsuorien asiakkaiden omaisuuserien ja positioiden nopean realisoinnin ja sen, että määritysosapuoli maksaa epäsuorille asiakkaille kaikki varat, jotka niiden kuuluu saada asiakkaan maksukyvyttömyyden jälkeen.

6.   Määritysosapuolen on tunnistettava, valvottava ja hallittava kaikkia riskejä, jotka johtuvat epäsuorien määritysmenettelyjen mahdollistamisesta, mukaan lukien niiden tietojen käyttö, jotka asiakkaat ovat toimittaneet 4 artiklan 3 kohdan nojalla. Määritysosapuolen on otettava käyttöön tiukat sisäiset menettelyt sen varmistamiseksi, että kyseisiä tietoja ei voida käyttää kaupallisiin tarkoituksiin.

5 artikla

Asiakkaiden velvollisuudet

1.   Asiakkaan, joka tarjoaa epäsuoria määrityspalveluja, on pidettävä erillisiä kirjausluetteloita ja tilejä, joiden avulla se voi tunnistaa omat omaisuuseränsä ja positionsa epäsuorien asiakkaidensa tiliin ylläpidetyistä omaisuuseristä ja positioista. Sen on tarjottava epäsuorille asiakkaille mahdollisuus valita 4 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tilien erotteluvaihtoehtojen välillä ja varmistettava, että epäsuorat asiakkaat ovat täysin tietoisia kuhunkin erotteluvaihtoehtoon liittyvistä riskeistä. Tietojen, jotka asiakas toimittaa epäsuorille asiakkaille, on sisällettävä yksityiskohtaiset tiedot järjestelyistä, joita noudatetaan positioiden ja tilien siirrossa vaihtoehtoiselle asiakkaalle.

2.   Epäsuoria määrityspalveluja tarjoavan asiakkaan on pyydettävä määritysosapuolta avaamaan keskusvastapuolessa erillinen tili. Kyseinen tili on ainoastaan asiakkaan epäsuorien asiakkaiden omaisuuseriä ja positioita varten.

3.   Asiakkaan on annettava määritysosapuolelle riittävästi tietoja epäsuorien määritysmenettelyjen mahdollistamisesta kenties aiheutuvien riskien tunnistamiseksi, valvomiseksi ja hallitsemiseksi. Asiakkaan maksukyvyttömyyden tapauksessa kaikki tiedot, jotka asiakkaalla on hallussaan epäsuorista asiakkaistaan, on asetettava välittömästi määritysosapuolen käyttöön.

III   LUKU

MÄÄRITYSVELVOLLISUUTTA KOSKEVAN ILMOITUKSEN ANTAMINEN EAMV:LLE

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 5 artiklan 1 kohta)

6 artikla

Ilmoitukseen sisällytettävät yksityiskohtaiset tiedot

1.   Määritysvelvollisuutta koskevassa ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | OTC-johdannaissopimuslaji; |
| --- | --- |

a)

OTC-johdannaissopimuslaji;

| b) | OTC-johdannaissopimuslajiin kuuluvat OTC-johdannaissopimukset; |
| --- | --- |

b)

OTC-johdannaissopimuslajiin kuuluvat OTC-johdannaissopimukset;

| c) | muut tiedot, jotka on sisällytettävä julkiseen rekisteriin 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

muut tiedot, jotka on sisällytettävä julkiseen rekisteriin 8 artiklan mukaisesti;

| d) | muut ominaisuudet, jotka ovat tarpeen OTC-johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten erottamiseksi kyseiseen lajiin kuulumattomista OTC-johdannaissopimuksista; |
| --- | --- |

d)

muut ominaisuudet, jotka ovat tarpeen OTC-johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten erottamiseksi kyseiseen lajiin kuulumattomista OTC-johdannaissopimuksista;

| e) | todisteet kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin sopimusehtojen ja toimintaprosessien standardoinnin asteesta; |
| --- | --- |

e)

todisteet kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin sopimusehtojen ja toimintaprosessien standardoinnin asteesta;

| f) | OTC-johdannaissopimuslajin määrää koskevat tiedot; |
| --- | --- |

f)

OTC-johdannaissopimuslajin määrää koskevat tiedot;

| g) | OTC-johdannaissopimuslajin likviditeettiä koskevat tiedot; |
| --- | --- |

g)

OTC-johdannaissopimuslajin likviditeettiä koskevat tiedot;

| h) | todisteet siitä, että markkinatoimijoiden saatavilla on rehellisiä, luotettavia ja yleisesti hyväksyttyjä hintatietoja kyseisessä OTC-johdannaissopimuslajissa; |
| --- | --- |

h)

todisteet siitä, että markkinatoimijoiden saatavilla on rehellisiä, luotettavia ja yleisesti hyväksyttyjä hintatietoja kyseisessä OTC-johdannaissopimuslajissa;

| i) | todisteet määritysvelvollisuuden vaikutuksesta siihen, onko markkinatoimijoiden saatavilla hintatietoja. |
| --- | --- |

i)

todisteet määritysvelvollisuuden vaikutuksesta siihen, onko markkinatoimijoiden saatavilla hintatietoja.

2.   Jotta voidaan tarkentaa päivämäärä tai päivämäärät, jolloin määritysvelvollisuus tulee voimaan, mukaan lukien mahdollinen asteittainen täytäntöönpano, ja niiden vastapuolten ryhmät, joihin määritysvelvollisuutta sovelletaan, määritysvelvollisuutta koskevassa ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | tiedot, jotka tarvitaan kulloisenkin OTC-johdannaissopimuslajin ennakoidun määrän arvioimiseksi, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta; |
| --- | --- |

a)

tiedot, jotka tarvitaan kulloisenkin OTC-johdannaissopimuslajin ennakoidun määrän arvioimiseksi, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta;

| b) | todisteet keskusvastapuolen kyvystä käsitellä ennakoitua määrää, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta, ja hallita kyseisten OTC-johdannaissopimuslajien määrityksestä koituvat riskit, myös jos ne aiheutuvat asiakkaiden tai epäsuorien asiakkaiden määritysmenettelyistä; |
| --- | --- |

b)

todisteet keskusvastapuolen kyvystä käsitellä ennakoitua määrää, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta, ja hallita kyseisten OTC-johdannaissopimuslajien määrityksestä koituvat riskit, myös jos ne aiheutuvat asiakkaiden tai epäsuorien asiakkaiden määritysmenettelyistä;

| c) | kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin markkinoilla toimivien tai tulevaisuudessa mahdollisesti toimivien vastapuolten tyyppi ja lukumäärä, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta; |
| --- | --- |

c)

kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin markkinoilla toimivien tai tulevaisuudessa mahdollisesti toimivien vastapuolten tyyppi ja lukumäärä, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta;

| d) | kuvaus eri tehtävistä, jotka on hoidettava määrityksen aloittamiseksi keskusvastapuolen kanssa, sekä kunkin tehtävän hoitoon tarvittavan ajan täsmentäminen; |
| --- | --- |

d)

kuvaus eri tehtävistä, jotka on hoidettava määrityksen aloittamiseksi keskusvastapuolen kanssa, sekä kunkin tehtävän hoitoon tarvittavan ajan täsmentäminen;

| e) | tiedot kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin markkinoilla toimivien eri vastapuolten riskienhallinnasta, oikeuskelpoisuudesta ja toimintakyvystä, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta. |
| --- | --- |

e)

tiedot kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin markkinoilla toimivien eri vastapuolten riskienhallinnasta, oikeuskelpoisuudesta ja toimintakyvystä, jos kyseiseen johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta.

3.   Määrää ja likviditeettiä koskevissa tiedoissa on oltava kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin ja kunkin siihen kuuluvan johdannaissopimuksen kannalta merkitykselliset markkinatiedot, mukaan lukien aiemmat tiedot, tämänhetkiset tiedot ja mahdolliset muutokset, joita on odotettavissa, jos mainittuun OTC-johdannaissopimuslajiin aletaan soveltaa määritysvelvollisuutta, mukaan lukien seuraavat tiedot:

| a) | transaktioiden lukumäärä; |
| --- | --- |

a)

transaktioiden lukumäärä;

| b) | kokonaismäärä; |
| --- | --- |

b)

kokonaismäärä;

| c) | avoinna olevien sopimusten kokonaismäärä; |
| --- | --- |

c)

avoinna olevien sopimusten kokonaismäärä;

| d) | toimeksiantojen taso (depth of orders), mukaan lukien toimeksiantojen ja tarjouspyyntöjen keskimääräinen lukumäärä; |
| --- | --- |

d)

toimeksiantojen taso (depth of orders), mukaan lukien toimeksiantojen ja tarjouspyyntöjen keskimääräinen lukumäärä;

| e) | osto- ja myyntihintojen erotusten suuruus; |
| --- | --- |

e)

osto- ja myyntihintojen erotusten suuruus;

| f) | likviditeettitoimenpiteet stressikausien markkinaolosuhteissa; |
| --- | --- |

f)

likviditeettitoimenpiteet stressikausien markkinaolosuhteissa;

| g) | likviditeettitoimenpiteet maksukyvyttömyyttä koskevien menettelyjen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

g)

likviditeettitoimenpiteet maksukyvyttömyyttä koskevien menettelyjen täytäntöönpanoa varten.

4.   Edellä 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuissa kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin sopimusehtojen ja toimintaprosessien standardoinnin asteeseen liittyvissä tiedoissa on oltava OTC-johdannaissopimuslajin ja kunkin siihen kuuluvan johdannaissopimuksen kannalta tiedot päivittäisestä viitehinnasta sekä niiden päivien lukumäärästä kunakin vuonna, joina viitehinta katsotaan luotettavaksi vähintään 12 edellisen kuukauden aikana.

IV   LUKU

MÄÄRITYSVELVOLLISUUDEN PIIRIIN KUULUVIEN OTC-JOHDANNAISSOPIMUSLAJIEN TÄSMENTÄMISESSÄ KÄYTETTÄVÄT PERUSTEET

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 5 artiklan 4 kohta)

7 artikla

EAMV:n arvioimat perusteet

1.   Arvioidessaan kyseisten OTC-johdannaislajien sopimusehtojen ja toimintaprosessien standardoinnin astetta Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | sisältyykö kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin sopimusehtoihin yleisiä oikeudellisia asiakirjoja, mukaan lukien nettoutusta koskevat vakiosopimukset, määritelmät, vakioehdot ja vahvistukset, joissa vahvistetaan vastapuolten yleisesti käyttämä sopimuksen mukainen laatu; |
| --- | --- |

a)

sisältyykö kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin sopimusehtoihin yleisiä oikeudellisia asiakirjoja, mukaan lukien nettoutusta koskevat vakiosopimukset, määritelmät, vakioehdot ja vahvistukset, joissa vahvistetaan vastapuolten yleisesti käyttämä sopimuksen mukainen laatu;

| b) | sisältyykö asianomaisen OTC-johdannaissopimuslajin toimintaprosesseihin automatisoitua kaupankäynnin jälkeistä käsittelyä ja kaupan jälkeisiä elinkaaritapahtumia (lifecycle events), joita käsitellään yhteisesti aikataulussa, josta vastapuolet ovat päässeet laajasti yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

b)

sisältyykö asianomaisen OTC-johdannaissopimuslajin toimintaprosesseihin automatisoitua kaupankäynnin jälkeistä käsittelyä ja kaupan jälkeisiä elinkaaritapahtumia (lifecycle events), joita käsitellään yhteisesti aikataulussa, josta vastapuolet ovat päässeet laajasti yhteisymmärrykseen.

2.   Arvioidessaan kyseisten OTC-johdannaissopimuslajien määrää ja likviditeettiä EAMV ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | ovatko keskusvastapuolen vakuudet tai rahoitusvaatimukset oikeassa suhteessa riskiin, jota määritysvelvollisuudella on tarkoitus vähentää; |
| --- | --- |

a)

ovatko keskusvastapuolen vakuudet tai rahoitusvaatimukset oikeassa suhteessa riskiin, jota määritysvelvollisuudella on tarkoitus vähentää;

| b) | markkinoiden koon ja syvyyden vakaus tuotteen osalta ajan mittaan; |
| --- | --- |

b)

markkinoiden koon ja syvyyden vakaus tuotteen osalta ajan mittaan;

| c) | todennäköisyys, että markkinoilla olisi edelleen riittävästi hajontaa määritysosapuolen maksukyvyttömyyden tapauksessa; |
| --- | --- |

c)

todennäköisyys, että markkinoilla olisi edelleen riittävästi hajontaa määritysosapuolen maksukyvyttömyyden tapauksessa;

| d) | transaktioiden lukumäärä ja arvo. |
| --- | --- |

d)

transaktioiden lukumäärä ja arvo.

3.   Arvioidessaan rehellisten, luotettavien ja yleisesti hyväksyttyjen hintatietojen saatavuutta kyseisessä OTC-johdannaissopimuslajissa EAMV ottaa huomioon sen, ovatko tiedot, jotka tarvitaan sopimusten hinnoittelemiseksi oikein kyseisessä OTC-johdannaissopimuslajissa, helposti ja kohtuullisin kustannuksin markkinatoimijoiden saatavilla ja olisivatko ne edelleen helposti saatavilla, jos kyseiseen OTC-johdannaissopimuslajiin alettaisiin soveltaa määritysvelvollisuutta.

V   LUKU

JULKINEN REKISTERI

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 6 artiklan 4 kohta)

8 artikla

EAMV:n rekisteriin sisällytettävät tiedot

1.   EAMV:n julkisen rekisterin on sisällettävä kustakin määritysvelvollisuuden piiriin kuuluvasta OTC-johdannaissopimuslajista seuraavat tiedot:

| a) | OTC-johdannaissopimuslajin omaisuusluokka; |
| --- | --- |

a)

OTC-johdannaissopimuslajin omaisuusluokka;

| b) | kyseiseen johdannaissopimuslajiin sisältyvien OTC-johdannaissopimusten tyyppi; |
| --- | --- |

b)

kyseiseen johdannaissopimuslajiin sisältyvien OTC-johdannaissopimusten tyyppi;

| c) | kyseiseen johdannaissopimuslajiin sisältyvien OTC-johdannaissopimusten kohde-etuudet; |
| --- | --- |

c)

kyseiseen johdannaissopimuslajiin sisältyvien OTC-johdannaissopimusten kohde-etuudet;

| d) | sellaisten kohde-etuuksien osalta, jotka ovat rahoitusvälineitä, ilmoitus siitä, onko kohde-etuus yksi rahoitusväline tai liikkeeseenlaskija tai indeksi tai salkku; |
| --- | --- |

d)

sellaisten kohde-etuuksien osalta, jotka ovat rahoitusvälineitä, ilmoitus siitä, onko kohde-etuus yksi rahoitusväline tai liikkeeseenlaskija tai indeksi tai salkku;

| e) | muiden kohde-etuuksien osalta ilmoitus kohde-etuuden lajista; |
| --- | --- |

e)

muiden kohde-etuuksien osalta ilmoitus kohde-etuuden lajista;

| f) | kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten nimelliset valuutat ja toimitusvaluutat; |
| --- | --- |

f)

kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten nimelliset valuutat ja toimitusvaluutat;

| g) | kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten voimassaolon alkuperäiset päättymispäivät; |
| --- | --- |

g)

kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten voimassaolon alkuperäiset päättymispäivät;

| h) | kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten toimitusedellytykset; |
| --- | --- |

h)

kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten toimitusedellytykset;

| i) | kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten maksutiheydet; |
| --- | --- |

i)

kyseiseen johdannaissopimuslajiin kuuluvien OTC-johdannaissopimusten maksutiheydet;

| j) | kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin yksilöivä tunniste; |
| --- | --- |

j)

kyseisen OTC-johdannaissopimuslajin yksilöivä tunniste;

| k) | muut ominaisuudet, jotka vaaditaan kyseiseen OTC-johdannaissopimuslajiin kuuluvien sopimusten erottamiseksi toisistaan. |
| --- | --- |

k)

muut ominaisuudet, jotka vaaditaan kyseiseen OTC-johdannaissopimuslajiin kuuluvien sopimusten erottamiseksi toisistaan.

2.   Sellaisten keskusvastapuolten osalta, jotka on hyväksytty tai tunnustettu määritysvelvollisuutta varten, EAMV:n julkisessa rekisterissä on oltava kustakin keskusvastapuolesta seuraavat tiedot:

| a) | täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1247/2012 3 artiklan mukainen yksilöintikoodi; |
| --- | --- |

a)

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1247/2012 3 artiklan mukainen yksilöintikoodi;

| b) | täydellinen nimi; |
| --- | --- |

b)

täydellinen nimi;

| c) | sijoittautumismaa; |
| --- | --- |

c)

sijoittautumismaa;

| d) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 22 artiklan mukaisesti nimetty toimivaltainen viranomainen. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 22 artiklan mukaisesti nimetty toimivaltainen viranomainen.

3.   Niiden päivämäärien osalta, jolloin määritysvelvollisuus tulee voimaan, mukaan lukien mahdollinen asteittainen täytäntöönpano, EAMV:n julkisessa rekisterissä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | niiden vastapuolten ryhmät, joihin kutakin siirtymäaikaa sovelletaan; |
| --- | --- |

a)

niiden vastapuolten ryhmät, joihin kutakin siirtymäaikaa sovelletaan;

| b) | mahdolliset muut ehdot, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 648/2012 5 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen teknisten sääntelystandardien mukaisesti edellytyksenä sille, että siirtymäaikaa voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

b)

mahdolliset muut ehdot, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 648/2012 5 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen teknisten sääntelystandardien mukaisesti edellytyksenä sille, että siirtymäaikaa voidaan soveltaa.

4.   EAMV:n julkisessa rekisterissä on oltava niiden asetuksen (EU) N:o 648/2012 5 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen teknisten sääntelystandardien viitetiedot, joiden mukaisesti kukin määritysvelvollisuus otettiin käyttöön.

5.   Sen keskusvastapuolen osalta, josta toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut EAMV:lle, EAMV:n julkisessa rekisterissä on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | keskusvastapuolen tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolen tunnistetiedot;

| b) | ilmoitettavien OTC-johdannaissopimusten omaisuusluokka; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettavien OTC-johdannaissopimusten omaisuusluokka;

| c) | OTC-johdannaissopimusten tyyppi; |
| --- | --- |

c)

OTC-johdannaissopimusten tyyppi;

| d) | ilmoituksen päivämäärä; |
| --- | --- |

d)

ilmoituksen päivämäärä;

| e) | ilmoituksen antavan toimivaltaisen viranomaisen tunnistetiedot. |
| --- | --- |

e)

ilmoituksen antavan toimivaltaisen viranomaisen tunnistetiedot.

VI   LUKU

LIKVIDITEETIN PIRSTOUTUMINEN

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 8 artiklan 5 kohta)

9 artikla

Likviditeetin pirstoutumisen käsitteen täsmentäminen

1.   On katsottava, että kyse on likviditeetin pirstoutumisesta, kun toimijat jossakin markkinapaikassa eivät kykene toteuttamaan transaktiota yhden tai useamman toimijan kanssa kyseisessä markkinapaikassa sellaisten määritysmenettelyjen puuttumisen vuoksi, joihin kaikilla toimijoilla on pääsy.

2.   Keskusvastapuolen pääsyn markkinapaikkaan, jolla toinen keskusvastapuoli tarjoaa jo palveluja, ei katsota aiheuttavan likviditeetin pirstoutumista kyseisessä markkinapaikassa, jos – ilman että joudutaan edellyttämään, että vakiintuneen keskusvastapuolen määritysosapuolista tulee pyynnön esittäneen keskusvastapuolen määritysosapuolia – kaikki toimijat markkinapaikassa voivat määrittää suoraan tai epäsuorasti käyttämällä jompaakumpaa seuraavista:

| a) | vähintään yksi yhteinen keskusvastapuoli; |
| --- | --- |

a)

vähintään yksi yhteinen keskusvastapuoli;

| b) | keskusvastapuolten käyttöön ottamat määritysmenettelyt. |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuolten käyttöön ottamat määritysmenettelyt.

3.   Menettelyt 2 kohdan a tai b alakohdan mukaisten edellytysten täyttämiseksi on otettava käyttöön ennen kuin pyynnön esittänyt keskusvastapuoli alkaa tarjota määrityspalveluja kyseiselle markkinapaikalle.

4.   Pääsy 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun yhteiseen keskusvastapuoleen voidaan toteuttaa kahden tai useamman määritysosapuolen taikka kahden tai useamman asiakkaan taikka epäsuorien määritysmenettelyjen kautta.

5.   Edellä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut määritysmenettelyt voivat merkitä tällaisten markkinatoimijoiden tekemien transaktioiden siirtoa muiden keskusvastapuolten määritysosapuolille. Vaikka keskusvastapuolen pääsyn markkinapaikkaan ei pitäisi edellyttää yhteentoimivuutta, yhteentoimivuusjärjestelyä, johon asianomaiset keskusvastapuolet ovat suostuneet ja jonka toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet, voidaan käyttää yhteisiin määritysmenettelyihin pääsyä koskevan vaatimuksen täyttämiseksi.

VII   LUKU

FINANSSIALAN ULKOPUOLISET VASTAPUOLET

10 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 4 kohdan a alakohta)

Perusteet, joilla määritellään, mitkä OTC-johdannaissopimukset vähentävät objektiivisesti riskejä

1.   OTC-johdannaissopimuksen on katsottava vähentävän objektiivisesti mitattavissa olevalla tavalla riskejä, jotka liittyvät suoraan finanssialan ulkopuolisen vastapuolen tai kyseisen konsernin liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan, kun sopimus täyttää yksin tai yhdessä muiden johdannaissopimusten kanssa suoraan taikka läheisesti korreloivien välineiden avulla jonkin seuraavista perusteista:

| a) | se kattaa riskit, jotka johtuvat mahdollisesta muutoksesta sellaisten omaisuuserien, palvelujen, tuotantopanosten, tuotteiden, hyödykkeiden tai vastuiden arvossa, jotka finanssialan ulkopuolinen vastapuoli tai sen konserni omistaa, tuottaa, valmistaa, käsittelee, tarjoaa, ostaa, pitää kaupan, liisaa, myy tai hankkii taikka jotka kyseinen vastapuoli tai konserni voi kohtuudella odottaa omistavansa, tuottavansa, valmistavansa, käsittelevänsä, tarjoavansa, ostavansa, pitävänsä kaupan, liisaavansa, myyvänsä tai hankkivansa osana tavanomaista liiketoimintaansa; |
| --- | --- |

a)

se kattaa riskit, jotka johtuvat mahdollisesta muutoksesta sellaisten omaisuuserien, palvelujen, tuotantopanosten, tuotteiden, hyödykkeiden tai vastuiden arvossa, jotka finanssialan ulkopuolinen vastapuoli tai sen konserni omistaa, tuottaa, valmistaa, käsittelee, tarjoaa, ostaa, pitää kaupan, liisaa, myy tai hankkii taikka jotka kyseinen vastapuoli tai konserni voi kohtuudella odottaa omistavansa, tuottavansa, valmistavansa, käsittelevänsä, tarjoavansa, ostavansa, pitävänsä kaupan, liisaavansa, myyvänsä tai hankkivansa osana tavanomaista liiketoimintaansa;

| b) | se kattaa riskit, jotka johtuvat korkojen, inflaatioasteen, valuuttakurssien tai luottoriskin vaihtelun mahdollisesti aiheuttamista välillisistä vaikutuksista a alakohdassa tarkoitettujen omaisuuserien, palvelujen, tuotantopanosten, tuotteiden, hyödykkeiden tai vastuiden arvoon; |
| --- | --- |

b)

se kattaa riskit, jotka johtuvat korkojen, inflaatioasteen, valuuttakurssien tai luottoriskin vaihtelun mahdollisesti aiheuttamista välillisistä vaikutuksista a alakohdassa tarkoitettujen omaisuuserien, palvelujen, tuotantopanosten, tuotteiden, hyödykkeiden tai vastuiden arvoon;

| c) | se voidaan katsoa suojaussopimukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (6) 3 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) nojalla. |
| --- | --- |

c)

se voidaan katsoa suojaussopimukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (6) 3 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) nojalla.

11 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 4 kohdan b alakohta)

Määrityskynnysarvot

Määritysvelvollisuuteen liittyvät määrityskynnysarvot ovat seuraavat:

| a) | OTC-luottojohdannaissopimuksille 1 miljardi euroa bruttonimellisarvona; |
| --- | --- |

a)

OTC-luottojohdannaissopimuksille 1 miljardi euroa bruttonimellisarvona;

| b) | OTC-osakejohdannaissopimuksille 1 miljardi euroa bruttonimellisarvona; |
| --- | --- |

b)

OTC-osakejohdannaissopimuksille 1 miljardi euroa bruttonimellisarvona;

| c) | OTC-korkojohdannaissopimuksille 3 miljardia euroa bruttonimellisarvona; |
| --- | --- |

c)

OTC-korkojohdannaissopimuksille 3 miljardia euroa bruttonimellisarvona;

| d) | OTC-valuuttajohdannaissopimuksille 3 miljardia euroa bruttonimellisarvona; |
| --- | --- |

d)

OTC-valuuttajohdannaissopimuksille 3 miljardia euroa bruttonimellisarvona;

| e) | OTC-hyödykejohdannaissopimuksille ja muille kuin a–d alakohdassa tarkoitetuille OTC-johdannaissopimuksille 3 miljardia euroa bruttonimellisarvona. |
| --- | --- |

e)

OTC-hyödykejohdannaissopimuksille ja muille kuin a–d alakohdassa tarkoitetuille OTC-johdannaissopimuksille 3 miljardia euroa bruttonimellisarvona.

VIII   LUKU

SELLAISIA OTC-JOHDANNAISSOPIMUKSIA KOSKEVAT RISKIENPIENENTÄMISTEKNIIKAT, JOITA EI MÄÄRITETÄ KESKUSVASTAPUOLESSA

12 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan a alakohta)

Ajoissa annettava vahvistus

1.   Finanssialalla toimivien vastapuolten tai asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa tarkoitettujen finanssialan ulkopuolisten vastapuolten välillä tehty OTC-johdannaissopimus, jota ei määritetä keskusvastapuolessa, on vahvistettava sähköisin välinein, jos tällaisia välineitä on saatavilla, mahdollisimman pian seuraavasti:

| a) | viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2014 tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

a)

viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2014 tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä;

| b) | 28 päivän helmikuuta 2014 jälkeen tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

b)

28 päivän helmikuuta 2014 jälkeen tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen pankkipäivän loppuun mennessä;

| c) | osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, viimeistään 31 päivänä elokuuta 2013 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen kolmannen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

c)

osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, viimeistään 31 päivänä elokuuta 2013 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen kolmannen pankkipäivän loppuun mennessä;

| d) | osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2013 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä elokuuta 2014 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

d)

osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2013 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä elokuuta 2014 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä;

| e) | osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2014 jälkeen tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen pankkipäivän loppuun mennessä. |
| --- | --- |

e)

osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2014 jälkeen tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen pankkipäivän loppuun mennessä.

2.   Sellaisen finanssialan ulkopuolisen vastapuolen kanssa tehty OTC-johdannaissopimus, joka ei ole asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa tarkoitettu finanssialan ulkopuolinen vastapuoli, on vahvistettava mahdollisimman pian sähköisin välinein, jos tällaisia välineitä on saatavilla, seuraavasti:

| a) | viimeistään 31 päivänä elokuuta 2013 tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen viidennen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

a)

viimeistään 31 päivänä elokuuta 2013 tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen viidennen pankkipäivän loppuun mennessä;

| b) | 31 päivän elokuuta 2013 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä elokuuta 2014 tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen kolmannen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

b)

31 päivän elokuuta 2013 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä elokuuta 2014 tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen kolmannen pankkipäivän loppuun mennessä;

| c) | 31 päivän elokuuta 2014 jälkeen tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

c)

31 päivän elokuuta 2014 jälkeen tehtyjen luottoriskinvaihtosopimusten ja koronvaihtosopimusten osalta OTC-johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä;

| d) | osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, viimeistään 31 päivänä elokuuta 2013 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen seitsemännen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

d)

osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, viimeistään 31 päivänä elokuuta 2013 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen seitsemännen pankkipäivän loppuun mennessä;

| e) | osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2013 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä elokuuta 2014 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen neljännen pankkipäivän loppuun mennessä; |
| --- | --- |

e)

osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2013 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä elokuuta 2014 tehtyjen johdannaissopimusten osalta johdannaissopimuksen täytäntöönpanopäivän jälkeisen neljännen pankkipäivän loppuun mennessä;

| f) | osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2014 jälkeen tehtyjen johdannaissopimusten osalta täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä. |
| --- | --- |

f)

osakkeenvaihtosopimusten, valuutanvaihtosopimusten, hyödykkeisiin perustuvien vaihtosopimusten ja kaikkien muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen, 31 päivän elokuuta 2014 jälkeen tehtyjen johdannaissopimusten osalta täytäntöönpanopäivän jälkeisen toisen pankkipäivän loppuun mennessä.

3.   Jos 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu transaktio on toteutettu myöhemmin kuin kello 16.00 paikallista aikaa tai toiselle aikavyöhykkeelle sijoittautuneen vastapuolen kanssa, jolloin vahvistusta ei voida suorittaa asetettuun määräaikaan mennessä, vahvistus on suoritettava mahdollisimman pian ja viimeistään yhden pankkipäivän kuluttua tapauksen mukaan 1 tai 2 kohdassa asetetusta määräajasta.

4.   Finanssialalla toimivilla vastapuolilla on oltava käytössään tarvittava menettely ilmoittaakseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (7) 48 artiklan mukaisesti nimetylle toimivaltaiselle viranomaiselle kuukausittain sellaisten 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen vahvistamattomien OTC-johdannaistransaktioiden lukumäärän, jotka ovat olleet voimassa kauemmin kuin viisi pankkipäivää.

13 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan a alakohta)

Sijoitussalkkujen täsmäytys

1.   Finanssialalla toimivien ja finanssialan ulkopuolisten OTC-johdannaissopimuksen vastapuolten on sovittava kirjallisesti tai muulla vastaavalla sähköisellä välineellä jokaisen vastapuolensa kanssa järjestelyistä, joiden mukaan sijoitussalkut täsmäytetään. Tällainen sopimus on tehtävä ennen OTC-johdannaissopimuksen tekemistä.

2.   OTC-johdannaissopimusten vastapuolten on suoritettava sijoitussalkkujen täsmäytys toistensa kanssa tai vastapuolen asianmukaisesti tähän valtuuttaman pätevän kolmannen osapuolen on huolehdittava täsmäytyksestä. Sijoitussalkkujen täsmäytyksen on katettava kauppaan liittyvät keskeiset ehdot, joiden perusteella jokainen yksittäinen OTC-johdannaissopimus voidaan tunnistaa, ja siihen on sisällytettävä ainakin jokaiselle sopimukselle asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty arvostus.

3.   Jotta mahdolliset poikkeamat jossain OTC-johdannaissopimuksen olennaisessa ehdossa, mukaan lukien sen arvostus, voidaan tunnistaa jo varhaisessa vaiheessa, sijoitussalkkujen täsmäytys on suoritettava

| a) | finanssialalla toimivan vastapuolen tai asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa tarkoitetun finanssialan ulkopuolisen vastapuolen osalta






  i) | jokaisena pankkipäivänä, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa vähintään 500 OTC-johdannaissopimusta; |
| --- | --- | --- |

a)

finanssialalla toimivan vastapuolen tai asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa tarkoitetun finanssialan ulkopuolisen vastapuolen osalta

i)

jokaisena pankkipäivänä, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa vähintään 500 OTC-johdannaissopimusta;

| ii) | kerran viikossa milloin tahansa kyseisen viikon aikana, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa 51–499 OTC-johdannaissopimusta; |
| --- | --- |

ii)

kerran viikossa milloin tahansa kyseisen viikon aikana, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa 51–499 OTC-johdannaissopimusta;

| iii) | kerran vuosineljänneksellä milloin tahansa vuosineljänneksen aikana, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa enintään 50 OTC-johdannaissopimusta; |
| --- | --- |

iii)

kerran vuosineljänneksellä milloin tahansa vuosineljänneksen aikana, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa enintään 50 OTC-johdannaissopimusta;

| b) | sellaisen finanssialan ulkopuolisen vastapuolen osalta, joka ei ole asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa tarkoitettu finanssialan ulkopuolinen vastapuoli






  i) | kerran vuosineljänneksellä milloin tahansa vuosineljänneksen aikana, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa yli 100 OTC-johdannaissopimusta, |
| --- | --- | --- |

b)

sellaisen finanssialan ulkopuolisen vastapuolen osalta, joka ei ole asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklassa tarkoitettu finanssialan ulkopuolinen vastapuoli

i)

kerran vuosineljänneksellä milloin tahansa vuosineljänneksen aikana, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa yli 100 OTC-johdannaissopimusta,

| ii) | kerran vuodessa, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa enintään 100 OTC-johdannaissopimusta. |
| --- | --- |

ii)

kerran vuodessa, kun vastapuolilla on toistensa kanssa voimassa enintään 100 OTC-johdannaissopimusta.

14 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan a alakohta)

Sijoitussalkkujen tiivistäminen

Finanssialalla toimivilla vastapuolilla ja finanssialan ulkopuolisilla vastapuolilla, joilla on vastapuolen kanssa vähintään 500 voimassa olevaa OTC-johdannaissopimusta, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, on oltava käytettävissään menettelyt analysoidakseen säännöllisesti ja vähintään kaksi kertaa vuodessa mahdollisuutta suorittaa sijoitussalkkujen tiivistämisprosessi, jotta ne voivat vähentää vastapuoliluottoriskiä, ja aloittaakseen tällaisen sijoitussalkkujen tiivistämisprosessin.

Finanssialalla toimivien vastapuolten ja finanssialan ulkopuolisten vastapuolten on varmistettava, että ne voivat antaa asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle kohtuullisen ja pätevän selvityksen todetessaan, ettei sijoitussalkkujen tiivistämisprosessin suorittaminen ole aiheellista.

15 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan a alakohta)

Erimielisyyksien ratkaiseminen

1.   Tehdessään OTC-johdannaissopimuksia toistensa kanssa finanssialalla toimivien vastapuolten ja finanssialan ulkopuolisten vastapuolten on täytynyt sopia yksityiskohtaisista menettelyistä ja prosesseista, joilla

| a) | erimielisyydet, jotka liittyvät sopimuksen tunnustamiseen tai arvostukseen ja vakuuksien vaihtoon vastapuolten välillä, havaitaan ja kirjataan ja joilla niitä seurataan. Näissä menettelyissä on kirjattava vähintään sen jakson pituus, jonka erimielisyys on ratkaisematta, vastapuoli ja määrä, josta ollaan eri mieltä; |
| --- | --- |

a)

erimielisyydet, jotka liittyvät sopimuksen tunnustamiseen tai arvostukseen ja vakuuksien vaihtoon vastapuolten välillä, havaitaan ja kirjataan ja joilla niitä seurataan. Näissä menettelyissä on kirjattava vähintään sen jakson pituus, jonka erimielisyys on ratkaisematta, vastapuoli ja määrä, josta ollaan eri mieltä;

| b) | erimielisyydet ratkaistaan ajoissa, mukaan lukien erityinen prosessi erimielisyyksille, joita ei saada ratkaistuiksi viiden pankkipäivän kuluessa. |
| --- | --- |

b)

erimielisyydet ratkaistaan ajoissa, mukaan lukien erityinen prosessi erimielisyyksille, joita ei saada ratkaistuiksi viiden pankkipäivän kuluessa.

2.   Finanssialalla toimivien vastapuolten on ilmoitettava direktiivin 2004/39/EY 48 artiklan mukaisesti nimetylle toimivaltaiselle viranomaiselle vastapuolten välisistä erimielisyyksistä, jotka liittyvät OTC-johdannaissopimukseen, sen arvostukseen tai sellaisten vakuuksien vaihtoon, joiden määrä tai arvo on yli 15 miljoonaa euroa ja jotka ovat voimassa vähintään 15 pankkipäivää.

16 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan b alakohta)

Markkinaolosuhteet, jotka estävät markkina-arvoon arvostamisen

1.   Markkinaolosuhteiden on katsottava estävän OTC-johdannaissopimuksen arvostamisen markkina-arvoon jommassakummassa seuraavista tilanteista:

| a) | kun markkinat ovat lamaantuneet; |
| --- | --- |

a)

kun markkinat ovat lamaantuneet;

| b) | jos kohtuullisia käypiä arvoja koskevissa arvoissa on merkittävää vaihtelua eikä eri arvioiden todennäköisyyttä voida arvioida kohtuudella. |
| --- | --- |

b)

jos kohtuullisia käypiä arvoja koskevissa arvoissa on merkittävää vaihtelua eikä eri arvioiden todennäköisyyttä voida arvioida kohtuudella.

2.   OTC-johdannaissopimusten markkinat on katsottava lamaantuneiksi, kun noteeratut hinnat eivät ole helposti ja säännönmukaisesti saatavilla eivätkä saatavilla olevat hinnat edusta todellisia ja säännönmukaisesti toistuvia markkinatransaktioita, jotka toteutetaan markkinaehdoin.

17 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan b alakohta)

Perusteet markkina-arvoon arvostamisen käytölle

Käyttääkseen markkina-arvoon arvostamista finanssialalla toimivilla ja finanssialan ulkopuolisilla vastapuolilla on oltava malli,

| a) | joka kattaa kaikki tekijät, jotka vastapuolten ottaisivat huomioon hintaa asettaessaan, mukaan lukien markkina-arvoon arvostamista koskevien tietojen mahdollisimman laaja käyttö; |
| --- | --- |

a)

joka kattaa kaikki tekijät, jotka vastapuolten ottaisivat huomioon hintaa asettaessaan, mukaan lukien markkina-arvoon arvostamista koskevien tietojen mahdollisimman laaja käyttö;

| b) | joka on yhdenmukainen rahoitusinstrumenttien hinnoittelussa käytettävien hyväksyttyjen taloudellisten metodiikkojen kanssa; |
| --- | --- |

b)

joka on yhdenmukainen rahoitusinstrumenttien hinnoittelussa käytettävien hyväksyttyjen taloudellisten metodiikkojen kanssa;

| c) | joka kalibroidaan ja jonka validius testataan käyttäen hintoja, jotka ovat toteutuneet missä tahansa saman instrumentin viimeaikaisissa todettavissa olevissa markkinatransaktioissa, tai mitä tahansa käytettävissä ja todettavissa olevia markkinatietoja; |
| --- | --- |

c)

joka kalibroidaan ja jonka validius testataan käyttäen hintoja, jotka ovat toteutuneet missä tahansa saman instrumentin viimeaikaisissa todettavissa olevissa markkinatransaktioissa, tai mitä tahansa käytettävissä ja todettavissa olevia markkinatietoja;

| d) | jonka muu kuin riskin ottava osasto validoi tai jota se valvoo riippumattomasti; |
| --- | --- |

d)

jonka muu kuin riskin ottava osasto validoi tai jota se valvoo riippumattomasti;

| e) | jonka hallitus dokumentoi tai hyväksyy asianmukaisesti niin usein kuin on tarpeen olennaisten muutosten jälkeen ja vähintään vuosittain. Tämän hyväksynnän antaminen voidaan siirtää komitean tehtäväksi. |
| --- | --- |

e)

jonka hallitus dokumentoi tai hyväksyy asianmukaisesti niin usein kuin on tarpeen olennaisten muutosten jälkeen ja vähintään vuosittain. Tämän hyväksynnän antaminen voidaan siirtää komitean tehtäväksi.

18 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan c alakohta)

Toimivaltaiselle viranomaiselle annettavaan ilmoitukseen sisällytettävät tiedot konsernin sisäisistä transaktioista

1.   Toimivaltaiselle viranomaiselle tehtävä hakemus tai ilmoitus, joka sisältää tiedot konsernin sisäisestä transaktiosta, on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | transaktioiden lakisääteiset vastapuolet, mukaan lukien niiden täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1247/2012 3 artiklan mukaiset tunnukset; |
| --- | --- |

a)

transaktioiden lakisääteiset vastapuolet, mukaan lukien niiden täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1247/2012 3 artiklan mukaiset tunnukset;

| b) | vastapuolten välinen liikesuhde; |
| --- | --- |

b)

vastapuolten välinen liikesuhde;

| c) | tiedot osapuolten välisistä täydentävistä sopimussuhteista; |
| --- | --- |

c)

tiedot osapuolten välisistä täydentävistä sopimussuhteista;

| d) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 3 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a–d alakohdassa määritetty konsernin sisäisen transaktion laji; |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 3 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a–d alakohdassa määritetty konsernin sisäisen transaktion laji;

| e) | tiedot transaktioista, joille vastapuoli hakee vapautusta, mukaan lukien






  i) | OTC-johdannaissopimuslajin omaisuusluokka; |
| --- | --- | --- |

e)

tiedot transaktioista, joille vastapuoli hakee vapautusta, mukaan lukien

i)

OTC-johdannaissopimuslajin omaisuusluokka;

| ii) | OTC-johdannaissopimusten tyyppi; |
| --- | --- |

ii)

OTC-johdannaissopimusten tyyppi;

| iii) | kohde-etuuksien tyyppi; |
| --- | --- |

iii)

kohde-etuuksien tyyppi;

| iv) | nimelliset ja toimitusvaluutat; |
| --- | --- |

iv)

nimelliset ja toimitusvaluutat;

| v) | sopimusten erääntymisaikojen vaihtelu; |
| --- | --- |

v)

sopimusten erääntymisaikojen vaihtelu;

| vi) | toimitustyyppi; |
| --- | --- |

vi)

toimitustyyppi;

| vii) | OTC-johdannaissopimusten ennakoitu koko, määrät ja tiheys kunakin vuonna. |
| --- | --- |

vii)

OTC-johdannaissopimusten ennakoitu koko, määrät ja tiheys kunakin vuonna.

2.   Osana asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle tehtävää hakemusta tai ilmoitusta vastapuolen on annettava myös lisätietoja todisteena siitä, että asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6–10 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät. Tausta-asiakirjoissa on oltava jäljennökset riskienhallintamenettelyä koskevista asiakirjoista, aiemmat transaktiotiedot ja jäljennökset asianomaisista sopimuksista osapuolten välillä, ja toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä niihin voi sisältyä oikeudellinen lausunto.

19 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan d alakohta)

EAMV:lle annettavaan ilmoitukseen sisällytettävät tiedot konsernin sisäisistä transaktioista

1.   Toimivaltaisen viranomaisen ilmoitus, joka sisältää tiedot konsernin sisäisestä transaktiosta, on toimitettava EAMV:lle kirjallisesti

| a) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 7 tai 9 kohdan nojalla annetun ilmoituksen osalta kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 7 tai 9 kohdan nojalla annetun ilmoituksen osalta kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta;

| b) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 8 tai 10 kohdan nojalla tehdyn toimivaltaisen viranomaisen päätöksen osalta kuukauden kuluessa päätöksen toimittamisesta vastapuolelle. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 8 tai 10 kohdan nojalla tehdyn toimivaltaisen viranomaisen päätöksen osalta kuukauden kuluessa päätöksen toimittamisesta vastapuolelle.

2.   EAMV:lle annettavassa ilmoituksessa on oltava

| a) | 18 artiklassa luetellut tiedot; |
| --- | --- |

a)

18 artiklassa luetellut tiedot;

| b) | tieto siitä, onko asiasta tehty myönteinen vai kielteinen päätös; |
| --- | --- |

b)

tieto siitä, onko asiasta tehty myönteinen vai kielteinen päätös;

| c) | myönteisen päätöksen tapauksessa






  i) | tiivistelmä syystä siihen, että tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 7, 8, 9 tai 10 kohdassa asetettujen edellytysten katsotaan täyttyvän; |
| --- | --- | --- |

c)

myönteisen päätöksen tapauksessa

i)

tiivistelmä syystä siihen, että tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 7, 8, 9 tai 10 kohdassa asetettujen edellytysten katsotaan täyttyvän;

| ii) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 8, tai 10 kohtaan liittyvän ilmoituksen osalta tieto siitä, onko kyse täydestä vai osittaisesta vapautuksesta; |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 8, tai 10 kohtaan liittyvän ilmoituksen osalta tieto siitä, onko kyse täydestä vai osittaisesta vapautuksesta;

| d) | kielteisen päätöksen tapauksessa






  i) | tapauksen mukaan niiden asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 7, 8, 9 tai 10 kohdassa asetettujen edellytysten yksilöinti, jotka eivät täyty; |
| --- | --- | --- |

d)

kielteisen päätöksen tapauksessa

i)

tapauksen mukaan niiden asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 6, 7, 8, 9 tai 10 kohdassa asetettujen edellytysten yksilöinti, jotka eivät täyty;

| ii) | tiivistelmä syystä siihen, että kyseisten edellytysten ei katsota täyttyvän. |
| --- | --- |

ii)

tiivistelmä syystä siihen, että kyseisten edellytysten ei katsota täyttyvän.

20 artikla

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 14 kohdan d alakohta)

Tiedot julkistettavasta konsernin sisäisestä vapautuksesta

Konsernin sisäisestä vapautuksesta julkistettavissa tiedoissa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | transaktioiden lakisääteiset vastapuolet, mukaan lukien niiden täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1247/2012 3 artiklan mukaiset tunnukset; |
| --- | --- |

a)

transaktioiden lakisääteiset vastapuolet, mukaan lukien niiden täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1247/2012 3 artiklan mukaiset tunnukset;

| b) | vastapuolten välinen suhde; |
| --- | --- |

b)

vastapuolten välinen suhde;

| c) | onko kyse täydestä vai osittaisesta vapautuksesta; |
| --- | --- |

c)

onko kyse täydestä vai osittaisesta vapautuksesta;

| d) | niiden OTC-johdannaissopimusten nimellinen kokonaismäärä, joihin sovelletaan konsernin sisäistä vapautusta. |
| --- | --- |

d)

niiden OTC-johdannaissopimusten nimellinen kokonaismäärä, joihin sovelletaan konsernin sisäistä vapautusta.

21 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 13, 14 ja 15 artiklaa aletaan kuitenkin soveltaa kuuden kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

3

(4)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

4

(5)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

5

(6)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

6

(7)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

7

---

| 23.2.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/25

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 150/2013,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä kauppatietorekisterien rekisteröintihakemusten yksityiskohtia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) ja erityisesti sen 56 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Olisi vahvistettava säännöt, joissa täsmennetään tiedot, jotka on toimitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa. |
| --- | --- |

(1)

Olisi vahvistettava säännöt, joissa täsmennetään tiedot, jotka on toimitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa.

| (2) | Kauppatietorekisteriksi rekisteröintiä hakevan henkilön olisi annettava tiedot sisäisen valvontansa rakenteesta ja hallintoelintensä riippumattomuudesta, jotta EAMV pystyy arvioimaan, varmistetaanko hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän rakenteella kauppatietorekisterin riippumattomuus ja ovatko kyseinen rakenne ja raportointirutiinit riittävät. |
| --- | --- |

(2)

Kauppatietorekisteriksi rekisteröintiä hakevan henkilön olisi annettava tiedot sisäisen valvontansa rakenteesta ja hallintoelintensä riippumattomuudesta, jotta EAMV pystyy arvioimaan, varmistetaanko hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän rakenteella kauppatietorekisterin riippumattomuus ja ovatko kyseinen rakenne ja raportointirutiinit riittävät.

| (3) | Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (3) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) vastaa kauppatietorekisterien rekisteröinnistä ja valvonnasta asetuksen (EU) N:o 648/2012 VI osaston nojalla. Jotta EAMV voisi arvioida hakijana olevan kauppatietorekisterin ylimmän johdon hyvää mainetta sekä kokemusta ja osaamista, tämän olisi esitettävä tarkoituksenmukaiset tiedot tällaisen arvioinnin tekemiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (3) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) vastaa kauppatietorekisterien rekisteröinnistä ja valvonnasta asetuksen (EU) N:o 648/2012 VI osaston nojalla. Jotta EAMV voisi arvioida hakijana olevan kauppatietorekisterin ylimmän johdon hyvää mainetta sekä kokemusta ja osaamista, tämän olisi esitettävä tarkoituksenmukaiset tiedot tällaisen arvioinnin tekemiseksi.

| (4) | Hakijana olevan kauppatietorekisterin olisi toimitettava EAMV:lle tiedot osoittaakseen, että sillä on tarvittavat rahoitusvarat tehtäviensä hoitamiseksi keskeytyksettä ja asianmukaiset liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat järjestelyt. |
| --- | --- |

(4)

Hakijana olevan kauppatietorekisterin olisi toimitettava EAMV:lle tiedot osoittaakseen, että sillä on tarvittavat rahoitusvarat tehtäviensä hoitamiseksi keskeytyksettä ja asianmukaiset liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat järjestelyt.

| (5) | Silloin kun kauppatietorekisteri toimii sivuliikkeiden kautta, sivuliikkeet eivät ole erillisiä oikeushenkilöitä. Niitä koskevat erilliset tiedot olisi kuitenkin toimitettava, jotta EAMV voi selkeästi määrittää sivuliikkeiden aseman kauppatietorekisterin organisaatiorakenteessa, arvioida sivuliikkeiden ylimmän johdon soveltuvuuden ja tarkoituksenmukaisuuden sekä arvioida, voidaanko käytössä olevia valvontamenetelmiä, vaatimuksenmukaisuutta valvovaa toimintoa ja muita toimintoja pitää vahvoina ja ovatko ne riittävät sivuliikkeiden riskien asianmukaisen tunnistamisen, arvioimisen ja hallitsemisen kannalta. |
| --- | --- |

(5)

Silloin kun kauppatietorekisteri toimii sivuliikkeiden kautta, sivuliikkeet eivät ole erillisiä oikeushenkilöitä. Niitä koskevat erilliset tiedot olisi kuitenkin toimitettava, jotta EAMV voi selkeästi määrittää sivuliikkeiden aseman kauppatietorekisterin organisaatiorakenteessa, arvioida sivuliikkeiden ylimmän johdon soveltuvuuden ja tarkoituksenmukaisuuden sekä arvioida, voidaanko käytössä olevia valvontamenetelmiä, vaatimuksenmukaisuutta valvovaa toimintoa ja muita toimintoja pitää vahvoina ja ovatko ne riittävät sivuliikkeiden riskien asianmukaisen tunnistamisen, arvioimisen ja hallitsemisen kannalta.

| (6) | On tärkeää, että hakija toimittaa EAMV:lle tiedot oheispalveluista tai muista liiketoiminnan osa-alueista, joita kauppatietorekisteri tarjoaa päätoimintanaan olevan johdannaisraportoinnin ulkopuolella, erityisesti keskeisenä päätoimintanaan olevan lakisääteisen raportoinnin ulkopuolella. |
| --- | --- |

(6)

On tärkeää, että hakija toimittaa EAMV:lle tiedot oheispalveluista tai muista liiketoiminnan osa-alueista, joita kauppatietorekisteri tarjoaa päätoimintanaan olevan johdannaisraportoinnin ulkopuolella, erityisesti keskeisenä päätoimintanaan olevan lakisääteisen raportoinnin ulkopuolella.

| (7) | Jotta EAMV voisi arvioida hakijana olevan kauppatietorekisterin teknologisten järjestelmien jatkuvuutta ja asianmukaista toimintaa, hakijan olisi toimitettava EAMV:lle kuvaukset kyseisistä merkityksellisistä teknologista järjestelmistä ja siitä, miten niitä hoidetaan. Hakijan olisi myös kuvattava mahdollisia ulkoistamisjärjestelyjä, jotka ovat merkityksellisiä sen palvelujen kannalta. |
| --- | --- |

(7)

Jotta EAMV voisi arvioida hakijana olevan kauppatietorekisterin teknologisten järjestelmien jatkuvuutta ja asianmukaista toimintaa, hakijan olisi toimitettava EAMV:lle kuvaukset kyseisistä merkityksellisistä teknologista järjestelmistä ja siitä, miten niitä hoidetaan. Hakijan olisi myös kuvattava mahdollisia ulkoistamisjärjestelyjä, jotka ovat merkityksellisiä sen palvelujen kannalta.

| (8) | Kauppatietorekisterien tarjoamiin palveluihin liittyvät maksut ovat tärkeitä tietoja, joiden avulla markkinatoimijat voivat tehdä tietoihin perustuvia valintoja, ja sen vuoksi ne olisi mainittava kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa. |
| --- | --- |

(8)

Kauppatietorekisterien tarjoamiin palveluihin liittyvät maksut ovat tärkeitä tietoja, joiden avulla markkinatoimijat voivat tehdä tietoihin perustuvia valintoja, ja sen vuoksi ne olisi mainittava kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa.

| (9) | Koska markkinatoimijat ja sääntelyviranomaiset ovat riippuvaisia kauppatietorekisterien ylläpitämistä tiedoista, kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa olisi selkeästi oltava eroteltavissa toisistaan tiukat toimintaa ja rekisterinpitoa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(9)

Koska markkinatoimijat ja sääntelyviranomaiset ovat riippuvaisia kauppatietorekisterien ylläpitämistä tiedoista, kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa olisi selkeästi oltava eroteltavissa toisistaan tiukat toimintaa ja rekisterinpitoa koskevat vaatimukset.

| (10) | Rekisteröintihakemuksessa on tarpeen esittää kauppatietorekisterin tarjoamiin palveluihin liittyvät riskienhallintamallit, jotta markkinatoimijat voivat tehdä tietoihin perustuvia valintoja. |
| --- | --- |

(10)

Rekisteröintihakemuksessa on tarpeen esittää kauppatietorekisterin tarjoamiin palveluihin liittyvät riskienhallintamallit, jotta markkinatoimijat voivat tehdä tietoihin perustuvia valintoja.

| (11) | Jotta varmistettaisiin täysi pääsy kauppatietorekisteriin, kolmansina osapuolina oleville palveluntarjoajille annetaan syrjimätön pääsy kauppatietorekisterin ylläpitämiin tietoihin sillä edellytyksellä, että tiedot antava yhteisö ja asianomaiset vastapuolet ovat antaneet siihen suostumuksensa. Hakijana olevan kauppatietorekisterin olisi siksi toimitettava EAMV:lle tiedot pääsyä koskevista toimintatavoistaan ja menettelyistään. |
| --- | --- |

(11)

Jotta varmistettaisiin täysi pääsy kauppatietorekisteriin, kolmansina osapuolina oleville palveluntarjoajille annetaan syrjimätön pääsy kauppatietorekisterin ylläpitämiin tietoihin sillä edellytyksellä, että tiedot antava yhteisö ja asianomaiset vastapuolet ovat antaneet siihen suostumuksensa. Hakijana olevan kauppatietorekisterin olisi siksi toimitettava EAMV:lle tiedot pääsyä koskevista toimintatavoistaan ja menettelyistään.

| (12) | Jotta EAMV voisi suorittaa luvan antamiseen liittyvät tehtävänsä tehokkaasti, sen olisi saatava kaikki tiedot kauppatietorekistereiltä, niihin liittyviltä kolmansilta osapuolilta sekä sellaisilta kolmansilta osapuolilta, joille kauppatietorekisterit ovat ulkoistaneet operatiivisia toimintoja ja tehtäviä. Tällaiset tiedot ovat tarpeen, jotta rekisteröintihakemus ja sen sisältämä asiakirja-aineisto voidaan arvioida tai saattaa tällainen arviointi päätökseen. |
| --- | --- |

(12)

Jotta EAMV voisi suorittaa luvan antamiseen liittyvät tehtävänsä tehokkaasti, sen olisi saatava kaikki tiedot kauppatietorekistereiltä, niihin liittyviltä kolmansilta osapuolilta sekä sellaisilta kolmansilta osapuolilta, joille kauppatietorekisterit ovat ulkoistaneet operatiivisia toimintoja ja tehtäviä. Tällaiset tiedot ovat tarpeen, jotta rekisteröintihakemus ja sen sisältämä asiakirja-aineisto voidaan arvioida tai saattaa tällainen arviointi päätökseen.

| (13) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(13)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut komissiolle.

| (14) | Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon mainitun asetuksen 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon mainitun asetuksen 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1   LUKU

REKISTERÖINTI

1   JAKSO

Yleistä

1 artikla

Tunnistetiedot, yhtiömuoto ja johdannaislaji

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksessa on yksilöitävä hakija ja ne toiminnot, joita hakija aikoo harjoittaa ja jotka edellyttävät sen rekisteröitymistä kauppatietorekisteriksi.

2.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on erityisesti sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | hakijan toiminimi ja virallinen osoite unionissa; |
| --- | --- |

a)

hakijan toiminimi ja virallinen osoite unionissa;

| b) | hakemuksen esittämispäivänä voimassa oleva ote asianmukaisesta kauppa- tai tuomioistuinrekisteristä tai muunlainen oikeaksi todistettu todiste hakijan perustamispaikasta ja liiketoiminnan laajuudesta; |
| --- | --- |

b)

hakemuksen esittämispäivänä voimassa oleva ote asianmukaisesta kauppa- tai tuomioistuinrekisteristä tai muunlainen oikeaksi todistettu todiste hakijan perustamispaikasta ja liiketoiminnan laajuudesta;

| c) | tiedot johdannaislajeista, joiden osalta hakija hakee rekisteröintiä; |
| --- | --- |

c)

tiedot johdannaislajeista, joiden osalta hakija hakee rekisteröintiä;

| d) | perustamiskirja ja tarvittaessa muut lakisääteiset asiakirjat siitä, että hakija aikoo tarjota kauppatietorekisteripalveluja; |
| --- | --- |

d)

perustamiskirja ja tarvittaessa muut lakisääteiset asiakirjat siitä, että hakija aikoo tarjota kauppatietorekisteripalveluja;

| e) | pöytäkirja kokouksesta, jossa hallitus hyväksyi hakemuksen; |
| --- | --- |

e)

pöytäkirja kokouksesta, jossa hallitus hyväksyi hakemuksen;

| f) | vaatimustenmukaisuudesta vastaavan henkilön nimi / vastaavien henkilöiden nimet ja yhteystiedot tai muun mahdollisen, hakijan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnissa mukana olevan henkilöstön nimet ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

f)

vaatimustenmukaisuudesta vastaavan henkilön nimi / vastaavien henkilöiden nimet ja yhteystiedot tai muun mahdollisen, hakijan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnissa mukana olevan henkilöstön nimet ja yhteystiedot;

| g) | toimintasuunnitelma, mukaan luettuina tiedot siitä, missä pääasiallista liiketoimintaa harjoitetaan; |
| --- | --- |

g)

toimintasuunnitelma, mukaan luettuina tiedot siitä, missä pääasiallista liiketoimintaa harjoitetaan;

| h) | tiedot tytäryrityksistä ja tarvittaessa konsernirakenteesta; |
| --- | --- |

h)

tiedot tytäryrityksistä ja tarvittaessa konsernirakenteesta;

| i) | kauppatietorekisterinä toimimisen ohella muut mahdolliset tehtävät, joita hakija aikoo tarjota; |
| --- | --- |

i)

kauppatietorekisterinä toimimisen ohella muut mahdolliset tehtävät, joita hakija aikoo tarjota;

| j) | mahdolliset tiedot kaikista vireillä olevista tuomioistuin-, hallinto-, sovittelu- tai muista oikeudenkäyntimenettelyistä – niiden luonteesta riippumatta – joissa hakija on osallisena, etenkin verotus- ja maksukyvyttömyysasioissa, ja joista voi aiheutua merkittäviä taloudellisia kustannuksia tai maineelle haittaa, tai jo ratkaistuista menettelyistä, joilla voi edelleen olla merkittävä vaikutus kauppatietorekisterin kustannuksiin. |
| --- | --- |

j)

mahdolliset tiedot kaikista vireillä olevista tuomioistuin-, hallinto-, sovittelu- tai muista oikeudenkäyntimenettelyistä – niiden luonteesta riippumatta – joissa hakija on osallisena, etenkin verotus- ja maksukyvyttömyysasioissa, ja joista voi aiheutua merkittäviä taloudellisia kustannuksia tai maineelle haittaa, tai jo ratkaistuista menettelyistä, joilla voi edelleen olla merkittävä vaikutus kauppatietorekisterin kustannuksiin.

3.   EAMV:n pyynnöstä hakijoiden on myös toimitettava sille lisätietoja rekisteröintihakemuksen käsittelyn aikana, jos tällaisia tietoja tarvitaan, jotta voitaisiin arvioida hakijoiden kykyä noudattaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 56–59 artiklassa asetettuja vaatimuksia ja jotta EAMV voi asianmukaisesti tulkita ja analysoida toimitettavia tai jo toimitettuja asiakirjoja.

4.   Jos hakija katsoo, että jokin tämän asetuksen vaatimuksista ei ole siihen sovellettavissa, sen on selvästi mainittava kyseinen vaatimus hakemuksessaan ja myös selostettava, miksi tällaista vaatimusta ei sovelleta.

2 artikla

Toimintatavat ja menettelyt

Silloin kun tiedot toimintatavoista ja menettelyistä vaaditaan, hakijan on varmistettava, että toimintatavat tai menettelyt sisältävät tai niiden mukana on seuraavat tiedot:

| a) | ilmoitus siitä, kuka vastaa toimintatapojen ja menettelyjen hyväksymisestä ja ylläpitämisestä; |
| --- | --- |

a)

ilmoitus siitä, kuka vastaa toimintatapojen ja menettelyjen hyväksymisestä ja ylläpitämisestä;

| b) | kuvaus siitä, miten toimintatapojen ja menettelyjen noudattaminen ja valvonta on varmistettu ja kuka on tästä vastuussa; |
| --- | --- |

b)

kuvaus siitä, miten toimintatapojen ja menettelyjen noudattaminen ja valvonta on varmistettu ja kuka on tästä vastuussa;

| c) | kuvaus toimintatapoja ja menettelyjä rikottaessa toteutettavista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

c)

kuvaus toimintatapoja ja menettelyjä rikottaessa toteutettavista toimenpiteistä;

| d) | ilmoitus siitä, millaista menettelyä noudatetaan raportoitaessa EAMV:lle toimintatapojen tai menettelyjen olennaisesta rikkomisesta, joka voi johtaa alkuperäisen rekisteröinnin edellytysten rikkomiseen. |
| --- | --- |

d)

ilmoitus siitä, millaista menettelyä noudatetaan raportoitaessa EAMV:lle toimintatapojen tai menettelyjen olennaisesta rikkomisesta, joka voi johtaa alkuperäisen rekisteröinnin edellytysten rikkomiseen.

2   JAKSO

Omistus

3 artikla

Kauppatietorekisterin omistus

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | luettelo henkilöistä tai yhteisöistä, joilla on suoraan tai välillisesti omistuksessaan vähintään 5 prosenttia hakijan pääomasta tai äänioikeuksista tai joiden omistusosuus tekee mahdolliseksi vaikuttaa merkittävällä tavalla hakijan johtamiseen; |
| --- | --- |

a)

luettelo henkilöistä tai yhteisöistä, joilla on suoraan tai välillisesti omistuksessaan vähintään 5 prosenttia hakijan pääomasta tai äänioikeuksista tai joiden omistusosuus tekee mahdolliseksi vaikuttaa merkittävällä tavalla hakijan johtamiseen;

| b) | luettelo kaikista yrityksistä, joissa a alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on omistuksessaan vähintään 5 prosenttia pääomasta tai äänioikeuksista tai joiden johtamiseen nämä henkilöt vaikuttavat merkittävällä tavalla. |
| --- | --- |

b)

luettelo kaikista yrityksistä, joissa a alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on omistuksessaan vähintään 5 prosenttia pääomasta tai äänioikeuksista tai joiden johtamiseen nämä henkilöt vaikuttavat merkittävällä tavalla.

2.   Kun hakijalla on emoyritys, hakijan on

| a) | ilmoitettava emoyrityksen virallinen osoite; |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava emoyrityksen virallinen osoite;

| b) | ilmoitettava, onko emoyrityksellä toimilupa tai onko se rekisteröity ja kuuluu valvonnan piiriin, ja jos näin on, mainittava mahdollinen viitenumero ja vastuullisen valvontaviranomaisen nimi. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava, onko emoyrityksellä toimilupa tai onko se rekisteröity ja kuuluu valvonnan piiriin, ja jos näin on, mainittava mahdollinen viitenumero ja vastuullisen valvontaviranomaisen nimi.

4 artikla

Omistuskaavio

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä kaavio, josta käyvät ilmi emoyrityksen, tytäryritysten ja kaikkien muiden osakkuusyhteisöjen ja sivuliikkeiden väliset omistusyhteydet.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kaaviossa esitetyistä yrityksistä on mainittava niiden täydellinen nimi, yhtiömuoto ja virallinen osoite.

3   JAKSO

Organisaatiorakenne, päätöksenteko, ohjaus ja valvonta sekä vaatimustenmukaisuus

5 artikla

Organisaatiokaavio

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä organisaatiokaavio, jossa esitetään hakijan organisaatiorakenne, myös mahdollisten oheispalvelujen organisaatiorakenne.

2.   Kaavion on sisällettävä tiedot kaikista henkilöistä, jotka vastaavat kustakin merkittävästä tehtävästä, mukaan lukien ylin johto ja sivuliikkeiden toimintaa johtavat henkilöt.

6 artikla

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä tiedot hakijan sisäisistä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevista toimintatavoista sekä menettelyistä ja tehtävänmäärityksistä, joita sovelletaan sen ylimpään johtoon, mukaan lukien hallitus, toimivaan johtoon kuulumattomat jäsenet sekä valiokunnat, jos sellaisia on perustettu.

2.   Kyseisten tietojen on sisällettävä kuvaus ylimmän johdon ja hallituksen jäsenten valintamenettelystä, nimeämisestä, tulosarvioinnista ja tehtävästä poistosta.

3.   Kun hakija noudattaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevia tunnustettuja käytännesääntöjä, sen rekisteröintihakemuksessa on mainittava nämä käytännesäännöt ja selitettävä kaikki tilanteet, joissa se ei noudata niitä.

7 artikla

Sisäinen valvonta

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä yleiskuvaus hakijan sisäisestä valvonnasta. Sen on sisällettävä tiedot vaatimuksenmukaisuutta valvovasta toiminnosta, arviointitoiminnosta, riskinarvioinnista, sisäisen valvonnan menetelmistä ja sisäisen tarkastuksen toimintoa koskevista järjestelyistä.

2.   Yleiskuvaukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | hakijan sisäisen valvonnan toimintatavat ja menettelyt; |
| --- | --- |

a)

hakijan sisäisen valvonnan toimintatavat ja menettelyt;

| b) | hakijan järjestelmien riittävyyden ja tehokkuuden seuranta ja arviointi; |
| --- | --- |

b)

hakijan järjestelmien riittävyyden ja tehokkuuden seuranta ja arviointi;

| c) | hakijan tietojenkäsittelyjärjestelmien valvonta ja turvaaminen; |
| --- | --- |

c)

hakijan tietojenkäsittelyjärjestelmien valvonta ja turvaaminen;

| d) | havaintojen arvioinnista vastaavat sisäiset elimet. |
| --- | --- |

d)

havaintojen arvioinnista vastaavat sisäiset elimet.

3.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot hakijan sisäisen tarkastuksen toiminnosta:

| a) | selvitys siitä, miten sisäisen tarkastuksen menetelmät kehitetään ja miten niitä sovelletaan ottaen huomioon hakijan toiminnan luonne, monimutkaisuus ja riskit; |
| --- | --- |

a)

selvitys siitä, miten sisäisen tarkastuksen menetelmät kehitetään ja miten niitä sovelletaan ottaen huomioon hakijan toiminnan luonne, monimutkaisuus ja riskit;

| b) | työsuunnitelma hakemuksen esittämispäivän jälkeisiä kolmea seuraavaa vuotta varten. |
| --- | --- |

b)

työsuunnitelma hakemuksen esittämispäivän jälkeisiä kolmea seuraavaa vuotta varten.

8 artikla

Säännöstenmukaisuus

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot toimintatavoista ja menettelyistä, joilla hakija varmistaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 noudattamisen:

| a) | kuvaus vaatimustenmukaisuudesta vastaavien henkilöiden ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa mukana olevan muun mahdollisen henkilöstön tehtävistä, mukaan lukien se, miten varmistetaan vaatimustenmukaisuutta valvovan toiminnon riippumattomuus yrityksen muusta toiminnasta; |
| --- | --- |

a)

kuvaus vaatimustenmukaisuudesta vastaavien henkilöiden ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa mukana olevan muun mahdollisen henkilöstön tehtävistä, mukaan lukien se, miten varmistetaan vaatimustenmukaisuutta valvovan toiminnon riippumattomuus yrityksen muusta toiminnasta;

| b) | sisäiset toimintatavat ja menettelyt, joilla varmistetaan, että hakija, mukaan lukien sen johto ja työntekijät, noudattaa kaikkia asetuksen (EU) N:o 648/2012 säännöksiä, myös kuvaus hallituksen ja ylimmän johdon tehtävistä; |
| --- | --- |

b)

sisäiset toimintatavat ja menettelyt, joilla varmistetaan, että hakija, mukaan lukien sen johto ja työntekijät, noudattaa kaikkia asetuksen (EU) N:o 648/2012 säännöksiä, myös kuvaus hallituksen ja ylimmän johdon tehtävistä;

| c) | vaatimustenmukaisuudesta vastaavien henkilöiden tai muun mahdollisen, hakijan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnissa mukana olevan henkilöstön laatima tuorein sisäinen raportti, jos se on saatavilla. |
| --- | --- |

c)

vaatimustenmukaisuudesta vastaavien henkilöiden tai muun mahdollisen, hakijan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnissa mukana olevan henkilöstön laatima tuorein sisäinen raportti, jos se on saatavilla.

9 artikla

Ylin johto ja hallituksen jäsenet

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot kustakin ylimmän johdon ja hallituksen jäsenestä:

| a) | jäljennös ansioluettelosta, jotta voidaan arvioida, onko henkilöillä tehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi tarvittava kokemus ja tietämys; |
| --- | --- |

a)

jäljennös ansioluettelosta, jotta voidaan arvioida, onko henkilöillä tehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi tarvittava kokemus ja tietämys;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista rikostuomioista, jotka liittyvät finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen taikka petoksiin tai kavalluksiin, etenkin virallinen todistus, jos sellainen on saatavilla asianomaisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista rikostuomioista, jotka liittyvät finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen taikka petoksiin tai kavalluksiin, etenkin virallinen todistus, jos sellainen on saatavilla asianomaisessa jäsenvaltiossa;

| c) | hyvästä maineesta finanssi- tai datapalvelujen tarjoamisessa annettava oma ilmoitus, jossa kukin ylimmän johdon ja hallituksen jäsen ilmoittaa, onko






  i) | hänet tuomittu rikoksesta, joka liittyy finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen taikka petoksiin tai kavalluksiin; |
| --- | --- | --- |

c)

hyvästä maineesta finanssi- tai datapalvelujen tarjoamisessa annettava oma ilmoitus, jossa kukin ylimmän johdon ja hallituksen jäsen ilmoittaa, onko

i)

hänet tuomittu rikoksesta, joka liittyy finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen taikka petoksiin tai kavalluksiin;

| ii) | sääntelyviranomaisen, viranomaisen tai valtion viraston käynnistämässä kurinpidollisessa tutkinnassa tehty hänelle vastainen päätös tai onko hän tällaisen vielä keskeneräisen tutkinnan kohteena; |
| --- | --- |

ii)

sääntelyviranomaisen, viranomaisen tai valtion viraston käynnistämässä kurinpidollisessa tutkinnassa tehty hänelle vastainen päätös tai onko hän tällaisen vielä keskeneräisen tutkinnan kohteena;

| iii) | tuomioistuimessa tehty hänelle vastainen päätös siviilioikeudellisessa menettelyssä, joka liittyy finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen taikka epäasianmukaiseen käytökseen tai petokseen yrityksen johtamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

iii)

tuomioistuimessa tehty hänelle vastainen päätös siviilioikeudellisessa menettelyssä, joka liittyy finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen taikka epäasianmukaiseen käytökseen tai petokseen yrityksen johtamisen yhteydessä;

| iv) | hän kuulunut sellaisen yrityksen ylimpään johtoon tai hallitukseen, jonka rekisteröinnin tai toimiluvan sääntelyelin on peruuttanut; |
| --- | --- |

iv)

hän kuulunut sellaisen yrityksen ylimpään johtoon tai hallitukseen, jonka rekisteröinnin tai toimiluvan sääntelyelin on peruuttanut;

| v) | häneltä evätty oikeus harjoittaa toimintaa, joka edellyttää sääntelyelimen myöntämää rekisteröintiä tai toimilupaa; |
| --- | --- |

v)

häneltä evätty oikeus harjoittaa toimintaa, joka edellyttää sääntelyelimen myöntämää rekisteröintiä tai toimilupaa;

| vi) | hän ollut mukana sellaisen yrityksen hallituksessa tai ylimmässä johdossa, joka asetettiin maksukyvyttömyys- tai likvidaatiomenettelyyn sinä aikana, kun kyseinen henkilö oli sidoksissa yritykseen tai yhden vuoden kuluessa siitä, kun henkilön sidonnaisuus yritykseen päättyi; |
| --- | --- |

vi)

hän ollut mukana sellaisen yrityksen hallituksessa tai ylimmässä johdossa, joka asetettiin maksukyvyttömyys- tai likvidaatiomenettelyyn sinä aikana, kun kyseinen henkilö oli sidoksissa yritykseen tai yhden vuoden kuluessa siitä, kun henkilön sidonnaisuus yritykseen päättyi;

| vii) | hän kuulunut sellaisen yrityksen ylimpään johtoon tai hallitukseen, jonka osalta sääntelyelin teki sille vastaisen päätöksen tai jolle se määräsi seuraamuksen; |
| --- | --- |

vii)

hän kuulunut sellaisen yrityksen ylimpään johtoon tai hallitukseen, jonka osalta sääntelyelin teki sille vastaisen päätöksen tai jolle se määräsi seuraamuksen;

| viii) | viranomainen, sääntelyelin tai ammattialajärjestö määrännyt hänelle sakkoja, keskeyttänyt hänen toimintansa, mitätöinyt hänen asemansa tai määrännyt hänelle muun seuraamuksen liittyen petoksiin tai kavalluksiin tai finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen; |
| --- | --- |

viii)

viranomainen, sääntelyelin tai ammattialajärjestö määrännyt hänelle sakkoja, keskeyttänyt hänen toimintansa, mitätöinyt hänen asemansa tai määrännyt hänelle muun seuraamuksen liittyen petoksiin tai kavalluksiin tai finanssi- tai datapalvelujen tarjoamiseen;

| ix) | hänet erotettu johto- tai hallintotehtävistä taikka sanottu irti työtehtävistä tai muista tehtävistä yrityksessä virheen tai väärinkäytöksen vuoksi; |
| --- | --- |

ix)

hänet erotettu johto- tai hallintotehtävistä taikka sanottu irti työtehtävistä tai muista tehtävistä yrityksessä virheen tai väärinkäytöksen vuoksi;

| d) | ilmoitus mahdollisista eturistiriidoista, joita ylimmällä johdolla ja hallituksen jäsenillä voi olla tehtäviensä hoidossa, ja siitä, miten näitä eturistiriitoja hallinnoidaan. |
| --- | --- |

d)

ilmoitus mahdollisista eturistiriidoista, joita ylimmällä johdolla ja hallituksen jäsenillä voi olla tehtäviensä hoidossa, ja siitä, miten näitä eturistiriitoja hallinnoidaan.

2.   EAMV:n 1 kohdan nojalla saamia tietoja käytetään ainoastaan rekisteröintitarkoituksissa ja sen seuraamiseen, noudattaako hakijana oleva kauppatietorekisteri rekisteröinnin edellytyksiä keskeytyksettä.

4   JAKSO

Henkilöstö sekä palkat ja palkkiot

10 artikla

Henkilöstöä koskevat toimintatavat ja menettelyt

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat toimintatavat ja menettelyt:

| a) | jäljennös ylimmän johdon, hallituksen jäsenten ja hakijan riski- ja valvontatoiminnoissa mukana olevan henkilöstön palkka- ja palkkiopolitiikasta; |
| --- | --- |

a)

jäljennös ylimmän johdon, hallituksen jäsenten ja hakijan riski- ja valvontatoiminnoissa mukana olevan henkilöstön palkka- ja palkkiopolitiikasta;

| b) | kuvaus hakijan toteuttamista toimenpiteistä, joilla vähennetään riskiä, joka aiheutuu liiallisesta turvautumisesta yksittäisiin työntekijöihin. |
| --- | --- |

b)

kuvaus hakijan toteuttamista toimenpiteistä, joilla vähennetään riskiä, joka aiheutuu liiallisesta turvautumisesta yksittäisiin työntekijöihin.

11 artikla

Soveltuvuus ja tarkoituksenmukaisuus

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot hakijan henkilöstöstä:

| a) | yleinen luettelo palvelukseen otetusta henkilöstöstä, mukaan lukien kunkin työntekijän tehtävät ja pätevyys; |
| --- | --- |

a)

yleinen luettelo palvelukseen otetusta henkilöstöstä, mukaan lukien kunkin työntekijän tehtävät ja pätevyys;

| b) | erityinen kuvaus tietotekniikasta vastaavasta henkilöstöstä, joka on mukana kauppatietorekisteripalvelujen tarjoamisessa, mukaan lukien kunkin työntekijän tehtävät ja pätevyys; |
| --- | --- |

b)

erityinen kuvaus tietotekniikasta vastaavasta henkilöstöstä, joka on mukana kauppatietorekisteripalvelujen tarjoamisessa, mukaan lukien kunkin työntekijän tehtävät ja pätevyys;

| c) | kuvaus kunkin sellaisen henkilön tehtävistä ja pätevyydestä, joka vastaa sisäisestä tarkastuksesta, sisäisestä valvonnasta, vaatimustenmukaisuudesta, riskinarvioinnista ja sisäisestä arvioinnista; |
| --- | --- |

c)

kuvaus kunkin sellaisen henkilön tehtävistä ja pätevyydestä, joka vastaa sisäisestä tarkastuksesta, sisäisestä valvonnasta, vaatimustenmukaisuudesta, riskinarvioinnista ja sisäisestä arvioinnista;

| d) | tiedot asianomaisia tehtäviä hoitavasta henkilöstöstä ja ulkoistamisjärjestelyn nojalla toimivasta henkilöstöstä; |
| --- | --- |

d)

tiedot asianomaisia tehtäviä hoitavasta henkilöstöstä ja ulkoistamisjärjestelyn nojalla toimivasta henkilöstöstä;

| e) | yksityiskohtaiset tiedot kauppatietorekisterin liiketoiminnan kannalta olennaisesta koulutuksesta ja jatkokoulutuksesta, mukaan lukien mahdollinen tutkinto tai muunlainen virallinen arviointi, jota henkilöstöltä edellytetään kauppatietorekisterin toimien harjoittamiseksi. |
| --- | --- |

e)

yksityiskohtaiset tiedot kauppatietorekisterin liiketoiminnan kannalta olennaisesta koulutuksesta ja jatkokoulutuksesta, mukaan lukien mahdollinen tutkinto tai muunlainen virallinen arviointi, jota henkilöstöltä edellytetään kauppatietorekisterin toimien harjoittamiseksi.

5   JAKSO

Rahoitusvarat kauppatietorekisterin toimintaa varten

12 artikla

Tilinpäätökset ja liiketoimintasuunnitelmat

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat hakijaa koskevat rahoitukseen ja liiketoimintaan liittyvät tiedot:

| a) | tilinpäätöskokonaisuus, joka on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (4) 3 artiklan mukaisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä standardeja noudattaen; |
| --- | --- |

a)

tilinpäätöskokonaisuus, joka on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (4) 3 artiklan mukaisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä standardeja noudattaen;

| b) | kun hakijan tilinpäätöksille on tehtävä tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (5) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lakisääteinen tilintarkastus, tilinpäätöksiin on sisällyttävä vuotuista ja konsolidoitua tilinpäätöstä koskeva tilintarkastuskertomus; |
| --- | --- |

b)

kun hakijan tilinpäätöksille on tehtävä tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (5) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lakisääteinen tilintarkastus, tilinpäätöksiin on sisällyttävä vuotuista ja konsolidoitua tilinpäätöstä koskeva tilintarkastuskertomus;

| c) | jos hakija on tarkastettava yhteisö, ulkopuolisen tarkastajan nimi ja kansallinen rekisterinumero; |
| --- | --- |

c)

jos hakija on tarkastettava yhteisö, ulkopuolisen tarkastajan nimi ja kansallinen rekisterinumero;

| d) | rahoitukseen liittyvä liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää kauppatietorekisteripalvelujen tarjoamiseksi erilaisia liiketoimintaskenaarioita vähintään kolmen vuoden viitekaudelta. |
| --- | --- |

d)

rahoitukseen liittyvä liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää kauppatietorekisteripalvelujen tarjoamiseksi erilaisia liiketoimintaskenaarioita vähintään kolmen vuoden viitekaudelta.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettuja aikaisempia taloudellisia tietoja ei ole saatavilla, kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat hakijaa koskevat tiedot:

| a) | pro forma -laskelma, josta käyvät ilmi kauppatietorekisterin omat resurssit ja ennakoitu liiketoimintatilanne kuusi kuukautta rekisteröinnin myöntämisen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

pro forma -laskelma, josta käyvät ilmi kauppatietorekisterin omat resurssit ja ennakoitu liiketoimintatilanne kuusi kuukautta rekisteröinnin myöntämisen jälkeen;

| b) | osavuosikatsaus, jos tilinpäätös ei ole vielä saatavilla pyydetyltä ajanjaksolta; |
| --- | --- |

b)

osavuosikatsaus, jos tilinpäätös ei ole vielä saatavilla pyydetyltä ajanjaksolta;

| c) | laskelma taloudellisesta asemasta, kuten tase, tuloslaskelma, oman pääoman muutokset, kassavirtalaskelma ja liitetiedot, joihin sisältyy yhteenveto tilinpäätöksen laatimisperiaatteista, ja muut selventävät liitetiedot. |
| --- | --- |

c)

laskelma taloudellisesta asemasta, kuten tase, tuloslaskelma, oman pääoman muutokset, kassavirtalaskelma ja liitetiedot, joihin sisältyy yhteenveto tilinpäätöksen laatimisperiaatteista, ja muut selventävät liitetiedot.

3.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä mahdollisen emoyrityksen tarkastetut vuositilinpäätökset kolmelta hakemuksen esittämispäivää edeltävältä tilikaudelta.

4.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on myös sisällettävä seuraavat hakijaa koskevat rahoitukseen liittyvät tiedot:

| a) | tulevat suunnitelmat tytäryritysten perustamiseksi ja niiden sijaintipaikat; |
| --- | --- |

a)

tulevat suunnitelmat tytäryritysten perustamiseksi ja niiden sijaintipaikat;

| b) | kuvaus liiketoiminnasta, jota hakija aikoo harjoittaa, sekä mahdollisten tytäryritysten ja sivuliikkeiden toiminnan täsmentäminen. |
| --- | --- |

b)

kuvaus liiketoiminnasta, jota hakija aikoo harjoittaa, sekä mahdollisten tytäryritysten ja sivuliikkeiden toiminnan täsmentäminen.

6   JAKSO

Eturistiriidat

13 artikla

Eturistiriitojen hallinta

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä hakijan eturistiriitojen hallitsemiseksi käyttöönottamista toimintatavoista ja menettelyistä seuraavat tiedot:

| a) | eturistiriitojen tunnistamiseen, hallitsemiseen ja eturistiriidoista ilmoittamiseen liittyvät toimintatavat ja menettelyt sekä kuvaus prosessista, jolla varmistetaan, että asianomaiset henkilöt ovat tietoisia menettelytavoista ja menettelyistä; |
| --- | --- |

a)

eturistiriitojen tunnistamiseen, hallitsemiseen ja eturistiriidoista ilmoittamiseen liittyvät toimintatavat ja menettelyt sekä kuvaus prosessista, jolla varmistetaan, että asianomaiset henkilöt ovat tietoisia menettelytavoista ja menettelyistä;

| b) | muut käyttöönotetut toimenpiteet ja tarkastukset, joilla varmistetaan, että a alakohdassa tarkoitetut eturistiriitojen hallintaa koskevat vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

b)

muut käyttöönotetut toimenpiteet ja tarkastukset, joilla varmistetaan, että a alakohdassa tarkoitetut eturistiriitojen hallintaa koskevat vaatimukset täyttyvät;

14 artikla

Luottamuksellisuus

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä sisäiset toimintatavat ja menetelmät, joilla estetään tulevaan kauppatietorekisteriin tallennettavien tietojen käyttö

| a) | laittomiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

a)

laittomiin tarkoituksiin;

| b) | luottamuksellisten tietojen paljastamiseen; |
| --- | --- |

b)

luottamuksellisten tietojen paljastamiseen;

| c) | jos se ei ole sallittu kaupallisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

c)

jos se ei ole sallittu kaupallisiin tarkoituksiin.

2.   Hakemuksen on tältä osin sisällettävä kuvaus sisäisistä menettelyistä, jotka koskevat henkilöstön lupaa käyttää salasanoja tietoihin pääsemiseksi ja joissa kuvataan, mihin tarkoituksiin henkilöstö käyttää tietoja, sekä tarkasteltavien tietojen laajuutta ja tietojen käytön mahdollisia rajoituksia.

3.   Hakijoiden on toimitettava EAMV:lle tiedot prosesseista, joilla pidetään rekisteriä kaikista henkilöstön jäsenistä, jotka tutustuvat tietoihin, tietoihin tutustumisen ajankohdasta, tarkasteltujen tietojen luonteesta ja tietoihin tutustumisen tarkoituksesta.

15 artikla

Eturistiriitojen luettelo ja eturistiriitojen vähentäminen

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä hakemuksen esittämishetkellä ajan tasalla oleva luettelo senhetkisistä olennaisista eturistiriidoista, jotka liittyvät hakijan mahdollisesti tarjoamiin oheispalveluihin tai muihin asiaan liittyviin palveluihin, ja kuvaus siitä, miten näitä eturistiriitoja hallinnoidaan.

2.   Jos hakija kuuluu konserniin, luetteloon on sisällytettävä mahdolliset olennaiset eturistiriidat, jotka saattavat aiheutua konserniin kuuluvista muista yrityksistä, ja kuvaus siitä, miten näitä eturistiriitoja hallinnoidaan.

7   JAKSO

Resurssit ja menettelyt

16 artikla

Tietotekniikkaresurssit ja ulkoistaminen

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä kuvaus seuraavista seikoista:

| a) | hakijan palvelujen tarjoamiseksi asiakkaille kehittämät järjestelmät ja käyttäjätoiminteet, mukaan lukien jäljennös mahdollisesta käyttäjän käsikirjasta ja sisäisistä menettelyistä; |
| --- | --- |

a)

hakijan palvelujen tarjoamiseksi asiakkaille kehittämät järjestelmät ja käyttäjätoiminteet, mukaan lukien jäljennös mahdollisesta käyttäjän käsikirjasta ja sisäisistä menettelyistä;

| b) | hakijan tietotekniikkaresursseihin soveltama investointi- ja uudistamispolitiikka; |
| --- | --- |

b)

hakijan tietotekniikkaresursseihin soveltama investointi- ja uudistamispolitiikka;

| c) | hakijan tekemät ulkoistamisjärjestelyt sekä menetelmät, joilla valvotaan ulkoistettujen toimintojen palvelutasoa, ja jäljennös tällaisia järjestelyjä koskevista sopimuksista. |
| --- | --- |

c)

hakijan tekemät ulkoistamisjärjestelyt sekä menetelmät, joilla valvotaan ulkoistettujen toimintojen palvelutasoa, ja jäljennös tällaisia järjestelyjä koskevista sopimuksista.

17 artikla

Oheispalvelut

Jos hakija, hakijan konserniin kuuluva yritys taikka yritys, jonka kanssa hakijalla on olennainen kaupankäyntipalveluja tai selvityspalveluja koskeva sopimus, tarjoaa tai aikoo tarjota oheispalveluja, kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä kuvaus seuraavista:

| a) | oheispalvelut, joita hakija tai sen emokonserni suorittaa, ja kuvaus mahdollisesta sopimuksesta, joka kauppatietorekisterillä on kaupankäyntipalveluja, selvityspalveluja tai muita asiaan liittyviä palveluja tarjoavien yritysten kanssa, ja jäljennökset tällaisista sopimuksista; |
| --- | --- |

a)

oheispalvelut, joita hakija tai sen emokonserni suorittaa, ja kuvaus mahdollisesta sopimuksesta, joka kauppatietorekisterillä on kaupankäyntipalveluja, selvityspalveluja tai muita asiaan liittyviä palveluja tarjoavien yritysten kanssa, ja jäljennökset tällaisista sopimuksista;

| b) | menettelyt ja toimintatavat, joilla varmistetaan hakijan kauppatietorekisteripalvelujen toiminnallinen erottaminen muista liiketoiminnan osa-alueista, myös silloin, kun erillistä liiketoiminnan osa-aluetta hoitaa kauppatietorekisteri, sen omistusyhteisöön kuuluva yritys tai mikä muu tahansa yritys, jonka kanssa kauppatietorekisterillä on olennainen sopimus kaupankäynti- tai selvitysketjussa tai kyseisillä liiketoiminnan osa-alueilla. |
| --- | --- |

b)

menettelyt ja toimintatavat, joilla varmistetaan hakijan kauppatietorekisteripalvelujen toiminnallinen erottaminen muista liiketoiminnan osa-alueista, myös silloin, kun erillistä liiketoiminnan osa-aluetta hoitaa kauppatietorekisteri, sen omistusyhteisöön kuuluva yritys tai mikä muu tahansa yritys, jonka kanssa kauppatietorekisterillä on olennainen sopimus kaupankäynti- tai selvitysketjussa tai kyseisillä liiketoiminnan osa-alueilla.

8   JAKSO

Pääsyä koskevat säännöt

18 artikla

Pääsyä koskevien sääntöjen avoimuus

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | pääsyä koskevat toimintatavat ja menettelyt, joita noudattaen käyttäjät tutustuvat kauppatietorekisterissä oleviin tietoihin, mukaan lukien mahdollinen prosessi, jota käyttäjien on seurattava muuttaessaan tai mukauttaessaan rekisteröityjä sopimuksia; |
| --- | --- |

a)

pääsyä koskevat toimintatavat ja menettelyt, joita noudattaen käyttäjät tutustuvat kauppatietorekisterissä oleviin tietoihin, mukaan lukien mahdollinen prosessi, jota käyttäjien on seurattava muuttaessaan tai mukauttaessaan rekisteröityjä sopimuksia;

| b) | jäljennös ehdoista ja edellytyksistä, joilla määritetään käyttäjän oikeudet ja velvollisuudet; |
| --- | --- |

b)

jäljennös ehdoista ja edellytyksistä, joilla määritetään käyttäjän oikeudet ja velvollisuudet;

| c) | kuvaus eri pääsyluokista, jos käyttäjiä varten on useampia pääsyluokkia; |
| --- | --- |

c)

kuvaus eri pääsyluokista, jos käyttäjiä varten on useampia pääsyluokkia;

| d) | pääsyä koskevat toimintatavat ja menettelyt, joita noudattaen muut palveluntarjoajat voivat saada syrjimättömän pääsyn kauppatietorekisterissä oleviin tietoihin sillä edellytyksellä, että asianomaiset vastapuolet ovat antaneet siihen suostumuksensa. |
| --- | --- |

d)

pääsyä koskevat toimintatavat ja menettelyt, joita noudattaen muut palveluntarjoajat voivat saada syrjimättömän pääsyn kauppatietorekisterissä oleviin tietoihin sillä edellytyksellä, että asianomaiset vastapuolet ovat antaneet siihen suostumuksensa.

19 artikla

Vaatimustenmukaisuutta koskevien järjestelyjen avoimuus ja tietojen täsmällisyys

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä menettelyt, jotka hakija on ottanut käyttöön todentaakseen

| a) | noudattaako raportoiva vastapuoli tai ilmoituksen tekevä yhteisö ilmoitusvaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

noudattaako raportoiva vastapuoli tai ilmoituksen tekevä yhteisö ilmoitusvaatimuksia;

| b) | ilmoitettujen tietojen oikeellisuuden; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettujen tietojen oikeellisuuden;

| c) | että tiedot voidaan täsmäyttää kauppatietorekisterien välillä, jos vastapuolet tekevät ilmoituksia eri kauppatietorekistereihin. |
| --- | --- |

c)

että tiedot voidaan täsmäyttää kauppatietorekisterien välillä, jos vastapuolet tekevät ilmoituksia eri kauppatietorekistereihin.

20 artikla

Hinnoittelupolitiikan avoimuus

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä hakijan osalta kuvaus seuraavista:

| a) | hinnoittelupolitiikka, mukaan lukien nykyiset alennukset ja hyvitykset sekä perusteet näiden vähennysten saamiseksi; |
| --- | --- |

a)

hinnoittelupolitiikka, mukaan lukien nykyiset alennukset ja hyvitykset sekä perusteet näiden vähennysten saamiseksi;

| b) | mahdollisten oheispalvelujen tarjoamiseen liittyvä maksurakenne, mukaan lukien kauppatietorekisteripalvelujen ja oheispalvelujen arvioidut kustannukset, sekä yksityiskohtaiset tiedot menetelmistä, joita käytetään niiden kustannusten merkitsemiseksi erikseen tileihin, joita hakijalle voi aiheutua kauppatietorekisteripalvelujen ja oheispalvelujen tarjoamisesta; |
| --- | --- |

b)

mahdollisten oheispalvelujen tarjoamiseen liittyvä maksurakenne, mukaan lukien kauppatietorekisteripalvelujen ja oheispalvelujen arvioidut kustannukset, sekä yksityiskohtaiset tiedot menetelmistä, joita käytetään niiden kustannusten merkitsemiseksi erikseen tileihin, joita hakijalle voi aiheutua kauppatietorekisteripalvelujen ja oheispalvelujen tarjoamisesta;

| c) | menetelmät, joita käytetään näiden tietojen esittämiseksi asiakkaille, erityisesti raportoiville yhteisöille ja mahdollisille asiakkaille, mukaan lukien jäljennös maksurakenteesta siten, että kauppatietorekisteripalvelut ja oheispalvelut on eriytetty. |
| --- | --- |

c)

menetelmät, joita käytetään näiden tietojen esittämiseksi asiakkaille, erityisesti raportoiville yhteisöille ja mahdollisille asiakkaille, mukaan lukien jäljennös maksurakenteesta siten, että kauppatietorekisteripalvelut ja oheispalvelut on eriytetty.

9   JAKSO

Toiminnallinen luotettavuus

21 artikla

Toiminnallinen riski

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | yksityiskohtainen kuvaus käytettävissä olevista resursseista ja menettelyistä, joiden avulla on tarkoitus havaita ja vähentää toiminnallisia riskejä ja muita olennaisia riskejä, joille hakija on altistunut, mukaan lukien jäljennös kaikista asiaankuuluvista käsikirjoista ja sisäisistä menettelyistä; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtainen kuvaus käytettävissä olevista resursseista ja menettelyistä, joiden avulla on tarkoitus havaita ja vähentää toiminnallisia riskejä ja muita olennaisia riskejä, joille hakija on altistunut, mukaan lukien jäljennös kaikista asiaankuuluvista käsikirjoista ja sisäisistä menettelyistä;

| b) | kuvaus omasta pääomasta saaduista likvideistä nettovaroista, joilla katetaan mahdolliset yleiset liiketappiot, jotta palveluja voidaan tarjota keskeytymättä, ja arvio rahoitusvarojen riittävyydestä, kun tarkoituksena on kattaa kriittisten toimintojen ja palvelujen lopettamisen tai uudelleenorganisoinnin toimintakustannukset vähintään kuuden kuukauden ajanjaksolta; |
| --- | --- |

b)

kuvaus omasta pääomasta saaduista likvideistä nettovaroista, joilla katetaan mahdolliset yleiset liiketappiot, jotta palveluja voidaan tarjota keskeytymättä, ja arvio rahoitusvarojen riittävyydestä, kun tarkoituksena on kattaa kriittisten toimintojen ja palvelujen lopettamisen tai uudelleenorganisoinnin toimintakustannukset vähintään kuuden kuukauden ajanjaksolta;

| c) | hakijan liiketoiminnan jatkuvuutta koskeva suunnitelma ja suunnitelman päivittämistä koskevat toimintaperiaatteet. Suunnitelman on erityisesti sisällettävä seuraavat tiedot:






  i) | kaikki liiketoimintaprosessit, eskalointimenettelyt ja asiaan liittyvät järjestelmät, jotka ovat ratkaisevia hakijana olevan kauppatietorekisterin tarjoamien palvelujen varmistamiseksi, mukaan lukien mahdolliset ulkoistetut palvelut sekä kauppatietorekisterin strategia, toimintaperiaatteet ja tavoitteet näiden prosessien jatkamiseksi; |
| --- | --- | --- |

c)

hakijan liiketoiminnan jatkuvuutta koskeva suunnitelma ja suunnitelman päivittämistä koskevat toimintaperiaatteet. Suunnitelman on erityisesti sisällettävä seuraavat tiedot:

i)

kaikki liiketoimintaprosessit, eskalointimenettelyt ja asiaan liittyvät järjestelmät, jotka ovat ratkaisevia hakijana olevan kauppatietorekisterin tarjoamien palvelujen varmistamiseksi, mukaan lukien mahdolliset ulkoistetut palvelut sekä kauppatietorekisterin strategia, toimintaperiaatteet ja tavoitteet näiden prosessien jatkamiseksi;

| ii) | järjestelyt, jotka ovat käytössä muiden finanssimarkkinoiden rakenteiden tarjoajien kanssa, mukaan lukien muut kauppatietorekisterit; |
| --- | --- |

ii)

järjestelyt, jotka ovat käytössä muiden finanssimarkkinoiden rakenteiden tarjoajien kanssa, mukaan lukien muut kauppatietorekisterit;

| iii) | järjestelyt, joilla varmistetaan palvelun vähimmäistaso kriittisissä toiminnoissa, ja näiden prosessien täysimääräiseen palautumiseen arviolta kuluva aika; |
| --- | --- |

iii)

järjestelyt, joilla varmistetaan palvelun vähimmäistaso kriittisissä toiminnoissa, ja näiden prosessien täysimääräiseen palautumiseen arviolta kuluva aika;

| iv) | liiketoimintaprosessien ja järjestelmien pisin hyväksyttävissä oleva palautumisaika, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 9 artiklassa säädetty määräaika ilmoituksen tekemiseksi kauppatietorekisteriin ja sen tiedon määrä, joka kauppatietorekisterin on käsiteltävä kyseisen päivittäisen ajanjakson aikana; |
| --- | --- |

iv)

liiketoimintaprosessien ja järjestelmien pisin hyväksyttävissä oleva palautumisaika, kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 9 artiklassa säädetty määräaika ilmoituksen tekemiseksi kauppatietorekisteriin ja sen tiedon määrä, joka kauppatietorekisterin on käsiteltävä kyseisen päivittäisen ajanjakson aikana;

| v) | menettelyt, joilla käsitellään tapahtumatietojen kirjausta tai tarkastelua; |
| --- | --- |

v)

menettelyt, joilla käsitellään tapahtumatietojen kirjausta tai tarkastelua;

| vi) | testausohjelma ja testien tulokset; |
| --- | --- |

vi)

testausohjelma ja testien tulokset;

| vii) | vaihtoehtoisten käytettävissä olevien teknisten ja operatiivisten sijoituspaikkojen lukumäärä, niiden sijainti, resurssit verrattuna keskuspaikkaan sekä käytössä olevat liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat menettelyt siinä tapauksessa, että vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja on käytettävä; |
| --- | --- |

vii)

vaihtoehtoisten käytettävissä olevien teknisten ja operatiivisten sijoituspaikkojen lukumäärä, niiden sijainti, resurssit verrattuna keskuspaikkaan sekä käytössä olevat liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat menettelyt siinä tapauksessa, että vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja on käytettävä;

| viii) | tiedot toissijaiselle liiketoimintapaikalle pääsystä, jotta henkilöstö voi varmistaa palvelun jatkuvuuden, jos keskustoimistoa ei voida käyttää. |
| --- | --- |

viii)

tiedot toissijaiselle liiketoimintapaikalle pääsystä, jotta henkilöstö voi varmistaa palvelun jatkuvuuden, jos keskustoimistoa ei voida käyttää.

| d) | kuvaus järjestelyistä, joilla varmistetaan, että hakijana olevan kauppatietorekisterin toiminta jatkuu häiriötilanteissa, ja kauppatietorekisterin käyttäjien ja muiden kolmansien osapuolten osuus näissä järjestelyissä. |
| --- | --- |

d)

kuvaus järjestelyistä, joilla varmistetaan, että hakijana olevan kauppatietorekisterin toiminta jatkuu häiriötilanteissa, ja kauppatietorekisterin käyttäjien ja muiden kolmansien osapuolten osuus näissä järjestelyissä.

10   JAKSO

Rekisterinpito

22 artikla

Rekisterinpitoa koskevat toimintaperiaatteet

1.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä datan vastaanottoa ja hallinnointia koskevat tiedot, mukaan lukien toimintatavat ja menettelyt, jotka hakija on ottanut käyttöön varmistaakseen seuraavat seikat:

| a) | ilmoitettujen tietojen oikea-aikainen ja täsmällinen rekisteröiminen; |
| --- | --- |

a)

ilmoitettujen tietojen oikea-aikainen ja täsmällinen rekisteröiminen;

| b) | tietojen säilyttäminen sekä online että offline; |
| --- | --- |

b)

tietojen säilyttäminen sekä online että offline;

| c) | tietojen asianmukainen kopiointi liiketoiminnan jatkuvuutta ajatellen. |
| --- | --- |

c)

tietojen asianmukainen kopiointi liiketoiminnan jatkuvuutta ajatellen.

2.   Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä kuvaus rekisterinpitojärjestelmistä, toimintatavoista ja menettelyistä, joilla varmistetaan, että tietoja mukautetaan asianmukaisesti ja että positiot lasketaan oikein asiaa koskevissa laeissa tai säännöksissä asetettujen vaatimusten mukaisesti.

11   JAKSO

Tietojen saatavuus

23 artikla

Tietojen saatavuuteen liittyvät menetelmät

Kauppatietorekisterin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja kanavista, joita hakija käyttää helpottaakseen pääsyä tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 avoimuutta ja tietojen saatavuutta koskevan 81 artiklan 1, 3 ja 5 kohdan mukaisesti, sekä seuraavat:

| a) | kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja kanavista, joita kauppatietorekisteri käyttää helpottaakseen yleisön pääsyä kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 1 kohdan mukaisesti, päivitystiheys sekä jäljennös erityisistä käsikirjoista ja sisäisistä toimintatavoista; |
| --- | --- |

a)

kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja kanavista, joita kauppatietorekisteri käyttää helpottaakseen yleisön pääsyä kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 1 kohdan mukaisesti, päivitystiheys sekä jäljennös erityisistä käsikirjoista ja sisäisistä toimintatavoista;

| b) | kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja toiminteista, joita kauppatietorekisteri käyttää helpottaakseen asianomaisten viranomaisten pääsyä kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdan mukaisesti, päivitystiheys, valvonta ja tarkastukset, joita kauppatietorekisteri saattaa hyödyntää pääsyn suodatusprosessissa, sekä jäljennös erityisistä käsikirjoista ja sisäisistä toimintatavoista; |
| --- | --- |

b)

kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja toiminteista, joita kauppatietorekisteri käyttää helpottaakseen asianomaisten viranomaisten pääsyä kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdan mukaisesti, päivitystiheys, valvonta ja tarkastukset, joita kauppatietorekisteri saattaa hyödyntää pääsyn suodatusprosessissa, sekä jäljennös erityisistä käsikirjoista ja sisäisistä toimintatavoista;

| c) | kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja kanavista, joita kauppatietorekisteri käyttää helpottaakseen sopimusten vastapuolten pääsyä kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti, päivitystiheys sekä jäljennös erityisistä käsikirjoista ja sisäisistä toimintatavoista. |
| --- | --- |

c)

kuvaus niistä resursseista, menetelmistä ja kanavista, joita kauppatietorekisteri käyttää helpottaakseen sopimusten vastapuolten pääsyä kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti, päivitystiheys sekä jäljennös erityisistä käsikirjoista ja sisäisistä toimintatavoista.

24 artikla

Hakemuksen oikeellisuuden ja täydellisyyden todentaminen

1.   Kaikkiin tietoihin, jotka EAMV:lle toimitetaan rekisteröintiprosessin aikana, on liitettävä kauppatietorekisterin hallituksen jäsenen ja ylimmän johdon jäsenen allekirjoittama kirje, jossa todistetaan, että toimitetut tiedot ovat heidän parhaan tietämyksensä mukaan oikeita ja täydellisiä niiden toimittamispäivänä.

2.   Tietoihin on tarpeen mukaan liitettävä asiaa koskevat yrityksen oikeudelliset asiakirjat, jotka todistavat tietojen paikkansapitävyyden.

25 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

4

(5)  EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87.

5

---

| 23.2.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/33

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 151/2013,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä niiden teknisten sääntelystandardien osalta, joissa yksilöidään tiedot, jotka kauppatietorekisterien on julkaistava ja annettava saataville, ja operatiiviset standardit tietojen kokoamista ja vertailemista sekä tietoihin pääsyä varten

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) ja erityisesti sen 81 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On tärkeää, että asiaa koskevat sopimukset ja niiden vastapuolet yksilöidään selkeästi. Funktionaalisen lähestymistavan mukaan yhteisöjen pääsyä kauppatietorekisterien hallussa oleviin tietoihin olisi arvioitava sen perusteella, millaista toimivaltaa niillä on ja mitä toimintoja ne suorittavat. |
| --- | --- |

(1)

On tärkeää, että asiaa koskevat sopimukset ja niiden vastapuolet yksilöidään selkeästi. Funktionaalisen lähestymistavan mukaan yhteisöjen pääsyä kauppatietorekisterien hallussa oleviin tietoihin olisi arvioitava sen perusteella, millaista toimivaltaa niillä on ja mitä toimintoja ne suorittavat.

| (2) | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisella, jäljempänä ’EAMV’, olisi kauppatietorekisterien valvomiseksi oltava pääsy kaikkiin kauppatietorekisterien hallussa oleviin transaktiotason tietoihin, jotta se voi tehdä tietopyyntöjä ja toteuttaa aiheellisia valvontatoimenpiteitä sekä lisäksi seurata, onko kauppatietorekisterien rekisteröinnit säilytettävä vai peruutettava. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisella, jäljempänä ’EAMV’, olisi kauppatietorekisterien valvomiseksi oltava pääsy kaikkiin kauppatietorekisterien hallussa oleviin transaktiotason tietoihin, jotta se voi tehdä tietopyyntöjä ja toteuttaa aiheellisia valvontatoimenpiteitä sekä lisäksi seurata, onko kauppatietorekisterien rekisteröinnit säilytettävä vai peruutettava.

| (3) | Kun otetaan huomioon tehtävät, joita EAMV:llä on Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla, EAMV:lle olisi annettava pääsy tietoihin eri toimeksiantojen perusteella. EAMV:n henkilöstön yksittäisten jäsenten pääsyn tietoihin olisi oltava linjassa kunkin erityisen toimeksiannon kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Kun otetaan huomioon tehtävät, joita EAMV:llä on Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla, EAMV:lle olisi annettava pääsy tietoihin eri toimeksiantojen perusteella. EAMV:n henkilöstön yksittäisten jäsenten pääsyn tietoihin olisi oltava linjassa kunkin erityisen toimeksiannon kanssa.

| (4) | Euroopan järjestelmäriskikomitealla (EJRK), EAMV:llä ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) asianomaisilla jäsenillä, mukaan lukien tietyt kansalliset keskuspankit ja asiaankuuluvat unionin arvopaperimarkkinaviranomaiset, on toimeksianto valvoa unionin rahoitusvakautta ja säilyttää se; siksi niillä olisi näiden tehtävien hoitamiseksi oltava pääsy kaikkien vastapuolten transaktiotietoihin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan järjestelmäriskikomitealla (EJRK), EAMV:llä ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) asianomaisilla jäsenillä, mukaan lukien tietyt kansalliset keskuspankit ja asiaankuuluvat unionin arvopaperimarkkinaviranomaiset, on toimeksianto valvoa unionin rahoitusvakautta ja säilyttää se; siksi niillä olisi näiden tehtävien hoitamiseksi oltava pääsy kaikkien vastapuolten transaktiotietoihin.

| (5) | Keskusvastapuolten valvontaviranomaiset ja valvojat tarvitsevat pääsyn tietoihin voidakseen täyttää tällaisia yhteisöjä koskevat velvollisuutensa tehokkaasti; siksi niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tällaisen toimeksiannon kannalta välttämättömiin tietoihin. |
| --- | --- |

(5)

Keskusvastapuolten valvontaviranomaiset ja valvojat tarvitsevat pääsyn tietoihin voidakseen täyttää tällaisia yhteisöjä koskevat velvollisuutensa tehokkaasti; siksi niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tällaisen toimeksiannon kannalta välttämättömiin tietoihin.

| (6) | EKPJ:n asianomaisilla jäsenillä on oltava pääsy tietoihin, jotta ne voivat hoitaa perustehtävänsä, erityisesti liikkeeseen laskevan keskuspankin toiminnot, toimeksiantonsa valvoa rahoitusvakautta ja joissakin tapauksissa tiettyjen vastapuolten toiminnan vakauden valvontatehtävänsä. Koska joillakin EKPJ:n jäsenillä on kansallisen lainsäädännön nojalla eri toimeksiantoja, niille olisi myönnettävä pääsy tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa lueteltujen eri toimeksiantojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

EKPJ:n asianomaisilla jäsenillä on oltava pääsy tietoihin, jotta ne voivat hoitaa perustehtävänsä, erityisesti liikkeeseen laskevan keskuspankin toiminnot, toimeksiantonsa valvoa rahoitusvakautta ja joissakin tapauksissa tiettyjen vastapuolten toiminnan vakauden valvontatehtävänsä. Koska joillakin EKPJ:n jäsenillä on kansallisen lainsäädännön nojalla eri toimeksiantoja, niille olisi myönnettävä pääsy tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa lueteltujen eri toimeksiantojen mukaisesti.

| (7) | Asianomaisten unionin arvopaperimarkkinaviranomaisten pääasiallisena tehtävänä on huolehtia sijoittajansuojasta omalla lainkäyttöalueellaan, ja niille olisi myönnettävä pääsy transaktiotietoihin, jotka koskevat niiden valvonta- ja täytäntöönpanotoimeksiannon piiriin kuuluvia markkinoita, osallistujia, tuotteita ja kohde-etuuksia. |
| --- | --- |

(7)

Asianomaisten unionin arvopaperimarkkinaviranomaisten pääasiallisena tehtävänä on huolehtia sijoittajansuojasta omalla lainkäyttöalueellaan, ja niille olisi myönnettävä pääsy transaktiotietoihin, jotka koskevat niiden valvonta- ja täytäntöönpanotoimeksiannon piiriin kuuluvia markkinoita, osallistujia, tuotteita ja kohde-etuuksia.

| (8) | Julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/25/EY (4) 4 artiklan nojalla nimetyille viranomaisille olisi myönnettävä pääsy osakejohdannaisia koskeviin transaktiotietoihin, kun kohde-etuus on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla viranomaisten lainkäyttöalueella, kun kohde-etuuden liikkeeseenlaskijan sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee viranomaisten lainkäyttöalueella tai kun yhtiö toimii tarjouksen tekijänä jommankumman edellä mainituista edellytyksistä täyttävälle yhteisölle ja sen tarjoamaan vastikkeeseen sisältyy arvopapereita. |
| --- | --- |

(8)

Julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/25/EY (4) 4 artiklan nojalla nimetyille viranomaisille olisi myönnettävä pääsy osakejohdannaisia koskeviin transaktiotietoihin, kun kohde-etuus on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla viranomaisten lainkäyttöalueella, kun kohde-etuuden liikkeeseenlaskijan sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee viranomaisten lainkäyttöalueella tai kun yhtiö toimii tarjouksen tekijänä jommankumman edellä mainituista edellytyksistä täyttävälle yhteisölle ja sen tarjoamaan vastikkeeseen sisältyy arvopapereita.

| (9) | Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle, jäljempänä ’ACER’, olisi energian tukkumarkkinoiden seuraamiseksi myönnettävä pääsy tietoihin, jotta se voi yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa havaita markkinoiden väärinkäyttötapauksia ja estää niitä sekä seurata energian tukkumarkkinoita ja havaita markkinoiden väärinkäyttötapauksia ja estää niitä tukkutason energiamarkkinoiden eheydestä ja läpinäkyvyydestä (REMIT) 25 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (5) nojalla. ACERilla olisi sen vuoksi oltava pääsy kaikkiin kauppatietorekisterin hallussa oleviin tietoihin energiajohdannaisista. |
| --- | --- |

(9)

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle, jäljempänä ’ACER’, olisi energian tukkumarkkinoiden seuraamiseksi myönnettävä pääsy tietoihin, jotta se voi yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa havaita markkinoiden väärinkäyttötapauksia ja estää niitä sekä seurata energian tukkumarkkinoita ja havaita markkinoiden väärinkäyttötapauksia ja estää niitä tukkutason energiamarkkinoiden eheydestä ja läpinäkyvyydestä (REMIT) 25 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (5) nojalla. ACERilla olisi sen vuoksi oltava pääsy kaikkiin kauppatietorekisterin hallussa oleviin tietoihin energiajohdannaisista.

| (10) | Asetus (EU) N:o 648/2012 kattaa ainoastaan kauppaa koskevat tiedot eikä siten kata kauppaa edeltäviä tietoja, kuten asetuksessa (EU) N:o 1227/2011 edellytettyjä kauppaa koskevia toimeksiantoja. Siksi kauppatietorekistereiden ei tässä suhteessa pitäisi katsoa olevan tarkoituksenmukainen tietolähde ACERin kannalta. |
| --- | --- |

(10)

Asetus (EU) N:o 648/2012 kattaa ainoastaan kauppaa koskevat tiedot eikä siten kata kauppaa edeltäviä tietoja, kuten asetuksessa (EU) N:o 1227/2011 edellytettyjä kauppaa koskevia toimeksiantoja. Siksi kauppatietorekistereiden ei tässä suhteessa pitäisi katsoa olevan tarkoituksenmukainen tietolähde ACERin kannalta.

| (11) | Kun kauppatietorekisterien hallussa oleviin tietoihin pääsyyn sovelletaan funktionaalista lähestymistapaa, toiminnan vakauden valvonta nousee tärkeään asemaan. Vastaavasti eri viranomaisilla voisi olla yhtä aikaa toimeksianto valvoa toiminnan vakautta. Siksi olisi varmistettava, että kaikilla asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa luetelluilla viranomaisilla on pääsy asianomaisia yhteisöjä koskeviin transaktiotietoihin. |
| --- | --- |

(11)

Kun kauppatietorekisterien hallussa oleviin tietoihin pääsyyn sovelletaan funktionaalista lähestymistapaa, toiminnan vakauden valvonta nousee tärkeään asemaan. Vastaavasti eri viranomaisilla voisi olla yhtä aikaa toimeksianto valvoa toiminnan vakautta. Siksi olisi varmistettava, että kaikilla asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa luetelluilla viranomaisilla on pääsy asianomaisia yhteisöjä koskeviin transaktiotietoihin.

| (12) | Yhteisöjen, joilla on pääsy kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdan nojalla, olisi varmistettava, että niillä on käytössään ja ne noudattavat sellaisia toimintaperiaatteita, joilla taataan, että ainoastaan asianomaisilla henkilöillä on pääsy tietoihin tarkasti määritellyssä ja oikeudellisesti perustellussa tarkoituksessa; tässä yhteydessä olisi myös täsmennettävä, millä muilla henkilöillä on mahdollisesti lupa tutustua tällaisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisöjen, joilla on pääsy kauppatietorekisterin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdan nojalla, olisi varmistettava, että niillä on käytössään ja ne noudattavat sellaisia toimintaperiaatteita, joilla taataan, että ainoastaan asianomaisilla henkilöillä on pääsy tietoihin tarkasti määritellyssä ja oikeudellisesti perustellussa tarkoituksessa; tässä yhteydessä olisi myös täsmennettävä, millä muilla henkilöillä on mahdollisesti lupa tutustua tällaisiin tietoihin.

| (13) | Tietoihin pääsyä olisi tarkasteltava kolmella kokoamistasolla. Transaktiotietojen olisi sisällettävä tiedot yksittäisistä kaupoista, positiotietojen olisi sisällettävä tiedot yksittäisten vastapuolten kokonaispositioista kohde-etuuksittain/tuotteittain ja koottujen nimellistietojen olisi vastattava kokonaispositioita kohde-etuuksittain/tuotteittain ilman vastapuolitietoja. Pääsy transaktiotietoihin tarkoittaisi myös pääsyä positiotason tietoihin ja koottuihin tietoihin. Positiotietoihin pääsy puolestaan tarkoittaisi pääsyä koottuihin tietoihin muttei transaktiotason tietoihin. Pääsyn koottuihin nimellistietoihin olisi sen sijaan oltava kaikkein yleisluontoisin kategoria eikä sen pitäisi mahdollistaa pääsyä positio- tai transaktiotason tietoihin. |
| --- | --- |

(13)

Tietoihin pääsyä olisi tarkasteltava kolmella kokoamistasolla. Transaktiotietojen olisi sisällettävä tiedot yksittäisistä kaupoista, positiotietojen olisi sisällettävä tiedot yksittäisten vastapuolten kokonaispositioista kohde-etuuksittain/tuotteittain ja koottujen nimellistietojen olisi vastattava kokonaispositioita kohde-etuuksittain/tuotteittain ilman vastapuolitietoja. Pääsy transaktiotietoihin tarkoittaisi myös pääsyä positiotason tietoihin ja koottuihin tietoihin. Positiotietoihin pääsy puolestaan tarkoittaisi pääsyä koottuihin tietoihin muttei transaktiotason tietoihin. Pääsyn koottuihin nimellistietoihin olisi sen sijaan oltava kaikkein yleisluontoisin kategoria eikä sen pitäisi mahdollistaa pääsyä positio- tai transaktiotason tietoihin.

| (14) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(14)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle.

| (15) | Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV kuuli asianomaisia viranomaisia ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä ennen kuin se toimitti teknisten sääntelystandardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. EAMV on myös järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia näistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon mainitun asetuksen 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV kuuli asianomaisia viranomaisia ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä ennen kuin se toimitti teknisten sääntelystandardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. EAMV on myös järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia näistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon mainitun asetuksen 37 artiklalla perustetulta EAMV:n arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Koottujen tietojen julkaiseminen

1.   Kauppatietorekisterien on julkaistava asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot, joihin sisältyvät vähintään

| a) | erittely avoimista kokonaispositioista johdannaislajeittain seuraavasti:






  i) | hyödykkeet, |
| --- | --- | --- |

a)

erittely avoimista kokonaispositioista johdannaislajeittain seuraavasti:

i)

hyödykkeet,

| ii) | luotto, |
| --- | --- |

ii)

luotto,

| iii) | ulkomaanvaluutta, |
| --- | --- |

iii)

ulkomaanvaluutta,

| iv) | oma pääoma, |
| --- | --- |

iv)

oma pääoma,

| v) | korko, |
| --- | --- |

v)

korko,

| vi) | muu; |
| --- | --- |

vi)

muu;

| b) | erittely transaktioiden kokonaismääristä johdannaislajeittain seuraavasti:






  i) | hyödykkeet, |
| --- | --- | --- |

b)

erittely transaktioiden kokonaismääristä johdannaislajeittain seuraavasti:

i)

hyödykkeet,

| ii) | luotto, |
| --- | --- |

ii)

luotto,

| iii) | ulkomaanvaluutta, |
| --- | --- |

iii)

ulkomaanvaluutta,

| iv) | oma pääoma, |
| --- | --- |

iv)

oma pääoma,

| v) | korko, |
| --- | --- |

v)

korko,

| vi) | muu; |
| --- | --- |

vi)

muu;

| c) | erittely kokonaisarvoista johdannaislajeittain seuraavasti:






  i) | hyödykkeet, |
| --- | --- | --- |

c)

erittely kokonaisarvoista johdannaislajeittain seuraavasti:

i)

hyödykkeet,

| ii) | luotto, |
| --- | --- |

ii)

luotto,

| iii) | ulkomaanvaluutta, |
| --- | --- |

iii)

ulkomaanvaluutta,

| iv) | oma pääoma, |
| --- | --- |

iv)

oma pääoma,

| v) | korko, |
| --- | --- |

v)

korko,

| vi) | muu. |
| --- | --- |

vi)

muu.

2.   Tiedot julkaistaan verkkosivustolla tai -portaalissa, joka on helposti yleisön saatavilla ja jota ajantasaistetaan vähintään kerran viikossa.

2 artikla

Asianomaisten viranomaisten pääsy tietoihin

1.   Kauppatietorekisterin on annettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) pääsy kaikkiin transaktiotietoihin, jotta EAMV voi toteuttaa toimivaltaansa kuuluvat valvontatoimet.

2.   EAMV ottaa käyttöön sisäiset menettelyt sen varmistamiseksi, että asianmukaisella henkilöstöllä on pääsy tietoihin ja että tietoihin pääsyä voidaan rajoittaa EAMV:n toimeksiantoon kuuluvien muiden kuin valvontatoimien osalta.

3.   Kauppatietorekisterin on annettava energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle pääsy kaikkiin sellaisia johdannaisia koskeviin transaktiotietoihin, joiden kohde-etuutena on energia tai joiden kohde-etuutena ovat päästöoikeudet.

4.   Kauppatietorekisterin on annettava keskusvastapuolta valvovalle toimivaltaiselle viranomaiselle ja tarvittaessa keskusvastapuolta valvovalle Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) asianomaiselle jäsenelle pääsy kaikkiin keskusvastapuolen määrittämiä tai ilmoittamia transaktioita koskeviin tietoihin.

5.   Kauppatietorekisterin on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle, joka valvoo ilmoitettujen sopimusten kauppapaikkoja, pääsy kaikkiin kyseisillä kauppapaikoilla toteutettuja sopimuksia koskeviin transaktiotietoihin.

6.   Kauppatietorekisterin on annettava direktiivin 2004/25/EY 4 artiklan nojalla nimetylle valvontaviranomaiselle pääsy kaikkiin johdannaisia koskeviin transaktiotietoihin, kun kohde-etuutena on arvopaperi, jonka on laskenut liikkeeseen yhtiö, joka täyttää jonkin seuraavista ehdoista:

| a) | yhtiön arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla viranomaisten lainkäyttöalueella; |
| --- | --- |

a)

yhtiön arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla viranomaisten lainkäyttöalueella;

| b) | yhtiön sääntömääräinen kotipaikka tai, jos sillä ei ole sääntömääräistä kotipaikkaa, päätoimipaikka sijaitsee viranomaisen lainkäyttöalueella; |
| --- | --- |

b)

yhtiön sääntömääräinen kotipaikka tai, jos sillä ei ole sääntömääräistä kotipaikkaa, päätoimipaikka sijaitsee viranomaisen lainkäyttöalueella;

| c) | yhtiö toimii tarjouksen tekijänä a tai b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja sen tarjoamaan vastikkeeseen sisältyy arvopapereita. |
| --- | --- |

c)

yhtiö toimii tarjouksen tekijänä a tai b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja sen tarjoamaan vastikkeeseen sisältyy arvopapereita.

7.   Edellä 6 kohdan mukaisesti annettavien tietojen on sisällettävä tiedot

| a) | kohde-etuutena olevista arvopapereista; |
| --- | --- |

a)

kohde-etuutena olevista arvopapereista;

| b) | johdannaislajista; |
| --- | --- |

b)

johdannaislajista;

| c) | position merkistä; |
| --- | --- |

c)

position merkistä;

| d) | viitearvopapereiden määrästä; |
| --- | --- |

d)

viitearvopapereiden määrästä;

| e) | johdannaisen vastapuolista. |
| --- | --- |

e)

johdannaisen vastapuolista.

8.   Kauppatietorekisterin on annettava asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdan h alakohdassa tarkoitetuille asianomaisille unionin arvopaperimarkkinaviranomaisille pääsy kaikkiin transaktiotietoihin, jotka koskevat kyseisten viranomaisten valvontatehtävien ja -toimeksiantojen piiriin kuuluvia markkinoita, osallistujia, sopimuksia ja kohde-etuuksia.

9.   Kauppatietorekisterin on annettava Euroopan järjestelmäriskikomitealle, EAMV:lle ja asianomaisille EKPJ:n jäsenille transaktiotason tiedot

| a) | kaikista vastapuolista niiden lainkäyttöalueella; |
| --- | --- |

a)

kaikista vastapuolista niiden lainkäyttöalueella;

| b) | johdannaissopimuksista, kun johdannaissopimuksen viiteyhteisö sijaitsee niiden lainkäyttöalueella tai kun viitelaina on asianomaisen lainkäyttöalueen valtionlaina. |
| --- | --- |

b)

johdannaissopimuksista, kun johdannaissopimuksen viiteyhteisö sijaitsee niiden lainkäyttöalueella tai kun viitelaina on asianomaisen lainkäyttöalueen valtionlaina.

10.   Kauppatietorekisterin on annettava asianomaiselle EKPJ:n jäsenelle pääsy positiotietoihin, jotka koskevat kyseisen jäsenen liikkeeseen laskemassa valuutassa tehtyjä johdannaissopimuksia.

11.   Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvien vastapuolten toiminnan vakauden valvomiseksi kauppatietorekisterin on annettava asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa luetelluille asianomaisille yhteisöille pääsy kaikkiin tällaisia vastapuolia koskeviin transaktiotietoihin.

3 artikla

Kolmannen maan viranomaiset

1.   Kauppatietorekisterin on annettava pääsy tietoihin sellaisen kolmannen maan asianomaiselle viranomaiselle, joka on tehnyt asetuksen (EU) N:o 648/2012 75 artiklassa tarkoitetun kansainvälisen sopimuksen unionin kanssa, ja tässä yhteydessä otettava huomioon kyseisen kolmannen maan viranomaisen toimeksianto ja tehtävät sekä noudatettava asianomaisen kansainvälisen sopimuksen määräyksiä.

2.   Kauppatietorekisterin on annettava pääsy tietoihin sellaisen kolmannen maan asianomaiselle viranomaiselle, joka on tehnyt asetuksen (EU) N:o 648/2012 76 artiklassa tarkoitetun yhteistyöjärjestelyn EAMV:n kanssa, ja tässä yhteydessä otettava huomioon kyseisen kolmannen maan viranomaisen toimeksianto ja tehtävät sekä noudatettava asianomaisen yhteistyöjärjestelyn määräyksiä.

4 artikla

Tietojen kokoamista ja vertailemista koskevat operatiiviset standardit

1.   Kauppatietorekisterin on annettava asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa luetelluille yhteisöille pääsy tietoihin niiden viestintämenettelyjen, sanomankäsittelystandardien ja viitetietojen mukaisesti, joita käytetään yleisesti kansainvälisellä tasolla.

2.   Kaupan vastapuolten on annettava kullekin johdannaissopimukselle yksilöllinen kauppatunnus, jotta kauppatietorekisterit voivat koota ja vertailla tietoja eri kauppatietorekisterien välillä.

5 artikla

Tietoihin pääsyä koskevat operatiiviset standardit

1.   Kauppatietorekisterin on kirjattava tiedot tietoihin pääsystä, kun tiedot on annettu asetuksen (EU) N:o 648/2012 81 artiklan 3 kohdassa luetelluille yhteisöille.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tietoihin päästystä kirjattavat tiedot ovat

| a) | niiden tietojen laajuus, joihin on tutustuttu; |
| --- | --- |

a)

niiden tietojen laajuus, joihin on tutustuttu;

| b) | viittaus oikeudellisiin säännöksiin, joilla myönnetään pääsy tällaisiin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 ja tämän asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

b)

viittaus oikeudellisiin säännöksiin, joilla myönnetään pääsy tällaisiin tietoihin asetuksen (EU) N:o 648/2012 ja tämän asetuksen nojalla.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EUVL L 142, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1.

5

---

| 23.2.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/37

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 152/2013,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten pääomavaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) ja erityisesti sen 16 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) N:o 648/2012 muun muassa vahvistetaan keskusvastapuolia koskevat vakavaraisuusvaatimukset sen varmistamiseksi, että kyseiset keskusvastapuolet ovat luotettavia ja vakaita ja että ne noudattavat aina pääomavaatimuksia. Koska määritystoiminnasta aiheutuvat riskit suurelta osin katetaan erityisillä rahoitusvaroilla, tällaisilla pääomavaatimuksilla olisi varmistettava, että keskusvastapuolella on aina riittävästi pääomaa luotto-, vastapuoli- ja markkinariskien, toiminnallisten ja oikeudellisten riskien sekä yritysriskien varalta siltä osin kuin niitä ei ole katettu erityisillä rahoitusvaroilla ja että se voi tarvittaessa lopettaa tai järjestää toimintansa uudelleen hallitulla tavalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) N:o 648/2012 muun muassa vahvistetaan keskusvastapuolia koskevat vakavaraisuusvaatimukset sen varmistamiseksi, että kyseiset keskusvastapuolet ovat luotettavia ja vakaita ja että ne noudattavat aina pääomavaatimuksia. Koska määritystoiminnasta aiheutuvat riskit suurelta osin katetaan erityisillä rahoitusvaroilla, tällaisilla pääomavaatimuksilla olisi varmistettava, että keskusvastapuolella on aina riittävästi pääomaa luotto-, vastapuoli- ja markkinariskien, toiminnallisten ja oikeudellisten riskien sekä yritysriskien varalta siltä osin kuin niitä ei ole katettu erityisillä rahoitusvaroilla ja että se voi tarvittaessa lopettaa tai järjestää toimintansa uudelleen hallitulla tavalla.

| (2) | Luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten pääomakohtelu olisi erityisesti otettava huomioon teknisissä standardeissa, koska harjoittaessaan toimintaa, jota ei kateta erityisillä rahoitusvaroilla, keskusvastapuolet altistuvat samankaltaisille riskeille kuin luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset. Maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean (CPSS) ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) julkaisemien finanssimarkkinoiden rakenteita koskevien periaatteiden (”CPSS-IOSCO-periaatteet”) merkitykselliset osat olisi myös otettava huomioon. Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet pystyvät lopettamaan tai järjestämään toimintansa uudelleen hallitulla tavalla, niillä olisi oltava riittävät rahoitusvarat, jotta ne selviävät toimintamenoista kohtuullisen ajan kuluessa. Keskusvastapuolen olisi pystyttävä kyseisen ajan kuluessa ottamaan käyttöön jokin järjestely järjestääkseen uudelleen kriittiset toimintonsa, mukaan lukien pääomittaminen, johdon vaihtaminen, liiketoimintastrategioiden ja kustannus- tai maksurakenteiden tarkistaminen, tarjottujen palvelujen järjestäminen uudelleen, määrityssalkun realisointi tai yhdistäminen – tai määritystoiminnan siirtäminen – toiseen keskusvastapuoleen. Toiminnan lopettamisen tai uudelleenjärjestämisen aikana keskusvastapuolen on edelleen jatkettava toimintaansa. Tässä tapauksessa jotkin kustannukset, esimerkiksi markkinointikustannukset, saattavat alentua, mutta toiset kustannukset, esimerkiksi oikeudelliset kulut, saattavat kasvaa. Tämän vuoksi bruttomääräisten vuotuisten toimintakustannusten katsotaan antavan asianmukaisen kuvan menoista, joita tosiasiallisesti aiheutuu keskusvastapuolen toiminnan lopettamisen tai uudelleenjärjestämisen aikana. Jotta voidaan ottaa huomioon keskusvastapuolen käyttämien kirjanpitokäytäntöjen moninaisuus, toimintamenoja olisi arvioitava noudattaen kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (3) nojalla hyväksyttyjä IFRS-standardeja tai rajallista määrää muita tällä alalla sovellettavia sääntöjä sen mukaan, mitä unionin lainsäädännössä säädetään. |
| --- | --- |

(2)

Luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten pääomakohtelu olisi erityisesti otettava huomioon teknisissä standardeissa, koska harjoittaessaan toimintaa, jota ei kateta erityisillä rahoitusvaroilla, keskusvastapuolet altistuvat samankaltaisille riskeille kuin luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset. Maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean (CPSS) ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) julkaisemien finanssimarkkinoiden rakenteita koskevien periaatteiden (”CPSS-IOSCO-periaatteet”) merkitykselliset osat olisi myös otettava huomioon. Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet pystyvät lopettamaan tai järjestämään toimintansa uudelleen hallitulla tavalla, niillä olisi oltava riittävät rahoitusvarat, jotta ne selviävät toimintamenoista kohtuullisen ajan kuluessa. Keskusvastapuolen olisi pystyttävä kyseisen ajan kuluessa ottamaan käyttöön jokin järjestely järjestääkseen uudelleen kriittiset toimintonsa, mukaan lukien pääomittaminen, johdon vaihtaminen, liiketoimintastrategioiden ja kustannus- tai maksurakenteiden tarkistaminen, tarjottujen palvelujen järjestäminen uudelleen, määrityssalkun realisointi tai yhdistäminen – tai määritystoiminnan siirtäminen – toiseen keskusvastapuoleen. Toiminnan lopettamisen tai uudelleenjärjestämisen aikana keskusvastapuolen on edelleen jatkettava toimintaansa. Tässä tapauksessa jotkin kustannukset, esimerkiksi markkinointikustannukset, saattavat alentua, mutta toiset kustannukset, esimerkiksi oikeudelliset kulut, saattavat kasvaa. Tämän vuoksi bruttomääräisten vuotuisten toimintakustannusten katsotaan antavan asianmukaisen kuvan menoista, joita tosiasiallisesti aiheutuu keskusvastapuolen toiminnan lopettamisen tai uudelleenjärjestämisen aikana. Jotta voidaan ottaa huomioon keskusvastapuolen käyttämien kirjanpitokäytäntöjen moninaisuus, toimintamenoja olisi arvioitava noudattaen kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (3) nojalla hyväksyttyjä IFRS-standardeja tai rajallista määrää muita tällä alalla sovellettavia sääntöjä sen mukaan, mitä unionin lainsäädännössä säädetään.

| (3) | Koska pääomaa on aina oltava riittävästi varmistamaan toiminnan hallittu lopettaminen ja riittävä suoja asianomaisia riskejä vastaan, kuten asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan 2 kohdassa edellytetään, on tarpeen perustaa varhaisvaroitusjärjestelmä, jonka avulla toimivaltaiset viranomaiset saavat riittävän ajoissa tiedon tilanteesta, jossa keskusvastapuolen pääoma on lähellä pääomavaatimusta, ottamalla käyttöön ilmoituskynnysarvo, joka on 110 prosenttia pääomavaatimuksesta. |
| --- | --- |

(3)

Koska pääomaa on aina oltava riittävästi varmistamaan toiminnan hallittu lopettaminen ja riittävä suoja asianomaisia riskejä vastaan, kuten asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan 2 kohdassa edellytetään, on tarpeen perustaa varhaisvaroitusjärjestelmä, jonka avulla toimivaltaiset viranomaiset saavat riittävän ajoissa tiedon tilanteesta, jossa keskusvastapuolen pääoma on lähellä pääomavaatimusta, ottamalla käyttöön ilmoituskynnysarvo, joka on 110 prosenttia pääomavaatimuksesta.

| (4) | Siitä huolimatta, että alttiutta toiminnalliselle riskille on vaikea ilmaista määrällisesti, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY (4) tarjoaa asianmukaisen ohjearvon keskusvastapuolten pääomavaatimuksen vahvistamiseksi. Keskusvastapuolten pääomavaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien yhteydessä toiminnallisen riskin määritelmän olisi direktiivin 2006/48/EY mukaisesti sisällettävä oikeudellinen riski. |
| --- | --- |

(4)

Siitä huolimatta, että alttiutta toiminnalliselle riskille on vaikea ilmaista määrällisesti, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY (4) tarjoaa asianmukaisen ohjearvon keskusvastapuolten pääomavaatimuksen vahvistamiseksi. Keskusvastapuolten pääomavaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien yhteydessä toiminnallisen riskin määritelmän olisi direktiivin 2006/48/EY mukaisesti sisällettävä oikeudellinen riski.

| (5) | Direktiivi 2006/48/EY ja sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (5) tarjoavat asianmukaisen ohjearvon pääomavaatimusten vahvistamiseksi sellaisten luotto-, vastapuoli- ja markkinariskien kattamiseksi, joita ei kateta erityisillä rahoitusvaroilla, sillä nämä riskit ovat samankaltaiset kuin ne riskit, joille luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset altistuvat. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2006/48/EY ja sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (5) tarjoavat asianmukaisen ohjearvon pääomavaatimusten vahvistamiseksi sellaisten luotto-, vastapuoli- ja markkinariskien kattamiseksi, joita ei kateta erityisillä rahoitusvaroilla, sillä nämä riskit ovat samankaltaiset kuin ne riskit, joille luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset altistuvat.

| (6) | Keskusvastapuolella ei tarvitse olla pääomaa yhteentoimivuusjärjestelystä johtuvien kaupankäyntivastuiden ja maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen osalta, jos asetuksen (EU) N:o 648/2012 52 ja 53 artiklassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät. Jos nämä vaatimukset eivät kuitenkaan täyty, keskusvastapuolten väliset yhteydet saattavat altistaa ne lisäriskeille, jos niiden asettamia vakuuksia ei ole täysin suojattu eivätkä ne ole konkurssioikeudellisesti erillisiä tai jos maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavat maksut vaarantuvat siinä tapauksessa, että vakuuden saavan keskusvastapuolen määritysosapuoli on maksukyvytön. Tällaisissa tapauksissa olisi sen vuoksi sovellettava pääomavaatimuksia maksukyvyttömyysrahastoon suoritettaviin maksuihin ja muihin keskusvastapuoliin nähden aiheutuviin kaupankäyntivastuihin. Muiden keskusvastapuolien maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen käsittelyn olisi leviämisvaikutusten välttämiseksi yleisesti ottaen oltava varovaisempaa kuin luottolaitoksilla keskusvastapuolen suhteen olevien vastuiden käsittelyn. Keskusvastapuolen omia varoja, joilla on suoritettu maksuja toisen keskusvastapuolen maksukyvyttömyysrahastoon, ei tulisi ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan 2 kohdan mukaisissa tarkoituksissa, koska niitä ei ole sijoitettu keskusvastapuolen sijoituspolitiikan mukaisesti. Niitä ei myöskään tulisi laskea kahteen kertaan laskettaessa näistä maksuista aiheutuvia riskipainotettuja saamisia. |
| --- | --- |

(6)

Keskusvastapuolella ei tarvitse olla pääomaa yhteentoimivuusjärjestelystä johtuvien kaupankäyntivastuiden ja maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen osalta, jos asetuksen (EU) N:o 648/2012 52 ja 53 artiklassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät. Jos nämä vaatimukset eivät kuitenkaan täyty, keskusvastapuolten väliset yhteydet saattavat altistaa ne lisäriskeille, jos niiden asettamia vakuuksia ei ole täysin suojattu eivätkä ne ole konkurssioikeudellisesti erillisiä tai jos maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavat maksut vaarantuvat siinä tapauksessa, että vakuuden saavan keskusvastapuolen määritysosapuoli on maksukyvytön. Tällaisissa tapauksissa olisi sen vuoksi sovellettava pääomavaatimuksia maksukyvyttömyysrahastoon suoritettaviin maksuihin ja muihin keskusvastapuoliin nähden aiheutuviin kaupankäyntivastuihin. Muiden keskusvastapuolien maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen käsittelyn olisi leviämisvaikutusten välttämiseksi yleisesti ottaen oltava varovaisempaa kuin luottolaitoksilla keskusvastapuolen suhteen olevien vastuiden käsittelyn. Keskusvastapuolen omia varoja, joilla on suoritettu maksuja toisen keskusvastapuolen maksukyvyttömyysrahastoon, ei tulisi ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan 2 kohdan mukaisissa tarkoituksissa, koska niitä ei ole sijoitettu keskusvastapuolen sijoituspolitiikan mukaisesti. Niitä ei myöskään tulisi laskea kahteen kertaan laskettaessa näistä maksuista aiheutuvia riskipainotettuja saamisia.

| (7) | Aika, joka vaaditaan keskusvastapuolen toiminnan hallituksi lopettamiseksi, riippuu täysin kyseisen keskusvastapuolen tarjoamista määrityspalveluista ja markkinaympäristöstä, jossa se toimii, varsinkin silloin, jos toinen keskusvastapuoli voi jatkaa sen palveluja. Sen, kuinka monta kuukautta kuluu toiminnan lopettamiseen, olisi tämän vuoksi perustuttava keskusvastapuolen esittämään omaan arvioon, jolle on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä. Aikajakson olisi oltava vähintään kuusi kuukautta, jotta varmistettaisiin, että pääomavaatimukset ovat varovaisuusperiaatteen mukaisella tasolla. |
| --- | --- |

(7)

Aika, joka vaaditaan keskusvastapuolen toiminnan hallituksi lopettamiseksi, riippuu täysin kyseisen keskusvastapuolen tarjoamista määrityspalveluista ja markkinaympäristöstä, jossa se toimii, varsinkin silloin, jos toinen keskusvastapuoli voi jatkaa sen palveluja. Sen, kuinka monta kuukautta kuluu toiminnan lopettamiseen, olisi tämän vuoksi perustuttava keskusvastapuolen esittämään omaan arvioon, jolle on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä. Aikajakson olisi oltava vähintään kuusi kuukautta, jotta varmistettaisiin, että pääomavaatimukset ovat varovaisuusperiaatteen mukaisella tasolla.

| (8) | Yritysriskillä tarkoitetaan riskiä, joka keskusvastapuolelle aiheutuu riippuen sen tehokkuudesta ja mahdollisista yleisten liiketoimintaedellytysten muutoksista, jotka todennäköisesti heikentävät sen taloudellista tilannetta, koska tulot vähenevät tai menot lisääntyvät aiheuttaen tappiota, joka on rahoitettava pääomasta. Koska yritysriskin suuruus on erittäin riippuvainen kunkin keskusvastapuolen yksittäisestä tilanteesta ja voi johtua useista tekijöistä, kuten tehottomista menettelyistä, epäsuotuisasta markkinaympäristöstä, tehottomuudesta reagoida teknologian kehitykseen tai liiketoimintastrategioiden huonosta toteutuksesta, pääomavaatimuksen olisi perustuttava keskusvastapuolen omaan arvioon, jolle on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä. Käyttöön on otettava alin taso, jotta varmistettaisiin, että pääomavaatimukset ovat varovaisuusperiaatteen mukaisella tasolla. |
| --- | --- |

(8)

Yritysriskillä tarkoitetaan riskiä, joka keskusvastapuolelle aiheutuu riippuen sen tehokkuudesta ja mahdollisista yleisten liiketoimintaedellytysten muutoksista, jotka todennäköisesti heikentävät sen taloudellista tilannetta, koska tulot vähenevät tai menot lisääntyvät aiheuttaen tappiota, joka on rahoitettava pääomasta. Koska yritysriskin suuruus on erittäin riippuvainen kunkin keskusvastapuolen yksittäisestä tilanteesta ja voi johtua useista tekijöistä, kuten tehottomista menettelyistä, epäsuotuisasta markkinaympäristöstä, tehottomuudesta reagoida teknologian kehitykseen tai liiketoimintastrategioiden huonosta toteutuksesta, pääomavaatimuksen olisi perustuttava keskusvastapuolen omaan arvioon, jolle on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä. Käyttöön on otettava alin taso, jotta varmistettaisiin, että pääomavaatimukset ovat varovaisuusperiaatteen mukaisella tasolla.

| (9) | Euroopan pankkiviranomainen (EPV) on tehnyt läheistä yhteistyötä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) kanssa ja kuullut Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista (EAMV), ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Se on myös järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (6) 37 artiklalla perustetulta pankkialan osallisryhmältä. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV) on tehnyt läheistä yhteistyötä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) kanssa ja kuullut Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista (EAMV), ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Se on myös järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (6) 37 artiklalla perustetulta pankkialan osallisryhmältä.

| (10) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen) on toimittanut Euroopan komissiolle, |
| --- | --- |

(10)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen) on toimittanut Euroopan komissiolle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Pääomavaatimukset

1.   Keskusvastapuolen pääoman, mukaan lukien jakamaton voitto ja rahastot, on aina oltava vähintään yhtä suuri kuin seuraavien summa:

| a) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset keskusvastapuolen toiminnan lopettamiseksi tai järjestämiseksi uudelleen 2 artiklan mukaisesti laskettuina; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset keskusvastapuolen toiminnan lopettamiseksi tai järjestämiseksi uudelleen 2 artiklan mukaisesti laskettuina;

| b) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset toiminnallisten ja oikeudellisten riskien kattamiseksi 3 artiklan mukaisesti laskettuina; |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset toiminnallisten ja oikeudellisten riskien kattamiseksi 3 artiklan mukaisesti laskettuina;

| c) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset luotto-, vastapuoli- ja markkinariskien kattamiseksi 4 artiklan mukaisesti laskettuina; |
| --- | --- |

c)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset luotto-, vastapuoli- ja markkinariskien kattamiseksi 4 artiklan mukaisesti laskettuina;

| d) | keskusvastapuolen pääomavaatimukset yritysriskin kattamiseksi 5 artiklan mukaisesti laskettuina. |
| --- | --- |

d)

keskusvastapuolen pääomavaatimukset yritysriskin kattamiseksi 5 artiklan mukaisesti laskettuina.

2.   Keskusvastapuolella on oltava käytössään menettelyt, joilla voidaan tunnistaa kaikki sellaisten riskien lähteet, jotka voivat vaikuttaa sen tehtävien jatkuvaan hoitoon, ja sen on arvioitava, kuinka todennäköisesti sen tuloihin tai menoihin ja sen pääoman määrään kohdistuu potentiaalisia haittavaikutuksia.

3.   Jos keskusvastapuolen 1 kohdan mukainen pääoma alittaa 110 prosenttia pääomavaatimuksista tai 110 prosenttia 7,5 miljoonasta eurosta (”ilmoituskynnysarvo”), keskusvastapuolen on heti ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle ja pidettävä tämä asian suhteen ajan tasalla vähintään viikoittain, kunnes keskusvastapuolen pääoman määrä ylittää taas ilmoituskynnysarvon.

4.   Ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | syyt sille, miksi keskusvastapuolen pääoma alittaa ilmoituskynnysarvon, ja kuvaus keskusvastapuolen taloudellisen tilanteen lyhyen aikavälin näkymistä; |
| --- | --- |

a)

syyt sille, miksi keskusvastapuolen pääoma alittaa ilmoituskynnysarvon, ja kuvaus keskusvastapuolen taloudellisen tilanteen lyhyen aikavälin näkymistä;

| b) | kattava kuvaus toimenpiteistä, jotka keskusvastapuoli aikoo toteuttaa varmistaakseen pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen. |
| --- | --- |

b)

kattava kuvaus toimenpiteistä, jotka keskusvastapuoli aikoo toteuttaa varmistaakseen pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen.

2 artikla

Toiminnan lopettamista tai järjestämistä uudelleen koskevat pääomavaatimukset

1.   Keskusvastapuolen on jaettava vuotuiset bruttomääräiset toimintamenonsa kahdellatoista määrittääkseen kuukausittaiset bruttomääräiset toimintamenonsa ja kerrottava tulokseksi saatu numero ajalla, joka kuluu sen toiminnan lopettamiseen tai järjestämiseen uudelleen ja joka määritetään 2 kohdan mukaisesti. Tämän laskelman tulos ilmaisee pääoman, joka vaaditaan keskusvastapuolen toiminnan hallitusti lopettamiseksi tai järjestämiseksi uudelleen.

2.   Jotta voidaan määrittää 1 kohdassa tarkoitettu aika, joka kuluu keskusvastapuolen toiminnan lopettamiseen tai järjestämiseen uudelleen, keskusvastapuolen on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle oma arvionsa kohtuullisesta ajasta, joka kuluu sen toiminnan lopettamiseen tai järjestämiseen uudelleen; toimivaltainen viranomainen hyväksyy kyseisen arvion sille asetuksen (EU) N:o 648/2012 III osaston nojalla kuuluvien toimivaltaisen viranomaisen valtuuksien mukaisesti. Arvioidun ajan on oltava riittävä varmistamaan – myös stressikausien markkinaolosuhteissa – keskusvastapuolen toiminnan hallittu lopettaminen tai järjestäminen uudelleen, sen toimintojen uudelleenorganisointi sekä sen määrityssalkkujen realisointi tai siirto jollekin toiselle keskusvastapuolelle. Arviossa on otettava huomioon keskusvastapuolen positioiden likviditeetti, koko, maturiteettirakenne ja mahdolliset rajatylittävät esteet sekä määritettyjen tuotteiden tyyppi. Pääomavaatimuksen laskennassa käytetty aika, joka kuluu keskusvastapuolen toiminnan lopettamiseen tai järjestämiseen uudelleen, on vähintään kuusi kuukautta.

3.   Keskusvastapuolen on päivitettävä arvionsa ajasta, joka kuluu sen toiminnan lopettamiseen tai järjestämiseen uudelleen, aina kun arvion perustana olevat oletukset muuttuvat tuntuvasti, ja toimitettava tämä päivitetty arvio toimivaltaisen viranomaisen hyväksyttäväksi.

4.   Tämän artiklan soveltamiseksi toimintamenoja arvioidaan noudattaen tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 nojalla hyväksyttyjä IFRS-standardeja, neuvoston direktiivejä 78/660/ETY (7), 83/349/ETY (8) ja 86/635/ETY (9), yleisesti hyväksyttyjä kolmannen maan tilinpäätösstandardeja, joiden katsotaan vastaavan IFRS-standardeja komission asetuksen (EY) N:o 1569/2007 (10) mukaisesti, tai kolmannen maan tilinpäätösstandardeja, joiden käyttö on sallittua mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti. Keskusvastapuolten on käytettävä vuositilinpäätöksestään olevia tuoreimpia tilintarkastettuja tietoja.

3 artikla

Toiminnallisia ja oikeudellisia riskejä koskevat pääomavaatimukset

1.   Keskusvastapuolen on laskettava toiminnallista riskiä, myös oikeudellista riskiä, koskevat, 1 artiklassa tarkoitetut pääomavaatimuksensa käyttäen joko direktiivissä 2006/48/EY säädettyä perusmenetelmää tai säädettyjä kehittyneitä menetelmiä, jollei 2–7 kohdassa säädetyistä rajoituksista muuta johdu.

2.   Keskusvastapuoli voi käyttää perusmenetelmää laskeakseen toiminnallista riskiä koskevat pääomavaatimuksensa direktiivin 2006/48/EY 103 artiklan mukaisesti.

3.   Keskusvastapuolella on oltava hyvin dokumentoitu toiminnallisten riskien arviointi- ja hallintajärjestelmä, jossa vastuualueet on jaettu selvästi. Sen on tunnistettava toiminnalliset riskit ja hankittava toiminnallisiin riskeihin liittyviä merkityksellisiä tietoja mukaan lukien tiedot merkittävistä tappioista. Riippumattoman tahon, jolla on tarvittava tietämys tarkastelun suorittamiseksi, on tarkasteltava järjestelmää säännöllisesti.

4.   Keskusvastapuolen toiminnallisten riskien arviointijärjestelmä on integroitava tiiviisti keskusvastapuolen riskienhallintaprosesseihin. Järjestelmän tuottamien tietojen on oltava kiinteä osa prosessia, jolla tarkkaillaan ja valvotaan keskusvastapuolen toiminnallisten riskien profiilia.

5.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön johdon raportointijärjestelmä, joka tuottaa toiminnallisia riskejä koskevia raportteja laitosten eri toiminnoille. Keskusvastapuolella on oltava käytössä menettelyt, joilla voidaan toteuttaa johdon raporteista saatavien tietojen edellyttämät toimet.

6.   Keskusvastapuoli voi myös pyytää toimivaltaiselta viranomaiseltaan lupaa käyttää kehittyneitä menetelmiä. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää keskusvastapuolelle luvan käyttää sen omiin toiminnallisten riskien mittaamismenetelmiin perustuvia kehittyneitä menetelmiä direktiivin 2006/48/EY 105 artiklan mukaisesti.

7.   Jos keskusvastapuolet käyttävät 6 kohdassa täsmennettyjä kehittyneitä menetelmiä toiminnallista riskiä koskevien pääomavaatimustensa määrittämiseksi, niiden pääoman on aina oltava vähintään 80 prosenttia pääomavaatimuksesta, joka saadaan käyttäen 2 kohdan mukaista perusmenetelmää.

4 artikla

Niitä luotto-, vastapuoliluotto- ja markkinariskejä koskevat pääomavaatimukset, joita ei jo kateta asetuksen (EU) N:o 648/2012 41–44 artiklassa tarkoitetuilla erityisillä rahoitusvaroilla

1.   Keskusvastapuolen on määritettävä 1 artiklassa tarkoitetut pääomavaatimuksena laskemalla yhteen 8 prosenttia luotto- ja vastapuoliluottoriskiin liittyvistä riskipainotetuista saamisista ja markkinariskiä koskevat pääomavaatimukset, kun riskit lasketaan direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY mukaisesti, jollei 2–5 kohdassa säädetyistä rajoituksista muuta johdu.

2.   Niiden markkinariskiä koskevien pääomavaatimusten laskemiseksi, joita ei jo kateta asetuksen (EU) N:o 648/2012 41–44 artiklassa tarkoitetuilla erityisillä rahoitusvaroilla, keskusvastapuolen on käytettävä direktiivin 2006/49/EY liitteissä I–IV vahvistettuja menetelmiä.

3.   Niiden luottoriskiin liittyvien riskipainotettujen saamisten laskemiseksi, joita ei jo kateta asetuksen (EU) N:o 648/2012 41–44 artiklassa tarkoitetuilla erityisillä rahoitusvaroilla, keskusvastapuolen on käytettävä direktiivin 2006/48/EY 78–83 artiklassa säädettyä luottoriskin standardimenetelmää.

4.   Niiden vastapuoliluottoriskiin liittyvien riskipainotettujen saamisten laskemiseksi, joita ei jo kateta asetuksen (EU) N:o 648/2012 41–44 artiklassa tarkoitetuilla erityisillä rahoitusvaroilla, keskusvastapuolen on käytettävä direktiivin 2006/48/EY liitteessä III olevassa 3 osassa vahvistettua käyvän arvon menetelmää ja direktiivin 2006/48/EY liitteessä VIII olevassa 3 osassa vahvistettua rahoitusvakuuksia koskevaa kattavaa menetelmää, jossa sovelletaan valvojan antamaa vakioarvon leikkausta.

5.   Jos kaikki asetuksen (EU) N:o 648/2012 52 ja 53 artiklassa tarkoitetut edellytykset eivät täyty ja jos keskusvastapuoli ei käytä omia varojaan, keskusvastapuolen on sovellettava 1 250 prosentin riskipainoa vastuisiinsa, jotka aiheutuvat toisen keskusvastapuolen maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavista maksuista, ja 2 prosentin riskipainoa kaupankäyntivastuihinsa, jotka aiheutuvat muihin keskusvastapuoliin nähden.

5 artikla

Yritysriskiä koskevat pääomavaatimukset

1.   Keskusvastapuolen on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle oma arvionsa pääomasta, joka tarvitaan kattamaan yritysriskistä johtuvat tappiot, perustuen sen liiketoimintamallin kannalta merkityksellisiin, kohtuullisesti ennakoitaviin epäsuotuisiin skenaarioihin; toimivaltainen viranomainen hyväksyy kyseisen arvion sille asetuksen (EU) N:o 648/2012 III osaston nojalla kuuluvien toimivaltaisen viranomaisen valtuuksien mukaisesti.

2.   Yritysriskiä koskeva pääomavaatimus on hyväksytyn arvion suuruinen, ja sen on oltava vähintään 25 prosenttia keskusvastapuolen vuotuisista bruttomääräisistä toimintamenoista. Tämän artiklan soveltamiseksi bruttomääräisiä toimintamenoja arvioidaan 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

4

(5)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

5

(6)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

6

(7)  EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11.

7

(8)  EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1.

8

(9)  EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1.

9

(10)  EUVL L 340, 22.12.2007, s. 66.

10

---

| 23.2.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/41

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 153/2013,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuoliin liittyviä vaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) ja erityisesti sen 25 artiklan 8 kohdan, 26 artiklan 9 kohdan, 29 artiklan 4 kohdan, 34 artiklan 3 kohdan, 41 artiklan 5 kohdan, 42 artiklan 5 kohdan, 44 artiklan 2 kohdan, 45 artiklan 5 kohdan, 46 artiklan 3 kohdan, 47 artiklan 8 kohdan ja 49 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tämän asetuksen säännökset liittyvät läheisesti toisiinsa, koska niissä käsitellään organisaatiovaatimuksia, kuten tietojen säilyttämistä ja liiketoiminnan jatkuvuutta, sekä vakavaraisuusvaatimuksia, kuten vakuusvaatimuksia, maksukyvyttömyysrahastoa, likviditeettiriskin valvontaa, maksukyvyttömyysjärjestelyä, vakuuksia, sijoituspolitiikkaa, mallien uudelleentarkastelua, stressitestausta ja toteumatestausta. Jotta voitaisiin varmistaa, että nämä säännökset, joiden on tultava samanaikaisesti voimaan, ovat keskenään yhdenmukaisia, ja jotta niiden, jotka ovat kyseisten velvollisuuksien alaisia, olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys ja saada ne yhtäläisesti käyttöönsä, on suotavaa, että kaikki asetuksen (EU) N:o 648/2012 III osastossa ja IV osastossa edellytetyt tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen. |
| --- | --- |

(1)

Tämän asetuksen säännökset liittyvät läheisesti toisiinsa, koska niissä käsitellään organisaatiovaatimuksia, kuten tietojen säilyttämistä ja liiketoiminnan jatkuvuutta, sekä vakavaraisuusvaatimuksia, kuten vakuusvaatimuksia, maksukyvyttömyysrahastoa, likviditeettiriskin valvontaa, maksukyvyttömyysjärjestelyä, vakuuksia, sijoituspolitiikkaa, mallien uudelleentarkastelua, stressitestausta ja toteumatestausta. Jotta voitaisiin varmistaa, että nämä säännökset, joiden on tultava samanaikaisesti voimaan, ovat keskenään yhdenmukaisia, ja jotta niiden, jotka ovat kyseisten velvollisuuksien alaisia, olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys ja saada ne yhtäläisesti käyttöönsä, on suotavaa, että kaikki asetuksen (EU) N:o 648/2012 III osastossa ja IV osastossa edellytetyt tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen.

| (2) | Finanssimarkkinoiden globaalin luonteen vuoksi tässä asetuksessa olisi otettava huomioon finanssimarkkinoiden rakenteita koskevat G10-maiden keskuspankkien maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean (CPSS) ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) periaatteet, jäljempänä ’CPSS:n ja IOSCO:n periaatteet’, jotka toimivat keskusvastapuolia koskevien sääntelyvaatimusten globaalina vertailukohtana. |
| --- | --- |

(2)

Finanssimarkkinoiden globaalin luonteen vuoksi tässä asetuksessa olisi otettava huomioon finanssimarkkinoiden rakenteita koskevat G10-maiden keskuspankkien maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean (CPSS) ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) periaatteet, jäljempänä ’CPSS:n ja IOSCO:n periaatteet’, jotka toimivat keskusvastapuolia koskevien sääntelyvaatimusten globaalina vertailukohtana.

| (3) | Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet ovat luotettavia ja vakaita kaikissa markkinaolosuhteissa, on tärkeää, että ne omaksuvat järkevät riskienhallintamenettelyt, jotka kattavat asianmukaisesti kaikki riskit, joille keskusvastapuolet altistuvat tai voivat altistua. Keskusvastapuolten tosiasiallisesti käyttämien riskienhallintamenetelmien olisi tältä osin oltava tiukempia kuin tässä asetuksessa esitetyt menetelmät, jos se katsotaan riskienhallinnan kannalta tarkoituksenmukaiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet ovat luotettavia ja vakaita kaikissa markkinaolosuhteissa, on tärkeää, että ne omaksuvat järkevät riskienhallintamenettelyt, jotka kattavat asianmukaisesti kaikki riskit, joille keskusvastapuolet altistuvat tai voivat altistua. Keskusvastapuolten tosiasiallisesti käyttämien riskienhallintamenetelmien olisi tältä osin oltava tiukempia kuin tässä asetuksessa esitetyt menetelmät, jos se katsotaan riskienhallinnan kannalta tarkoituksenmukaiseksi.

| (4) | Olisi määriteltävä joitakin termejä, jotta voitaisiin selventää tiettyjä asetuksesta (EU) N:o 648/2012 peräisin olevia käsitteitä ja tarkentaa tämän teknisen standardin kehittämiseen tarvittavia teknisiä termejä. |
| --- | --- |

(4)

Olisi määriteltävä joitakin termejä, jotta voitaisiin selventää tiettyjä asetuksesta (EU) N:o 648/2012 peräisin olevia käsitteitä ja tarkentaa tämän teknisen standardin kehittämiseen tarvittavia teknisiä termejä.

| (5) | On tärkeää huolehtia siitä, etteivät kolmansien maiden tunnustetut keskusvastapuolet häiritse unionin markkinoiden moitteetonta toimintaa. Sen vuoksi on olennaista varmistaa, ettei tunnustetuilla keskusvastapuolilla ole mahdollisuutta laskea riskienhallintavaatimuksiaan unionin standardien alapuolelle, koska se voisi johtaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön. EAMV:n olisi voitava arvioida sille kolmannen maan keskusvastapuolen tunnustamisesta toimitettujen tietojen perusteella, noudattaako keskusvastapuoli täysimittaisesti kyseisessä kolmannessa maassa sovellettavia vakavaraisuusvaatimuksia. Lisäksi komission suorittamalla vastaavuuden määrityksellä olisi varmistettava, että kolmannen maan lait ja asetukset vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osaston ja tämän asetuksen jokaista säännöstä. |
| --- | --- |

(5)

On tärkeää huolehtia siitä, etteivät kolmansien maiden tunnustetut keskusvastapuolet häiritse unionin markkinoiden moitteetonta toimintaa. Sen vuoksi on olennaista varmistaa, ettei tunnustetuilla keskusvastapuolilla ole mahdollisuutta laskea riskienhallintavaatimuksiaan unionin standardien alapuolelle, koska se voisi johtaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön. EAMV:n olisi voitava arvioida sille kolmannen maan keskusvastapuolen tunnustamisesta toimitettujen tietojen perusteella, noudattaako keskusvastapuoli täysimittaisesti kyseisessä kolmannessa maassa sovellettavia vakavaraisuusvaatimuksia. Lisäksi komission suorittamalla vastaavuuden määrityksellä olisi varmistettava, että kolmannen maan lait ja asetukset vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 IV osaston ja tämän asetuksen jokaista säännöstä.

| (6) | Riittävän sijoittajansuojan varmistamiseksi EAMV voi kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamisen yhteydessä pyytää myös muita tietoja kuin niitä, jotka ovat ehdottoman tarpeellisia sen arvioimiseksi, täyttyvätkö asetuksessa (EU) N:o 648/2012 säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(6)

Riittävän sijoittajansuojan varmistamiseksi EAMV voi kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamisen yhteydessä pyytää myös muita tietoja kuin niitä, jotka ovat ehdottoman tarpeellisia sen arvioimiseksi, täyttyvätkö asetuksessa (EU) N:o 648/2012 säädetyt edellytykset.

| (7) | Kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen tehtävänä on arvioida jatkuvasti, täyttääkö kolmannen maan keskusvastapuoli kyseisen kolmannen maan vakavaraisuusvaatimukset täysimittaisesti. Tiedoissa, jotka tunnustamista hakeva kolmannen maan keskusvastapuoli toimittaa EAMV:lle, ei olisi pyrittävä toistamaan kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa arviointia, vaan pyrittävä varmistamaan, että keskusvastapuolta ja vaatimusten täytäntöönpanoa tosiasiallisesti valvotaan kyseisessä kolmannessa maassa, millä taataan korkeatasoinen sijoittajansuoja. |
| --- | --- |

(7)

Kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen tehtävänä on arvioida jatkuvasti, täyttääkö kolmannen maan keskusvastapuoli kyseisen kolmannen maan vakavaraisuusvaatimukset täysimittaisesti. Tiedoissa, jotka tunnustamista hakeva kolmannen maan keskusvastapuoli toimittaa EAMV:lle, ei olisi pyrittävä toistamaan kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa arviointia, vaan pyrittävä varmistamaan, että keskusvastapuolta ja vaatimusten täytäntöönpanoa tosiasiallisesti valvotaan kyseisessä kolmannessa maassa, millä taataan korkeatasoinen sijoittajansuoja.

| (8) | Jotta EAMV voisi suorittaa täydellisen arvioinnin, tunnustamista hakevan, kolmannen maan keskusvastapuolen toimittamia tietoja olisi täydennettävä tiedoilla, jotka tarvitaan jatkuvan valvonnan tehokkuuden, täytäntöönpanovaltuuksien ja kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamien toimien arvioimiseksi. Tällaiset tiedot olisi toimitettava asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti vahvistettua yhteistyöjärjestelyä noudattaen. Yhteistyöjärjestelyllä olisi varmistettava, että kaikista tunnustamista hakevaa keskusvastapuolta vastaan toteutetuista valvonta- tai täytäntöönpanotoimista, keskusvastapuolen toimiluvan myöntämisedellytysten muutoksista ja keskusvastapuolen tunnustamismenettelyn yhteydessä alun perin toimittamien tietojen olennaisista päivityksistä ilmoitetaan viipymättä EAMV:lle. |
| --- | --- |

(8)

Jotta EAMV voisi suorittaa täydellisen arvioinnin, tunnustamista hakevan, kolmannen maan keskusvastapuolen toimittamia tietoja olisi täydennettävä tiedoilla, jotka tarvitaan jatkuvan valvonnan tehokkuuden, täytäntöönpanovaltuuksien ja kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamien toimien arvioimiseksi. Tällaiset tiedot olisi toimitettava asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti vahvistettua yhteistyöjärjestelyä noudattaen. Yhteistyöjärjestelyllä olisi varmistettava, että kaikista tunnustamista hakevaa keskusvastapuolta vastaan toteutetuista valvonta- tai täytäntöönpanotoimista, keskusvastapuolen toimiluvan myöntämisedellytysten muutoksista ja keskusvastapuolen tunnustamismenettelyn yhteydessä alun perin toimittamien tietojen olennaisista päivityksistä ilmoitetaan viipymättä EAMV:lle.

| (9) | Sisäisiä riskienraportointisuhteita koskevia asetuksen (EU) N:o 648/2012 vaatimuksia on täsmennettävä, jotta voidaan saada aikaan riskienhallintajärjestelmä, joka käsittää sisäisen riskienhallintaprosessin rakenteen, oikeudet ja velvollisuudet. Päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyissä olisi otettava huomioon unionissa käytetyt erilaiset yhtiöoikeudelliset järjestelmät, jotta voidaan varmistaa, että keskusvastapuolten toimintakehys on oikeudellisesti vankka. |
| --- | --- |

(9)

Sisäisiä riskienraportointisuhteita koskevia asetuksen (EU) N:o 648/2012 vaatimuksia on täsmennettävä, jotta voidaan saada aikaan riskienhallintajärjestelmä, joka käsittää sisäisen riskienhallintaprosessin rakenteen, oikeudet ja velvollisuudet. Päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyissä olisi otettava huomioon unionissa käytetyt erilaiset yhtiöoikeudelliset järjestelmät, jotta voidaan varmistaa, että keskusvastapuolten toimintakehys on oikeudellisesti vankka.

| (10) | Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuoli panee asianmukaiset menettelyt täytäntöön noudattaakseen tätä asetusta, asetusta (EU) N:o 648/2012 ja komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1249/2012 (3), olisi yksilöitävä keskusvastapuolen vaatimustenmukaisuutta valvovan toiminnon tehtävät ja vastuualueet. |
| --- | --- |

(10)

Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuoli panee asianmukaiset menettelyt täytäntöön noudattaakseen tätä asetusta, asetusta (EU) N:o 648/2012 ja komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1249/2012 (3), olisi yksilöitävä keskusvastapuolen vaatimustenmukaisuutta valvovan toiminnon tehtävät ja vastuualueet.

| (11) | On tarpeen määritellä selvästi hallituksen ja ylimmän johdon tehtävät ja vastuualueet sekä yksilöidä hallituksen toimintaa koskevat vähimmäisvaatimukset sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolen organisaatiorakenne antaa sille mahdollisuuden tarjota palvelujaan ja harjoittaa toimintaansa jatkuvasti ja säännönmukaisesti. Lisäksi on tarpeen luoda selkeät ja suorat raportointisuhteet tilintekovelvollisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

On tarpeen määritellä selvästi hallituksen ja ylimmän johdon tehtävät ja vastuualueet sekä yksilöidä hallituksen toimintaa koskevat vähimmäisvaatimukset sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolen organisaatiorakenne antaa sille mahdollisuuden tarjota palvelujaan ja harjoittaa toimintaansa jatkuvasti ja säännönmukaisesti. Lisäksi on tarpeen luoda selkeät ja suorat raportointisuhteet tilintekovelvollisuuden varmistamiseksi.

| (12) | Keskusvastapuolen järkevän ja vakaan hoidon varmistamiseksi on tärkeää, ettei sen palkka- ja palkkiopolitiikka kannusta liialliseen riskinottoon. Jotta palkka- ja palkkiopolitiikka tuottaisi toivotut vaikutukset, hallituksen olisi valvottava ja tarkistettava sitä riittävästi ja perustettava erityiskomitea valvomaan sen noudattamista asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(12)

Keskusvastapuolen järkevän ja vakaan hoidon varmistamiseksi on tärkeää, ettei sen palkka- ja palkkiopolitiikka kannusta liialliseen riskinottoon. Jotta palkka- ja palkkiopolitiikka tuottaisi toivotut vaikutukset, hallituksen olisi valvottava ja tarkistettava sitä riittävästi ja perustettava erityiskomitea valvomaan sen noudattamista asianmukaisella tavalla.

| (13) | Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet käyttävät toiminnassaan riittävästi henkilöstöresursseja täyttääkseen kaikki velvollisuutensa ja ovat vastuussa harjoittamastaan toiminnasta ja että toimivaltaisilla viranomaisilla on asiaankuuluvat yhteyshenkilöt valvomissaan keskusvastapuolissa, keskusvastapuolilla olisi oltava ainakin riskienhallintajohtaja, vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja ja teknologiajohtaja. |
| --- | --- |

(13)

Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet käyttävät toiminnassaan riittävästi henkilöstöresursseja täyttääkseen kaikki velvollisuutensa ja ovat vastuussa harjoittamastaan toiminnasta ja että toimivaltaisilla viranomaisilla on asiaankuuluvat yhteyshenkilöt valvomissaan keskusvastapuolissa, keskusvastapuolilla olisi oltava ainakin riskienhallintajohtaja, vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja ja teknologiajohtaja.

| (14) | Keskusvastapuolten olisi arvioitava ja valvottava asianmukaisesti, missä määrin hallituksen jäsenillä, jotka istuvat eri yhteisöjen hallituksissa, on eturistiriitoja keskusvastapuolen konsernin sisällä tai ulkopuolella. Hallituksen jäseniä ei saisi estää istumasta eri hallituksissa, paitsi jos siitä aiheutuu eturistiriitoja. |
| --- | --- |

(14)

Keskusvastapuolten olisi arvioitava ja valvottava asianmukaisesti, missä määrin hallituksen jäsenillä, jotka istuvat eri yhteisöjen hallituksissa, on eturistiriitoja keskusvastapuolen konsernin sisällä tai ulkopuolella. Hallituksen jäseniä ei saisi estää istumasta eri hallituksissa, paitsi jos siitä aiheutuu eturistiriitoja.

| (15) | Jotta keskusvastapuolella olisi tehokas tarkastustoiminto, sen olisi määriteltävä sisäisten tarkastajiensa vastuualueet ja raportointisuhteet sen varmistamiseksi, että merkitykselliset asiat annetaan viipymättä keskusvastapuolen hallituksen ja toimivaltaisten viranomaisten käsiteltäviksi. Perustettaessa ja ylläpidettäessä sisäisen tarkastuksen toimintoa olisi määriteltävä selkeästi sen tehtävä, riippumattomuus ja puolueettomuus, laajuus ja vastuualue, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja toimintanormit. |
| --- | --- |

(15)

Jotta keskusvastapuolella olisi tehokas tarkastustoiminto, sen olisi määriteltävä sisäisten tarkastajiensa vastuualueet ja raportointisuhteet sen varmistamiseksi, että merkitykselliset asiat annetaan viipymättä keskusvastapuolen hallituksen ja toimivaltaisten viranomaisten käsiteltäviksi. Perustettaessa ja ylläpidettäessä sisäisen tarkastuksen toimintoa olisi määriteltävä selkeästi sen tehtävä, riippumattomuus ja puolueettomuus, laajuus ja vastuualue, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja toimintanormit.

| (16) | Voidakseen suorittaa tehtävänsä tehokkaasti asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen olisi saatava käyttöönsä kaikki tiedot, jotka tarvitaan sen selvittämiseksi, täyttääkö keskusvastapuoli toimilupansa myöntämisedellytykset. Keskusvastapuolen olisi annettava tällaiset tiedot saataville ilman aiheetonta viivytystä. |
| --- | --- |

(16)

Voidakseen suorittaa tehtävänsä tehokkaasti asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen olisi saatava käyttöönsä kaikki tiedot, jotka tarvitaan sen selvittämiseksi, täyttääkö keskusvastapuoli toimilupansa myöntämisedellytykset. Keskusvastapuolen olisi annettava tällaiset tiedot saataville ilman aiheetonta viivytystä.

| (17) | Keskusvastapuolen säilyttämien tietojen avulla olisi voitava saada perusteelliset tiedot määritysosapuoliin liittyvistä keskusvastapuolen luottoriskistä ja valvoa tähän sisältyviä järjestelmäriskejä. Tietojen avulla toimivaltaisten viranomaisten, EAMV:n sekä asianomaisten Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäsenten olisi myös voitava muodostaa määritysmenettely asianmukaisesti uudelleen arvioidakseen sääntelyvaatimusten noudattamista, ilmoitusvaatimukset mukaan luettuina. Keskusvastapuolet voivat hyödyntää kirjattuja tietoja myös täyttäessään sääntelyvaatimuksia ja määritysosapuoliin liittyviä velvollisuuksia sekä erimielisyyksien yhteydessä. |
| --- | --- |

(17)

Keskusvastapuolen säilyttämien tietojen avulla olisi voitava saada perusteelliset tiedot määritysosapuoliin liittyvistä keskusvastapuolen luottoriskistä ja valvoa tähän sisältyviä järjestelmäriskejä. Tietojen avulla toimivaltaisten viranomaisten, EAMV:n sekä asianomaisten Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäsenten olisi myös voitava muodostaa määritysmenettely asianmukaisesti uudelleen arvioidakseen sääntelyvaatimusten noudattamista, ilmoitusvaatimukset mukaan luettuina. Keskusvastapuolet voivat hyödyntää kirjattuja tietoja myös täyttäessään sääntelyvaatimuksia ja määritysosapuoliin liittyviä velvollisuuksia sekä erimielisyyksien yhteydessä.

| (18) | Keskusvastapuolten kauppatietorekistereille ilmoittamat tiedot olisi kirjattava, jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat tarkastaa, noudattavatko keskusvastapuolet asetuksessa (EU) N:o 648/2012 säädettyä ilmoitusvelvollisuutta, ja saada helposti sellaisia tietoja, joita ei voi saada kauppatietorekistereistä. |
| --- | --- |

(18)

Keskusvastapuolten kauppatietorekistereille ilmoittamat tiedot olisi kirjattava, jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat tarkastaa, noudattavatko keskusvastapuolet asetuksessa (EU) N:o 648/2012 säädettyä ilmoitusvelvollisuutta, ja saada helposti sellaisia tietoja, joita ei voi saada kauppatietorekistereistä.

| (19) | Vaatimuksissa, jotka koskevat kauppoihin liittyvien tietojen säilyttämistä, olisi käytettävä samoja käsitteitä kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 9 artiklassa säädetyn ilmoitusvelvollisuuden yhteydessä, jotta voidaan varmistaa, että keskusvastapuolet ilmoittavat tiedot asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Vaatimuksissa, jotka koskevat kauppoihin liittyvien tietojen säilyttämistä, olisi käytettävä samoja käsitteitä kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 9 artiklassa säädetyn ilmoitusvelvollisuuden yhteydessä, jotta voidaan varmistaa, että keskusvastapuolet ilmoittavat tiedot asianmukaisesti.

| (20) | Toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi häiriön aikana keskusvastapuolen toissijaisen käsittelypaikan olisi sijaittava paikassa, joka on riittävän etäällä ja maantieteellisesti riittävän erillään ensisijaisesta käsittelypaikasta, jotta toissijainen paikka ei joutuisi saman katastrofin kohteeksi kuin ensisijainen paikka, joka ei mahdollisesti ole enää käytettävissä katastrofin vuoksi. Olisi luotava skenaarioita, joiden avulla voidaan analysoida kriisitilanteiden vaikutuksia kriittisiin palveluihin, mukaan luettuina skenaariot, joissa oletetaan, etteivät järjestelmät ole enää käytettävissä luonnonkatastrofin vuoksi. Tällaisia analyysejä olisi tarkasteltava määräajoin uudelleen. |
| --- | --- |

(20)

Toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi häiriön aikana keskusvastapuolen toissijaisen käsittelypaikan olisi sijaittava paikassa, joka on riittävän etäällä ja maantieteellisesti riittävän erillään ensisijaisesta käsittelypaikasta, jotta toissijainen paikka ei joutuisi saman katastrofin kohteeksi kuin ensisijainen paikka, joka ei mahdollisesti ole enää käytettävissä katastrofin vuoksi. Olisi luotava skenaarioita, joiden avulla voidaan analysoida kriisitilanteiden vaikutuksia kriittisiin palveluihin, mukaan luettuina skenaariot, joissa oletetaan, etteivät järjestelmät ole enää käytettävissä luonnonkatastrofin vuoksi. Tällaisia analyysejä olisi tarkasteltava määräajoin uudelleen.

| (21) | Keskusvastapuolet ovat järjestelmän kannalta merkityksellisiä finanssimarkkinoiden rakenteita, niiden olisi elvytettävä kriittiset toiminnot kahden tunnin kuluessa, ja varajärjestelmien olisi ihannetapauksessa käynnistyttävä heti häiriötilanteen jälkeen. Keskusvastapuolten olisi varmistettava myös, että tietojen menettäminen on mahdollisimman epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(21)

Keskusvastapuolet ovat järjestelmän kannalta merkityksellisiä finanssimarkkinoiden rakenteita, niiden olisi elvytettävä kriittiset toiminnot kahden tunnin kuluessa, ja varajärjestelmien olisi ihannetapauksessa käynnistyttävä heti häiriötilanteen jälkeen. Keskusvastapuolten olisi varmistettava myös, että tietojen menettäminen on mahdollisimman epätodennäköistä.

| (22) | On tärkeää, että määritysosapuolen maksukyvyttömyys ei aiheuta huomattavia tappioita muille markkinatoimijoille. Sen vuoksi keskusvastapuolten on katettava maksukyvyttömän osapuolen asettamilla vakuuksilla ainakin merkityksellinen osa mahdollisesta tappiosta, joka voi aiheutua keskusvastapuolelle positioiden sulkemisen aikana. Säännöissä olisi määrättävä kunkin rahoitusvälinelajin osalta, kuinka suuri prosenttiosuus vakuuksilla on vähintään katettava. Lisäksi keskusvastapuolten olisi noudatettava periaatteita, joilla ne voivat mukauttaa riittävästi vakuusvaatimustensa tasoja kunkin määrittämänsä rahoitusvälineen tai salkun ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

(22)

On tärkeää, että määritysosapuolen maksukyvyttömyys ei aiheuta huomattavia tappioita muille markkinatoimijoille. Sen vuoksi keskusvastapuolten on katettava maksukyvyttömän osapuolen asettamilla vakuuksilla ainakin merkityksellinen osa mahdollisesta tappiosta, joka voi aiheutua keskusvastapuolelle positioiden sulkemisen aikana. Säännöissä olisi määrättävä kunkin rahoitusvälinelajin osalta, kuinka suuri prosenttiosuus vakuuksilla on vähintään katettava. Lisäksi keskusvastapuolten olisi noudatettava periaatteita, joilla ne voivat mukauttaa riittävästi vakuusvaatimustensa tasoja kunkin määrittämänsä rahoitusvälineen tai salkun ominaisuuksiin.

| (23) | Keskusvastapuolet eivät saisi erittäin vaativan kilpailuympäristön vuoksi laskea vakuusvaatimuksiaan tasolle, joka vaarantaa niiden turvallisuuden. Sen vuoksi vakuuslaskelmien peruskomponenttien olisi oltava tiettyjen erityisvaatimusten mukaisia. Tätä varten vakuusvaatimuksissa olisi otettava huomioon kaikenlaiset markkinaolosuhteet, stressikaudet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(23)

Keskusvastapuolet eivät saisi erittäin vaativan kilpailuympäristön vuoksi laskea vakuusvaatimuksiaan tasolle, joka vaarantaa niiden turvallisuuden. Sen vuoksi vakuuslaskelmien peruskomponenttien olisi oltava tiettyjen erityisvaatimusten mukaisia. Tätä varten vakuusvaatimuksissa olisi otettava huomioon kaikenlaiset markkinaolosuhteet, stressikaudet mukaan luettuina.

| (24) | Olisi annettava säännöt, joissa vahvistetaan asianmukaiset prosenttiluvut ja aikavälit realisointiaikaa ja historiallisen volatiliteetin laskentaa varten. Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet hallitsevat asianmukaisesti niihin kohdistuvia riskejä, ei ole kuitenkaan suotavaa täsmentää, mitä lähestymistapaa keskusvastapuolen olisi sovellettava vakuusvaatimusten laskemiseen näistä parametreista. Samoista syistä keskusvastapuolia ei saisi estää käyttämästä erilaisia luotettavia menetelmiä asettaessaan salkkujen vakuusvaatimuksia, ja niiden olisi sallittava käyttää menetelmiä, jotka perustuvat niiden määrittämien rahoitusvälineiden tai rahoitusvälineryhmien hintariskien välisiin korrelaatioihin, sekä muita asianmukaisia menetelmiä, jotka perustuvat vastaaviin riippuvuutta kuvaaviin tilastoparametreihin. |
| --- | --- |

(24)

Olisi annettava säännöt, joissa vahvistetaan asianmukaiset prosenttiluvut ja aikavälit realisointiaikaa ja historiallisen volatiliteetin laskentaa varten. Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolet hallitsevat asianmukaisesti niihin kohdistuvia riskejä, ei ole kuitenkaan suotavaa täsmentää, mitä lähestymistapaa keskusvastapuolen olisi sovellettava vakuusvaatimusten laskemiseen näistä parametreista. Samoista syistä keskusvastapuolia ei saisi estää käyttämästä erilaisia luotettavia menetelmiä asettaessaan salkkujen vakuusvaatimuksia, ja niiden olisi sallittava käyttää menetelmiä, jotka perustuvat niiden määrittämien rahoitusvälineiden tai rahoitusvälineryhmien hintariskien välisiin korrelaatioihin, sekä muita asianmukaisia menetelmiä, jotka perustuvat vastaaviin riippuvuutta kuvaaviin tilastoparametreihin.

| (25) | Keskusvastapuolen olisi määrittäessään ajanjaksoa, jonka aikana siihen kohdistuu maksukyvyttömän osapuolen position hoitamiseen liittyvä markkinariski, otettava huomioon määritettyjen rahoitusvälineiden tai määritetyn salkun merkitykselliset ominaisuudet, kuten niiden likviditeettitaso sekä position suuruus tai sen keskittyminen. Keskusvastapuolten olisi arvioitava varovaisella tavalla aika, joka tarvitaan maksukyvyttömän osapuolen position täydelliseen sulkemiseen viimeisen vakuuksien keruun jälkeen, ottaen huomioon position suuruus ja sen keskittyminen. |
| --- | --- |

(25)

Keskusvastapuolen olisi määrittäessään ajanjaksoa, jonka aikana siihen kohdistuu maksukyvyttömän osapuolen position hoitamiseen liittyvä markkinariski, otettava huomioon määritettyjen rahoitusvälineiden tai määritetyn salkun merkitykselliset ominaisuudet, kuten niiden likviditeettitaso sekä position suuruus tai sen keskittyminen. Keskusvastapuolten olisi arvioitava varovaisella tavalla aika, joka tarvitaan maksukyvyttömän osapuolen position täydelliseen sulkemiseen viimeisen vakuuksien keruun jälkeen, ottaen huomioon position suuruus ja sen keskittyminen.

| (26) | Jotta keskusvaltapuolet eivät aiheuttaisi finanssimarkkinoilla epävakautta tai pahentaisi sitä, niiden olisi siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista otettava käyttöön ennakoivia vakuusmenetelmiä, joilla rajoitetaan myötäsyklisten muutosten todennäköisyyttä vakuusvaatimuksissa heikentämättä keskusvastapuolen kestokykyä. |
| --- | --- |

(26)

Jotta keskusvaltapuolet eivät aiheuttaisi finanssimarkkinoilla epävakautta tai pahentaisi sitä, niiden olisi siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista otettava käyttöön ennakoivia vakuusmenetelmiä, joilla rajoitetaan myötäsyklisten muutosten todennäköisyyttä vakuusvaatimuksissa heikentämättä keskusvastapuolen kestokykyä.

| (27) | Yleensä on aiheellista määrittää OTC-johdannaisille suhteellisen suuri luottamusväli, koska näiden tuotteiden hinnoittelu voi olla vähemmän luotettavaa ja niitä koskevat historialliset tiedot, joiden perusteella vastuita olisi arvioitava, voivat olla suhteellisen lyhyeltä aikaväliltä. Keskusvastapuolet voivat määrittää OTC-johdannaisia, jotka eivät kärsi näistä ilmiöistä ja joilla on samat riskiominaisuudet kuin pörssinoteeratuilla johdannaisilla, ja niillä olisi oltava mahdollisuus määrittää nämä tuotteet johdonmukaisesti toteutusmenetelmästä riippumatta. |
| --- | --- |

(27)

Yleensä on aiheellista määrittää OTC-johdannaisille suhteellisen suuri luottamusväli, koska näiden tuotteiden hinnoittelu voi olla vähemmän luotettavaa ja niitä koskevat historialliset tiedot, joiden perusteella vastuita olisi arvioitava, voivat olla suhteellisen lyhyeltä aikaväliltä. Keskusvastapuolet voivat määrittää OTC-johdannaisia, jotka eivät kärsi näistä ilmiöistä ja joilla on samat riskiominaisuudet kuin pörssinoteeratuilla johdannaisilla, ja niillä olisi oltava mahdollisuus määrittää nämä tuotteet johdonmukaisesti toteutusmenetelmästä riippumatta.

| (28) | Äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden asianmukainen määrittely on keskusvastapuolen riskienhallinnan keskeinen osa. Jotta keskusvastapuolen riskienhallintajärjestelmä pysyi ajan tasalla, äärimmäisiä mutta mahdollisia markkinaolosuhteita ei saisi pitää staattisena käsitteenä vaan pikemminkin olosuhteina, jotka muuttuvat ajan mittaan ja vaihtelevat markkinoiden mukaan. Jokin markkinaennuste voi olla äärimmäinen mutta mahdollinen yhdelle keskusvastapuolelle, vaikka sillä ei olisi suurta merkitystä toiselle keskusvastapuolelle. Keskusvastapuolen olisi luotava vahva sisäinen toimintakehys sellaisten markkinoiden yksilöimiseksi, joiden riskeille se on alttiina, ja käytettävä yhteisiä vähimmäisstandardeja äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden määrittelemiseksi jokaisella yksilöidyllä markkinalla. Lisäksi sen olisi tarkasteltava objektiivisesti sitä mahdollisuutta, että paineita esiintyy samanaikaisesti useilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

Äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden asianmukainen määrittely on keskusvastapuolen riskienhallinnan keskeinen osa. Jotta keskusvastapuolen riskienhallintajärjestelmä pysyi ajan tasalla, äärimmäisiä mutta mahdollisia markkinaolosuhteita ei saisi pitää staattisena käsitteenä vaan pikemminkin olosuhteina, jotka muuttuvat ajan mittaan ja vaihtelevat markkinoiden mukaan. Jokin markkinaennuste voi olla äärimmäinen mutta mahdollinen yhdelle keskusvastapuolelle, vaikka sillä ei olisi suurta merkitystä toiselle keskusvastapuolelle. Keskusvastapuolen olisi luotava vahva sisäinen toimintakehys sellaisten markkinoiden yksilöimiseksi, joiden riskeille se on alttiina, ja käytettävä yhteisiä vähimmäisstandardeja äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden määrittelemiseksi jokaisella yksilöidyllä markkinalla. Lisäksi sen olisi tarkasteltava objektiivisesti sitä mahdollisuutta, että paineita esiintyy samanaikaisesti useilla markkinoilla.

| (29) | Jotta voitaisiin varmistaa vahvojen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyjen käyttö, riskinarviointikomitean olisi keskusteltava kehyksestä, jota keskusvastapuoli käyttää yksilöidäkseen äärimmäiset mutta mahdolliset markkinaolosuhteet, ja kehys olisi hyväksytettävä hallituksella. Kehystä olisi tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa, ja riskinarviointikomitean olisi keskusteltava saaduista tuloksista, joista olisi sen jälkeen ilmoitettava hallitukselle. Uudelleentarkastelulla olisi varmistettava, että äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden määritelmässä otetaan huomioon keskusvastapuolen vastuiden laajuuden ja keskittymisen muutokset ja niiden markkinoiden kehitys, joilla keskustavastapuoli toimii. Uudelleentarkastelu ei saisi kuitenkaan korvata keskusvastapuolen suorittamaa jatkuvaa arviointia siitä, onko sen maksukyvyttömyysrahasto riittävä ottaen huomioon markkinaolosuhteiden kehitys. |
| --- | --- |

(29)

Jotta voitaisiin varmistaa vahvojen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyjen käyttö, riskinarviointikomitean olisi keskusteltava kehyksestä, jota keskusvastapuoli käyttää yksilöidäkseen äärimmäiset mutta mahdolliset markkinaolosuhteet, ja kehys olisi hyväksytettävä hallituksella. Kehystä olisi tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa, ja riskinarviointikomitean olisi keskusteltava saaduista tuloksista, joista olisi sen jälkeen ilmoitettava hallitukselle. Uudelleentarkastelulla olisi varmistettava, että äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden määritelmässä otetaan huomioon keskusvastapuolen vastuiden laajuuden ja keskittymisen muutokset ja niiden markkinoiden kehitys, joilla keskustavastapuoli toimii. Uudelleentarkastelu ei saisi kuitenkaan korvata keskusvastapuolen suorittamaa jatkuvaa arviointia siitä, onko sen maksukyvyttömyysrahasto riittävä ottaen huomioon markkinaolosuhteiden kehitys.

| (30) | Jotta keskusvastapuolet hallitsisivat tehokkaasti likviditeettiriskiään, niitä olisi vaadittava perustamaan likviditeettiriskin hallintajärjestelmä. Hallintajärjestelmässä olisi otettava huomioon keskusvastapuolen velvollisuuksien luonne ja välineet, joilla keskusvastapuoli voi arvioida siihen kohdistuvaa likviditeettiriskiä, sekä määritettävä todennäköisesti esiintyvät likviditeettipaineet ja varmistettava keskusvastapuolen likvidien varojen riittävyys. |
| --- | --- |

(30)

Jotta keskusvastapuolet hallitsisivat tehokkaasti likviditeettiriskiään, niitä olisi vaadittava perustamaan likviditeettiriskin hallintajärjestelmä. Hallintajärjestelmässä olisi otettava huomioon keskusvastapuolen velvollisuuksien luonne ja välineet, joilla keskusvastapuoli voi arvioida siihen kohdistuvaa likviditeettiriskiä, sekä määritettävä todennäköisesti esiintyvät likviditeettipaineet ja varmistettava keskusvastapuolen likvidien varojen riittävyys.

| (31) | Olisi vaadittava, että keskusvastapuolet arvioidessaan likvidien varojensa riittävyyttä ottavat huomioon hallussaan olevien varojen suuruuden ja likviditeetin sekä kyseisten omaisuuserien mahdollisen keskittymäriskin. On tärkeää, että keskusvastapuolet voivat tunnistaa varoissaan kaikki merkittävimmät likviditeettiriskikeskittymät, jotta niiden maksuvalmiusjärjestelyt olisivat tarvittaessa heti käytettävissä. Keskusvastapuolen olisi myös otettava huomioon monikertaisista suhteista, keskinäisistä sidossuhteista ja keskittymistä johtuvat lisäriskit. |
| --- | --- |

(31)

Olisi vaadittava, että keskusvastapuolet arvioidessaan likvidien varojensa riittävyyttä ottavat huomioon hallussaan olevien varojen suuruuden ja likviditeetin sekä kyseisten omaisuuserien mahdollisen keskittymäriskin. On tärkeää, että keskusvastapuolet voivat tunnistaa varoissaan kaikki merkittävimmät likviditeettiriskikeskittymät, jotta niiden maksuvalmiusjärjestelyt olisivat tarvittaessa heti käytettävissä. Keskusvastapuolen olisi myös otettava huomioon monikertaisista suhteista, keskinäisistä sidossuhteista ja keskittymistä johtuvat lisäriskit.

| (32) | Koska likviditeetin on oltava helposti saatavilla saman päivän transaktioita tai jopa päivänsisäisiä transaktioita varten, keskusvastapuoli voi käyttää liikkeeseen laskevassa keskuspankissa olevia käteisvaroja, luottokelpoisissa liikepankeissa olevia käteisvaroja, sitovia luottolimiittejä, sitovia takaisinostosopimuslimiittejä, säilytyksessä olevia erittäin myyntikelpoisia vakuuksia ja sijoituksia, jotka ovat helposti saatavilla ja vaihdettavissa käteisvaroiksi ennalta sovituilla erittäin luotettavilla rahoitusjärjestelyillä, jopa stressikausien markkinaolosuhteissa. Tällaiset käteisvarat ja vakuudet olisi vain tietyillä edellytyksillä laskettava osaksi ennalta järjestettyjä likvidejä rahoitusvaroja. |
| --- | --- |

(32)

Koska likviditeetin on oltava helposti saatavilla saman päivän transaktioita tai jopa päivänsisäisiä transaktioita varten, keskusvastapuoli voi käyttää liikkeeseen laskevassa keskuspankissa olevia käteisvaroja, luottokelpoisissa liikepankeissa olevia käteisvaroja, sitovia luottolimiittejä, sitovia takaisinostosopimuslimiittejä, säilytyksessä olevia erittäin myyntikelpoisia vakuuksia ja sijoituksia, jotka ovat helposti saatavilla ja vaihdettavissa käteisvaroiksi ennalta sovituilla erittäin luotettavilla rahoitusjärjestelyillä, jopa stressikausien markkinaolosuhteissa. Tällaiset käteisvarat ja vakuudet olisi vain tietyillä edellytyksillä laskettava osaksi ennalta järjestettyjä likvidejä rahoitusvaroja.

| (33) | On tärkeää vahvistaa yhteinen menetelmä sellaisten omien varojen määrän laskentaa ja ylläpitoa varten, joita keskusvastapuolen on pidettävä yllä maksukyvyttömyysjärjestelyssä käyttöä varten, jotta keskusvastapuolelle voidaan antaa tarpeellinen kannustin asettaa varovaisia vaatimuksia, pitää tämä määrä riittävän suurena ja olla käyttämättä hyväksi sääntelyn katvealueita. On olennaisen tärkeää, että varat, jotka on tarkoitettu maksukyvyttömyydestä aiheutuvien tappioiden kattamiseen, erotetaan keskusvastapuolen vähimmäispääomavaatimuksista ja että näillä varoilla on toinen tehtävä kuin keskusvastapuolen vähimmäispääomavaatimuksilla, joilla katetaan muita riskejä, joita keskusvastapuoleen saattaa kohdistua. |
| --- | --- |

(33)

On tärkeää vahvistaa yhteinen menetelmä sellaisten omien varojen määrän laskentaa ja ylläpitoa varten, joita keskusvastapuolen on pidettävä yllä maksukyvyttömyysjärjestelyssä käyttöä varten, jotta keskusvastapuolelle voidaan antaa tarpeellinen kannustin asettaa varovaisia vaatimuksia, pitää tämä määrä riittävän suurena ja olla käyttämättä hyväksi sääntelyn katvealueita. On olennaisen tärkeää, että varat, jotka on tarkoitettu maksukyvyttömyydestä aiheutuvien tappioiden kattamiseen, erotetaan keskusvastapuolen vähimmäispääomavaatimuksista ja että näillä varoilla on toinen tehtävä kuin keskusvastapuolen vähimmäispääomavaatimuksilla, joilla katetaan muita riskejä, joita keskusvastapuoleen saattaa kohdistua.

| (34) | On tärkeää, että keskusvastapuolet käyttävät yhdenmukaista menetelmää maksukyvyttömyysjärjestelyssä käytettävien omien varojen laskentaan, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset edellytykset keskusvastapuolten välillä. Jos menetelmä ei ole riittävän selkeä, keskusvastapuolet voivat käyttää sitä harkintansa mukaan, jolloin ne saavat hyvin erilaisia tuloksia, mikä kannustaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön. Näin ollen on olennaisen tärkeää, että keskusvastapuolten ei sallita käyttää menetelmää harkintansa mukaan. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista käyttää selkeään mittaan perustuvaa prosenttimäärää ja vahvistaa selkeä menetelmä, jotta voidaan varmistaa, että maksukyvyttömyysjärjestelyissä käytettävät keskusvastapuolten omat varat lasketaan yhdenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(34)

On tärkeää, että keskusvastapuolet käyttävät yhdenmukaista menetelmää maksukyvyttömyysjärjestelyssä käytettävien omien varojen laskentaan, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset edellytykset keskusvastapuolten välillä. Jos menetelmä ei ole riittävän selkeä, keskusvastapuolet voivat käyttää sitä harkintansa mukaan, jolloin ne saavat hyvin erilaisia tuloksia, mikä kannustaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön. Näin ollen on olennaisen tärkeää, että keskusvastapuolten ei sallita käyttää menetelmää harkintansa mukaan. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista käyttää selkeään mittaan perustuvaa prosenttimäärää ja vahvistaa selkeä menetelmä, jotta voidaan varmistaa, että maksukyvyttömyysjärjestelyissä käytettävät keskusvastapuolten omat varat lasketaan yhdenmukaisella tavalla.

| (35) | Olisi vahvistettava vähimmäisperusteet sen varmistamiseksi, että vakuuskelpoiset omaisuuserät ovat erittäin likvidejä ja että ne voidaan muuntaa nopeasti käteisvaroiksi mahdollisimman pienin hintavaikutuksin. Perusteissa olisi otettava huomioon, kuka on vakuuden asettaja, missä määrin vakuus voidaan realisoida markkinoilla ja korreloiko vakuuden arvo kyseisen vakuuden asettavan jäsenen luottokelpoisuuden kanssa, jotta voitaisiin kattaa mahdollinen wrong-way-riski. Keskusvastapuolella olisi oltava mahdollisuus soveltaa tarvittaessa lisäperusteita tavoitellun vakauden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Olisi vahvistettava vähimmäisperusteet sen varmistamiseksi, että vakuuskelpoiset omaisuuserät ovat erittäin likvidejä ja että ne voidaan muuntaa nopeasti käteisvaroiksi mahdollisimman pienin hintavaikutuksin. Perusteissa olisi otettava huomioon, kuka on vakuuden asettaja, missä määrin vakuus voidaan realisoida markkinoilla ja korreloiko vakuuden arvo kyseisen vakuuden asettavan jäsenen luottokelpoisuuden kanssa, jotta voitaisiin kattaa mahdollinen wrong-way-riski. Keskusvastapuolella olisi oltava mahdollisuus soveltaa tarvittaessa lisäperusteita tavoitellun vakauden saavuttamiseksi.

| (36) | Keskusvastapuolten olisi hyväksyttävä ainoastaan erittäin likvidejä vakuuksia, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski. Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolten hallussa olevat vakuudet säilyvät aina erittäin likvideinä, keskusvastapuolten olisi otettava käyttöön avoimet ja ennakoivat toimintatavat ja menettelyt, joilla arvioidaan vakuudeksi hyväksyttyjen omaisuuserien likviditeettiä ja valvotaan sitä jatkuvasti, sekä käytettävä asianmukaisia arvostusmenetelmiä. Tätä varten keskusvastapuolten olisi myös otettava käyttöön keskittymärajat, joilla pyritään varmistamaan, että vakuudet pysyvät riittävän hajautettuina, jotta ne voidaan realisoida nopeasti ilman merkittävää markkinariskiä, joka vaikuttaisi niiden arvoon. Päättäessään hyväksyttäviä vakuuksia ja keskittymärajoja koskevista toimintatavoistaan keskusvastapuolten olisi otettava huomioon tällaisten vakuuksien yleinen saatavuus omien toimintatapojensa mahdollisia makrotaloudellisia vaikutuksia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

(36)

Keskusvastapuolten olisi hyväksyttävä ainoastaan erittäin likvidejä vakuuksia, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski. Sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolten hallussa olevat vakuudet säilyvät aina erittäin likvideinä, keskusvastapuolten olisi otettava käyttöön avoimet ja ennakoivat toimintatavat ja menettelyt, joilla arvioidaan vakuudeksi hyväksyttyjen omaisuuserien likviditeettiä ja valvotaan sitä jatkuvasti, sekä käytettävä asianmukaisia arvostusmenetelmiä. Tätä varten keskusvastapuolten olisi myös otettava käyttöön keskittymärajat, joilla pyritään varmistamaan, että vakuudet pysyvät riittävän hajautettuina, jotta ne voidaan realisoida nopeasti ilman merkittävää markkinariskiä, joka vaikuttaisi niiden arvoon. Päättäessään hyväksyttäviä vakuuksia ja keskittymärajoja koskevista toimintatavoistaan keskusvastapuolten olisi otettava huomioon tällaisten vakuuksien yleinen saatavuus omien toimintatapojensa mahdollisia makrotaloudellisia vaikutuksia silmällä pitäen.

| (37) | Wrong-way-riskin välttämiseksi määritysosapuolille ei yleensä saisi antaa lupaa käyttää vakuuksina omia arvopapereitaan tai samaan konserniin kuuluvan yhteisön liikkeeseen laskemia arvopapereja. Keskusvastapuolella olisi kuitenkin oltava mahdollisuus antaa määritysosapuolten asettaa vakuudeksi katettuja joukkolainoja, jotka on suojattu liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyydeltä. Vakuutena oleva omaisuuserä olisi kuitenkin eroteltava asianmukaisesti liikkeeseenlaskijasta, ja sen olisi täytettävä vakuuskelpoisuutta koskevat vähimmäisperusteet. Määritysosapuoli ei saisi laskea rahoitusvälineitä liikkeeseen ensisijaisesti siinä tarkoituksessa, että toinen määritysosapuoli voi käyttää niitä vakuuksina. |
| --- | --- |

(37)

Wrong-way-riskin välttämiseksi määritysosapuolille ei yleensä saisi antaa lupaa käyttää vakuuksina omia arvopapereitaan tai samaan konserniin kuuluvan yhteisön liikkeeseen laskemia arvopapereja. Keskusvastapuolella olisi kuitenkin oltava mahdollisuus antaa määritysosapuolten asettaa vakuudeksi katettuja joukkolainoja, jotka on suojattu liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyydeltä. Vakuutena oleva omaisuuserä olisi kuitenkin eroteltava asianmukaisesti liikkeeseenlaskijasta, ja sen olisi täytettävä vakuuskelpoisuutta koskevat vähimmäisperusteet. Määritysosapuoli ei saisi laskea rahoitusvälineitä liikkeeseen ensisijaisesti siinä tarkoituksessa, että toinen määritysosapuoli voi käyttää niitä vakuuksina.

| (38) | Keskusvastapuolten turvallisuuden varmistamiseksi niiden olisi hyväksyttävä liikepankkitakauksia vakuuksiksi ainoastaan takaajan sekä takauksen oikeus-, sopimus- ja toimintakehyksen perusteellisen arvioinnin jälkeen. Keskusvastapuolten olisi vältettävä liikepankkeihin liittyviä vakuudettomia vastuita. Tästä syystä liikepankkitakaukset voidaan hyväksyä vain tiukoin ehdoin. Tällaiset ehdot täyttyvät yleensä markkinoilla, joille on keskittynyt useita liikepankkeja, jotka ovat halukkaita antamaan luottoa finanssialan ulkopuolisille määritysosapuolille. Sen vuoksi tällaisissa tapauksissa olisi sallittava korkeampi keskittymäraja. |
| --- | --- |

(38)

Keskusvastapuolten turvallisuuden varmistamiseksi niiden olisi hyväksyttävä liikepankkitakauksia vakuuksiksi ainoastaan takaajan sekä takauksen oikeus-, sopimus- ja toimintakehyksen perusteellisen arvioinnin jälkeen. Keskusvastapuolten olisi vältettävä liikepankkeihin liittyviä vakuudettomia vastuita. Tästä syystä liikepankkitakaukset voidaan hyväksyä vain tiukoin ehdoin. Tällaiset ehdot täyttyvät yleensä markkinoilla, joille on keskittynyt useita liikepankkeja, jotka ovat halukkaita antamaan luottoa finanssialan ulkopuolisille määritysosapuolille. Sen vuoksi tällaisissa tapauksissa olisi sallittava korkeampi keskittymäraja.

| (39) | Markkinariskinsä rajoittamiseksi keskusvastapuolen olisi oltava velvollinen arvostamaan vakuutensa vähintään kerran päivässä. Sen olisi sovellettava varovaisia aliarvostuksia, joissa otetaan huomioon vakuuden arvon mahdollinen aleneminen vakuuden viimeisimmän uudelleenarvostuksen ja sen ajankohdan välillä, jolloin vakuuden realisointi kohtuullisen todennäköisesti tapahtuu stressikausien markkinaolosuhteissa. Vakuuden suuruudessa olisi myös otettava huomioon mahdolliset wrong-way-riskit. |
| --- | --- |

(39)

Markkinariskinsä rajoittamiseksi keskusvastapuolen olisi oltava velvollinen arvostamaan vakuutensa vähintään kerran päivässä. Sen olisi sovellettava varovaisia aliarvostuksia, joissa otetaan huomioon vakuuden arvon mahdollinen aleneminen vakuuden viimeisimmän uudelleenarvostuksen ja sen ajankohdan välillä, jolloin vakuuden realisointi kohtuullisen todennäköisesti tapahtuu stressikausien markkinaolosuhteissa. Vakuuden suuruudessa olisi myös otettava huomioon mahdolliset wrong-way-riskit.

| (40) | Tekemiensä aliarvostusten ansiosta keskusvastapuolen olisi voitava välttää suurten ja odottamattomien mukautusten tekeminen vaaditun vakuuden määrään ja siten mahdollisuuksien mukaan myös myötäsykliset vaikutukset. |
| --- | --- |

(40)

Tekemiensä aliarvostusten ansiosta keskusvastapuolen olisi voitava välttää suurten ja odottamattomien mukautusten tekeminen vaaditun vakuuden määrään ja siten mahdollisuuksien mukaan myös myötäsykliset vaikutukset.

| (41) | Keskusvastapuoli ei saisi keskittää vakuuksia rajalliseen määrään liikkeeseenlaskijoita tai rajalliseen määrään omaisuuseriä, jotta vältettäisiin mahdolliset huomattavat kielteiset hintavaikutukset, jos vakuudet joudutaan realisoimaan lyhyen ajan kuluessa. Keskittyneitä vakuuspositioita ei saisi sen vuoksi pitää erittäin likvideinä vakuuksina. |
| --- | --- |

(41)

Keskusvastapuoli ei saisi keskittää vakuuksia rajalliseen määrään liikkeeseenlaskijoita tai rajalliseen määrään omaisuuseriä, jotta vältettäisiin mahdolliset huomattavat kielteiset hintavaikutukset, jos vakuudet joudutaan realisoimaan lyhyen ajan kuluessa. Keskittyneitä vakuuspositioita ei saisi sen vuoksi pitää erittäin likvideinä vakuuksina.

| (42) | Likviditeetti-, luotto- ja markkinariski olisi otettava huomioon salkkutasolla sekä yksittäisten rahoitusvälineiden tasolla. Keskittyneellä salkulla voi olla huomattava kielteinen vaikutus sellaisten vakuuksien tai rahoitusvälineiden likviditeettiin, joihin keskusvastapuoli voi sijoittaa rahoitusvaransa, koska suuria positioita on todennäköisesti mahdotonta myydä stressikausien markkinaolosuhteissa ilman, että markkinahinta alenee. Keskusvastapuolen hallussa olevia vakuuksia olisi samasta syystä seurattava ja arvostettava jatkuvasti, jotta varmistettaisiin niiden säilyminen likvideinä. |
| --- | --- |

(42)

Likviditeetti-, luotto- ja markkinariski olisi otettava huomioon salkkutasolla sekä yksittäisten rahoitusvälineiden tasolla. Keskittyneellä salkulla voi olla huomattava kielteinen vaikutus sellaisten vakuuksien tai rahoitusvälineiden likviditeettiin, joihin keskusvastapuoli voi sijoittaa rahoitusvaransa, koska suuria positioita on todennäköisesti mahdotonta myydä stressikausien markkinaolosuhteissa ilman, että markkinahinta alenee. Keskusvastapuolen hallussa olevia vakuuksia olisi samasta syystä seurattava ja arvostettava jatkuvasti, jotta varmistettaisiin niiden säilyminen likvideinä.

| (43) | Energia-alan johdannaismarkkinoilla on erityisen vahva yhteys hyödykkeiden spot-markkinoihin, ja näillä johdannaismarkkinoilla finanssialan ulkopuolisten määritysosapuolten osuus on suuri. Kyseisillä markkinoilla hyvin monet markkinatoimijat ovat myös kohde-etuutena olevan hyödykkeen tuottajia. Hankkiakseen vakuudet, jotka riittävät kattamaan liikepankkitakaukset kokonaan, nämä finanssialan ulkopuoliset määritysosapuolet voivat joutua myymään merkittävässä määrin nykyisiä positioitaan tai luopumaan positioidensa määrittämisestä keskusvastapuolen suorana määritysosapuolena. Tällainen prosessi saattaisi aiheuttaa markkinahäiriöitä energiamarkkinoilla vähentämällä markkinatoimijoiden likviditeettiä ja monipuolisuutta. Sen vuoksi sen käyttöä olisi lykättävä tarkoin harkitun aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Energia-alan johdannaismarkkinoilla on erityisen vahva yhteys hyödykkeiden spot-markkinoihin, ja näillä johdannaismarkkinoilla finanssialan ulkopuolisten määritysosapuolten osuus on suuri. Kyseisillä markkinoilla hyvin monet markkinatoimijat ovat myös kohde-etuutena olevan hyödykkeen tuottajia. Hankkiakseen vakuudet, jotka riittävät kattamaan liikepankkitakaukset kokonaan, nämä finanssialan ulkopuoliset määritysosapuolet voivat joutua myymään merkittävässä määrin nykyisiä positioitaan tai luopumaan positioidensa määrittämisestä keskusvastapuolen suorana määritysosapuolena. Tällainen prosessi saattaisi aiheuttaa markkinahäiriöitä energiamarkkinoilla vähentämällä markkinatoimijoiden likviditeettiä ja monipuolisuutta. Sen vuoksi sen käyttöä olisi lykättävä tarkoin harkitun aikataulun mukaisesti.

| (44) | Jotta varmistettaisiin asetuksella (EU) N:o 648/2012 luodun kehyksen yhdenmukainen soveltaminen, kaikille toimialoille olisi asetettava samanlaiset vaatimukset lopulliseen muotoonsa laadituissa säännöissä, joita niihin sovelletaan. Energia-alan yritykset toimivat nykyään vakiintuneessa kehyksessä, jonka mukauttaminen uusiin vaatimuksiin vaatii aikaa, jotta reaalitalouteen ei kohdistuisi haitallisia vaikutuksia. Sen vuoksi katsotaan suotavaksi vahvistaa tämäntyyppisiä markkinoita varten sellainen soveltamisen alkamispäivä, joka mahdollistaa asianmukaisen siirtyminen nykyisestä markkinakäytännöstä vaikuttamatta aiheettomasti markkinoiden rakenteeseen ja likviditeettiin. |
| --- | --- |

(44)

Jotta varmistettaisiin asetuksella (EU) N:o 648/2012 luodun kehyksen yhdenmukainen soveltaminen, kaikille toimialoille olisi asetettava samanlaiset vaatimukset lopulliseen muotoonsa laadituissa säännöissä, joita niihin sovelletaan. Energia-alan yritykset toimivat nykyään vakiintuneessa kehyksessä, jonka mukauttaminen uusiin vaatimuksiin vaatii aikaa, jotta reaalitalouteen ei kohdistuisi haitallisia vaikutuksia. Sen vuoksi katsotaan suotavaksi vahvistaa tämäntyyppisiä markkinoita varten sellainen soveltamisen alkamispäivä, joka mahdollistaa asianmukaisen siirtyminen nykyisestä markkinakäytännöstä vaikuttamatta aiheettomasti markkinoiden rakenteeseen ja likviditeettiin.

| (45) | Keskusvastapuolen sijoituspolitiikassa olisi ensisijaisesti noudatettava pääoman suojelun ja likviditeetin maksimoinnin periaatteita. Sijoituspolitiikalla olisi myös estettävä eturistiriitojen syntyminen keskusvastapuolen kaupallisten etujen kanssa. |
| --- | --- |

(45)

Keskusvastapuolen sijoituspolitiikassa olisi ensisijaisesti noudatettava pääoman suojelun ja likviditeetin maksimoinnin periaatteita. Sijoituspolitiikalla olisi myös estettävä eturistiriitojen syntyminen keskusvastapuolen kaupallisten etujen kanssa.

| (46) | Perusteissa, jotka rahoitusvälineiden olisi täytettävä, jotta ne voitaisiin katsoa keskusvastapuolen kannalta hyväksyttäviksi sijoituksiksi, olisi kansainvälisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi otettava huomioon CPSS:n ja IOSCO:n periaatteisiin sisältyvä periaate 16. Keskusvastapuolen olisi erityisesti sovellettava rajoittavia standardeja, jotka koskevat rahoitusvälineen liikkeeseenlaskijaa, rahoitusvälineen siirrettävyyttä sekä rahoitusvälineen luotto-, markkina-, volatiliteetti- ja valuuttakurssiriskiä. Keskusvastapuolen olisi varmistettava, ettei se heikennä toimenpiteitä, jotka toteutetaan sen sijoituksiin liittyvien riskien rajoittamiseksi, altistamalla itsensä liiallisille riskeille, jotka liittyvät yksittäisiin tai tietyntyyppisiin rahoitusvälineisiin, yksittäisiin tai tietyntyyppisiin liikkeeseenlaskijoihin tai yksittäisiin säilytysyhteisöihin. |
| --- | --- |

(46)

Perusteissa, jotka rahoitusvälineiden olisi täytettävä, jotta ne voitaisiin katsoa keskusvastapuolen kannalta hyväksyttäviksi sijoituksiksi, olisi kansainvälisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi otettava huomioon CPSS:n ja IOSCO:n periaatteisiin sisältyvä periaate 16. Keskusvastapuolen olisi erityisesti sovellettava rajoittavia standardeja, jotka koskevat rahoitusvälineen liikkeeseenlaskijaa, rahoitusvälineen siirrettävyyttä sekä rahoitusvälineen luotto-, markkina-, volatiliteetti- ja valuuttakurssiriskiä. Keskusvastapuolen olisi varmistettava, ettei se heikennä toimenpiteitä, jotka toteutetaan sen sijoituksiin liittyvien riskien rajoittamiseksi, altistamalla itsensä liiallisille riskeille, jotka liittyvät yksittäisiin tai tietyntyyppisiin rahoitusvälineisiin, yksittäisiin tai tietyntyyppisiin liikkeeseenlaskijoihin tai yksittäisiin säilytysyhteisöihin.

| (47) | Johdannaisten käyttö altistaa keskusvastapuolen ylimääräisille luotto- ja markkinariskeille, minkä vuoksi on tarpeen rajata olosuhteet, joissa keskusvastapuoli voi sijoittaa rahoitusvaransa johdannaisiin. Koska keskusvastapuolen olisi pyrittävä siihen, että sen nettopositio markkinariskin suhteen on nolla, ainoina riskeinä, joilta keskusvastapuolen olisi suojauduttava, olisi oltava sen hyväksymiin vakuuksiin liittyvät riskit tai määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä johtuvat riskit. Keskusvastapuolen hyväksymiin vakuuksiin liittyviä riskejä voidaan hallita riittävän hyvin aliarvostuksilla, minkä vuoksi ei pidetä tarpeellisena, että keskusvastapuoli käyttää johdannaisia tähän tarkoitukseen. Keskusvastapuolen olisi käytettävä johdannaisia ainoastaan eri valuuttoihin liittyvän likviditeettiriskin hallintaan, maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun suojaamiseen ja vain silloin, kun tällainen käyttö sisältyy keskusvastapuolen suunnittelemiin maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyihin. |
| --- | --- |

(47)

Johdannaisten käyttö altistaa keskusvastapuolen ylimääräisille luotto- ja markkinariskeille, minkä vuoksi on tarpeen rajata olosuhteet, joissa keskusvastapuoli voi sijoittaa rahoitusvaransa johdannaisiin. Koska keskusvastapuolen olisi pyrittävä siihen, että sen nettopositio markkinariskin suhteen on nolla, ainoina riskeinä, joilta keskusvastapuolen olisi suojauduttava, olisi oltava sen hyväksymiin vakuuksiin liittyvät riskit tai määritysosapuolen maksukyvyttömyydestä johtuvat riskit. Keskusvastapuolen hyväksymiin vakuuksiin liittyviä riskejä voidaan hallita riittävän hyvin aliarvostuksilla, minkä vuoksi ei pidetä tarpeellisena, että keskusvastapuoli käyttää johdannaisia tähän tarkoitukseen. Keskusvastapuolen olisi käytettävä johdannaisia ainoastaan eri valuuttoihin liittyvän likviditeettiriskin hallintaan, maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun suojaamiseen ja vain silloin, kun tällainen käyttö sisältyy keskusvastapuolen suunnittelemiin maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyihin.

| (48) | Keskusvastapuolten turvallisuuden varmistamiseksi niille ei saisi antaa lupaa säilyttää muuta kuin hyvin pientä osaa käteisvaroista vakuudettomina talletuksina. Tallettaessaan käteisvarojaan keskusvastapuolten olisi aina huolehdittava siitä, että ne on suojattu riittävästi likviditeettiriskiltä. |
| --- | --- |

(48)

Keskusvastapuolten turvallisuuden varmistamiseksi niille ei saisi antaa lupaa säilyttää muuta kuin hyvin pientä osaa käteisvaroista vakuudettomina talletuksina. Tallettaessaan käteisvarojaan keskusvastapuolten olisi aina huolehdittava siitä, että ne on suojattu riittävästi likviditeettiriskiltä.

| (49) | On tarpeen vahvistaa tiukat stressi- ja toteumatestausta koskevat vaatimukset sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolen mallit, menetelmät ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmä toimivat asianmukaisesti ja että niissä otetaan huomioon kaikki keskusvastapuoleen kohdistuvat riskit, jotta keskusvastapuolella olisi aina riittävästi varoja kattamaan nämä riskit. |
| --- | --- |

(49)

On tarpeen vahvistaa tiukat stressi- ja toteumatestausta koskevat vaatimukset sen varmistamiseksi, että keskusvastapuolen mallit, menetelmät ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmä toimivat asianmukaisesti ja että niissä otetaan huomioon kaikki keskusvastapuoleen kohdistuvat riskit, jotta keskusvastapuolella olisi aina riittävästi varoja kattamaan nämä riskit.

| (50) | Keskusvastapuolia koskevien vaatimusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa yksityiskohtaiset säännökset siitä, minkätyyppisiä testejä on suoritettava, stressi- ja toteumatestit mukaan luettuina. Jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaisten arvopapereiden ja johdannaissopimusten laaja kirjo, joita saatetaan määrittää tulevaisuudessa, sekä erot keskusvastapuolten liiketoiminta- ja riskienhallintatavoissa ja mahdollistaa tulevien muutosten ja uusien riskien käsittely ja riittävä joustavuus, on tarpeen noudattaa perusteisiin pohjautuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(50)

Keskusvastapuolia koskevien vaatimusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa yksityiskohtaiset säännökset siitä, minkätyyppisiä testejä on suoritettava, stressi- ja toteumatestit mukaan luettuina. Jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaisten arvopapereiden ja johdannaissopimusten laaja kirjo, joita saatetaan määrittää tulevaisuudessa, sekä erot keskusvastapuolten liiketoiminta- ja riskienhallintatavoissa ja mahdollistaa tulevien muutosten ja uusien riskien käsittely ja riittävä joustavuus, on tarpeen noudattaa perusteisiin pohjautuvaa lähestymistapaa.

| (51) | Keskusvastapuolen mallien, menetelmien ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmän validoinnissa on tärkeää käyttää asianmukaista riippumatonta osapuolta, jotta voidaan vahvistaa mahdolliset korjaavat toimenpiteet ja toteuttaa ne ennen täytäntöönpanoa sekä välttää olennaiset eturistiriidat. Riippumattoman osapuolen olisi oltava riittävän erillään siitä keskusvastapuolen liiketoiminnan osasta, joka kehittää, panee täytäntöön ja käyttää tarkastelun kohteena olevaa mallia tai toimintatapoja, eikä sillä saisi olla olennaisia eturistiriitoja. Nämä edellytykset voisi täyttää jokin sisäinen osapuoli, jolla on erilliset raportointisuhteet, tai ulkoinen osapuoli. |
| --- | --- |

(51)

Keskusvastapuolen mallien, menetelmien ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmän validoinnissa on tärkeää käyttää asianmukaista riippumatonta osapuolta, jotta voidaan vahvistaa mahdolliset korjaavat toimenpiteet ja toteuttaa ne ennen täytäntöönpanoa sekä välttää olennaiset eturistiriidat. Riippumattoman osapuolen olisi oltava riittävän erillään siitä keskusvastapuolen liiketoiminnan osasta, joka kehittää, panee täytäntöön ja käyttää tarkastelun kohteena olevaa mallia tai toimintatapoja, eikä sillä saisi olla olennaisia eturistiriitoja. Nämä edellytykset voisi täyttää jokin sisäinen osapuoli, jolla on erilliset raportointisuhteet, tai ulkoinen osapuoli.

| (52) | Monet keskusvastapuolen rahoitusvaroihin liittyvät näkökohdat, erityisesti vakuudet, maksukyvyttömyysrahastot ja muut rahoitusvarat, on suunniteltu erilaisia skenaarioita ja tavoitteita silmällä pitäen. Sen vuoksi on tarpeen asettaa erityisiä vaatimuksia, joissa tällaiset tavoitteet otetaan huomioon, sekä varmistaa yhdenmukainen soveltaminen kaikissa keskusvastapuolissa. Arvioidessaan tarvittavaa katetta keskusvastapuoli ei saisi nettouttaa vastuita maksukyvyttömien määritysosapuolten välillä, jotta ei vähennettäisi näiden vastuiden mahdollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(52)

Monet keskusvastapuolen rahoitusvaroihin liittyvät näkökohdat, erityisesti vakuudet, maksukyvyttömyysrahastot ja muut rahoitusvarat, on suunniteltu erilaisia skenaarioita ja tavoitteita silmällä pitäen. Sen vuoksi on tarpeen asettaa erityisiä vaatimuksia, joissa tällaiset tavoitteet otetaan huomioon, sekä varmistaa yhdenmukainen soveltaminen kaikissa keskusvastapuolissa. Arvioidessaan tarvittavaa katetta keskusvastapuoli ei saisi nettouttaa vastuita maksukyvyttömien määritysosapuolten välillä, jotta ei vähennettäisi näiden vastuiden mahdollisia vaikutuksia.

| (53) | Erityyppisiin rahoitusvälineisiin, joita keskusvastapuoli voi määrittää, liittyy erilaisia erityisriskejä. Sen vuoksi olisi edellytettävä, että keskusvastapuoli ottaa malleissaan, menetelmissään ja likviditeetin hallintajärjestelmässään huomioon kaikki sellaisten markkinoiden kannalta merkitykselliset riskit, joille se tarjoaa määrityspalveluja, jotta voitaisiin varmistaa, että keskusvastapuoli mittaa riittävän hyvin potentiaalisia tulevia vastuitaan. Jotta tällaiset riskit voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon, stressitestausta koskeviin vaatimuksiin olisi sisällytettävä eri rahoitusvälinetyyppien erityisriskit. |
| --- | --- |

(53)

Erityyppisiin rahoitusvälineisiin, joita keskusvastapuoli voi määrittää, liittyy erilaisia erityisriskejä. Sen vuoksi olisi edellytettävä, että keskusvastapuoli ottaa malleissaan, menetelmissään ja likviditeetin hallintajärjestelmässään huomioon kaikki sellaisten markkinoiden kannalta merkitykselliset riskit, joille se tarjoaa määrityspalveluja, jotta voitaisiin varmistaa, että keskusvastapuoli mittaa riittävän hyvin potentiaalisia tulevia vastuitaan. Jotta tällaiset riskit voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon, stressitestausta koskeviin vaatimuksiin olisi sisällytettävä eri rahoitusvälinetyyppien erityisriskit.

| (54) | Jotta keskusvastapuoli voisi varmistaa, että sen alkuvakuuksien laskemiseen käyttämä malli heijastaa asianmukaisesti sen potentiaalisia vastuita, sen olisi vastuukatteensa päivittäisen toteumatestauksen lisäksi, jossa tarkastellaan vakuusvaatimusten riittävyyttä, tehtävä toteumatestaus myös mallin keskeisille parametreille ja oletuksille. Tämä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että alkuvakuus lasketaan tarkasti keskusvastapuolten mallien avulla. |
| --- | --- |

(54)

Jotta keskusvastapuoli voisi varmistaa, että sen alkuvakuuksien laskemiseen käyttämä malli heijastaa asianmukaisesti sen potentiaalisia vastuita, sen olisi vastuukatteensa päivittäisen toteumatestauksen lisäksi, jossa tarkastellaan vakuusvaatimusten riittävyyttä, tehtävä toteumatestaus myös mallin keskeisille parametreille ja oletuksille. Tämä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että alkuvakuus lasketaan tarkasti keskusvastapuolten mallien avulla.

| (55) | Vakuusvaatimuksia koskevalla tiukalla herkkyysanalyysillä voi olla entistä suurempi merkitys, kun markkinat ovat epälikvidit tai epävakaat, ja sen avulla olisi määritettävä vaikutuksia, joita tärkeiden malliparametrien muuttaminen saa aikaan. Herkkyysanalyysi on tehokas keino tutkia piileviä puutteita, joita ei voida havaita toteumatestauksella. |
| --- | --- |

(55)

Vakuusvaatimuksia koskevalla tiukalla herkkyysanalyysillä voi olla entistä suurempi merkitys, kun markkinat ovat epälikvidit tai epävakaat, ja sen avulla olisi määritettävä vaikutuksia, joita tärkeiden malliparametrien muuttaminen saa aikaan. Herkkyysanalyysi on tehokas keino tutkia piileviä puutteita, joita ei voida havaita toteumatestauksella.

| (56) | Jos stressi- ja toteumatestejä ei suoriteta säännöllisesti, tämä voi johtaa siihen, että keskusvastapuolen rahoitusvarat ja likvidit varat eivät riitä kattamaan riskejä, joita keskusvastapuoleen tosiasiallisesti kohdistuu. Asianmukaisten testien avulla keskusvastapuolen malleissa, menetelmissä ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmässä voidaan myös ottaa nopeasti huomioon muuttuvat markkinaolosuhteet ja uudet riskit. |
| --- | --- |

(56)

Jos stressi- ja toteumatestejä ei suoriteta säännöllisesti, tämä voi johtaa siihen, että keskusvastapuolen rahoitusvarat ja likvidit varat eivät riitä kattamaan riskejä, joita keskusvastapuoleen tosiasiallisesti kohdistuu. Asianmukaisten testien avulla keskusvastapuolen malleissa, menetelmissä ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmässä voidaan myös ottaa nopeasti huomioon muuttuvat markkinaolosuhteet ja uudet riskit.

| (57) | Äärimmäisten markkinaolosuhteiden mallintaminen voi auttaa keskusvastapuolta määrittämään sen nykyisten mallien, likviditeettiriskin hallintajärjestelmän sekä rahoitusvarojen ja likvidien varojen rajat. Tämä edellyttää kuitenkin, että keskusvastapuoli käyttää harkintaa mallintaessaan eri markkinoita ja tuotteita. Käänteistä stressitestausta olisi pidettävä hyödyllisenä, vaikkakaan ei ensisijaisena hallintavälineenä, jonka avulla voidaan määrittää rahoitusvarojen asianmukainen taso. |
| --- | --- |

(57)

Äärimmäisten markkinaolosuhteiden mallintaminen voi auttaa keskusvastapuolta määrittämään sen nykyisten mallien, likviditeettiriskin hallintajärjestelmän sekä rahoitusvarojen ja likvidien varojen rajat. Tämä edellyttää kuitenkin, että keskusvastapuoli käyttää harkintaa mallintaessaan eri markkinoita ja tuotteita. Käänteistä stressitestausta olisi pidettävä hyödyllisenä, vaikkakaan ei ensisijaisena hallintavälineenä, jonka avulla voidaan määrittää rahoitusvarojen asianmukainen taso.

| (58) | On olennaisen tärkeää, että määritysosapuolet, asiakkaat ja muut asianomaiset sidosryhmät osallistuvat keskusvastapuolen käyttämiin maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyihin simulaatioharjoitusten välityksellä, jotta voidaan varmistaa, että sidosryhmillä on tietämys ja toiminnalliset valmiudet osallistua menestyksekkäästi maksukyvyttömyyden hallinnointitilanteeseen. Simulaatioharjoituksissa olisi jäljiteltävä maksukyvyttömyysskenaariota, jotta voitaisiin osoittaa määritysosapuolten, asiakkaiden ja muiden asianomaisten sidosryhmien tehtävät ja vastuualueet. Tärkeää on myös, että keskusvastapuolella on asianmukaiset menetelmät, joilla se voi arvioida, tarvitaanko korjaavia toimenpiteitä, sekä havaita säännöissä ja menettelyissä mahdollisesti esiintyvä epäselvyydet tai sallittu harkintavalta. Keskusvastapuolen käyttämän maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyn testaaminen on erityisen tärkeää, jos menettely perustuu siihen, että määritysosapuolet, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, tai kolmannet osapuolet avustavat positioiden sulkemismenettelyssä ja jos maksukyvyttömyysmenettelyjä ei ole koskaan testattu todellisessa maksukyvyttömyystapauksessa. |
| --- | --- |

(58)

On olennaisen tärkeää, että määritysosapuolet, asiakkaat ja muut asianomaiset sidosryhmät osallistuvat keskusvastapuolen käyttämiin maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyihin simulaatioharjoitusten välityksellä, jotta voidaan varmistaa, että sidosryhmillä on tietämys ja toiminnalliset valmiudet osallistua menestyksekkäästi maksukyvyttömyyden hallinnointitilanteeseen. Simulaatioharjoituksissa olisi jäljiteltävä maksukyvyttömyysskenaariota, jotta voitaisiin osoittaa määritysosapuolten, asiakkaiden ja muiden asianomaisten sidosryhmien tehtävät ja vastuualueet. Tärkeää on myös, että keskusvastapuolella on asianmukaiset menetelmät, joilla se voi arvioida, tarvitaanko korjaavia toimenpiteitä, sekä havaita säännöissä ja menettelyissä mahdollisesti esiintyvä epäselvyydet tai sallittu harkintavalta. Keskusvastapuolen käyttämän maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyn testaaminen on erityisen tärkeää, jos menettely perustuu siihen, että määritysosapuolet, jotka eivät ole maksukyvyttömiä, tai kolmannet osapuolet avustavat positioiden sulkemismenettelyssä ja jos maksukyvyttömyysmenettelyjä ei ole koskaan testattu todellisessa maksukyvyttömyystapauksessa.

| (59) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(59)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) on toimittanut komissiolle.

| (60) | EAMV on kuullut tarvittaessa Euroopan pankkiviranomaista (EPV), Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja EKPJ:n jäseniä ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (4) 10 artiklan mukaisesti EAMV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(60)

EAMV on kuullut tarvittaessa Euroopan pankkiviranomaista (EPV), Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja EKPJ:n jäseniä ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (4) 10 artiklan mukaisesti EAMV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISTÄ

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1. | ’perusriskillä’ keskusvastapuolen määrittämien kahden tai useamman omaisuuserän tai sopimuksen muutosten epätäydellisestä korrelaatiosta johtuvaa riskiä; |
| --- | --- |

1.

’perusriskillä’ keskusvastapuolen määrittämien kahden tai useamman omaisuuserän tai sopimuksen muutosten epätäydellisestä korrelaatiosta johtuvaa riskiä;

| 2. | ’luottamusvälillä’ sitä kunkin rahoitusvälineen avointen positioiden prosenttiosuutta keskusvastapuolen laskenta-aikavälillä määrittämistä positioista, joka sen on pystyttävä kattamaan tietyn realisointiajan; |
| --- | --- |

2.

’luottamusvälillä’ sitä kunkin rahoitusvälineen avointen positioiden prosenttiosuutta keskusvastapuolen laskenta-aikavälillä määrittämistä positioista, joka sen on pystyttävä kattamaan tietyn realisointiajan;

| 3. | ’tuottoerolla’ fyysisen hyödykkeen suorasta omistuksesta saatavaa lisätuottoa, joka riippuu sekä markkinaolosuhteista että fyysiseen varastointiin liittyvien kustannusten kaltaisista tekijöistä; |
| --- | --- |

3.

’tuottoerolla’ fyysisen hyödykkeen suorasta omistuksesta saatavaa lisätuottoa, joka riippuu sekä markkinaolosuhteista että fyysiseen varastointiin liittyvien kustannusten kaltaisista tekijöistä;

| 4. | ’vakuuksilla’ asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklassa tarkoitettuja vakuuksia, joihin voivat kuulua alkuvakuudet ja vaihtuvat vakuudet; |
| --- | --- |

4.

’vakuuksilla’ asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklassa tarkoitettuja vakuuksia, joihin voivat kuulua alkuvakuudet ja vaihtuvat vakuudet;

| 5. | ’alkuvakuuksilla’ vakuuksia, jotka keskusvastapuoli kerää kattamaan mahdolliset tulevat vastuut, jotka liittyvät vakuudet asettaviin määritysosapuoliin ja tarvittaessa yhteentoimiviin keskusvastapuoliin, viimeisen vakuuksien keräämisen ja sen ajankohdan välisenä aikana, jona positiot realisoidaan määritysosapuolen tai yhteentoimivan keskusvastapuolen maksukyvyttömyyden johdosta; |
| --- | --- |

5.

’alkuvakuuksilla’ vakuuksia, jotka keskusvastapuoli kerää kattamaan mahdolliset tulevat vastuut, jotka liittyvät vakuudet asettaviin määritysosapuoliin ja tarvittaessa yhteentoimiviin keskusvastapuoliin, viimeisen vakuuksien keräämisen ja sen ajankohdan välisenä aikana, jona positiot realisoidaan määritysosapuolen tai yhteentoimivan keskusvastapuolen maksukyvyttömyyden johdosta;

| 6. | ’vaihtuvilla vakuuksilla’ vakuuksia, jotka kerätään tai maksetaan markkinahinnan tosiasiallisista muutoksista johtuvien nykyhetken vastapuoliriskien huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

6.

’vaihtuvilla vakuuksilla’ vakuuksia, jotka kerätään tai maksetaan markkinahinnan tosiasiallisista muutoksista johtuvien nykyhetken vastapuoliriskien huomioon ottamiseksi;

| 7. | ’äkillisten tappioiden riskillä’ sitä riskiä, että vastapuoli tai liikkeeseenlaskija tulee äkillisesti maksukyvyttömäksi ennen kuin markkinalla on ollut riittävästi aikaa ottaa huomioon sen kasvanut maksukyvyttömyysriski; |
| --- | --- |

7.

’äkillisten tappioiden riskillä’ sitä riskiä, että vastapuoli tai liikkeeseenlaskija tulee äkillisesti maksukyvyttömäksi ennen kuin markkinalla on ollut riittävästi aikaa ottaa huomioon sen kasvanut maksukyvyttömyysriski;

| 8. | ’realisointiajalla’ ajanjaksoa, jonka avulla lasketaan vakuudet, jotka keskusvastapuoli arvioi tarvitsevansa maksukyvyttömään osapuoleen liittyvän riskin hallitsemiseksi ja jonka aikana keskusvastapuoleen kohdistuu maksukyvyttömän osapuolen positioiden hoitamiseen liittyvä markkinariski; |
| --- | --- |

8.

’realisointiajalla’ ajanjaksoa, jonka avulla lasketaan vakuudet, jotka keskusvastapuoli arvioi tarvitsevansa maksukyvyttömään osapuoleen liittyvän riskin hallitsemiseksi ja jonka aikana keskusvastapuoleen kohdistuu maksukyvyttömän osapuolen positioiden hoitamiseen liittyvä markkinariski;

| 9. | ’laskenta-aikavälillä’ aikaväliä, jolta lasketaan historiallinen volatiliteetti; |
| --- | --- |

9.

’laskenta-aikavälillä’ aikaväliä, jolta lasketaan historiallinen volatiliteetti;

| 10. | ’testipoikkeamalla’ testin tulosta, joka osoittaa, että keskusvastapuolen mallilla tai likviditeetin hallintajärjestelmällä ei ole saatu aikaan tavoiteltua katetta; |
| --- | --- |

10.

’testipoikkeamalla’ testin tulosta, joka osoittaa, että keskusvastapuolen mallilla tai likviditeetin hallintajärjestelmällä ei ole saatu aikaan tavoiteltua katetta;

| 11. | ’wrong-way-riskillä’ riskiä, joka aiheutuu vastapuoleen tai liikkeeseenlaskijaan liittyvästä vastuusta, kun kyseisen vastapuolen asettama tai kyseisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskema vakuus korreloi vahvasti sen luottoriskin kanssa. |
| --- | --- |

11.

’wrong-way-riskillä’ riskiä, joka aiheutuu vastapuoleen tai liikkeeseenlaskijaan liittyvästä vastuusta, kun kyseisen vastapuolen asettama tai kyseisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskema vakuus korreloi vahvasti sen luottoriskin kanssa.

II   LUKU

KOLMANSIEN MAIDEN KESKUSVASTAPUOLTEN TUNNUSTAMINEN

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artikla)

2 artikla

EAMV:lle keskusvastapuolen tunnustamista varten toimitettavat tiedot

Kolmanteen maahan sijoittautuneen keskusvastapuolen jättämässä tunnustamista koskevassa hakemuksessa on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | oikeushenkilön täydellinen nimi; |
| --- | --- |

a)

oikeushenkilön täydellinen nimi;

| b) | merkittäviä omistusosuuksia omistavien osakkeenomistajien tai jäsenten nimet; |
| --- | --- |

b)

merkittäviä omistusosuuksia omistavien osakkeenomistajien tai jäsenten nimet;

| c) | luettelo jäsenvaltioista, joissa keskusvastapuoli aikoo tarjota palveluja; |
| --- | --- |

c)

luettelo jäsenvaltioista, joissa keskusvastapuoli aikoo tarjota palveluja;

| d) | määritettävien rahoitusvälineiden lajit; |
| --- | --- |

d)

määritettävien rahoitusvälineiden lajit;

| e) | EAMV:n verkkosivustolla asetuksen (EU) N:o 648/2012 88 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti esitettävä tiedot; |
| --- | --- |

e)

EAMV:n verkkosivustolla asetuksen (EU) N:o 648/2012 88 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti esitettävä tiedot;

| f) | tiedot keskusvastapuolen rahoitusvaroista ja siitä, missä muodossa ja millä menetelmillä niitä säilytetään, sekä järjestelyistä, joilla niitä suojataan, maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

f)

tiedot keskusvastapuolen rahoitusvaroista ja siitä, missä muodossa ja millä menetelmillä niitä säilytetään, sekä järjestelyistä, joilla niitä suojataan, maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyt mukaan luettuina;

| g) | tiedot vakuusmenetelmästä ja maksukyvyttömyysrahaston laskentamenetelmästä; |
| --- | --- |

g)

tiedot vakuusmenetelmästä ja maksukyvyttömyysrahaston laskentamenetelmästä;

| h) | luettelo vakuuskelpoisista omaisuuseristä; |
| --- | --- |

h)

luettelo vakuuskelpoisista omaisuuseristä;

| i) | tunnustamista hakevan keskusvastapuolen määrittämät arvot, tarvittaessa prospektiivisessa muodossa, kunkin määritetyn EU:n valuutan mukaan jaoteltuina; |
| --- | --- |

i)

tunnustamista hakevan keskusvastapuolen määrittämät arvot, tarvittaessa prospektiivisessa muodossa, kunkin määritetyn EU:n valuutan mukaan jaoteltuina;

| j) | hakemuksen tekopäivää edeltävänä vuonna suoritettujen stressitestien ja toteumatestien tulokset; |
| --- | --- |

j)

hakemuksen tekopäivää edeltävänä vuonna suoritettujen stressitestien ja toteumatestien tulokset;

| k) | keskusvastapuolen säännöt ja sisäiset menettelyt sekä todisteet kyseisessä kolmannessa maassa sovellettavien vaatimusten täydellisestä noudattamisesta; |
| --- | --- |

k)

keskusvastapuolen säännöt ja sisäiset menettelyt sekä todisteet kyseisessä kolmannessa maassa sovellettavien vaatimusten täydellisestä noudattamisesta;

| l) | tiedot mahdollisista ulkoistamisjärjestelyistä; |
| --- | --- |

l)

tiedot mahdollisista ulkoistamisjärjestelyistä;

| m) | tiedot erottelujärjestelyistä sekä niiden oikeudellisesta pätevyydestä ja täytäntöönpanokelpoisuudesta; |
| --- | --- |

m)

tiedot erottelujärjestelyistä sekä niiden oikeudellisesta pätevyydestä ja täytäntöönpanokelpoisuudesta;

| n) | tiedot keskusvastapuoleen pääsyä koskevista vaatimuksista sekä jäsenyyden keskeyttämistä ja päättämistä koskevista ehdoista; |
| --- | --- |

n)

tiedot keskusvastapuoleen pääsyä koskevista vaatimuksista sekä jäsenyyden keskeyttämistä ja päättämistä koskevista ehdoista;

| o) | tiedot yhteentoimivuusjärjestelystä, mukaan luettuina tiedot, jotka toimitetaan kolmannen maan toimivaltaiselle viranomaiselle kyseisen järjestelyn arviointia varten. |
| --- | --- |

o)

tiedot yhteentoimivuusjärjestelystä, mukaan luettuina tiedot, jotka toimitetaan kolmannen maan toimivaltaiselle viranomaiselle kyseisen järjestelyn arviointia varten.

III   LUKU

ORGANISAATIOVAATIMUKSET

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 26 artikla)

3 artikla

Päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyt

1.   Keskusvastapuolen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyissä, joissa määritellään sen organisaatiorakenne ja selkeästi yksilöidyt ja hyvin dokumentoidut toimintatavat, menettelyt ja prosessit, joiden mukaan sen hallitus ja ylin johto toimivat, on oltava seuraavat keskeiset osatekijät:

| a) | hallituksen ja sen mahdollisten komiteoiden kokoonpano, tehtävä ja vastuualueet; |
| --- | --- |

a)

hallituksen ja sen mahdollisten komiteoiden kokoonpano, tehtävä ja vastuualueet;

| b) | johdon tehtävät ja vastuualueet; |
| --- | --- |

b)

johdon tehtävät ja vastuualueet;

| c) | ylimmän johdon rakenne; |
| --- | --- |

c)

ylimmän johdon rakenne;

| d) | ylimmän johdon ja hallituksen väliset raportointisuhteet; |
| --- | --- |

d)

ylimmän johdon ja hallituksen väliset raportointisuhteet;

| e) | hallituksen jäsenten ja ylimmän johdon nimeämismenettelyt; |
| --- | --- |

e)

hallituksen jäsenten ja ylimmän johdon nimeämismenettelyt;

| f) | riskienhallinnan sekä vaatimustenmukaisuutta valvovan ja sisäisen valvonnan toimintojen suunnittelu; |
| --- | --- |

f)

riskienhallinnan sekä vaatimustenmukaisuutta valvovan ja sisäisen valvonnan toimintojen suunnittelu;

| g) | prosessit, joilla varmistetaan tilintekovelvollisuus sidosryhmiä kohtaan. |
| --- | --- |

g)

prosessit, joilla varmistetaan tilintekovelvollisuus sidosryhmiä kohtaan.

2.   Keskusvastapuolella on oltava riittävästi henkilöstöä, jotta se voi täyttää kaikki tästä asetuksesta ja asetuksesta (EU) N:o 648/2012 johtuvat velvollisuutensa. Keskusvastapuoli ei saa jakaa henkilöstöään konsernin muiden yhteisöjen kanssa muuten kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 35 artiklan mukaisen ulkoistamisjärjestelyn ehdoilla.

3.   Keskusvastapuolen on luotava selkeät ja johdonmukaiset vastuualueet ja dokumentoitava ne hyvin. Sen on varmistettava, että riskienhallintajohtajan, vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan ja teknologiajohtajan tehtäviä hoitavat eri henkilöt, joiden on oltava keskusvastapuolen työntekijöitä, joille on annettu nimenomainen vastuu näiden tehtävien suorittamisesta.

4.   Konserniin kuuluvan keskusvastapuolen on otettava huomioon konsernin mahdolliset vaikutukset omiin päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyihinsä, mukaan luettuna se, onko keskusvastapuoli riittävän riippumaton täyttääkseen sääntelyyn liittyvät velvollisuutensa erillisenä oikeushenkilönä ja voiko sen riippumattomuus vaarantua konsernin rakenteen tai sellaisten hallituksen jäsenten vuoksi, jotka ovat myös samaan konserniin kuuluvien muiden yhteisöjen hallitusten jäseniä. Tällaisen keskusvastapuolen on erityisesti harkittava erityismenettelyjä, joilla ehkäistään ja hallitaan muun muassa ulkoistamisjärjestelyihin liittyviä eturistiriitoja.

5.   Jos keskusvastapuoli pitää yllä kaksitasoista hallitusjärjestelmää, tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) N:o 648/2012 vahvistetut hallituksen tehtävät ja vastuualueet on jaettava asianmukaisesti valvontaelimelle ja hallintoelimelle.

6.   Riskienhallintaa koskevien periaatteiden, menettelyjen, järjestelmien ja valvontatoimien on oltava osa yhtenäistä ja johdonmukaista päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontakehystä, jota tarkistetaan ja päivitetään säännöllisesti.

4 artikla

Riskienhallinta ja sisäisen valvonnan menetelmät

1.   Keskusvastapuolella on oltava vakaa kehys kaikkien siihen tosiasiallisesti tai mahdollisesti kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi. Sen on vahvistettava dokumentoidut toimintatavat, menettelyt ja järjestelmät, joilla tunnistetaan, mitataan, valvotaan ja hallitaan tällaisia riskejä. Vahvistaessaan riskienhallintaperiaatteita, -menettelyjä ja -järjestelmiä keskusvastapuolen on rakennettava ne tavalla, jolla varmistetaan, että määritysosapuolet hallitsevat ja rajoittavat asianmukaisesti riskejä, joita ne aiheuttavat keskusvastapuolelle.

2.   Keskusvastapuolella on oltava yhtenäinen ja kattava käsitys kaikista merkityksellisistä riskeistä. Niihin on kuuluttava riskit, joita keskusvastapuolelle aiheutuu sen määritysosapuolista ja, jos se on käytännössä mahdollista, asiakkaista ja joita nämä aiheuttavat keskusvastapuolelle, sekä riskit, joita keskusvastapuolelle aiheutuu muista yhteisöistä, kuten yhteentoimivista keskusvastapuolista, arvopapereiden selvitys- ja maksujärjestelmistä, toimituspankeista, likviditeetin tarjoajista, arvopaperikeskuksista, sellaisista markkinapaikoista, joille keskusvastapuoli tarjoaa palvelujaan, ja muista ratkaisevan tärkeiden palvelujen tarjoajista, kuten myös riskit, joita edellä mainitut aiheuttavat keskusvastapuolelle.

3.   Keskusvastapuolen on kehitettävä asianmukaiset riskinhallintavälineet voidakseen hallita kaikkia merkityksellisiä riskejä ja raportoida niistä. Niihin kuuluvat välineet, joilla tunnistetaan järjestelmään ja markkinaan liittyvät sekä muut keskinäiset sidossuhteet ja hallitaan niitä. Jos keskusvastapuoli tarjoaa määritykseen liittyviä palveluja, jotka poikkeavat riskiprofiililtaan sen toiminnoista ja saattavat aiheuttaa sille merkittäviä lisäriskejä, sen on hallittava näitä lisäriskejä asianmukaisella tavalla. Tähän voi kuulua keskusvastapuolen tarjoamien lisäpalvelujen oikeudellinen erottaminen sen ydintoiminnoista.

4.   Päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyillä on varmistettava, että keskusvastapuolen hallitus ottaa lopullisen vastuun ja tilintekovelvollisuuden keskusvastapuolen riskien hallinnasta. Hallituksen on määriteltävä, määritettävä ja dokumentoitava asianmukainen riskinsieto- ja riskinkantokyky keskusvastapuolta varten. Hallituksen ja ylimmän johdon on varmistettava, että keskusvastapuolen toimintatavat, menettelyt ja valvontatoimet ovat keskusvastapuolen riskinsieto- ja riskinkantokyvyn mukaisia ja että niissä käsitellään sitä, miten keskusvastapuoli tunnistaa riskejä, raportoi niistä ja valvoo ja hallitsee niitä.

5.   Keskusvastapuolen on käytettävä vahvoja tiedotus- ja riskienvalvontajärjestelmiä, joiden avulla keskusvastapuoli ja tarvittaessa sen määritysosapuolet ja mahdollisuuksien mukaan asiakkaat voivat saada ajankohtaista tietoa ja soveltaa riskienhallintaa koskevia toimintatapoja ja menettelyjä asianmukaisella tavalla. Näillä järjestelmillä on varmistettava ainakin, että luotto- ja likviditeettiriskejä valvotaan jatkuvasti keskusvastapuolen tasolla sekä määritysosapuolten tasolla ja mahdollisuuksien mukaan asiakkaiden tasolla.

6.   Keskusvastapuolen on varmistettava, että riskienhallintatoiminnolla on tarvittavat valtuudet, voimavarat, asiantuntemus ja pääsy kaikkiin merkityksellisiin tietoihin ja että se on riittävän riippumaton keskusvastapuolen muista toiminnoista. Keskusvastapuolen riskienhallintajohtajan on pantava riskienhallintajärjestelmä täytäntöön, hallituksen vahvistamat toimintatavat ja menettelyt mukaan luettuina.

7.   Keskusvastapuolella on oltava riittävät sisäisen valvonnan menetelmät, joiden avulla hallitus voi seurata ja arvioida keskusvastapuolen riskienhallintaperiaatteiden, -menetelmien ja -järjestelmien riittävyyttä ja tehokkuutta. Tällaisiin menetelmiin on sisällyttävä luotettavat hallinto- ja laskentamenetelmät, vahva vaatimustenmukaisuutta valvova toiminto sekä riippumaton sisäinen tarkastus ja validointi- tai arviointitoiminto.

8.   Keskusvastapuolen tilinpäätös on laadittava vuosittain ja tarkastutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY (5) tarkoitetuilla lakisääteisillä tilintarkastajilla tai tilintarkastusyhteisöillä.

5 artikla

Vaatimustenmukaisuutta koskevat toimintatavat ja menettelyt

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön asianmukaiset toimintatavat ja menettelyt, jotka on suunniteltu havaitsemaan kaikki riskit siitä, että keskusvastapuoli ja sen työntekijät eivät noudata tämä asetuksen, asetuksen (EU) No 648/2012 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1249/2012 mukaisia keskusvastapuolen velvollisuuksia, ja havaitsemaan tähän liittyvät riskit, sekä ylläpidettävä näitä toimintatapoja ja menettelyjä ja otettava käyttöön asianmukaiset toimenpiteet ja menettelyt, jotka on suunniteltu minimoimaan tällaiset riskit ja antamaan toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden käyttää tehokkaasti näiden asetusten mukaista toimivaltaansa.

2.   Keskusvastapuolen on varmistettava, että sen säännöt, menettelyt ja sopimusjärjestelyt ovat selkeitä ja kattavia ja että niillä varmistetaan tämän asetuksen, asetuksen (EU) N:o 648/2012 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1249/2012 sekä kaikkien muiden sovellettavien sääntely- ja valvontavaatimusten noudattaminen.

Keskusvastapuolen säännöt, menettelyt ja sopimusjärjestelyt on säilytettävä kirjallisessa tai muussa pysyvässä muodossa. Näiden sääntöjen, menettelyjen ja sopimusjärjestelyjen on oltava täsmällisiä, ajantasaisia ja helposti toimivaltaisten viranomaisten, määritysosapuolten ja tarvittaessa asiakkaiden saatavilla.

Keskusvastapuolen on määritettävä ja analysoitava, kuinka moitteettomia sen säännöt, menettelyt ja sopimusjärjestelyt ovat. Tätä analyysiä varten on tarvittaessa pyydettävä riippumattomia oikeudellisia lausuntoja. Keskusvastapuolella on oltava menettely, jolla ehdotetaan muutoksia sen sääntöihin ja menettelyihin ja pannaan ne täytäntöön, ja ennen olennaisten muutosten täytäntöönpanoa sen on kuultava kaikkia määritysosapuolia, joihin muutokset vaikuttavat, ja toimitettava ehdotetut muutokset toimivaltaiselle viranomaiselle.

3.   Laatiessaan sääntöjään, menettelyjään ja sopimusjärjestelyjään keskusvastapuolen on otettava huomioon merkitykselliset sääntelyperiaatteet, alan standardit ja markkinaprotokollat ja ilmoitettava selvästi, onko tällaisia käytäntöjä sisällytetty keskusvastapuolen, sen määritysosapuolten ja muiden asianomaisten kolmansien osapuolten oikeuksiin ja velvollisuuksiin.

4.   Keskusvastapuolen on yksilöitävä mahdolliset lainvalintakysymykset, analysoitava niitä ja laadittava säännöt ja menettelyt, joilla voidaan vähentää tällaisista kysymyksistä johtuvia oikeudellisia riskejä. Tätä analyysiä varten on tarvittaessa pyydettävä riippumattomia oikeudellisia lausuntoja.

Keskusvastapuolen säännöissä ja menettelyissä on ilmoitettava selvästi, mitä lakia aiotaan soveltaa kuhunkin näkökohtaan, joka liittyy keskusvastapuolen toimintaan ja liiketoimiin.

6 artikla

Vaatimustenmukaisuutta valvova toiminto

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön pysyvä ja tehokas vaatimustenmukaisuutta valvova toiminto, jonka on oltava itsenäinen keskusvastapuolen muista toiminnoista, ja pidettävä sitä yllä. Keskusvastapuolen on varmistettava, että vaatimustenmukaisuutta valvovalla toiminnolla on tarvittavat valtuudet, voimavarat, asiantuntemus ja pääsy kaikkiin merkityksellisiin tietoihin.

Perustaessaan vaatimustenmukaisuutta valvovaa toimintoaan keskusvastapuolen on otettava huomioon liiketoimintansa luonne, laajuus ja monimuotoisuus sekä kyseisen liiketoiminnan osana suoritettujen palvelujen ja toiminnan luonne ja laajuus.

2.   Vaatimustenmukaisuudesta vastaavalla johtajalla on ainakin oltava velvollisuus

| a) | valvoa ja säännöllisesti arvioida 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettujen toimenpiteiden sekä keskusvastapuolen velvollisuuksien täyttämisessä mahdollisesti esiintyneiden puutteiden korjaamiseksi toteutettujen toimien riittävyyttä ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

a)

valvoa ja säännöllisesti arvioida 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettujen toimenpiteiden sekä keskusvastapuolen velvollisuuksien täyttämisessä mahdollisesti esiintyneiden puutteiden korjaamiseksi toteutettujen toimien riittävyyttä ja tehokkuutta;

| b) | hallinnoida ylimmän johdon ja hallituksen vahvistamia vaatimustenmukaisuutta koskevia toimintatapoja ja menettelyjä; |
| --- | --- |

b)

hallinnoida ylimmän johdon ja hallituksen vahvistamia vaatimustenmukaisuutta koskevia toimintatapoja ja menettelyjä;

| c) | neuvoa ja avustaa keskusvastapuolen palvelujen ja toimien suorittamisesta vastaavia henkilöitä tämän asetuksen, asetuksen (EU) No 648/2012 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1249/2012 mukaisten keskusvastapuolen velvollisuuksien ja tarvittaessa muiden sääntelyvaatimusten noudattamisessa; |
| --- | --- |

c)

neuvoa ja avustaa keskusvastapuolen palvelujen ja toimien suorittamisesta vastaavia henkilöitä tämän asetuksen, asetuksen (EU) No 648/2012 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1249/2012 mukaisten keskusvastapuolen velvollisuuksien ja tarvittaessa muiden sääntelyvaatimusten noudattamisessa;

| d) | raportoida hallitukselle säännöllisesti siitä, miten keskusvastapuoli ja sen työntekijät noudattavat tätä asetusta, asetusta (EU) N:o 648/2012 ja täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1249/2012; |
| --- | --- |

d)

raportoida hallitukselle säännöllisesti siitä, miten keskusvastapuoli ja sen työntekijät noudattavat tätä asetusta, asetusta (EU) N:o 648/2012 ja täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1249/2012;

| e) | vahvistaa menettelyt, joilla vaatimustenvastaisuudet korjataan tehokkaasti; |
| --- | --- |

e)

vahvistaa menettelyt, joilla vaatimustenvastaisuudet korjataan tehokkaasti;

| f) | varmistaa, että vaatimustenmukaisuuden valvontaan osallistuvat henkilöt eivät osallistu valvomiensa palvelujen ja toimien suorittamiseen ja että tällaisiin henkilöihin liittyvät eturistiriidat havaitaan ja poistetaan asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että vaatimustenmukaisuuden valvontaan osallistuvat henkilöt eivät osallistu valvomiensa palvelujen ja toimien suorittamiseen ja että tällaisiin henkilöihin liittyvät eturistiriidat havaitaan ja poistetaan asianmukaisella tavalla.

7 artikla

Organisaatiorakenne ja raportointisuhteiden erottaminen

1.   Keskusvastapuolen on määriteltävä hallituksen, ylimmän johdon ja hallituksen mahdollisten komiteoiden kokoonpano, tehtävät ja vastuualueet. Nämä järjestelyt on yksilöitävä selkeästi ja dokumentoitava hyvin. Hallituksen on perustettava ainakin tarkastuskomitea sekä palkka- ja palkkiokomitea. Asetuksen (EU) N:o 648/2012 28 artiklan mukaisesti perustetun riskiarviointikomitean on toimittava hallituksen neuvoa-antavana komiteana.

2.   Hallituksen on hoidettava ainakin seuraavat velvollisuudet:

| a) | selkeiden tavoitteiden ja strategioiden vahvistaminen keskusvastapuolta varten; |
| --- | --- |

a)

selkeiden tavoitteiden ja strategioiden vahvistaminen keskusvastapuolta varten;

| b) | ylimmän johdon tehokas valvonta; |
| --- | --- |

b)

ylimmän johdon tehokas valvonta;

| c) | asianmukaisen palkka- ja palkkiopolitiikan vahvistaminen; |
| --- | --- |

c)

asianmukaisen palkka- ja palkkiopolitiikan vahvistaminen;

| d) | riskienhallintatoiminnon perustaminen ja valvonta; |
| --- | --- |

d)

riskienhallintatoiminnon perustaminen ja valvonta;

| e) | vaatimustenmukaisuutta valvovan toiminnon ja sisäisen tarkastuksen toiminnon valvonta; |
| --- | --- |

e)

vaatimustenmukaisuutta valvovan toiminnon ja sisäisen tarkastuksen toiminnon valvonta;

| f) | ulkoistamisjärjestelyjen valvonta; |
| --- | --- |

f)

ulkoistamisjärjestelyjen valvonta;

| g) | tämän asetuksen, asetuksen (EU) N:o 648/2012 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1249/2012 kaikkien säännösten ja kaikkien muiden sääntely- ja valvontavaatimusten noudattamisen valvonta; |
| --- | --- |

g)

tämän asetuksen, asetuksen (EU) N:o 648/2012 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1249/2012 kaikkien säännösten ja kaikkien muiden sääntely- ja valvontavaatimusten noudattamisen valvonta;

| h) | tilintekovelvollisuuden varmistaminen osakkeenomistajia tai omistajia ja työntekijöitä, määritysosapuolia ja niiden asiakkaita sekä muita merkityksellisiä sidosryhmiä kohtaan. |
| --- | --- |

h)

tilintekovelvollisuuden varmistaminen osakkeenomistajia tai omistajia ja työntekijöitä, määritysosapuolia ja niiden asiakkaita sekä muita merkityksellisiä sidosryhmiä kohtaan.

3.   Ylimmällä johdolla on ainakin oltava velvollisuus

| a) | varmistaa, että keskusvastapuolen toimet ovat hallituksen keskusvastapuolelle määräämien tavoitteiden ja strategian mukaisia; |
| --- | --- |

a)

varmistaa, että keskusvastapuolen toimet ovat hallituksen keskusvastapuolelle määräämien tavoitteiden ja strategian mukaisia;

| b) | suunnitella ja vahvistaa vaatimustenmukaisuutta koskeva menettelyt ja sisäisen valvonnan menettelyt, joilla edistetään keskusvastapuolen tavoitteita; |
| --- | --- |

b)

suunnitella ja vahvistaa vaatimustenmukaisuutta koskeva menettelyt ja sisäisen valvonnan menettelyt, joilla edistetään keskusvastapuolen tavoitteita;

| c) | huolehtia sisäisen valvonnan menettelyjen säännöllisestä uudelleentarkastelusta ja testauksesta; |
| --- | --- |

c)

huolehtia sisäisen valvonnan menettelyjen säännöllisestä uudelleentarkastelusta ja testauksesta;

| d) | varmistaa, että riskienhallintaan ja vaatimustenmukaisuuteen osoitetaan riittävästi voimavaroja; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että riskienhallintaan ja vaatimustenmukaisuuteen osoitetaan riittävästi voimavaroja;

| e) | osallistua aktiivisesti riskienvalvontaprosessiin; |
| --- | --- |

e)

osallistua aktiivisesti riskienvalvontaprosessiin;

| f) | varmistaa, että riskejä, joita keskusvastapuolelle aiheutuu määrityksestä ja siihen liittyvistä toimista, käsitellään asianmukaisesti. |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että riskejä, joita keskusvastapuolelle aiheutuu määrityksestä ja siihen liittyvistä toimista, käsitellään asianmukaisesti.

4.   Jos hallitus siirtää tehtäviä komiteoille tai alakomiteoille, sen on säilytettävä itsellään sellaisten päätösten hyväksyminen, joilla voi olla huomattava vaikutus keskusvastapuolen riskiprofiiliin.

5.   Järjestelyihin, joilla hallitus ja ylin johto toimivat, on kuuluttava menettelyt, joilla havaitaan, käsitellään ja hallitaan hallituksen ja ylimmän johdon jäseniin mahdollisesti liittyviä eturistiriitoja.

6.   Keskusvastapuolen hallituksen ja ylimmän johdon välillä on oltava selkeät ja suorat raportointisuhteet sen varmistamiseksi, että ylin johto on vastuussa toiminnastaan. Riskienhallintaan, vaatimustenmukaisuuteen ja sisäiseen tarkastukseen liittyvien raportointisuhteiden on oltava selkeät ja erilliset keskusvastapuolen muihin toimiin liittyvistä raportointisuhteista. Riskienhallintajohtajan on raportoitava hallitukselle suoraan tai riskinarviointikomitean puheenjohtajan välityksellä. Vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan ja sisäisen tarkastuksen toiminnon on raportoitava suoraan hallitukselle.

8 artikla

Palkka- ja palkkiopolitiikka

1.   Palkka- ja palkkiokomitean on suunniteltava palkka- ja palkkiopolitiikka, kehitettävä sitä edelleen ja valvottava, miten ylin johto toteuttaa sitä, sekä tarkasteltava säännöllisesti, miten sen toimii käytännössä. Palkka- ja palkkiopolitiikka on dokumentoitava, ja sitä on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa.

2.   Palkka- ja palkkiopolitiikka on suunniteltava siten, että palkka- ja palkkiotaso ja -rakenne ovat varovaisen riskienhallinnan mukaisia. Politiikassa on otettava huomioon mahdolliset riskit sekä olemassa olevat ja jo toteutuneet riskit. Maksuaikatauluissa on otettava huomioon riskien aikahorisontit. Politiikassa on erityisesti muuttuvien palkkioiden osalta otettava asianmukaisesti huomioon tuloksen ja riskijaksojen mahdolliset yhteensopimattomuudet ja varmistettava, että maksuja lykätään tarpeen mukaan. Palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärässä kiinteiden ja muuttuvien osien on oltava tasapainossa, ja niissä on otettava riskitekijät huomioon.

3.   Palkka- ja palkkiopolitiikassa on vahvistettava, että riskienhallintaan, vaatimustenmukaisuutta valvovaan toimintoon ja sisäisen tarkastuksen toimintoon osallistuvalle henkilöstölle maksettavat palkat ja palkkiot ovat riippumattomia keskusvastapuolen liiketoiminnan tuloksesta. Palkka- ja palkkiotason on oltava asianmukainen vastuuseen sekä kyseisten liiketoiminta-alueiden palkka- ja palkkiotasoon nähden.

4.   Palkka- ja palkkiopolitiikka on tarkastettava vuosittain riippumattomassa tarkastuksessa. Tarkastuksen tulokset on annettava toimivaltaisen viranomaisen saataville.

9 artikla

Tietotekniikkajärjestelmät

1.   Keskusvastapuolen on suunniteltava tietotekniikkajärjestelmänsä ja varmistettava, että ne ovat luotettavia ja turvallisia ja että niillä voidaan käsitellä tietoja, jotka keskusvastapuoli tarvitsee toimintansa ja liiketoimiensa turvalliseen ja tehokkaaseen suorittamiseen.

Tietotekniikka-arkkitehtuuri on dokumentoitava hyvin. Järjestelmien on oltava riittäviä täyttämään keskusvastapuolen toiminnalliset tarpeet ja käsittelemään keskusvastapuoleen kohdistuvia riskejä, niiden on oltava kestäviä myös stressikausien markkinaolosuhteissa, ja niitä on tarvittaessa voitava laajentaa käsittelemään lisätietoja. Keskusvastapuolen on otettava käyttöön menettelyt ja kapasiteetin suunnittelu sekä riittävästi ylimääräistä kapasiteettia, jotta järjestelmällä voidaan merkittävän häiriön sattuessa käsitellä kaikki jäljellä olevat transaktiot ennen päivän päättymistä. Keskusvastapuolen on otettava käyttöön menettelyt uuden tekniikan käyttöönottoa varten, mukaan luettuina selkeät palautumissuunnitelmat.

2.   Jotta voidaan varmistaa korkea turvataso tietojenkäsittelyssä ja mahdollistaa liitettävyys keskusvastapuolen määritysosapuolten, asiakkaiden ja palveluntarjoajien kanssa, keskusvastapuolen tietoteknisten järjestelmien on perustuttava kansainvälisesti tunnustettuihin teknisiin standardeihin ja alan parhaisiin käytäntöihin. Keskusvastapuolen on testattava järjestelmänsä tiukoin testein, joissa jäljitellään stressikausien olosuhteita, ennen niiden ensimmäistä käyttöä sekä niihin tehtyjen huomattavien muutosten ja merkittävän häiriön jälkeen. Määritysosapuolten, asiakkaiden, yhteentoimivien keskusvastapuolten ja muiden asianomaisten osapuolten on tarvittaessa osallistuttava tällaisten testien suunnitteluun ja toteutukseen.

3.   Keskusvastapuolen on ylläpidettävä vahvaa tietoturvakehystä, jolla hallitaan asianmukaisesti sen tietoturvariskiä. Kehykseen on sisällyttävä asianmukaiset mekanismit, toimintatavat ja menettelyt, joilla suojataan tietoja niiden luvattomalta ilmaisemiselta, varmistetaan tietojen oikeellisuus ja eheys ja turvataan keskusvastapuolen palvelujen saatavuus.

4.   Tietoturvakehyksellä on oltava ainakin seuraavat ominaisuudet:

| a) | järjestelmään pääsyn valvontatoimet; |
| --- | --- |

a)

järjestelmään pääsyn valvontatoimet;

| b) | asianmukainen suojaus tunkeutumisia ja tietorikoksia vastaan; |
| --- | --- |

b)

asianmukainen suojaus tunkeutumisia ja tietorikoksia vastaan;

| c) | erityislaitteet, joilla säilytetään tietojen aitous ja eheys, mukaan luettuina salaustekniikat; |
| --- | --- |

c)

erityislaitteet, joilla säilytetään tietojen aitous ja eheys, mukaan luettuina salaustekniikat;

| d) | luotettavat verkot ja menettelyt, joilla varmistetaan virheetön ja nopea tiedonsiirto ilman merkittäviä häiriöitä; |
| --- | --- |

d)

luotettavat verkot ja menettelyt, joilla varmistetaan virheetön ja nopea tiedonsiirto ilman merkittäviä häiriöitä;

| e) | jäljitysketjut. |
| --- | --- |

e)

jäljitysketjut.

5.   Tietotekniikkajärjestelmiä ja tietoturvakehystä on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa. Niistä on tehtävä riippumattomia arviointeja. Arviointien tulokset on ilmoitettava hallitukselle ja annettava toimivaltaisen viranomaisen saataville.

10 artikla

Tietojen ilmaiseminen

1.   Keskusvastapuolen on annettava seuraavat tiedot maksutta yleisön saataville:

| a) | tiedot keskusvastapuolen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyistä, mukaan luettuina seuraavat tiedot:






  i) | sen organisaatiorakenne sekä keskeiset tavoitteet ja strategiat; |
| --- | --- | --- |

a)

tiedot keskusvastapuolen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyistä, mukaan luettuina seuraavat tiedot:

i)

sen organisaatiorakenne sekä keskeiset tavoitteet ja strategiat;

| ii) | palkka- ja palkkiopolitiikan keskeiset osat; |
| --- | --- |

ii)

palkka- ja palkkiopolitiikan keskeiset osat;

| iii) | keskeiset taloudelliset tiedot, mukaan luettuina tuorein tarkastettu tilinpäätös; |
| --- | --- |

iii)

keskeiset taloudelliset tiedot, mukaan luettuina tuorein tarkastettu tilinpäätös;

| b) | tiedot sen säännöistä, mukaan luettuina seuraavat tiedot:






  i) | maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyt, menettelyt ja täydentävät tekstit; |
| --- | --- | --- |

b)

tiedot sen säännöistä, mukaan luettuina seuraavat tiedot:

i)

maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyt, menettelyt ja täydentävät tekstit;

| ii) | liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat merkitykselliset tiedot; |
| --- | --- |

ii)

liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat merkitykselliset tiedot;

| iii) | tiedot keskusvastapuolen riskienhallintajärjestelmistä ja -tekniikoista sekä riskienhallinnan tuloksista XII luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

tiedot keskusvastapuolen riskienhallintajärjestelmistä ja -tekniikoista sekä riskienhallinnan tuloksista XII luvun mukaisesti;

| iv) | kaikki sen rakennetta ja toimia sekä määritysosapuolten ja asiakkaiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevat tiedot, joiden avulla nämä voivat havaita selvästi ja ymmärtää täysin keskusvastapuolen palvelujen käyttöön liittyvät riskit ja kustannukset; |
| --- | --- |

iv)

kaikki sen rakennetta ja toimia sekä määritysosapuolten ja asiakkaiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevat tiedot, joiden avulla nämä voivat havaita selvästi ja ymmärtää täysin keskusvastapuolen palvelujen käyttöön liittyvät riskit ja kustannukset;

| v) | keskusvastapuolen nykyiset määrityspalvelut, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitä se kunkin palvelun yhteydessä tarjoaa; |
| --- | --- |

v)

keskusvastapuolen nykyiset määrityspalvelut, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitä se kunkin palvelun yhteydessä tarjoaa;

| vi) | keskusvastapuolen riskienhallintajärjestelmät ja -tekniikat sekä riskienhallinnan tulokset, mukaan luettuina tiedot rahoitusvaroista, sijoituspolitiikasta, hintatietolähteistä ja vakuuslaskelmissa käytetyistä malleista; |
| --- | --- |

vi)

keskusvastapuolen riskienhallintajärjestelmät ja -tekniikat sekä riskienhallinnan tulokset, mukaan luettuina tiedot rahoitusvaroista, sijoituspolitiikasta, hintatietolähteistä ja vakuuslaskelmissa käytetyistä malleista;

| vii) | sovellettava oikeus ja säännöt, jotka koskevat






  1) | keskusvastapuoleen pääsyä; |
| --- | --- | --- |

vii)

sovellettava oikeus ja säännöt, jotka koskevat

1)

keskusvastapuoleen pääsyä;

| 2) | keskusvastapuolen määritysosapuolten ja mahdollisuuksien mukaan asiakkaiden kanssa tekemät sopimukset; |
| --- | --- |

2)

keskusvastapuolen määritysosapuolten ja mahdollisuuksien mukaan asiakkaiden kanssa tekemät sopimukset;

| 3) | sopimukset, jotka keskusvastapuoli hyväksyy määritettäviksi; |
| --- | --- |

3)

sopimukset, jotka keskusvastapuoli hyväksyy määritettäviksi;

| 4) | mahdolliset yhteentoimivuusjärjestelyt; |
| --- | --- |

4)

mahdolliset yhteentoimivuusjärjestelyt;

| 5) | vakuuksien ja maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen käyttö, mukaan luettuina positioiden ja vakuuksien realisointi sekä se, missä määrin vakuudet on suojattu kolmansien osapuolten vaatimuksilta; |
| --- | --- |

5)

vakuuksien ja maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavien maksujen käyttö, mukaan luettuina positioiden ja vakuuksien realisointi sekä se, missä määrin vakuudet on suojattu kolmansien osapuolten vaatimuksilta;

| c) | tiedot vakuuskelpoisista omaisuuseristä ja sovellettavista aliarvostuksista; |
| --- | --- |

c)

tiedot vakuuskelpoisista omaisuuseristä ja sovellettavista aliarvostuksista;

| d) | luettelo kaikista nykyisistä määritysosapuolista, mukaan luettuina määritysosapuolien osallistumista, osallistumisen keskeyttämistä ja poistumista koskevat perusteet. |
| --- | --- |

d)

luettelo kaikista nykyisistä määritysosapuolista, mukaan luettuina määritysosapuolien osallistumista, osallistumisen keskeyttämistä ja poistumista koskevat perusteet.

Jos toimivaltainen viranomainen on keskusvastapuolen kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän kohdan b tai c alakohdassa tarkoitetut tiedot voivat vaarantaa keskusvastapuolen liikesalaisuudet tai luotettavuuden ja vakauden, keskusvastapuoli voi päättää ilmaista tiedot tavalla, jolla ehkäistään tällaiset riskit tai vähennetään niitä, tai olla ilmaisematta kyseisiä tietoja.

2.   Keskusvastapuolen on maksutta julkistettava tiedot, jotka koskevat olennaisia muutoksia sen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyissä, keskeisissä toimintatavoissa ja sen sovellettavissa säännöissä ja menettelyissä.

3.   Keskusvastapuolen julkistamien tietojen on oltava saatavissa sen verkkosivustolta. Tietojen on oltava saatavissa ainakin kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytetyllä kielellä.

11 artikla

Sisäinen tarkastus

1.   Keskusvastapuolen on perustettava sen muista toiminnoista ja toiminnasta erillinen ja riippumaton sisäisen tarkastuksen toiminto, jolla on seuraavat tehtävät, ja pidettävä sitä yllä:

| a) | sellaisen tarkastussuunnitelman laatiminen, täytäntöönpano ja ylläpito, jolla tutkitaan ja arvioidaan keskusvastapuolen järjestelmien, sisäisen valvonnan menetelmien sekä päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyjen riittävyyttä ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

a)

sellaisen tarkastussuunnitelman laatiminen, täytäntöönpano ja ylläpito, jolla tutkitaan ja arvioidaan keskusvastapuolen järjestelmien, sisäisen valvonnan menetelmien sekä päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontajärjestelyjen riittävyyttä ja tehokkuutta;

| b) | suositusten antaminen a alakohdan mukaisesti suoritetun työn tulosten perusteella; |
| --- | --- |

b)

suositusten antaminen a alakohdan mukaisesti suoritetun työn tulosten perusteella;

| c) | kyseisten suositusten noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

c)

kyseisten suositusten noudattamisen varmistaminen;

| d) | sisäistä tarkastusta koskevien asioiden raportoiminen hallitukselle. |
| --- | --- |

d)

sisäistä tarkastusta koskevien asioiden raportoiminen hallitukselle.

2.   Sisäisen tarkastuksen toiminnolla on oltava tarvittavat valtuudet, voimavarat, asiantuntemus ja pääsy kaikkiin merkityksellisiin asiakirjoihin, jotta se voi suorittaa tehtävänsä. Sen on oltava riittävän riippumaton johdosta ja raportoitava suoraan hallitukselle.

3.   Sisäisen tarkastuksen on arvioitava keskusvastapuolen riskienhallintaprosessien ja valvontamekanismien tehokkuutta tavalla, joka on oikeassa suhteessa liiketoiminnan eri osa-alueisiin kohdistuviin riskeihin ja riippumaton arvioiduista liiketoiminta-alueista. Sisäisen tarkastuksen toiminnolla on oltava tarvittava pääsy tietoihin, jotta se voi käydä läpi keskusvastapuolen kaiken toiminnan ja kaikki liiketoimet, prosessit ja järjestelmät, ulkoistettu toiminta mukaan luettuna.

4.   Sisäisessä tarkastuksessa tehtävien arviointien on perustuttava kattavaan tarkastussuunnitelmaan, jota on tarkasteltava uudelleen ja josta on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään kerran vuodessa. Keskusvastapuolen on varmistettava, että erityistarkastuksia voidaan suorittaa tapahtumakohtaisesti lyhyellä varoitusajalla. Tarkastussuunnitelma ja uudelleentarkastelu on hyväksytettävä hallituksella.

5.   Keskusvastapuolen määritystoimista, riskienhallintaprosesseista, sisäisen valvonnan menetelmistä ja tileistä on tehtävä riippumaton tarkastus. Riippumattomat tarkastukset on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

IV   LUKU

TIETOJEN SÄILYTTÄMINEN

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 29 artikla)

12 artikla

Yleiset vaatimukset

1.   Keskusvastapuolen on säilytettävä tietoja pysyvällä välineellä, joka antaa mahdollisuuden toimittaa tietoja toimivaltaisille viranomaisille, EAMV:lle ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) asianomaisille jäsenille, ja ne on säilytettävä sellaisessa muodossa ja sellaisella tavalla, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | keskusvastapuolen suorittaman käsittelyn jokainen keskeinen vaihe voidaan muodostaa uudelleen; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolen suorittaman käsittelyn jokainen keskeinen vaihe voidaan muodostaa uudelleen;

| b) | aineiston alkuperäinen sisältö ennen mahdollisia oikaisuja tai muita muutoksia voidaan kirjata, jäljittää ja noutaa; |
| --- | --- |

b)

aineiston alkuperäinen sisältö ennen mahdollisia oikaisuja tai muita muutoksia voidaan kirjata, jäljittää ja noutaa;

| c) | on otettu käyttöön asianmukaiset toimenpiteet tietojen luvattoman muuttamisen estämiseksi; |
| --- | --- |

c)

on otettu käyttöön asianmukaiset toimenpiteet tietojen luvattoman muuttamisen estämiseksi;

| d) | kirjattujen tietojen turvallisuus ja luottamuksellisuus varmistetaan asianmukaisilla toimenpiteillä; |
| --- | --- |

d)

kirjattujen tietojen turvallisuus ja luottamuksellisuus varmistetaan asianmukaisilla toimenpiteillä;

| e) | tietojensäilytysjärjestelmään on sisällytetty menetelmä virheiden tunnistamista ja korjaamista varten; |
| --- | --- |

e)

tietojensäilytysjärjestelmään on sisällytetty menetelmä virheiden tunnistamista ja korjaamista varten;

| f) | tietojensäilytysjärjestelmään on sisällytetty asianmukaiset varotoimenpiteet, joilla mahdollistetaan tietojen nopea palautuminen järjestelmähäiriön yhteydessä. |
| --- | --- |

f)

tietojensäilytysjärjestelmään on sisällytetty asianmukaiset varotoimenpiteet, joilla mahdollistetaan tietojen nopea palautuminen järjestelmähäiriön yhteydessä.

2.   Jos aineisto tai tiedot ovat alle kuusi kuukautta vanhoja, ne on toimitettava 1 kohdassa luetelluille viranomaisille mahdollisimman pian ja viimeistään ennen sitä päivää seuraavan pankkipäivän päättymistä, jona toimivaltainen viranomainen esittää tietopyynnön.

3.   Jos aineisto tai tiedot ovat yli kuusi kuukautta vanhoja, ne on toimitettava 1 kohdassa luetelluille viranomaisille mahdollisimman pian viiden pankkipäivän kuluessa päivästä, jona toimivaltainen viranomainen esittää tietopyynnön.

4.   Jos keskusvastapuolen käsittelemät tiedot sisältävät henkilötietoja, keskusvastapuolen on otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (7) mukaiset velvollisuutensa.

5.   Jos keskusvastapuoli säilyttää tietoja unionin ulkopuolella, sen on varmistettava, että toimivaltaisella viranomaisella, EAMV:llä ja EKPJ:n asianomaisilla jäsenillä on pääsy näihin tietoihin samassa määrin ja samoina ajanjaksoina kuin jos niitä säilytettäisiin unionissa.

6.   Kunkin keskusvastapuolen on nimettävä asianomaiset henkilöt, jotka voivat 2 ja 3 kohdassa merkityksellisten tietojen toimittamiselle asetetun määräajan kuluessa selittää toimivaltaisille viranomaisille tietojensa sisällön.

7.   Toimivaltaisen viranomaisen on voitava tarkastaa kaikki tiedot, jotka keskusvastapuolen on tämän asetuksen mukaan säilytettävä. Keskusvastapuolten on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle pyynnöstä suora syöte 13 ja 14 artiklassa vaadituista tiedoista.

13 artikla

Transaktiotiedot

1.   Keskusvastapuolen on säilytettävä kaikkien määrittämiensä sopimusten osalta tiedot kaikista transaktioista ja varmistettava, että sen säilyttämiin tietoihin sisältyvät kaikki tiedot, jotka tarvitaan kutakin sopimusta koskevan määritysmenettelyn täydelliseen ja tarkkaan rekonstruointiin, ja että kukin tiettyä transaktiota koskeva tieto voidaan tunnistaa yksiselitteisesti ja hakea helposti ainakin kaikkien hakukenttien avulla, jotka koskevat keskusvastapuolta, yhteentoimivaa keskusvastapuolta, määritysosapuolta, asiakasta, jos tämä on keskusvastapuolen tiedossa, sekä rahoitusvälinettä.

2.   Jokaisesta määritettäväksi saadusta transaktiosta keskusvastapuolen on heti saatuaan sitä koskevat tiedot kirjattava seuraavat yksityiskohdat ja pidettävä ne päivitettyinä:

| a) | hinta, kurssi tai spread ja määrä; |
| --- | --- |

a)

hinta, kurssi tai spread ja määrä;

| b) | määrityskapasiteetti, jolla ilmaistaan, oliko transaktio keskusvastapuolen suorittaman kirjaamisen kannalta osto vai myynti; |
| --- | --- |

b)

määrityskapasiteetti, jolla ilmaistaan, oliko transaktio keskusvastapuolen suorittaman kirjaamisen kannalta osto vai myynti;

| c) | tiedot rahoitusvälineestä; |
| --- | --- |

c)

tiedot rahoitusvälineestä;

| d) | tiedot määritysosapuolesta; |
| --- | --- |

d)

tiedot määritysosapuolesta;

| e) | tiedot markkinapaikasta, jossa sopimus tehtiin; |
| --- | --- |

e)

tiedot markkinapaikasta, jossa sopimus tehtiin;

| f) | päivämäärä ja kellonaika, jolloin keskusvastapuoli asettuu väliin; |
| --- | --- |

f)

päivämäärä ja kellonaika, jolloin keskusvastapuoli asettuu väliin;

| g) | päivämäärä ja kelloaika, jolloin sopimus päättyy; |
| --- | --- |

g)

päivämäärä ja kelloaika, jolloin sopimus päättyy;

| h) | toimitusta koskevat ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt; |
| --- | --- |

h)

toimitusta koskevat ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt;

| i) | toimituksen tai transaktioon liittyvän korvausoston päivämäärä ja kellonaika ja soveltuvin osin seuraavat yksityiskohdat:






  i) | päivämäärä ja kellonaika, jolloin sopimus alun perin tehtiin; |
| --- | --- | --- |

i)

toimituksen tai transaktioon liittyvän korvausoston päivämäärä ja kellonaika ja soveltuvin osin seuraavat yksityiskohdat:

i)

päivämäärä ja kellonaika, jolloin sopimus alun perin tehtiin;

| ii) | sopimuksen alkuperäiset ehdot ja osapuolet; |
| --- | --- |

ii)

sopimuksen alkuperäiset ehdot ja osapuolet;

| iii) | yhteentoimiva keskusvastapuoli, joka määrittää transaktion yhden käsittelyvaiheen; |
| --- | --- |

iii)

yhteentoimiva keskusvastapuoli, joka määrittää transaktion yhden käsittelyvaiheen;

| iv) | asiakas, mukaan luettuina mahdolliset epäsuorat asiakkaat, jos nämä ovat keskusvastapuolen tiedossa, ja, jos on kyse määritystä ja toimitusta varten tehtävästä luovutuksesta (give-up), osapuoli, joka siirsi sopimuksen. |
| --- | --- |

iv)

asiakas, mukaan luettuina mahdolliset epäsuorat asiakkaat, jos nämä ovat keskusvastapuolen tiedossa, ja, jos on kyse määritystä ja toimitusta varten tehtävästä luovutuksesta (give-up), osapuoli, joka siirsi sopimuksen.

14 artikla

Positiotiedot

1.   Keskusvastapuolen on säilytettävä tiedot kunkin määritysosapuolen positioista. Jokaisesta asetuksen (EU) N:o 648/2012 39 artiklan mukaisesti pidetystä tilistä on säilytettävä erilliset tiedot, ja keskusvastapuolen on varmistettava, että sen säilyttämät tiedot sisältävät kaikki tiedot, jotka tarvitaan position perustana olevien transaktioiden täydelliseen ja tarkkaan rekonstruointiin, ja että jokainen tieto voidaan tunnistaa ja hakea helposti ainakin kaikkien hakukenttien avulla, jotka koskevat keskusvastapuolta, yhteentoimivaa keskusvastapuolta, määritysosapuolta, asiakasta, jos tämä on keskusvastapuolen tiedossa, sekä rahoitusvälinettä.

2.   Keskusvastapuolen on kunkin pankkipäivän päättyessä kirjattava tiedot jokaisesta positiosta, mukaan luettuina seuraavat yksityiskohdat, jos ne liittyvät kyseiseen positioon:

| a) | tiedot määritysosapuolesta, asiakkaasta, jos se on keskusvastapuolen tiedossa, ja tällaista positiota ylläpitävistä yhteentoimivista keskusvastapuolista tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

a)

tiedot määritysosapuolesta, asiakkaasta, jos se on keskusvastapuolen tiedossa, ja tällaista positiota ylläpitävistä yhteentoimivista keskusvastapuolista tapauksen mukaan;

| b) | position merkki; |
| --- | --- |

b)

position merkki;

| c) | päivittäinen laskelma position arvosta sekä tiedot hinnoista, joilla sopimukset arvostetaan, ja muut merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

c)

päivittäinen laskelma position arvosta sekä tiedot hinnoista, joilla sopimukset arvostetaan, ja muut merkitykselliset tiedot.

3.   Keskusvastapuolen on kirjattava tiedot vaatimistaan vakuuksien määristä, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavista maksuista ja muista asetuksen (EU) N:o 648/2012 43 artiklassa tarkoitetuista rahoitusvaroista sekä määritysosapuolen päivän loppuun mennessä tosiasiallisesti asettamasta vastaavasta määrästä ja kyseisen määrän mahdollisista päivänsisäisistä muutoksista kunkin yksittäisen määritysosapuolen ja asiakkaan tilin osalta, jos tämä on keskusvastapuolen tiedossa, sekä pidettävä nämä tiedot päivitettyinä.

15 artikla

Liiketoimintatiedot

1.   Keskusvastapuolen on säilytettävä riittävän yksityiskohtaiset ja järjestelmälliset tiedot liiketoiminnastaan ja sisäisestä organisaatiostaan.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on kirjattava joka kerta, kun merkityksellisiin asiakirjoihin tehdään olennainen muutos, ja niihin on sisällyttävä ainakin

| a) | hallituksen ja asianomaisten komiteoiden, määritysyksikön, riskienhallintayksikön ja kaikkien muiden asianomaisten yksikköjen tai osastojen organisaatiokaaviot; |
| --- | --- |

a)

hallituksen ja asianomaisten komiteoiden, määritysyksikön, riskienhallintayksikön ja kaikkien muiden asianomaisten yksikköjen tai osastojen organisaatiokaaviot;

| b) | tiedot osakkeenomistajina tai jäseninä suoraan tai välillisesti olevista luonnollista henkilöistä tai oikeushenkilöistä, joilla on määräosuus, sekä näiden määräosuuksien määrät; |
| --- | --- |

b)

tiedot osakkeenomistajina tai jäseninä suoraan tai välillisesti olevista luonnollista henkilöistä tai oikeushenkilöistä, joilla on määräosuus, sekä näiden määräosuuksien määrät;

| c) | asiakirjat, joilla todistetaan III luvussa ja 29 artiklassa edellytetyt toimintatavat, menettelyt ja prosessit; |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, joilla todistetaan III luvussa ja 29 artiklassa edellytetyt toimintatavat, menettelyt ja prosessit;

| d) | hallituksen kokousten pöytäkirjat ja, jos sellaisia on, hallituksen alakomiteoiden ja ylimmän johdon komiteoiden pöytäkirjat; |
| --- | --- |

d)

hallituksen kokousten pöytäkirjat ja, jos sellaisia on, hallituksen alakomiteoiden ja ylimmän johdon komiteoiden pöytäkirjat;

| e) | riskinarviointikomitean kokousten pöytäkirjat; |
| --- | --- |

e)

riskinarviointikomitean kokousten pöytäkirjat;

| f) | määritysosapuolia ja asiakkaita kuulevien konsultointiryhmien pöytäkirjat, jos sellaisia on; |
| --- | --- |

f)

määritysosapuolia ja asiakkaita kuulevien konsultointiryhmien pöytäkirjat, jos sellaisia on;

| g) | sisäistä ja ulkoista tarkastusta, riskienhallintaa ja vaatimuksenmukaisuutta koskevat raportit sekä konsulttiyritysten raportit, mukaan luettuina johdon vastaukset; |
| --- | --- |

g)

sisäistä ja ulkoista tarkastusta, riskienhallintaa ja vaatimuksenmukaisuutta koskevat raportit sekä konsulttiyritysten raportit, mukaan luettuina johdon vastaukset;

| h) | 17 artiklassa edellytetyt liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat toimintaperiaatteet ja palautumissuunnitelma; |
| --- | --- |

h)

17 artiklassa edellytetyt liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat toimintaperiaatteet ja palautumissuunnitelma;

| i) | 32 artiklassa edellytetyt likviditeettisuunnitelma ja likviditeettiraportit; |
| --- | --- |

i)

32 artiklassa edellytetyt likviditeettisuunnitelma ja likviditeettiraportit;

| j) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa edellytetyt tiedot, joista ilmenevät kaikki varallisuuserät ja vastuut sekä oma pääoma; |
| --- | --- |

j)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa edellytetyt tiedot, joista ilmenevät kaikki varallisuuserät ja vastuut sekä oma pääoma;

| k) | vastaanotetut valitukset sekä valittajan nimi, osoite ja tilinumero; valituksen vastaanottopäivä; kaikkien niiden henkilöiden nimet, jotka on yksilöity valituksessa; kuvaus valituksen luonteesta; valituksen ratkaiseminen ja päivä, jona valitus ratkaistiin; |
| --- | --- |

k)

vastaanotetut valitukset sekä valittajan nimi, osoite ja tilinumero; valituksen vastaanottopäivä; kaikkien niiden henkilöiden nimet, jotka on yksilöity valituksessa; kuvaus valituksen luonteesta; valituksen ratkaiseminen ja päivä, jona valitus ratkaistiin;

| l) | tiedot mahdollisista palvelun keskeytyksistä tai toimintahäiriöistä, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä ajankohdasta, vaikutuksista ja korjaavista toimista; |
| --- | --- |

l)

tiedot mahdollisista palvelun keskeytyksistä tai toimintahäiriöistä, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä ajankohdasta, vaikutuksista ja korjaavista toimista;

| m) | tiedot suoritettujen toteumatestien ja stressitestien tuloksista; |
| --- | --- |

m)

tiedot suoritettujen toteumatestien ja stressitestien tuloksista;

| n) | toimivaltaisten viranomaisten, EAMV:n ja EKPJ:n asianomaisten jäsenten kanssa käyty kirjeenvaihto; |
| --- | --- |

n)

toimivaltaisten viranomaisten, EAMV:n ja EKPJ:n asianomaisten jäsenten kanssa käyty kirjeenvaihto;

| o) | III luvun mukaisesti saadut oikeudelliset lausunnot; |
| --- | --- |

o)

III luvun mukaisesti saadut oikeudelliset lausunnot;

| p) | muiden keskusvastapuolten kanssa tehtyjä yhteentoimivuusjärjestelyjä koskevat asiakirjat tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

p)

muiden keskusvastapuolten kanssa tehtyjä yhteentoimivuusjärjestelyjä koskevat asiakirjat tapauksen mukaan;

| q) | 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan vii alakohdan ja d alakohdan mukaiset tiedot; |
| --- | --- |

q)

10 artiklan 1 kohdan b alakohdan vii alakohdan ja d alakohdan mukaiset tiedot;

| r) | uusia liiketoiminta-aloitteita kuvaavat merkitykselliset asiakirjat. |
| --- | --- |

r)

uusia liiketoiminta-aloitteita kuvaavat merkitykselliset asiakirjat.

16 artikla

Kauppatietorekisteriin ilmoitettavat tiedot

Keskusvastapuolen on yksilöitävä ja säilytettävä kaikki tiedot, jotka on ilmoitettava asetuksen (EU) N:o 648/2012 9 artiklan mukaisesti, sekä päivämäärä ja kellonaika, jolloin transaktio on ilmoitettu.

V   LUKU

TOIMINNAN JATKUVUUS

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 34 artikla)

17 artikla

Strategia ja toimintaperiaatteet

1.   Keskusvastapuolella on oltava sen hallituksen hyväksymät liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat toimintaperiaatteet ja palautumissuunnitelma. Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevista toimintaperiaatteista ja palautumissuunnitelmasta on tehtävä riippumattomat arvioinnit, joista on ilmoitettava hallitukselle.

2.   Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevissa toimintaperiaatteissa on yksilöitävä kaikki kriittiset liiketoiminnot ja niihin liittyvät järjestelmät, ja toimintaperiaatteisiin on sisällyttävä keskusvastapuolen strategia, toimintaperiaatteet ja tavoitteet näiden toimintojen ja järjestelmien jatkuvuuden varmistamiseksi.

3.   Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevissa toimintaperiaatteissa on otettava huomioon finanssi-infrastruktuurissa olevat ulkoiset yhteydet ja keskinäiset sidossuhteet, mukaan luettuina keskusvastapuolen määritystoiminnan piiriin kuuluvat markkinapaikat, arvopapereiden selvitys- ja maksujärjestelmät sekä keskusvastapuolen tai linkillä yhdistetyn keskusvastapuolen käyttämät luottolaitokset. Niissä on myös otettava huomioon kriittiset toiminnot tai palvelut, jotka on ulkoistettu kolmansina osapuolina oleville tarjoajille.

4.   Liiketoiminnan jatkuvuutta koskeviin toimintaperiaatteisiin ja palautumissuunnitelmaan on sisällyttävä selkeästi määritellyt ja dokumentoidut järjestelyt, joita on tarkoitus käyttää liiketoiminnan jatkuvuuteen vaikuttavissa hätätilanteissa, katastrofeissa tai kriiseissä ja joilla pyritään varmistamaan palvelujen vähimmäistaso kriittisissä toiminnoissa.

5.   Palautumissuunnitelmassa on yksilöitävä ja siihen on sisällyttävä kriittisten toimintojen palautumispisteitä ja palautumisaikoja koskevat tavoitteet, ja siinä on vahvistettava sopivin palautumisstrategia kutakin tällaista toimintoa varten. Näillä järjestelyillä on pyrittävä varmistamaan, että äärimmäisissä skenaarioissa kriittiset toiminnot saadaan ajoissa päätökseen ja sovitut palvelutasot saavutetaan.

6.   Keskusvastapuolen liiketoiminnan jatkuvuutta koskevissa toimintaperiaatteissa on ilmoitettava kriittisten toimintojen ja järjestelmien pisin sallittu seisokkiaika. Näihin toimintaperiaatteisiin sisällytettävä keskusvastapuolen kriittisten toimintojen pisin sallittu palautumisaika saa olla enintään kaksi tuntia. Pankkipäivän lopetukseen liittyvät menettelyt ja maksut on kaikissa olosuhteissa saatava päätökseen vaadittuna aikana ja päivänä.

7.   Vahvistaessaan kunkin toiminnon palautumisaikoja keskusvastapuolen on otettava huomioon mahdollinen kokonaisvaikutus markkinoiden tehokkuuteen.

18 artikla

Liiketoiminnan vaikutusanalyysi

1.   Keskusvastapuolen on suoritettava liiketoiminnan vaikutusanalyysi, jonka tavoitteena on yksilöidä keskusvastapuolen palvelujen varmistamisen kannalta kriittiset liiketoiminnot. Analyysissä on käsiteltävä myös näiden toimintojen merkitystä finanssi-infrastruktuurin muille laitoksille ja toiminnoille.

2.   Keskusvastapuolen on käytettävä skenaarioperusteista riskianalyysiä, jonka tavoitteena on selvittää, millä tavoin erilaiset skenaariot vaikuttavat sen kriittisiin liiketoimintoihin kohdistuviin riskeihin.

3.   Arvioidessaan riskejä keskusvastapuolen on otettava huomioon riippuvuudet ulkopuolisista tarjoajista, yleishyödylliset palvelut mukaan luettuina. Keskusvastapuolen on toteutettava toimia hallitakseen näitä riippuvuuksia asianmukaisilla sopimus- ja organisaatiojärjestelyillä.

4.   Liiketoiminnan vaikutusanalyysiä ja skenaarioanalyysiä on päivitettävä, ja niitä on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa sekä häiriötilanteen tai huomattavien organisaatiomuutosten jälkeen. Analyyseissä on otettava huomioon kaikki merkityksellinen kehitys, markkinoiden ja teknologian kehitys mukaan luettuina.

19 artikla

Palautuminen

1.   Keskusvastapuolella on oltava käytössään järjestelyt, joilla varmistetaan sen kriittisten toimintojen jatkuminen katastrofiskenaarioiden pohjalta. Näillä järjestelyillä on varmistettava ainakin riittävien henkilöstöresurssien saanti, kriittisten toimintojen seisokkiajan enimmäispituus, automaattinen vaihto varajärjestelmään ja toimintojen palautuminen toissijaisessa käsittelypaikassa.

2.   Keskusvastapuolen on pidettävä yllä toista käsittelypaikkaa, jolla voidaan varmistaa keskusvastapuolen kaikkien kriittisten toimintojen jatkuminen samalla tavoin kuin ensisijaisessa käsittelypaikassa. Toissijaisella paikalla on oltava erilainen maantieteellinen riskiprofiili kuin ensisijaisella paikalla.

3.   Keskusvastapuolen on pidettävä yllä toissijaista liiketoimintapaikkaa tai sillä on oltava välitön pääsy tällaiseen paikkaan, jonka on ainakin annettava henkilöstölle mahdollisuus varmistaa palvelun jatkuminen, jos ensisijainen liiketoimintapaikka ei ole käytettävissä.

4.   Keskusvastapuolen on harkittava ylimääräisiä käsittelypaikkoja erityisesti, jos ensisijainen ja toissijainen paikka eivät ole riskiprofiileiltaan riittävän erilaisia varmistamaan sen, että keskusvastapuolen liiketoiminnan jatkuvuutta koskevat tavoitteet saavutetaan kaikissa skenaarioissa.

20 artikla

Testaus ja seuranta

1.   Keskusvastapuolen on testattava ja tarkasteltava liiketoiminnan jatkuvuutta koskevia toimintaperiaatteitaan säännöllisin väliajoin sekä järjestelmiin tai niihin liittyviin toimintoihin tehtyjen huomattavien muutosten jälkeen, jotta varmistetaan, että liiketoiminnan jatkuvuutta koskevilla toimintaperiaatteilla saavutetaan asetetut tavoitteet, muun muassa palautumisajan enimmäispituudelle asetettu kahden tunnin tavoite. Testit on suunniteltava ja dokumentoitava.

2.   Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevien toimintaperiaatteiden ja palautumissuunnitelman testauksen on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | testauksen on käsitettävä laajamittaiset katastrofit ja toissijaisten ja ensisijaisten paikkojen väliset vaihdot; |
| --- | --- |

a)

testauksen on käsitettävä laajamittaiset katastrofit ja toissijaisten ja ensisijaisten paikkojen väliset vaihdot;

| b) | määritysosapuolten, ulkopuolisten tarjoajien ja merkityksellisten finanssi-infrastruktuuriin kuuluvien laitosten, joiden kanssa on liiketoiminnan jatkuvuutta koskevissa toimintaperiaatteissa todettu olevan keskinäisiä sidossuhteita, on osallistuttava testaukseen. |
| --- | --- |

b)

määritysosapuolten, ulkopuolisten tarjoajien ja merkityksellisten finanssi-infrastruktuuriin kuuluvien laitosten, joiden kanssa on liiketoiminnan jatkuvuutta koskevissa toimintaperiaatteissa todettu olevan keskinäisiä sidossuhteita, on osallistuttava testaukseen.

21 artikla

Ylläpito

1.   Keskusvastapuolen on säännöllisesti tarkasteltava uudelleen liiketoiminnan jatkuvuutta koskevia toimintaperiaatteitaan ja päivitettävä niitä sen varmistamiseksi, että ne käsittävät kaikki kriittiset toiminnot ja sopivimman palautumisstrategian näitä varten.

2.   Keskusvastapuolen on säännöllisesti tarkasteltava uudelleen palautumissuunnitelmaansa ja päivitettävä sitä sen varmistamiseksi, että se sisältää sopivimman palautumisstrategian kaikkia kriittisiä toimintoja varten.

3.   Liiketoiminnan jatkuvuutta koskevien toimintaperiaatteiden ja palautumissuunnitelman päivityksissä on otettava huomioon testien tulokset sekä riippumattomissa ja muissa uudelleentarkasteluissa annetut ja toimivaltaisten viranomaisten antamat suositukset. Keskusvastapuolten on tarkasteltava liiketoiminnan jatkuvuutta koskevia toimintaperiaatteitaan ja palautumissuunnitelmiaan uudelleen jokaisen huomattavan häiriön jälkeen määrittäkseen niiden syyt sekä keskusvastapuolen liiketoimiin, liiketoiminnan jatkuvuutta koskeviin toimintaperiaatteisiin ja palautumissuunnitelmaan mahdollisesti tarvittavat parannukset.

22 artikla

Kriisienhallinta

1.   Keskusvastapuolella on oltava kriisienhallintatoiminto, joka toimii hätätilanteissa. Kriisienhallintamenettelyn on oltava selkeä ja kirjallisesti dokumentoitu. Hallituksen on valvottava kriisienhallintatoimintoa ja säännöllisesti otettava vastaan ja tarkasteltava sitä koskevia raportteja.

2.   Kriisienhallintatoimintoon on sisällyttävä hyvin jäsennellyt ja selkeät menettelyt, joilla hallitaan sisäistä ja ulkoista viestintää kriisitilanteissa.

3.   Keskusvastapuolen on kriisitilanteen jälkeen tarkasteltava, miten se on hallinnut kriisiä. Tähän tarkasteluun on tarvittaessa sisällytettävä määritysosapuolten ja muiden ulkopuolisten sidosryhmien kannanottoja.

23 artikla

Viestintä

1.   Keskusvastapuolella on oltava viestintäsuunnitelma, johon on dokumentoitu, millä tavoin ylimmälle johdolle, hallitukselle ja asianomaisille ulkopuolisille sidosryhmille, muun muassa toimivaltaisille viranomaisille, määritysosapuolille, asiakkaille, selvitysosapuolille, arvopapereiden selvitys- ja maksujärjestelmille sekä markkinapaikoille, annetaan riittävästi tietoja kriisin aikana.

2.   Skenaarioanalyysistä, riskianalyysistä, uudelleentarkasteluista sekä seurannan ja testien tuloksista on ilmoitettava hallitukselle.

VI   LUKU

VAKUUSVAATIMUKSET

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artikla)

24 artikla

Prosenttiluvut

1.   Keskusvastapuolen on laskettava alkuvakuudet, joilla katetaan markkinaliikkeiden aiheuttamat riskit, kunkin vakuudellisen rahoitusvälineen osalta tuotekohtaisesti 25 artiklassa määritellyksi ajanjaksoksi olettaen position sulkemisen määräajan olevan 26 artiklassa määritellyn mukainen. Alkuvakuuksien laskennassa keskusvastapuolen on noudatettava ainakin seuraavia luottamusvälejä:

| a) | OTC-johdannaisten osalta 99,5 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

OTC-johdannaisten osalta 99,5 prosenttia;

| b) | muiden rahoitusvälineiden kuin OTC-johdannaisten osalta 99 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

muiden rahoitusvälineiden kuin OTC-johdannaisten osalta 99 prosenttia.

2.   Määrittääkseen riittävät luottamusvälit kutakin rahoitusvälinelajia varten keskusvastapuolen on lisäksi otettava huomioon ainakin seuraavat tekijät:

| a) | rahoitusvälinelajiin liittyvien hintaepävarmuuksien monimutkaisuus ja laajuus, jotka voivat rajoittaa alkuvakuuksien ja vaihtuvien vakuuksien laskennan validointia; |
| --- | --- |

a)

rahoitusvälinelajiin liittyvien hintaepävarmuuksien monimutkaisuus ja laajuus, jotka voivat rajoittaa alkuvakuuksien ja vaihtuvien vakuuksien laskennan validointia;

| b) | rahoitusvälinelajin riskiominaisuudet, joihin voivat kuulua muun muassa volatiliteetti, duraatio, likviditeetti, ei-lineaariset hintaominaisuudet, äkillisten tappioiden riski ja wrong-way-riski; |
| --- | --- |

b)

rahoitusvälinelajin riskiominaisuudet, joihin voivat kuulua muun muassa volatiliteetti, duraatio, likviditeetti, ei-lineaariset hintaominaisuudet, äkillisten tappioiden riski ja wrong-way-riski;

| c) | se, missä määrin luottoriskejä ei rajoiteta riittävästi muilla riskienvalvontatoimilla; |
| --- | --- |

c)

se, missä määrin luottoriskejä ei rajoiteta riittävästi muilla riskienvalvontatoimilla;

| d) | rahoitusvälinelajin luontainen vipuvaikutus, muun muassa se, onko rahoitusvälinelaji huomattavan epävakaa, keskittynyt suuresti muutamille markkinatoimijoille tai onko se vaikea sulkea. |
| --- | --- |

d)

rahoitusvälinelajin luontainen vipuvaikutus, muun muassa se, onko rahoitusvälinelaji huomattavan epävakaa, keskittynyt suuresti muutamille markkinatoimijoille tai onko se vaikea sulkea.

3.   Keskusvastapuolen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ja määritysosapuolilleen perusteet, jotka se ottaa huomioon päättäessään kunkin rahoitusvälinelajin vakuuksien laskentaan sovellettavasta luottamustasosta.

4.   Jos keskusvastapuoli määrittää OTC-johdannaisia, joilla on 2 kohdassa lueteltujen riskitekijöiden arvioinnin perusteella samat riskiominaisuudet kuin säännellyillä markkinoilla tai vastaavalla kolmannen maan markkinalla täytäntöön pannuilla johdannaisilla, keskusvastapuoli voi käyttää näitä sopimuksia varten vähintään 99 prosentin luottamusväliä, jos sen määrittämiin OTC-johdannaissopimuksiin liittyviä riskejä vähennetään asianmukaisesti käyttämällä tällaista luottamusväliä ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

25 artikla

Historiallisen volatiliteetin laskennan aikaväli

1.   Keskusvastapuolen on varmistettava, että alkuvakuuksilla katetaan sen XII luvun mukaisesti vahvistaman mallimenetelmän ja validointiprosessin mukaisesti vähintään 24 artiklassa määritellyllä luottamusvälillä ja 26 artiklassa määritellyksi realisointiajaksi riskit, jotka johtuvat historiallisesta volatiliteetista, joka on laskettu vähintään 12 edeltävältä kuukaudelta olevien tietojen perusteella.

Keskusvastapuolen on varmistettava, että historiallisen volatiliteetin laskentaan käytettävät tiedot kattavat kaikenlaiset markkinaolosuhteet, stressikaudet mukaan luettuina.

2.   Keskusvastapuoli voi käyttää historiallisen volatiliteetin laskentaan mitä tahansa muuta aikaväliä, jos kyseisen aikavälin käyttö johtaa vähintään yhtä suuriin vakuusvaatimuksiin kuin 1 kohdan mukaista aikaväliä käyttämällä saadut vakuusvaatimukset.

3.   Sellaisia rahoitusvälineitä koskevien vakuusparametrien, joita varten ei ole olemassa historiallista tarkasteluajanjaksoa, on perustuttava varovaisiin oletuksiin. Keskusvastapuolen on viipymättä mukautettava vaadittujen vakuuksien laskentaa sellaisen analyysin perusteella, joka on tehty uusien rahoitusvälineiden hintakehityksestä.

26 artikla

Realisoinnin aikavälit

1.   Keskusvastapuolen on vahvistettava realisoinnin aikavälit ottaen huomioon määritetyn rahoitusvälineen ominaisuudet, markkina, jolla sillä käydään kauppaa, sekä vakuuksien laskenta- ja keräämisaika. Realisointiaikojen on oltava vähintään

| a) | viisi pankkipäivää OTC-johdannaisten osalta; |
| --- | --- |

a)

viisi pankkipäivää OTC-johdannaisten osalta;

| b) | kaksi pankkipäivää muiden rahoitusvälineiden kuin OTC-johdannaisten osalta. |
| --- | --- |

b)

kaksi pankkipäivää muiden rahoitusvälineiden kuin OTC-johdannaisten osalta.

2.   Vahvistaakseen riittävän realisointiajan keskusvastapuolen on kaikissa tapauksissa arvioitava ja laskettava yhteen ainakin seuraavat:

| a) | pisin mahdollinen ajanjakso, joka voi kestää viimeisestä vakuuksien keruusta siihen asti, kun keskusvastapuoli toteaa maksukyvyttömyyden tai käynnistää maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyn; |
| --- | --- |

a)

pisin mahdollinen ajanjakso, joka voi kestää viimeisestä vakuuksien keruusta siihen asti, kun keskusvastapuoli toteaa maksukyvyttömyyden tai käynnistää maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyn;

| b) | ajanjakso, joka arvioidaan tarvittavan siihen, että määritysosapuolen maksukyvyttömyyden hallinnointistrategia suunnitellaan ja toteutetaan ottaen huomioon kunkin rahoitusvälinelajin ominaisuudet, mukaan luettuina likviditeettitaso ja positioiden suuruus ja keskittyminen, sekä markkinat, joilla keskusvastapuoli sulkee tai suojaa kokonaan määritysosapuolen position; |
| --- | --- |

b)

ajanjakso, joka arvioidaan tarvittavan siihen, että määritysosapuolen maksukyvyttömyyden hallinnointistrategia suunnitellaan ja toteutetaan ottaen huomioon kunkin rahoitusvälinelajin ominaisuudet, mukaan luettuina likviditeettitaso ja positioiden suuruus ja keskittyminen, sekä markkinat, joilla keskusvastapuoli sulkee tai suojaa kokonaan määritysosapuolen position;

| c) | tarvittaessa aika, joka tarvitaan keskusvastapuoleen kohdistuvan vastapuoliriskin kattamiseksi. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa aika, joka tarvitaan keskusvastapuoleen kohdistuvan vastapuoliriskin kattamiseksi.

3.   Arvioidessaan 2 kohdassa määriteltyjä ajanjaksoja keskusvastapuolen on otettava huomioon ainakin 24 artiklan 2 kohdassa mainitut tekijät ja 25 artiklassa määritelty historiallisen volatiliteetin laskennan aikaväli.

4.   Jos keskusvastapuoli määrittää OTC-johdannaisia, joilla on samat riskiominaisuudet kuin säännellyillä markkinoilla tai vastaavalla kolmannen maan markkinalla täytäntöön pannuilla johdannaisilla, se voi käyttää realisoinnin aikaväliä, joka poikkeaa 1 kohdassa säädetystä aikavälistä, jos se voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että

| a) | kyseinen aikaväli olisi kyseisten OTC-johdannaisten erityispiirteiden vuoksi tarkoituksenmukaisempi kuin 1 kohdassa säädetty aikaväli; |
| --- | --- |

a)

kyseinen aikaväli olisi kyseisten OTC-johdannaisten erityispiirteiden vuoksi tarkoituksenmukaisempi kuin 1 kohdassa säädetty aikaväli;

| b) | kyseinen aikaväli on vähintään kaksi pankkipäivää. |
| --- | --- |

b)

kyseinen aikaväli on vähintään kaksi pankkipäivää.

27 artikla

Salkun vakuusvaatimusten asettaminen

1.   Keskusvastapuoli voi sallia kuittaukset ja vähennykset kaikkia määrittämiään rahoitusvälineitä koskevissa vakuusvaatimuksissa, jos yhden rahoitusvälineen tai rahoitusvälinekokonaisuuden hintariski korreloi muiden rahoitusvälineiden hintariskin kanssa merkittävästi ja luotettavasti tai osoittaa tällaista riippuvuutta muun vastaavan tilastollisen parametrin perusteella.

2.   Keskusvastapuolen on dokumentoitava salkun vakuusvaatimusten asettamisessa noudattamansa lähestymistapa ja huolehdittava ainakin siitä, että kahden tai useamman määritetyn rahoitusvälineen välinen korrelaatio tai vastaava tilastollinen riippuvuusparametri on luotettava 25 artiklan mukaisesti lasketulla laskenta-aikavälillä ja osoittaa kestävyyttä historiallisissa tai hypoteettisissa stressiskenaarioissa. Keskusvastapuolen on osoitettava, että hintasuhteelle on olemassa taloudellinen perusta.

3.   Kaikki rahoitusvälineet, joihin salkun vakuusvaatimuksia sovelletaan, on katettava samasta maksukyvyttömyysrahastosta. Jos keskusvastapuoli voi ennakolta osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle ja määritysosapuolilleen, millä tavoin mahdolliset tappiot jaettaisiin eri maksukyvyttömyysrahastojen kesken, sekä antaa tarpeelliset säännökset omissa säännöissään, salkun vakuusvaatimuksia voidaan edellisestä poiketen soveltaa rahoitusvälineisiin, jotka katetaan eri maksukyvyttömyysrahastoista.

4.   Jos salkun vakuusvaatimuksia asetetaan useille rahoitusvälineille, vakuuksien vähennysten määrä saa olla enintään 80 prosenttia kullekin tuotteelle erikseen laskettujen vakuuksien summan ja sen vakuuden välisestä erosta, joka lasketaan yhdistettyyn salkkuun liittyvän vastuun yhdistetyn arvioinnin perusteella. Jos vakuuksien vähentämisestä ei aiheudu keskusvastapuolelle potentiaalisia riskejä, se voi soveltaa vähennystä, joka on enintään 100 prosenttia tästä erosta.

5.   Salkun vakuusvaatimusten asettamiseen liittyvät vakuuksien vähennykset on testattava luotettavalla stressitestiohjelmalla XII luvun mukaisesti.

28 artikla

Myötäsyklisyys

1.   Keskusvastapuolen on varmistettava, että sen luottamusvälin, realisointiajan ja laskenta-aikavälin valinnassa ja tarkistamisessa noudattamat toimintaperiaatteet tuottavat ennakoivia, vakaita ja varovaisia vakuusvaatimuksia, jotka rajoittavat myötäsyklisyyttä siinä määrin, ettei keskusvastapuolen vakauteen ja taloudelliseen turvallisuuteen kohdistu kielteisiä vaikutuksia. Tässä yhteydessä on mahdollisuuksien mukaan vältettävä häiritsevien tai pitkälle menevien muutosten tekemistä vakuusvaatimuksiin ja otettava käyttöön avoimet ja ennakoivat menettelyt, joilla vakuusvaatimuksia mukautetaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Näin toimiessaan keskusvastapuolen on käytettävä ainakin yhtä seuraavista vaihtoehdoista:

| a) | sovellettava vakuuspuskuria, joka on vähintään 25 prosenttia lasketuista vakuuksista ja joka voidaan väliaikaisesti käyttää kokonaan sellaisina kausina, joina lasketut vakuusvaatimukset kasvavat huomattavasti; |
| --- | --- |

a)

sovellettava vakuuspuskuria, joka on vähintään 25 prosenttia lasketuista vakuuksista ja joka voidaan väliaikaisesti käyttää kokonaan sellaisina kausina, joina lasketut vakuusvaatimukset kasvavat huomattavasti;

| b) | sovellettava vähintään 25 prosentin painotusta 26 artiklan mukaisesti lasketun laskenta-aikavälin stressikausien havaintoihin; |
| --- | --- |

b)

sovellettava vähintään 25 prosentin painotusta 26 artiklan mukaisesti lasketun laskenta-aikavälin stressikausien havaintoihin;

| c) | varmistettava, etteivät sen vakuusvaatimukset ole pienempiä kuin ne, jotka laskettaisiin käyttämällä volatiliteettia, joka on arvioitu kymmenen vuoden historiallisella laskenta-aikavälillä. |
| --- | --- |

c)

varmistettava, etteivät sen vakuusvaatimukset ole pienempiä kuin ne, jotka laskettaisiin käyttämällä volatiliteettia, joka on arvioitu kymmenen vuoden historiallisella laskenta-aikavälillä.

2.   Kun keskusvastapuoli tarkistaa vakuusmallin parametreja, jotta ne vastaisivat paremmin vallitsevia markkinaolosuhteita, sen on otettava huomioon tällaisen tarkistuksen potentiaaliset myötäsykliset vaikutukset.

VII   LUKU

MAKSUKYVYTTÖMYYSRAHASTO

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artikla)

29 artikla

Kehys ja hallinto

1.   Määrittääkseen maksukyvyttömyysrahaston vähimmäiskoon ja muiden rahoitusvarojen määrän, jotka tarvitaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 ja 43 artiklan vaatimusten täyttämiseksi, ottaen huomioon myös konsernin sisäiset sidossuhteet keskusvastapuolen on otettava käyttöön sisäinen toimintakehys, jossa määritellään, minkätyyppiset äärimmäiset mutta mahdolliset markkinaolosuhteet voivat altistaa keskusvastapuolen suurimmille riskeille.

2.   Kehykseen on sisällyttävä selitys siitä, miten keskusvastapuoli määrittelee äärimmäiset mutta mahdolliset markkinaolosuhteet. Se on dokumentoitava kokonaan ja säilytettävä 12 artiklan mukaisesti.

3.   Riskinarviointikomitean on keskusteltava kehyksestä, ja se on hyväksytettävä hallituksella. Kehyksen vahvuutta ja sen kykyä heijastaa markkinaliikkeitä on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa. Riskinarviontikomitean on keskusteltava uudelleentarkastelusta, ja siitä on ilmoitettava hallitukselle.

30 artikla

Äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden yksilöiminen

1.   Edellä 29 artiklassa kuvatun kehyksen on heijastettava keskusvastapuolen riskiprofiilia ottaen tarvittaessa huomioon rajatylittävät riskit ja valuuttariskit. Siinä on yksilöitävä kaikki markkinariskit, joille keskusvastapuoli altistuisi yhden tai useamman määritysosapuolen maksukyvyttömyyden jälkeen, mukaan luettuina määritettyjen rahoitusvälineiden markkinahintojen epäsuotuisa kehitys, markkinalikviditeetin pieneneminen näiden rahoitusvälineiden osalta sekä vakuuksien realisointiarvon pienenemiset. Lisäksi kehyksen on heijastettava lisäriskejä, joita aiheutuu keskusvastapuolelle yhteisöjen samanaikaisesta kaatumisesta siinä konsernissa, johon maksukyvytön määritysosapuoli kuuluu.

2.   Kehyksessä on myös yksilöitävä erikseen kaikki markkinat, joilla keskusvastapuoli altistuisi riskeille määritysosapuolen tullessa maksukyvyttömäksi. Keskusvastapuolen on määritettävä jokaista yksilöityä markkinaa varten äärimmäiset mutta mahdolliset markkinaolosuhteet ainakin seuraavien seikkojen perusteella:

| a) | sarja historiallisia skenaarioita, joihin kuuluvat viimeksi kuluneiden 30 vuoden aikana tai sellaisena ajanjaksona todetut äärimmäiset markkinaliikkeet, jolta on saatavissa luotettavia tietoja, ja jotka olisivat altistaneet keskusvastapuolen suurimmalle rahoitusriskille. Jos keskusvastapuoli päättää, että historiallinen tapaus, jossa hintaliikkeet ovat olleet suuria, ei ole enää mahdollinen, sen on perusteltava toimivaltaiselle viranomaiselle, miksi tapaus jätetään pois kehyksestä; |
| --- | --- |

a)

sarja historiallisia skenaarioita, joihin kuuluvat viimeksi kuluneiden 30 vuoden aikana tai sellaisena ajanjaksona todetut äärimmäiset markkinaliikkeet, jolta on saatavissa luotettavia tietoja, ja jotka olisivat altistaneet keskusvastapuolen suurimmalle rahoitusriskille. Jos keskusvastapuoli päättää, että historiallinen tapaus, jossa hintaliikkeet ovat olleet suuria, ei ole enää mahdollinen, sen on perusteltava toimivaltaiselle viranomaiselle, miksi tapaus jätetään pois kehyksestä;

| b) | erilaiset mahdolliset tulevat skenaariot, jotka perustuvat johdonmukaisiin oletuksiin markkinoiden volatiliteetista sekä markkinoiden välisestä ja rahoitusvälineiden välisestä hintakorrelaatiosta ja jotka tukeutuvat mahdollisia markkinaolosuhteita koskeviin kvantitatiivisiin ja kvalitatiivisiin arviointeihin. |
| --- | --- |

b)

erilaiset mahdolliset tulevat skenaariot, jotka perustuvat johdonmukaisiin oletuksiin markkinoiden volatiliteetista sekä markkinoiden välisestä ja rahoitusvälineiden välisestä hintakorrelaatiosta ja jotka tukeutuvat mahdollisia markkinaolosuhteita koskeviin kvantitatiivisiin ja kvalitatiivisiin arviointeihin.

3.   Lisäksi kehyksessä on otettava kvantitatiivisesti ja kvalitatiivisesti huomioon, missä laajuudessa äärimmäisiä hintaliikkeitä saattaisi esiintyä samanaikaisesti useilla yksilöidyillä markkinoilla. Kehyksessä on otettava huomioon, että historialliset hintakorrelaatiot voivat kadota äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

31 artikla

Äärimmäisten mutta mahdollisten skenaarioiden uudelleentarkastelu

Keskusvastapuolen on tarkasteltava 30 artiklassa kuvattuja menettelyjä säännöllisesti uudelleen ottaen huomioon kaikki merkitykselliset markkinamuutokset sekä määritysosapuolten vastuiden laajuus ja keskittyminen. Sen on tarkasteltava uudelleen, riskinarviointikomiteaa kuullen, historiallisia ja hypoteettisia skenaarioita, joita se on käyttänyt äärimmäisten mutta mahdollisten markkinaolosuhteiden yksilöimiseksi, vähintään kerran vuodessa ja useamminkin, jos skenaarioita on aiheellista mukauttaa sen vuoksi, että markkinamuutokset tai keskusvastapuolen määrittämissä sopimuskokonaisuuksissa tapahtuvat olennaiset muutokset vaikuttavat oletuksiin, joihin skenaariot perustuvat. Kehyksen olennaisista muutoksista on ilmoitettava hallitukselle.

VIII   LUKU

Likviditeettiriskien valvonta

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 44 artikla)

32 artikla

Likviditeettiriskin arviointi

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön vahva likviditeettiriskin hallintajärjestelmä, johon on sisällyttävä tehokkaat operatiiviset ja analyyttiset välineet, joilla voidaan jatkuvasti ja oikea-aikaisesti tunnistaa, mitata ja seurata keskusvastapuolen toimituksiin ja rahoitukseen liittyviä virtoja, myös sen päivänsisäisen likviditeetin käyttöä. Keskusvastapuolten on arvioitava säännöllisesti likviditeettiriskin hallintajärjestelmänsä suunnittelua ja toimintaa, myös ottamalla huomioon stressitestien tulokset.

2.   Keskusvastapuolen likviditeettiriskin hallintajärjestelmän on oltava riittävän vahva varmistamaan, että keskusvastapuoli pystyy täyttämään maksu- ja toimitusvelvoitteet kaikkissa merkityksellisissä valuutoissa niiden erääntyessä, tarvittaessa myös päivänsisäisesti. Lisäksi keskusvastapuolen likviditeettiriskin hallintajärjestelmään on sisällyttävä arviointi sen mahdollisista tulevista likviditeettitarpeista hyvin monenlaisissa mahdollisissa stressiskenaarioissa. Stressiskenaarioissa on otettava huomioon määritysosapuolten maksukyvyttömyys asetuksen (EU) N:o 648/2012 44 artiklan mukaisesti maksukyvyttömyyspäivästä realisointiajan päättymiseen saakka sekä keskusvastapuolen sijoituspolitiikasta ja -menettelyistä aiheutuva likviditeettiriski äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

3.   Likviditeettiriskin hallintajärjestelmään on sisällyttävä likviditeettisuunnitelma, joka on dokumentoitu ja jota säilytetään 12 artiklan mukaisesti. Likviditeettisuunnitelmassa on ainakin esitettävä keskusvastapuolen menettelyt, joilla

| a) | hallitaan ja seurataan vähintään kerran päivässä keskusvastapuolen likviditeettitarpeita erilaisissa markkinaskenaarioissa; |
| --- | --- |

a)

hallitaan ja seurataan vähintään kerran päivässä keskusvastapuolen likviditeettitarpeita erilaisissa markkinaskenaarioissa;

| b) | säilytetään riittävä määrä likvidejä rahoitusvaroja keskusvastapuolen likviditeettitarpeiden kattamiseksi ja erotetaan erityyppiset likvidit varat toisistaan niiden käytön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

säilytetään riittävä määrä likvidejä rahoitusvaroja keskusvastapuolen likviditeettitarpeiden kattamiseksi ja erotetaan erityyppiset likvidit varat toisistaan niiden käytön mukaisesti;

| c) | arvioidaan ja arvostetaan päivittäin keskusvastapuolen käytettävissä olevat likvidit omaisuuserät ja sen likviditeettitarpeet; |
| --- | --- |

c)

arvioidaan ja arvostetaan päivittäin keskusvastapuolen käytettävissä olevat likvidit omaisuuserät ja sen likviditeettitarpeet;

| d) | yksilöidään likviditeettiriskin lähteet; |
| --- | --- |

d)

yksilöidään likviditeettiriskin lähteet;

| e) | arvioidaan ajanjaksot, joina keskusvastapuolen likvidien rahoitusvarojen olisi oltava saatavilla; |
| --- | --- |

e)

arvioidaan ajanjaksot, joina keskusvastapuolen likvidien rahoitusvarojen olisi oltava saatavilla;

| f) | otetaan huomioon mahdolliset likviditeettitarpeet, jotka johtuvat määritysosapuolten oikeudesta vaihtaa käteisvakuudet muiksi vakuuksiksi; |
| --- | --- |

f)

otetaan huomioon mahdolliset likviditeettitarpeet, jotka johtuvat määritysosapuolten oikeudesta vaihtaa käteisvakuudet muiksi vakuuksiksi;

| g) | otetaan käyttöön menettelyt tapauksissa, joissa likviditeettiä ei ole tarpeeksi; |
| --- | --- |

g)

otetaan käyttöön menettelyt tapauksissa, joissa likviditeettiä ei ole tarpeeksi;

| h) | täydennetään likvidejä rahoitusvaroja, joita keskusvastapuoli voi käyttää stressitilanteessa. |
| --- | --- |

h)

täydennetään likvidejä rahoitusvaroja, joita keskusvastapuoli voi käyttää stressitilanteessa.

Keskusvastapuolen hallituksen on hyväksyttävä suunnitelma riskinarviointikomiteaa kuultuaan.

4.   Keskusvastapuolen on arvioitava siihen kohdistuva likviditeettiriski, mukaan luettuina tilanteet, joissa keskusvastapuoli tai sen määritysosapuolet eivät pysty täyttämään maksuvelvoitteitaan niiden erääntyessä määritys- tai toimitusmenettelyn yhteydessä, ottaen huomioon myös keskusvastapuolen sijoitustoiminta. Riskienhallintajärjestelmässä on käsiteltävä likviditeettitarpeita, jotka johtuvat keskusvastapuolen suhteista mihin tahansa yhteisöön, jonka osalta keskusvastapuoleen kohdistuu likviditeettiriski, mukaan luettuina

| a) | toimituspankit; |
| --- | --- |

a)

toimituspankit;

| b) | maksujärjestelmät; |
| --- | --- |

b)

maksujärjestelmät;

| c) | arvopapereiden selvitysjärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

arvopapereiden selvitysjärjestelmät;

| d) | kirjeenvaihtajapankit; |
| --- | --- |

d)

kirjeenvaihtajapankit;

| e) | säilyttäjäpankit; |
| --- | --- |

e)

säilyttäjäpankit;

| f) | likviditeetin tarjoajat; |
| --- | --- |

f)

likviditeetin tarjoajat;

| g) | yhteentoimivat keskusvastapuolet; |
| --- | --- |

g)

yhteentoimivat keskusvastapuolet;

| h) | palveluntarjoajat. |
| --- | --- |

h)

palveluntarjoajat.

5.   Keskusvastapuolen on otettava likviditeettiriskin hallintajärjestelmässään huomioon 4 kohdassa lueteltujen yhteisöjen mahdolliset keskinäiset sidossuhteet sekä monikertaiset suhteet, joita kullakin 4 kohdassa mainitulla yhteisöllä saattaa olla keskusvastapuolen kanssa.

6.   Keskusvastapuolen on laadittava päivittäinen raportti 3 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisista tarpeista ja varoista sekä neljännesvuosittainen raportti 3 kohdan d–h alakohdan mukaisesta likviditeettisuunnitelmastaan. Raportit on dokumentoitava ja säilytettävä IV luvun mukaisesti.

33 artikla

Likviditeetin saanti

1.   Keskusvastapuolen on ylläpidettävä kaikkina merkityksellisinä valuuttoina likvidejä varoja, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 648/2012 44 artiklan ja tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti määriteltyjä keskusvastapuolen likviditeettivaatimuksia. Näihin likvideihin varoihin kuuluvat pelkästään seuraavat:

| a) | liikkeeseen laskevaan keskuspankkiin talletetut käteisvarat; |
| --- | --- |

a)

liikkeeseen laskevaan keskuspankkiin talletetut käteisvarat;

| b) | toimiluvan saaneisiin luottolaitoksiin 47 artiklan mukaisesti talletetut käteisvarat; |
| --- | --- |

b)

toimiluvan saaneisiin luottolaitoksiin 47 artiklan mukaisesti talletetut käteisvarat;

| c) | sitovat luottolimiitit tai vastaavat järjestelyt sellaisten määritysosapuolten kanssa, jotka eivät ole maksukyvyttömiä; |
| --- | --- |

c)

sitovat luottolimiitit tai vastaavat järjestelyt sellaisten määritysosapuolten kanssa, jotka eivät ole maksukyvyttömiä;

| d) | sitovat takaisinostosopimukset; |
| --- | --- |

d)

sitovat takaisinostosopimukset;

| e) | 45 ja 46 artiklan vaatimusten mukaiset erittäin jälkimarkkinakelpoiset rahoitusinstrumentit, joiden keskusvastapuoli voi osoittaa olevan helposti saatavilla ja vaihdettavissa käteisvaroiksi ennalta sovituilla erittäin luotettavilla rahoitusjärjestelyillä, myös stressikausien markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

e)

45 ja 46 artiklan vaatimusten mukaiset erittäin jälkimarkkinakelpoiset rahoitusinstrumentit, joiden keskusvastapuoli voi osoittaa olevan helposti saatavilla ja vaihdettavissa käteisvaroiksi ennalta sovituilla erittäin luotettavilla rahoitusjärjestelyillä, myös stressikausien markkinaolosuhteissa.

2.   Keskusvastapuolen on kiinnitettävä huomiota valuuttoihin, jonka määräisinä sen vastuut ovat, ja otettava huomioon stressikausien olosuhteiden mahdolliset vaikutukset sen kykyyn päästä valuuttamarkkinoille tavalla, joka on yhdenmukainen valuuttojen selvitysjärjestelmien ja arvopapereiden selvitysjärjestelmien toimitussyklien kanssa.

3.   Sitovia luottolimiittejä, jotka tehdään määritysosapuolten asettamia vakuuksia vastaan, ei saa laskea kahdesti likvideiksi varoiksi. Keskusvastapuolen on toteutettava toimia, joilla seurataan ja valvotaan yksittäisiin likviditeetin tarjoajiin liittyvien likviditeettiriskien keskittymistä.

4.   Keskusvastapuolen on varmistuttava tiukkaa asianmukaista huolellisuutta noudattaen, että sen likviditeetin tarjoajilla on riittävästi kapasiteettia toimia maksuvalmiusjärjestelyjen mukaisesti.

5.   Keskusvastapuolen on testattava määräajoin menettelyjään, joita noudattaen käytetään ennalta sovittuja rahoitusjärjestelyjä. Tähän voi sisältyä sellaisia menettelyjä kuin testinostojen tekeminen kaupallisista luottolimiiteistä sekä sen tarkistaminen, kuinka nopeasti varat saadaan käyttöön ja kuinka luotettavia menettelyt ovat.

6.   Keskusvastapuolella on oltava likviditeettisuunnitelmassaan yksityiskohtaiset menettelyt, joita noudattaen käytetään keskusvastapuolen likvidejä rahoitusvaroja, kun likviditeettiä ei ole tarpeeksi. Likviditeettimenettelyissä on ilmoitettava selvästi, milloin tiettyjä varoja olisi käytettävä. Menettelyissä on kuvattava myös, miten käteistalletukset tai käteistalletusten yön yli -sijoitukset saadaan käyttöön, miten saman päivän markkinatransaktiot toteutetaan tai miten ennalta sovittuja likviditeettilimiittejä voidaan hyödyntää. Näitä menettelyjä on testattava säännöllisesti. Lisäksi keskusvastapuolen on laadittava ennen rahoitusjärjestelyjen voimassaolon päättymistä asianmukainen suunnitelma niiden uusimisesta.

34 artikla

Keskittymäriski

1.   Keskusvastapuolen on tiiviisti seurattava ja valvottava likviditeettiriskinsä keskittymistä, mukaan luettuina keskusvastapuolen riskit, jotka liittyvät 32 artiklan 4 kohdassa lueteltuihin yhteisöihin ja samaan konserniin kuuluviin yhteisöihin.

2.   Keskusvastapuolen likviditeettiriskin hallintajärjestelmään on sisällyttävä vastuu- ja keskittymärajojen soveltaminen.

3.   Keskusvastapuolen on vahvistettava prosessit ja menettelyt, joita sovelletaan keskittymärajojen rikkomisiin.

IX   LUKU

MAKSUKYVYTTÖMYYSJÄRJESTELY

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 45 artikla)

35 artikla

Maksukyvyttömyysjärjestelyssä käytettävien keskusvastapuolen omien varojen laskeminen

1.   Keskusvastapuolen on pidettävä erityisten omien varojen määrää asetuksen (EU) N:o 648/2012 45 artiklan 4 kohdassa säädettyyn tarkoitukseen ja merkittävä se erikseen taseeseensa.

2.   Keskusvastapuolen on laskettava 1 kohdassa tarkoitettu vähimmäismäärä kertomalla asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 152/2013 (8) mukaisesti pidettävä vähimmäispääoma, jakamattomat voitot ja rahastot mukaan luettuina, 25 prosentilla.

Keskusvastapuolen on tarkistettava tämä määrä kerran vuodessa.

3.   Jos keskusvastapuoli on perustanut useamman kuin yhden maksukyvyttömyysrahaston erilaisia määrittämiään rahoitusvälinelajeja varten, 1 kohdan mukaisesti laskettu omien varojen kokonaismäärä on jaettava kuhunkin maksukyvyttömyysrahastoon suhteessa kunkin rahaston suuruuteen, merkittävä erikseen keskusvastapuolen taseeseen ja käytettävä maksukyvyttömyyksiin eri markkinasegmenteillä, joille maksukyvyttömyysrahastot on tarkoitettu.

4.   Edellä 1 kohdassa asetetun vaatimuksen täyttämiseen ei saa käyttää muita varoja kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 16 artiklassa tarkoitettua pääomaa, jakamattomat voitot ja rahastot mukaan luettuina.

36 artikla

Maksukyvyttömyysjärjestelyssä käytettävien keskusvastapuolen omien varojen ylläpitäminen

1.   Jos maksukyvyttömyysjärjestelyyn tarkoitettujen omien varojen määrä alittaa 35 artiklassa vaaditun määrän, keskusvastapuolen on viipymättä ilmoitettava tästä toimivaltaiselle viranomaiselle ja esitettävä samalla rikkomisen syyt ja kattava kirjallinen kuvaus toimenpiteistä, joilla määrä täydennetään vaaditun suuruiseksi, sekä näiden toimenpiteiden aikataulu.

2.   Jos yksi tai useampi määritysosapuoli tulee maksukyvyttömäksi ennen kuin keskusvastapuoli on palauttanut maksukyvyttömyysjärjestelyyn tarkoitetut varat vaaditulle tasolle, ainoastaan jäljellä oleva maksukyvyttömyysjärjestelyyn jaettu määrä on käytettävä asetuksen (EU) N:o 648/2012 45 artiklan soveltamiseksi.

3.   Keskusvastapuolen on palautettava maksukyvyttömyysjärjestelyyn tarkoitetut omat varat vaaditulle tasolle yhden kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta.

X   LUKU

VAKUUDET

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artikla)

37 artikla

Yleiset vaatimukset

Keskusvastapuolen on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön avoimet ja ennakoivat toimintatavat ja menettelyt, joilla arvioidaan vakuudeksi hyväksyttyjen omaisuuserien likviditeettiä, valvotaan sitä jatkuvasti ja toteutetaan korjaavia toimia tarpeen mukaan.

Keskusvastapuolen on tarkasteltava vakuuskelpoisia omaisuuseriä koskevia toimintatapojaan ja menettelyjään uudelleen vähintään kerran vuodessa. Lisäksi tällainen uudelleenarviointi on tehtävä aina silloin, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa keskusvastapuoleen kohdistuviin riskeihin.

38 artikla

Käteisvakuudet

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohtaa käteisvarojen muodossa olevat erittäin likvidit vakuudet on oltava jommankumman seuraavan valuutan määräisinä:

| a) | valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan; |
| --- | --- |

a)

valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan;

| b) | valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi.

39 artikla

Rahoitusvälineet

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohtaa erittäin likvideinä vakuuksina pidetään rahoitusvälineitä, pankkitakauksia ja kultaa, jotka täyttävät liitteessä I vahvistetut edellytykset.

40 artikla

Vakuuksien arvostaminen

1.   Edellä 37 artiklassa määriteltyjen erittäin likvidien vakuuksien arvostamiseksi keskusvastapuolen on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön toimintatavat ja menettelyt, joilla seurataan lähes reaaliaikaisesti luoton laatua, markkinoiden likviditeettiä ja hintavolatiliteettia kunkin vakuudeksi hyväksytyn omaisuuserän osalta. Keskusvastapuolen on tarkistettava säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa, että sen arvostamisessa noudattamat toimintatavat ja menettelyt ovat asianmukaiset. Lisäksi tällainen uudelleenarviointi on tehtävä aina silloin, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa keskusvastapuoleen kohdistuviin riskeihin.

2.   Keskusvastapuolen on arvostettava vakuutensa markkina-arvoon lähes reaaliaikaisesti ja, jollei tämä ole mahdollista, kyettävä osoittamaan toimivaltaisille viranomaisille, että se pystyy hallitsemaan riskejä.

41 artikla

Aliarvostukset

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön toimintatavat ja menettelyt, joilla määritetään vakuuksien arvoon sovellettavat varovaiset aliarvostukset.

2.   Aliarvostuksissa on otettava huomioon, että vakuudet voidaan joutua realisoimaan stressikausien markkinaolosuhteissa, sekä niiden realisointiin tarvittava aika. Keskusvastapuolen on osoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, että aliarvostukset on laskettu varovaisella tavalla, jolla voidaan rajoittaa myötäsyklisiä vaikutuksia mahdollisimman pitkälle. Aliarvostus on määritettävä kunkin vakuutena olevan omaisuuserän osalta ottaen huomioon merkitykselliset perusteet, joihin kuuluvat seuraavat:

| a) | omaisuuserätyyppi ja rahoitusvälineeseen liittyvän luottoriskin suuruus keskusvastapuolen suorittaman sisäisen arvioinnin perusteella. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

a)

omaisuuserätyyppi ja rahoitusvälineeseen liittyvän luottoriskin suuruus keskusvastapuolen suorittaman sisäisen arvioinnin perusteella. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| b) | omaisuuserän maturiteetti; |
| --- | --- |

b)

omaisuuserän maturiteetti;

| c) | omaisuuserän historiallinen ja hypoteettinen tuleva hintavolatiliteetti stressikausien markkinaolosuhteissa; |
| --- | --- |

c)

omaisuuserän historiallinen ja hypoteettinen tuleva hintavolatiliteetti stressikausien markkinaolosuhteissa;

| d) | kohde-etuuksien markkinoiden likviditeetti, mukaan luettuina osto- ja myyntihinnan erotukset; |
| --- | --- |

d)

kohde-etuuksien markkinoiden likviditeetti, mukaan luettuina osto- ja myyntihinnan erotukset;

| e) | valuuttakurssiriski, jos sellainen on; |
| --- | --- |

e)

valuuttakurssiriski, jos sellainen on;

| f) | wrong-way-riski. |
| --- | --- |

f)

wrong-way-riski.

3.   Keskusvastapuolen on tarkistettava säännöllisesti, että aliarvostukset ovat asianmukaiset. Keskusvastapuolen on tarkasteltava aliarvostuksia koskevia toimintatapojaan ja menettelyjään uudelleen vähintään kerran vuodessa ja aina silloin, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa keskusvastapuoleen kohdistuviin riskeihin, mutta sen olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä sellaisten häiritsevien tai pitkälle menevien muutosten tekemistä aliarvostuksiin, jotka voivat saada aikaan myötäsyklisyyttä. Aliarvostuksia koskevat toimintaperiaatteet ja menettelytavat on validoitava riippumattomasti vähintään kerran vuodessa.

42 artikla

Keskittymärajat

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön toimintatavat ja menettelyt sen varmistamiseksi, että vakuudet on hajautettu riittävästi, jotta ne voidaan realisoida vahvistetun pitoajan kuluessa ilman merkittävää markkinavaikutusta. Toimintatavoissa ja menettelyissä on vahvistettava riskienlieventämistoimet, joita on sovellettava 2 kohdassa yksilöityjen keskittymärajojen ylittyessä.

2.   Keskusvastapuolen on vahvistettava keskittymärajat seuraavien osalta:

| a) | yksittäiset liikkeeseenlaskijat; |
| --- | --- |

a)

yksittäiset liikkeeseenlaskijat;

| b) | liikkeeseenlaskijatyyppi; |
| --- | --- |

b)

liikkeeseenlaskijatyyppi;

| c) | omaisuuserätyyppi; |
| --- | --- |

c)

omaisuuserätyyppi;

| d) | kukin määritysosapuoli; |
| --- | --- |

d)

kukin määritysosapuoli;

| e) | kaikki määritysosapuolet. |
| --- | --- |

e)

kaikki määritysosapuolet.

3.   Keskittymärajat on vahvistettava varovaisella tavalla ottaen huomioon kaikki merkitykselliset perusteet, seuraavat mukaan luettuina:

| a) | rahoitusvälineet, jotka ovat toimialaltaan, toiminnaltaan ja maantieteelliseltä alueeltaan samantyyppisten liikkeeseenlaskijoiden liikkeeseen laskemia; |
| --- | --- |

a)

rahoitusvälineet, jotka ovat toimialaltaan, toiminnaltaan ja maantieteelliseltä alueeltaan samantyyppisten liikkeeseenlaskijoiden liikkeeseen laskemia;

| b) | rahoitusvälineeseen tai liikkeeseenlaskijaan liittyvän luottoriskin suuruus keskusvastapuolen suorittaman sisäisen arvioinnin perusteella. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

b)

rahoitusvälineeseen tai liikkeeseenlaskijaan liittyvän luottoriskin suuruus keskusvastapuolen suorittaman sisäisen arvioinnin perusteella. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| c) | rahoitusvälineiden likviditeetti ja hintavolatitiliteetti. |
| --- | --- |

c)

rahoitusvälineiden likviditeetti ja hintavolatitiliteetti.

4.   Keskusvastapuolen on varmistettava, että yksittäinen luottolaitos tai vastaava kolmannen maan luottolaitos tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin kyseinen luottolaitos tai kolmannen maan luottolaitos, takaa enintään 10 prosenttia sen vakuuksista. Jos keskusvastapuolen liikepankkitakausten muodossa vastaanottamat vakuudet ovat enemmän kuin 50 prosenttia kokonaisvakuuksista, tätä rajaa voidaan nostaa 25 prosenttiin saakka.

5.   Laskiessaan 2 kohdassa säädettyjä rajoja keskusvastapuolen on otettava huomioon liikkeeseenlaskijaan liittyvä kokonaisvastuu, mukaan luettuina kumulatiivisten luottolimiittien, sijoitustodistusten, määräaikaistalletusten, säästötilien, talletustilien, käyttötilien, rahamarkkinavälineiden ja keskusvastapuolen käyttämien takaisinmyyntisopimusten arvo. Näitä rajoja ei sovelleta keskusvastapuolten hallussa oleviin vakuuksiin, jotka ylittävät vakuuksia, maksukyvyttömyysrahastoa tai muita rahoitusvaroja koskevat vähimmäisvaatimukset.

6.   Vahvistaessaan yksittäiseen liikkeeseenlaskijaan liittyvää vastuutaan koskevaa keskittymärajaa keskusvastapuolen on laskettava yhteen kaikki vastuunsa, jotka liittyvät kyseisen liikkeeseenlaskijan tai konserniin kuuluvan yhteisön liikkeeseen laskemiin rahoitusvälineisiin ja jotka liikkeeseenlaskija tai konserniin kuuluva yhteisö on nimenomaisesti taannut, sekä sellaisten yritysten liikkeeseen laskemiin rahoitusvälineisiin liittyvät vastuunsa, joiden ainoana tarkoituksena on omistaa liikkeeseenlaskijan liiketoiminnalle olennaisia tuotantovälineitä, ja käsiteltävä näitä yhtenä riskinä.

7.   Keskusvastapuolen on tarkistettava säännöllisesti, että sen keskittymärajoja koskevat toimintatavat ja menettelyt ovat asianmukaiset. Sen on tarkasteltava keskittymärajoja koskevia toimintatapoja ja menettelyjä uudelleen vähintään kerran vuodessa ja aina silloin, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa keskusvastapuoleen kohdistuviin riskeihin.

8.   Keskusvastapuolen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ja määritysosapuolille sovellettavista keskittymärajoista ja kaikista niihin tehdyistä muutoksista.

9.   Jos keskusvastapuoli olennaisesti rikkoo toimintatavoissaan ja menettelyissään vahvistettua keskittymärajaa, sen on viipymättä ilmoitettava tästä toimivaltaiselle viranomaiselle. Keskusvastapuolen on korjattava keskittymärajan rikkominen mahdollisimman pian.

XI   LUKU

SIJOITUSPOLITIIKKA

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artikla)

43 artikla

Erittäin likvidit rahoitusvälineet

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 1 kohtaa vieraan pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä voidaan pitää erittäin likvideinä rahoitusvälineinä, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski, jos ne täyttävät kaikki liitteessä II vahvistetut edellytykset.

44 artikla

Erittäin turvalliset rahoitusvälineiden talletusjärjestelyt

1.   Jos keskusvastapuoli ei voi tallettaa 45 artiklassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä tai sellaisia rahoitusvälineitä, jotka se on vastaanottanut vakuuksina tai maksukyvyttömyysrahastoon tai muihin rahoitusvaroihin suoritettuina maksuina, omistusoikeuden tai vakuusoikeuden siirrolla sellaisen arvopapereiden selvitysjärjestelmän ylläpitäjän huostaan, joka varmistaa näiden rahoitusvälineiden täyden suojan, kyseiset rahoitusvälineet on talletettava jonkin seuraavassa mainitun tahon huostaan:

| a) | keskuspankki, joka varmistaa täyden suojan kyseisille rahoitusvälineille ja antaa rahoitusvälineet tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville; |
| --- | --- |

a)

keskuspankki, joka varmistaa täyden suojan kyseisille rahoitusvälineille ja antaa rahoitusvälineet tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville;

| b) | direktiivissä 2006/48/EY määritelty toimiluvan saanut luottolaitos, joka varmistaa täydellisen erottelun ja suojan kyseisille rahoitusvälineille, antaa rahoitusvälineet tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

b)

direktiivissä 2006/48/EY määritelty toimiluvan saanut luottolaitos, joka varmistaa täydellisen erottelun ja suojan kyseisille rahoitusvälineille, antaa rahoitusvälineet tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| c) | kolmannen maan rahoituslaitos, johon sovelletaan ja joka noudattaa vakavaraisuussääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 2006/48/EY vahvistetut säännöt, jolla on toimivat kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäinen valvonta ja joka varmistaa kyseisten rahoitusvälineiden täydellisen erottelun ja suojan ja antaa rahoitusvälineet tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan. |
| --- | --- |

c)

kolmannen maan rahoituslaitos, johon sovelletaan ja joka noudattaa vakavaraisuussääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 2006/48/EY vahvistetut säännöt, jolla on toimivat kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäinen valvonta ja joka varmistaa kyseisten rahoitusvälineiden täydellisen erottelun ja suojan ja antaa rahoitusvälineet tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan.

2.   Jos rahoitusvälineet talletetaan 1 kohdan b tai c alakohdan mukaisesti, niitä on säilytettävä sellaisten järjestelyjen mukaisesti, joilla estetään tappioiden aiheutuminen keskusvastapuolelle toimiluvan saaneen rahoituslaitoksen maksulaiminlyönnin tai maksukyvyttömyyden vuoksi.

3.   Vakuuksiksi asetettujen rahoitusvälineiden ja maksukyvyttömyysrahastoon tai muihin rahoitusvaroihin suoritettujen maksujen erittäin turvallisten talletusjärjestelyjen olisi annettava keskusvastapuolelle mahdollisuus käyttää näitä rahoitusvälineitä uudelleen ainoastaan silloin, kun asetuksen (EU) N:o 648/2012 39 artiklan 8 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja kun uudelleenkäytön tarkoituksena on maksujen suorittaminen, määritysosapuolen maksukyvyttömyyden hallinta tai yhteentoimivuusjärjestelyn täytäntöönpano.

45 artikla

Erittäin turvalliset käteisvarojen säilytysjärjestelyt

1.   Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 4 kohtaa on käteisvarojen talletuksen muualle kuin keskuspankkiin täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:

| a) | talletuksen on oltava jommassakummassa seuraavista valuutoista:






  i) | valuutta, johon liittyviä riskejä keskusvastapuoli voi osoittaa hyvin luotettavasti pystyvänsä hallitsemaan; |
| --- | --- | --- |

a)

talletuksen on oltava jommassakummassa seuraavista valuutoista:

i)

valuutta, johon liittyviä riskejä keskusvastapuoli voi osoittaa hyvin luotettavasti pystyvänsä hallitsemaan;

| ii) | valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, kyseisessä valuutassa vastaanotettujen vakuuksien rajoissa; |
| --- | --- |

ii)

valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, kyseisessä valuutassa vastaanotettujen vakuuksien rajoissa;

| b) | talletus on annettava jonkin seuraavassa mainitun yhteisön huostaan:






  i) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/48/EY (9) määritelty toimiluvan saanut luottolaitos, johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- | --- |

b)

talletus on annettava jonkin seuraavassa mainitun yhteisön huostaan:

i)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/48/EY (9) määritelty toimiluvan saanut luottolaitos, johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| ii) | kolmannen maan rahoituslaitos, johon sovelletaan ja joka noudattaa vakavaraisuussääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 2006/48/EY vahvistetut säännöt, jolla on toimivat kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäinen valvonta ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

ii)

kolmannen maan rahoituslaitos, johon sovelletaan ja joka noudattaa vakavaraisuussääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 2006/48/EY vahvistetut säännöt, jolla on toimivat kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäinen valvonta ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

2.   Jos käteisvaroja säilytetään yön yli 1 kohdan mukaisesti, vähintään 95 prosenttia kyseisistä käteisvaroista keskimäärin yhden kalenterikuukauden ajalta laskettuna on talletettava sellaisten järjestelyjen mukaisesti, joilla varmistetaan, että käteisvarojen vakuudeksi on asetettu erittäin likvidejä rahoitusvälineitä, jotka täyttävät 45 artiklan vaatimukset mainitun artiklan 1 kohdan c alakohdan vaatimusta lukuun ottamatta.

45 artikla

Keskittymärajat

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön toimintatavat ja menettelyt sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineet, joihin sen rahoitusvarat on sijoitettu, pysyvät riittävän hajautettuina.

2.   Keskusvastapuolen on vahvistettava keskittymärajat ja valvottava rahoitusvarojensa keskittymistä seuraavien osalta:

| a) | yksittäiset rahoitusvälineet; |
| --- | --- |

a)

yksittäiset rahoitusvälineet;

| b) | rahoitusvälineiden tyypit; |
| --- | --- |

b)

rahoitusvälineiden tyypit;

| c) | yksittäiset liikkeeseenlaskijat; |
| --- | --- |

c)

yksittäiset liikkeeseenlaskijat;

| d) | liikkeeseenlaskijoiden tyypit; |
| --- | --- |

d)

liikkeeseenlaskijoiden tyypit;

| e) | vastapuolet, joiden kanssa on tehty 44 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan tai 45 artiklan 2 kohdan mukaiset järjestelyt. |
| --- | --- |

e)

vastapuolet, joiden kanssa on tehty 44 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan tai 45 artiklan 2 kohdan mukaiset järjestelyt.

3.   Tarkastellessaan liikkeeseenlaskijoiden tyyppejä keskusvastapuolen on otettava huomioon seuraavat seikat:

| a) | maantieteellinen jakautuminen |
| --- | --- |

a)

maantieteellinen jakautuminen

| b) | keskinäiset sidossuhteet ja monikertaiset suhteet, jotka yhteisöllä saattaa olla keskusvastapuolen kanssa; |
| --- | --- |

b)

keskinäiset sidossuhteet ja monikertaiset suhteet, jotka yhteisöllä saattaa olla keskusvastapuolen kanssa;

| c) | luottoriskin suuruus; |
| --- | --- |

c)

luottoriskin suuruus;

| d) | vastuut, jotka keskusvastapuolella on määrittämiensä tuotteiden vuoksi liikkeeseenlaskijaan nähden. |
| --- | --- |

d)

vastuut, jotka keskusvastapuolella on määrittämiensä tuotteiden vuoksi liikkeeseenlaskijaan nähden.

4.   Toimintatavoissa ja menettelyissä on vahvistettava riskienlieventämistoimet, joita on sovellettava keskittymärajojen ylittyessä.

5.   Vahvistaessaan yksittäiseen liikkeeseenlaskijaan tai säilytysyhteisöön liittyvää vastuutaan koskevan keskittymärajan keskusvastapuolen on laskettava yhteen kaikki vastuut, jotka liittyvät kyseisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskemiin rahoitusvälineisiin tai jotka liikkeeseenlaskija on nimenomaisesti taannut, sekä kaikki säliytysyhteisöön tallennetut rahoitusvälineet ja käsiteltävä näitä yhtenä riskinä.

6.   Keskusvastapuolen on tarkistettava säännöllisesti, että sen keskittymärajoja koskevat toimintatavat ja menettelyt ovat asianmukaiset. Lisäksi sen on tarkasteltava keskittymärajoja koskevia toimintatapoja ja menettelyjä uudelleen vähintään kerran vuodessa ja aina silloin, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa keskusvastapuoleen kohdistuviin riskeihin.

7.   Jos keskusvastapuoli rikkoo toimintatavoissaan ja menettelyissään vahvistettua keskittymärajaa, sen on viipymättä ilmoitettava tästä toimivaltaiselle viranomaiselle. Keskusvastapuolen on korjattava keskittymärajan rikkominen mahdollisimman pian.

46 artikla

Muina kuin käteisvaroina olevat vakuudet

Kun vakuus saadaan rahoitusvälineiden muodossa X luvun säännösten mukaisesti, sovelletaan ainoastaan 44 ja 45 artiklaa.

XII   LUKU

MALLIEN UUDELLEENTARKASTELU, STRESSITESTAUS JA TOTEUMATESTAUS

(Asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artikla)

1   JAKSO

Mallit ja ohjelmat

47 artikla

Mallien validointi

1.   Keskusvastapuolen on validoitava kattavasti mallit, menetelmät ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmä, joita se käyttää kvantifioidakseen ja yhdistääkseen riskinsä ja hallitakseen niitä. Kaikissa keskusvastapuolen mallien, menetelmien ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmän olennaisissa tarkistuksissa tai mukautuksissa on noudatettava asianmukaista hallintotapaa, mukaan luettuna neuvojen pyytäminen riskinarviointikomitealta, ja pätevän ja riippumattoman osapuolen on validoitava ne ennen niiden soveltamista.

2.   Keskusvastapuolen validointiprosessi on dokumentoitava, ja siinä on ainakin yksilöitävä toimintatavat, joilla testataan keskusvastapuolen vakuuksiin, maksukyvyttömyysrahastoon ja muihin rahoitusvaroihin sovellettavia menetelmiä sekä likvidien rahoitusvarojen laskentajärjestelmää. Kaikissa tällaisten toimintatapojen olennaisissa tarkistuksissa tai mukautuksissa on noudatettava asianmukaista hallintotapaa, mukaan luettuna neuvojen pyytäminen riskinarviointikomitealta, ja pätevän ja riippumattoman osapuolen on validoitava ne ennen niiden soveltamista.

3.   Kattavaan validointiin on kuuluttava ainakin seuraavat:

| a) | mallien ja järjestelmän käsitteellisen kestävyyden arviointi, mukaan luettuna arviointia tukevat todisteet mallien ja järjestelmän kehittämisestä; |
| --- | --- |

a)

mallien ja järjestelmän käsitteellisen kestävyyden arviointi, mukaan luettuna arviointia tukevat todisteet mallien ja järjestelmän kehittämisestä;

| b) | jatkuvien seurantamenettelyjen tarkastelu, mukaan luettuna prosessien ja vertailuanalyysin tarkastaminen; |
| --- | --- |

b)

jatkuvien seurantamenettelyjen tarkastelu, mukaan luettuna prosessien ja vertailuanalyysin tarkastaminen;

| c) | niiden parametrien ja oletusten tarkastelu, joiden pohjalta mallit, menetelmät ja järjestelmä on kehitetty; |
| --- | --- |

c)

niiden parametrien ja oletusten tarkastelu, joiden pohjalta mallit, menetelmät ja järjestelmä on kehitetty;

| d) | mallien, menetelmien ja järjestelmän riittävyyden ja asianmukaisuuden tarkastelu sentyyppisten sopimusten kannalta, joihin niitä sovelletaan; |
| --- | --- |

d)

mallien, menetelmien ja järjestelmän riittävyyden ja asianmukaisuuden tarkastelu sentyyppisten sopimusten kannalta, joihin niitä sovelletaan;

| e) | stressitestiskenaarioiden asianmukaisuuden tarkastelu VII luvun ja 52 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

stressitestiskenaarioiden asianmukaisuuden tarkastelu VII luvun ja 52 artiklan mukaisesti;

| f) | testitulosten seurausten analysointi. |
| --- | --- |

f)

testitulosten seurausten analysointi.

4.   Keskusvastapuolen on vahvistettava perusteet, joilla se arvioi, voidaanko sen mallit, menetelmät ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmä validoida kunnolla. Onnistuneiden testitulosten on sisällyttävä näihin perusteisiin.

5.   Jos hintatietoja ei ole helposti saatavissa tai ne eivät ole luotettavia, keskusvastapuolen on otettava tällaiset rajoitukset huomioon ja tehtävä ainakin varovaisia oletuksia, jotka perustuvat havainnoituihin korreloiviin tai yhteydessä oleviin markkinoihin ja nykyiseen markkinakäyttäytymiseen.

6.   Jo hintatietoja ei ole helposti saatavissa tai ne eivät ole luotettavia, tähän tarkoitukseen käytettäviin järjestelmiin ja arvostusmalleihin on sovellettava asianmukaista hallintotapaa, mukaan luettuna neuvojen pyytäminen riskinarviointikomitealta, sekä validointia ja testausta. Keskusvastapuolen on annettava pätevän ja riippumattoman osapuolen validoida arvostusmallinsa erilaisten markkinaskenaarioiden mukaan sen varmistamiseksi, että sen mallit tuottavat asianmukaisia hintoja, ja mukautettava tarvittaessa alkuvakuuksiensa laskentaa havaittujen malliriskien huomioon ottamiseksi.

7.   Keskusvastapuolen on arvioitava säännöllisesti vakuusmallinsa teoreettisia ja empiirisiä ominaisuuksia kaikkien määrittämiensä rahoitusvälineiden osalta.

48 artikla

Testiohjelmat

1.   Keskusvastapuolella on oltava käytössä toimintatavat ja menettelyt, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti stressi- ja toteumatestiohjelmat, joita se käyttää arvioidakseen sellaisten mallien ja menetelmien asianmukaisuutta, tarkkuutta, luotettavuutta ja kestävyyttä, joilla se laskee riskienhallintamekanisminsa, mukaan luettuina vakuudet, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavat maksut ja muut rahoitusvarat, hyvin erilaisissa markkinaolosuhteissa.

2.   Keskusvastapuolen toimintatavoissa ja menettelyissä on myös kuvattava yksityiskohtaisesti stressitestiohjelma, jota se käyttää arvioidakseen likviditeettiriskin hallintajärjestelmän asianmukaisuutta, tarkkuutta, luotettavuutta ja kestävyyttä.

3.   Toimintatapoihin ja menettelyihin on ainakin kuuluttava menetelmät, joilla valitaan asianmukaiset testit ja kehitetään niitä, mukaan luettuina salkku- ja markkinatietojen valinta, testien säännöllisyys, määritettävien rahoitusvälineiden erityiset riskiominaisuudet, testitulosten ja -poikkeamien analysointi ja tarvittavat korjaavat toimenpiteet.

4.   Keskusvastapuolen on kaikkia testejä suorittaessaan sisällytettävä niihin asiakkaiden positiot.

2   JAKSO

Toteumatestaus

49 artikla

Toteumatestausmenettely

1.   Keskusvastapuolen on arvioitava vakuuskatteensa vertaamalla havaittuja tuloksia vakuusmallien käyttöön perustuvien odotettujen tulosten kanssa jälkikäteen. Tällainen toteumatestianalyysi on tehtävä päivittäin sen arvioimiseksi, esiintyykö testipoikkeamia, jotka liittyvät vakuuskatteeseen. Kate on arvioitava rahoitusvälineisiin ja määritysosapuoliin liittyvien nykyhetken positioiden perusteella, ja siinä on otettava huomioon salkun vakuusvaatimusten ja tarvittaessa myös yhteentoimivien keskusvastapuolten mahdolliset vaikutukset.

2.   Keskusvastapuolen on harkittava, mikä on asianmukainen historiallinen aikaväli sen toteumatestiohjelmaa varten, jotta varmistetaan, että sovellettava tarkasteluajanjakso on riittävä lieventämään tilastolliseen merkitsevyyteen mahdollisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia.

3.   Keskusvastapuolen on sisällytettävä toteumatestiohjelmaansa ainakin selviä tilastollisia testejä ja tulosperusteita, jotka sen on määriteltävä toteumatestien tulosten arvioimiseksi.

4.   Keskusvastapuolen on määräajoin ilmoitettava riskinarviointikomitealle toteumatestiensä tulokset ja analyysit sellaisessa muodossa, jolla ei rikota salassapitovelvollisuutta, jotta se voi pyytää riskinarviointikomitealta neuvoja vakuusmallinsa uudelleentarkastelun yhteydessä.

5.   Toteumatestien tulokset ja analyysit on annettava kaikkien määritysosapuolten ja myös asiakkaiden saataville, jos nämä ovat keskusvastapuolen tiedossa. Asianomaisten määritysosapuolten on pyynnöstä annettava toteumatestien tulokset ja analyysit myös kaikkien muiden asiakkaiden saataville. Nämä tiedot on koottava sellaiseen muotoon, jolla ei rikota salassapitovelvollisuutta, ja määritysosapuolilla ja asiakkailla on oltava mahdollisuus päästä ainoastaan sellaisiin yksityiskohtaisiin toteumatestien tuloksiin ja analyyseihin, jotka koskevat niiden omia salkkuja.

6.   Keskusvastapuolen on vahvistettava menettelyt, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti, mitä toimia keskusvastapuoli voi toteuttaa toteumatestianalyysin tulosten perusteella.

3   JAKSO

Herkkyystestaus ja -analyysi

50 artikla

Herkkyystestaus ja -analyysi

1.   Keskusvastapuolen on suoritettava herkkyystestejä ja -analyysejä, joilla arvioidaan sen vakuusmallin kattavuutta erilaisissa markkinaolosuhteissa, käyttämällä historiallisia tietoja todellisista stressikausien markkinaolosuhteista ja hypoteettisia tietoja teoreettisista stressikausien markkinaolosuhteista.

2.   Keskusvastapuolen on käytettävä hyvin monenlaisia parametreja ja oletuksia, joissa otetaan huomioon erilaiset historialliset ja hypoteettiset olosuhteet, mukaan luettuina ajanjaksot, joina volatiliteetti on ollut kaikkein suurinta niillä markkinoilla, joilla keskusvastapuoli toimii, sekä äärimmäiset muutokset keskusvastapuolen määrittämien sopimusten hintakorrelaatioiden välillä, jotta voidaan ymmärtää, miten vakavien stressikausien markkinaolosuhteet ja tärkeiden malliparametrien muutokset voivat vaikuttaa vakuuskatteeseen.

3.   Herkkyysanalyysi on suoritettava useille todellisille ja edustaville määritysosapuolten salkuille. Edustavat salkut on valittava sen perusteella, miten herkkiä ne ovat keskusvastapuoleen kohdistuville olennaisille riskitekijöille ja korrelaatioille. Tällaiset herkkyystestit ja -analyysit on suunniteltava testaamaan alkuperäisen vakuusmallin keskeisiä parametreja ja oletuksia useilla luottamusväleillä, jotta voidaan määrittää järjestelmän herkkyys tällaisten parametrien ja oletusten kalibrointivirheille. Asianmukaista huomiota on kiinnitettävä riskitekijöiden aikajakaumaan ja oletettuun riskitekijöiden väliseen korrelaatioon.

4.   Keskusvastapuolen on arvioitava määritysosapuolten positioihin liittyvät mahdolliset tappiot.

5.   Keskusvastapuolen on tarvittaessa otettava huomioon parametrit, jotka kuvaavat sellaisten määritysosapuolten samanaikaista maksukyvyttömyyttä, joiden liikkeeseen laskemia rahoitusvälineitä tai johdannaisten kohde-etuuksia keskusvastapuoli määrittää. Tarvittaessa on otettava huomioon myös sellaisen asiakkaan maksukyvyttömyyden vaikutukset, jonka liikkeeseen laskemia rahoitusvälineitä tai johdannaisten kohde-etuuksia keskusvastapuoli määrittää.

6.   Keskusvastapuolen on määräajoin ilmoitettava riskinarviointikomitealle herkkyystestiensä tulokset ja analyysit sellaisessa muodossa, jolla ei rikota salassapitovelvollisuutta, jotta se voi pyytää riskinarviointikomitealta neuvoja vakuusmallinsa uudelleentarkastelun yhteydessä.

7.   Keskusvastapuolen on vahvistettava menettelyt, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti, mitä toimia keskusvastapuoli voi toteuttaa herkkyystestianalyysin tulosten perusteella.

4   JAKSO

Stressitestaus

51 artikla

Stressitestausmenettely

1.   Keskusvastapuolen stressitesteissä on sovellettava stressiparametreja, -oletuksia ja -skenaarioita malleihin, joita käytetään riskien arvioimiseen, jotta voidaan varmistaa, että keskusvastapuolen rahoitusvarat riittävät kattamaan kyseiset riskit äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

2.   Keskusvastapuolen stressitestiohjelmassa on edellytettävä, että keskusvastapuoli tekee säännöllisesti useita stressitestejä, joissa otetaan huomioon keskusvastapuolen tuotevalikoima ja sen mallien, menetelmien ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmän kaikki osatekijät.

3.   Keskusvastapuolen stressitestiohjelmassa on edellytettävä, että stressitestit tehdään käyttämällä määriteltyjä stressitestiskenaarioita sekä aiemmissa että hypoteettisissa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteisissa VII luvun mukaisesti. Testeissä käytettäviä aiempia olosuhteita on tarkistettava ja mukautettava tarpeen mukaan. Keskusvastapuolen on otettava huomioon myös muunlaiset asianmukaiset stressitestiskenaariot, muun muassa sen toimitus-, kirjeenvaihtaja- tai säilyttäjäpankkien, likviditeetin tarjoajien tai yhteentoimivien keskusvastapuolten tekniset ongelmat tai kyvyttömyys vastata taloudellisista velvoitteistaan.

4.   Keskusvastapuolen on kyettävä mukauttamaan stressitestejään nopeasti, jotta niissä voidaan ottaa huomioon uudet tai kehittyvät riskit.

5.   Keskusvastapuolen on otettava huomioon mahdolliset tappiot, jotka johtuvat sellaisen asiakkaan maksukyvyttömyydestä, jos tällainen asiakas on tiedossa, joka hoitaa määritykset useiden määritysosapuolten välityksellä.

6.   Keskusvastapuolen on määräajoin ilmoitettava riskinarviointikomitealle stressitestiensä tulokset ja analyysit sellaisessa muodossa, jolla ei rikota salassapitovelvollisuutta, jotta se voi pyytää riskinarviointikomitealta neuvoja malliensa, menetelmiensä ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmänsä uudelleentarkastelun yhteydessä.

7.   Stressitestien tulokset ja analyysit on annettava kaikkien määritysosapuolten ja myös asiakkaiden saataville, jos nämä ovat keskusvastapuolen tiedossa. Asianomaisten määritysosapuolten on pyynnöstä annettava toteumatestien tulokset ja analyysit myös kaikkien muiden asiakkaiden saataville. Nämä tiedot on koottava sellaiseen muotoon, jolla ei rikota salassapitovelvollisuutta, ja määritysosapuolilla ja asiakkailla on oltava mahdollisuus päästä ainoastaan sellaisiin yksityiskohtaisiin stressitestien tuloksiin ja analyyseihin, jotka koskevat niiden omia salkkuja.

8.   Keskusvastapuolen on vahvistettava menettelyt, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti, mitä toimia keskusvastapuoli voi toteuttaa stressitestianalyysin tulosten perusteella.

52 artikla

Stressitestissä testattavat riskitekijät

1.   Keskusvastapuolen on yksilöitävä merkitykselliset riskitekijät, jotka ovat ominaisia sen määrittämille sopimuksille ja jotka voivat vaikuttaa sen tappioihin, ja sillä on oltava asianmukainen mittausmenetelmä niitä varten. Keskusvastapuolen stressitesteissä on tapauksen mukaan otettava huomioon ainakin seuraavantyyppisille rahoitusvälineille yksilöidyt riskitekijät:

| a) | korkosopimukset: riskitekijät, jotka liittyvät korkoihin jokaisessa valuutassa, jossa keskusvastapuoli määrittää rahoitusvälineitä. Tuottokäyrän mallinnus on jaettava eri maturiteettiluokkiin korkojen volatiliteettivaihtelujen selville saamiseksi tuottokäyrällä. Korkosopimuksiin liittyvien riskitekijöiden määrä riippuu keskusvastapuolen määrittämien korkosopimusten monimutkaisuudesta. Perusriski, joka johtuu valtion liikkeeseen laskemien arvopapereiden ja muiden arvopapereiden epätäydellisen korrelaation aiheuttamasta korkoeron vaihtelusta, on otettava erikseen huomioon; |
| --- | --- |

a)

korkosopimukset: riskitekijät, jotka liittyvät korkoihin jokaisessa valuutassa, jossa keskusvastapuoli määrittää rahoitusvälineitä. Tuottokäyrän mallinnus on jaettava eri maturiteettiluokkiin korkojen volatiliteettivaihtelujen selville saamiseksi tuottokäyrällä. Korkosopimuksiin liittyvien riskitekijöiden määrä riippuu keskusvastapuolen määrittämien korkosopimusten monimutkaisuudesta. Perusriski, joka johtuu valtion liikkeeseen laskemien arvopapereiden ja muiden arvopapereiden epätäydellisen korrelaation aiheuttamasta korkoeron vaihtelusta, on otettava erikseen huomioon;

| b) | valuuttakurssisopimukset: riskitekijät, jotka liittyvät jokaiseen ulkomaanvaluuttaan, jossa keskusvastapuoli määrittää rahoitusvälineitä, sekä sen valuutan, jossa vakuusvaatimukset asetetaan, ja sen valuutan, jossa keskusvastapuoli määrittää rahoitusvälineitä, väliseen vaihtokurssiin; |
| --- | --- |

b)

valuuttakurssisopimukset: riskitekijät, jotka liittyvät jokaiseen ulkomaanvaluuttaan, jossa keskusvastapuoli määrittää rahoitusvälineitä, sekä sen valuutan, jossa vakuusvaatimukset asetetaan, ja sen valuutan, jossa keskusvastapuoli määrittää rahoitusvälineitä, väliseen vaihtokurssiin;

| c) | osakejohdannaiset: riskitekijät, jotka liittyvät kunkin markkinan, jolle keskusvastapuoli tekee määrityksiä, yksittäisten liikkeeseen laskettujen osakkeiden volatiliteettiin sekä kaikkien osakemarkkinoiden eri sektoreiden volatiliteettiin. Se, minkätyyppistä ja kuinka kehittynyttä mallinnustekniikkaa käytetään tiettyä markkinaa varten, riippuu koko markkinaan liittyvästä keskusvastapuolen riskistä ja sen keskittymisestä yksittäisiin osakeanteihin kyseisellä markkinalla; |
| --- | --- |

c)

osakejohdannaiset: riskitekijät, jotka liittyvät kunkin markkinan, jolle keskusvastapuoli tekee määrityksiä, yksittäisten liikkeeseen laskettujen osakkeiden volatiliteettiin sekä kaikkien osakemarkkinoiden eri sektoreiden volatiliteettiin. Se, minkätyyppistä ja kuinka kehittynyttä mallinnustekniikkaa käytetään tiettyä markkinaa varten, riippuu koko markkinaan liittyvästä keskusvastapuolen riskistä ja sen keskittymisestä yksittäisiin osakeanteihin kyseisellä markkinalla;

| d) | hyödykesopimukset: riskitekijät, joissa otetaan huomioon keskusvastapuolen määrittämien hyödykesopimusten ja niihin liittyvien johdannaisten eri luokat ja alaluokat, tarvittaessa myös hyödykkeessä olevien johdannaispositioiden ja käteispositioiden välisen tuottoeron vaihtelut; |
| --- | --- |

d)

hyödykesopimukset: riskitekijät, joissa otetaan huomioon keskusvastapuolen määrittämien hyödykesopimusten ja niihin liittyvien johdannaisten eri luokat ja alaluokat, tarvittaessa myös hyödykkeessä olevien johdannaispositioiden ja käteispositioiden välisen tuottoeron vaihtelut;

| e) | luottosopimukset: riskitekijät, joissa otetaan huomioon äkillisten tappioiden riski, mukaan luettuna kumulatiivinen riski, joka johtuu useasta maksukyvyttömyydestä, perusriskistä ja palautusasteen volatiliteetista. |
| --- | --- |

e)

luottosopimukset: riskitekijät, joissa otetaan huomioon äkillisten tappioiden riski, mukaan luettuna kumulatiivinen riski, joka johtuu useasta maksukyvyttömyydestä, perusriskistä ja palautusasteen volatiliteetista.

2.   Lisäksi keskusvastapuolen on kiinnitettävä stressitesteissään asianmukaista huomiota ainakin seuraaviin seikkoihin:

| a) | korrelaatiot, mukaan luettuina yksilöityjen riskitekijöiden ja keskusvastapuolen määrittämien vastaavien sopimusten väliset korrelaatiot; |
| --- | --- |

a)

korrelaatiot, mukaan luettuina yksilöityjen riskitekijöiden ja keskusvastapuolen määrittämien vastaavien sopimusten väliset korrelaatiot;

| b) | tekijät, jotka vastaavat määritettävän sopimuksen implisiittistä ja historiallista volatiliteettia; |
| --- | --- |

b)

tekijät, jotka vastaavat määritettävän sopimuksen implisiittistä ja historiallista volatiliteettia;

| c) | keskusvastapuolen määritettäväkseen saamien uusien sopimusten erityispiirteet; |
| --- | --- |

c)

keskusvastapuolen määritettäväkseen saamien uusien sopimusten erityispiirteet;

| d) | keskittymäriski, mukaan luettuna määritysosapuoleen tai määritysosapuolen konserniin kuuluviin yhteisöihin liittyvä keskittymäriski; |
| --- | --- |

d)

keskittymäriski, mukaan luettuna määritysosapuoleen tai määritysosapuolen konserniin kuuluviin yhteisöihin liittyvä keskittymäriski;

| e) | keskinäiset sidossuhteet ja monikertaiset suhteet; |
| --- | --- |

e)

keskinäiset sidossuhteet ja monikertaiset suhteet;

| f) | merkitykselliset riskit, valuuttakurssiriski mukaan luettuna; |
| --- | --- |

f)

merkitykselliset riskit, valuuttakurssiriski mukaan luettuna;

| g) | asetetut vastuurajat; |
| --- | --- |

g)

asetetut vastuurajat;

| h) | wrong-way-riski. |
| --- | --- |

h)

wrong-way-riski.

53 artikla

Kaikkien rahoitusvarojen stressitestaus

1.   Keskusvastapuolen stressitestiohjelmalla on varmistettava, että sen vaatimat vakuudet, maksukyvyttömyysrahastoon suoritettavat maksut ja muut rahoitusvarat riittävät yhdessä kattamaan ainakin kahden sellaisen määritysosapuolen maksukyvyttömyyden, joihin nähden sillä on suurimmat vastuut äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa. Lisäksi stressitestiohjelmalla on tarkasteltava mahdollisia tappioita, joita aiheutuu sellaisten yhteisöjen maksukyvyttömyydestä, jotka kuuluvat samaan konserniin kuin ne kaksi määritysosapuolta, joihin nähden keskusvastapuolella on suurimmat vastuut äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

2.   Keskusvastapuolen stressitestiohjelmalla on varmistettava, että keskusvastapuolen vaatimat vakuudet ja maksukyvyttömyysrahasto riittävät kattamaan ainakin sen määritysosapuolen maksukyvyttömyyden, johon nähden sillä on suurimmat vastuut, tai toiseksi ja kolmanneksi suurimman määritysosapuolen maksukyvyttömyyden, jos näiden määritysosapuolten vastuiden summa on asetuksen (EU) N:o 648/2012 42 artiklan mukaan suurempi.

3.   Keskusvastapuolen on tehtävä perusteellinen analyysi mahdollisista tappioista, joita sille voi aiheutua, ja arvioitava mahdollisia tappioita määritysosapuolten positioissa, mukaan luettuna se riski, että tällaisten positioiden realisointi voi vaikuttaa markkinoihin ja keskusvastapuolen vakuuskatteen tasoon.

4.   Keskusvastapuolen on tarvittaessa otettava stressitesteissään huomioon sellaisen määritysosapuolen maksukyvyttömyyden vaikutukset, jonka liikkeeseen laskemia rahoitusvälineitä tai johdannaissopimusten kohde-etuuksia keskusvastapuoli määrittää. Tarvittaessa on otettava huomioon myös sellaisen asiakkaan maksukyvyttömyyden vaikutukset, jonka liikkeeseen laskemia rahoitusvälineitä tai johdannaisten kohde-etuuksia keskusvastapuoli määrittää.

5.   Keskusvastapuolen stressitesteissä on otettava huomioon 26 artiklassa säädetty realisointiaika.

54 artikla

Likvidien rahoitusvarojen stressitestaus

1.   Keskusvastapuolen stressitestiohjelmalla, jolla testataan sen likvidejä rahoitusvaroja, on varmistettava, että nämä varat ovat VIII luvun vaatimusten mukaisesti riittävät.

2.   Keskusvastapuolella on oltava selkeät ja läpinäkyvät säännöt ja menettelyt, joiden mukaan korjataan sen suorittamien stressitestien osoittama likvidien rahoitusvarojen riittämättömyys, jotta voidaan varmistaa maksuvelvoitteiden täyttäminen.

Lisäksi keskusvastapuolella on oltava selkeät menettelyt, joilla keskusvastapuolen stressitestien tuloksia ja analyysiä käytetään sen likviditeettiriskin hallintajärjestelmän ja likviditeetin tarjoajien riittävyyden arvioimiseen ja mukauttamiseen.

3.   Stressitestiskenaarioissa, joita käytetään likvidien rahoitusvarojen stressitestauksessa, on otettava huomioon keskusvastapuolen suunnittelu ja toiminta, ja niihin on kuuluttava kaikki yhteisöt, jotka voivat altistaa keskusvastapuolen olennaiselle likviditeettiriskille. Lisäksi tällaisissa stressitesteissä on otettava huomioon keskusvastapuolen määritysosapuolten, myös samaan konserniin kuuluvien muiden yhteisöjen, väliset vahvat kytkökset tai muut niiden väliset riskit sekä arvioitava useiden maksukyvyttömyyksien todennäköisyyttä ja tällaisten maksukyvyttömyyksien leviämisvaikutuksia keskusvastapuolen muihin määritysosapuoliin.

5   JAKSO

Kate ja testitulosten käyttö

55 artikla

Riittävän katteen säilyttäminen

1.   Keskusvastapuolen on otettava käyttöön menettelyt, joiden avulla havaitaan markkinaolosuhteiden muutokset, kuten volatiliteetin kasvu tai keskusvastapuolen määrittämien rahoitusvälineiden likviditeetin väheneminen, jotta se voi mukauttaa nopeasti vakuusvaatimustensa laskemista ottaakseen uudet markkinaolosuhteet asianmukaisesti huomioon, ja sen on pidettävä näitä menettelyjä yllä.

2.   Keskusvastapuolen on testattava aliarvostuksiaan varmistaakseen, että vakuudet voidaan realisoida ainakin aliarvostusten jälkeiseen arvoonsa havaituissa ja äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

3.   Jos keskusvastapuoli kerää vakuuksia salkkutasolla eikä tuotetasolla, sen on jatkuvasti tarkasteltava ja testattava tuotteiden välisiä kuittauksia. Keskusvastapuolen on tukeuduttava tällaisissa kuittauksissa varovaiseen ja taloudellisesti järkevään menetelmään, jossa otetaan huomioon tuotteiden välisen hintariippuvuuden aste. Sen on testattava erityisesti, miten korrelaatiot kehittyvät vakavien todellisten ja hypoteettisten markkinaolosuhteiden aikana.

56 artikla

Testituloksiin perustuva mallien uudelleentarkastelu

1.   Keskusvastapuolella on oltava selkeät menettelyt, joilla vahvistetaan sellaisten lisävakuuksien suuruus, jotka sen on mahdollisesti kerättävä, myös päivänsisäisesti, ja joilla sen vakuusmalli kalibroidaan uudelleen, jos toteumatestaus osoittaa, että malli ei ole toiminut odotetusti eikä sillä saada asianmukaista alkuvakuuksien määrää, joka tarvitaan halutun luottamustason saavuttamiseksi. Jos keskusvastapuoli toteaa, että lisävakuudet ovat tarpeen, sen on pyydettävä niitä seuraavan vakuuspyynnön yhteydessä.

2.   Keskusvastapuolen on arvioitava, mistä toteumatesteissä ilmenneet testipoikkeamat johtuvat. Sen on päätettävä poikkeamien syyn perusteella, onko sen vakuusmallia tai malleja, joista vakuusmalliin syötetään tietoja, muutettava perusteellisesti ja onko nykyiset parametrit kalibroitava uudelleen.

3.   Keskusvastapuolen on arvioitava, mistä stressitesteissä ilmenneet testipoikkeamat johtuvat. Sen on päätettävä poikkeamien syiden perusteella, onko sen malleja, menetelmiä ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmää muutettava perusteellisesti tai onko nykyiset parametrit tai oletukset kalibroitava uudelleen.

4.   Jos testitulokset osoittavat, että vakuuskate, maksukyvyttömyysrahasto tai muut rahoitusvarat eivät ole riittäviä, keskusvastapuolen on lisättävä rahoitusvarojensa kokonaiskatetta ennen seuraavaa vakuuspyyntöä, kunnes se on hyväksyttävällä tasolla. Jos testitulokset osoittavat, että likvidejä rahoitusvaroja ei ole riittävästi, keskusvastapuolen on mahdollisimman pian lisättävä likvidejä rahoitusvarojaan, kunnes ne ovat hyväksyttävällä tasolla.

5.   Tarkastellessaan mallejaan, menetelmiään ja likviditeettiriskin hallintajärjestelmäänsä uudelleen keskusvastapuolen on seurattava, kuinka usein testipoikkeamia esiintyy uudelleen, voidakseen havaita ja ratkaista ongelmat asianmukaisesti ilman aiheetonta viivytystä.

6   JAKSO

Käänteiset stressitestit

57 artikla

Käänteiset stressitestit

1.   Keskusvastapuolen on tehtävä käänteisiä stressitestejä, joiden tavoitteena on selvittää, missä markkinaolosuhteissa keskusvastapuolen kaikki vakuudet, maksukyvyttömyysrahasto ja muut rahoitusvarat eivät mahdollisesti riitä kattamaan luottoriskejä ja missä olosuhteissa sen likvidit rahoitusvarat voivat olla riittämättömiä. Tehdessään tällaisia testejä keskusvastapuolen on mallinnettava äärimmäiset markkinaolosuhteet, jotka ylittävät mahdollisina pidetyt markkinaolosuhteet, jotta se voi määrittää helpommin malliensa, likviditeettiriskin hallintajärjestelmänsä, rahoitusvarojensa ja likvidien rahoitusvarojensa rajat.

2.   Keskusvastapuolen on kehitettävä käänteisiä stressitestejä, jotka on mukautettu sellaisten markkinoiden ja sopimusten erityisriskeihin, joita varten se tarjoaa määrityspalveluja.

3.   Keskusvastapuolen on 1 kohdassa kuvattujen olosuhteiden sekä käänteisten stressitestiensä tulosten ja analyysien perustella yksilöitävä äärimmäiset mutta mahdolliset skenaariot VII luvun mukaisesti.

4.   Keskusvastapuolen on määräajoin ilmoitettava riskinarviointikomitealle stressitestiensä tulokset ja analyysit sellaisessa muodossa, jolla ei rikota salassapitovelvollisuutta, jotta se voi pyytää riskinarviointikomitealta neuvoja uudelleentarkastelun yhteydessä.

7   JAKSO

Maksukyvyttömyysmenettelyt

58 artikla

Maksukyvyttömyysmenettelyjen testaus

1.   Keskusvastapuolen on testattava maksukyvyttömyysmenettelynsä ja tarkasteltava niitä uudelleen sen varmistamiseksi, että ne ovat sekä tarkoituksenmukaisia että tehokkaita. Sen on tehtävä simulaatioharjoituksia maksukyvyttömyysmenettelyjensä testauksen yhteydessä.

2.   Maksukyvyttömyysmenettelyjensä testauksen jälkeen keskusvastapuolen on yksilöitävä epävarmuudet ja mukautettava menettelyjään tällaisten epävarmuuksien vähentämiseksi.

3.   Keskusvastapuolen on simulaatioharjoituksia tekemällä varmistettava, että kaikki määritysosapuolet ja tarvittaessa asiakkaat ja muut asianomaiset osapuolet, muun muassa yhteentoimivat keskusvastapuolet ja niihin liittyvät palveluntarjoajat, saavat asianmukaiset tiedot ja tuntevat maksukyvyttömyyden yhteydessä sovellettavat menettelyt.

8   JAKSO

Validointi ja testaustiheys

59 artikla

Tiheys

1.   Keskusvastapuolen on tehtävä kattava validointi malleistaan ja menetelmistään vähintään kerran vuodessa.

2.   Keskusvastapuolen on tehtävä kattava validointi likviditeettiriskin hallintajärjestelmästään vähintään kerran vuodessa.

3.   Keskusvastapuolen on tehtävä täysimittainen validointi arvostusmalleistaan vähintään kerran vuodessa.

4.   Keskusvastapuolen on tarkasteltava vähintään kerran vuodessa, ovatko 51 artiklassa yksilöidyt toimintatavat asianmukaisia.

5.   Keskusvastapuolen on analysoitava ja seurattava malliensa tuloksia ja rahoitusvarojen antamaa katetta maksukyvyttömyystapauksissa tekemällä vähintään kerran päivässä vakuuskatteen toteumatestin sekä stressitestin, joka perustuu vakiomuotoisiin ja ennalta määritettyihin parametreihin ja oletuksiin.

6.   Keskusvastapuolen on analysoitava ja seurattava likviditeettiriskin hallintajärjestelmäänsä tekemällä vähintään kerran päivässä stressitestejä likvideistä rahoitusvaroistaan.

7.   Keskusvastapuolen on analysoitava testituloksia perusteellisesti vähintään kerran kuukaudessa sen varmistamiseksi, että sen stressitestiskenaariot, mallit, likviditeettiriskin hallintajärjestelmä ja perustana olevat parametrit ja oletukset ovat oikeanlaiset. Tällainen analyysi on tehtävä useammin stressikausien markkinaolosuhteissa muun muassa silloin, kun määritettävissä rahoitusvälineissä tai yleensäkin niillä markkinoilla, joilla palveluja tarjotaan, esiintyy suurta volatiliteettia tai kun rahoitusvälineiden tai markkinoiden likviditeetti vähenee tai kun keskusvastapuolen määritysosapuolten positioiden suuruus tai keskittyminen lisääntyy huomattavasti tai kun oletetaan, että keskusvastapuoli joutuu toimimaan stressikausien markkinaolosuhteissa.

8.   Herkkyysanalyysejä on tehtävä vähintään kerran kuukaudessa herkkyystestien tulosten pohjalta. Tällainen analyysi on tehtävä useammin, kun markkinat ovat poikkeuksellisen volatiiliset tai vähemmän likvidit tai kun määritysosapuolten positioiden suuruus tai keskittyminen lisääntyy huomattavasti.

9.   Keskusvastapuolen on testattava vähintään kerran vuodessa rahoitusvälineiden väliset kuittaukset sekä se, miten korrelaatiot kehittyvät vakavien todellisten ja hypoteettisten markkinaolosuhteiden aikana.

10.   Keskusvastapuolen tekemät aliarvostukset on testattava vähintään kerran kuukaudessa.

11.   Keskusvastapuolen on tehtävä käänteisiä stressitestejä vähintään neljännesvuosittain.

12.   Keskusvastapuolen on testattava maksukyvyttömyysmenettelynsä ja tarkasteltava niitä uudelleen vähintään neljännesvuosittain ja tehtävä simulaatioharjoituksia vähintään kerran vuodessa 61 artiklan mukaisesti. Keskusvastapuolen on tehtävä simulaatioharjoituksia myös maksukyvyttömyysmenettelyjen olennaisten muutosten jälkeen.

9   JAKSO

Testeissä käytettävät aikavälit

60 artikla

Aikavälit

1.   Stressitesteissä käytettävät aikavälit on määritettävä VII luvun mukaisesti, ja niihin on sisällyttävä markkinaolosuhteet, jotka ovat äärimmäisiä mutta ajan myötä mahdollisia.

2.   Toteumatesteissä käytettäviin historiallisiin aikaväleihin on sisällyttävä tietoja ainakin edelliseltä vuodelta tai siltä ajalta, jona keskusvastapuoli on määrittänyt kyseisiä rahoitusvälineitä, jos se on alle vuoden pituinen.

10   JAKSO

Tietojen julkistaminen

61 artikla

Julkistettavat tiedot

1.   Keskusvastapuolen on julkistettava yleiset periaatteet, joihin sen mallit ja menetelmät perustuvat, sekä suoritettujen testien luonne ja yleisluonteinen yhteenveto testituloksista ja kaikista korjaavista toimista, jotka on toteutettu.

2.   Keskusvastapuolen on julkistettava maksukyvyttömyysmenettelyjensä keskeiset näkökohdat, joihin kuuluvat seuraavat:

| a) | olosuhteet, joissa toimia voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

a)

olosuhteet, joissa toimia voidaan toteuttaa;

| b) | mahdolliset toimien toteuttajat; |
| --- | --- |

b)

mahdolliset toimien toteuttajat;

| c) | toteutettavien toimien laajuus, mukaan luettuina sekä omien että asiakkaiden positioiden, varojen ja omaisuuserien käsittely; |
| --- | --- |

c)

toteutettavien toimien laajuus, mukaan luettuina sekä omien että asiakkaiden positioiden, varojen ja omaisuuserien käsittely;

| d) | mekanismit, joilla keskusvastapuoli voi täyttää velvoitteensa sellaisia määritysosapuolia kohtaan, jotka eivät ole maksukyvyttömiä; |
| --- | --- |

d)

mekanismit, joilla keskusvastapuoli voi täyttää velvoitteensa sellaisia määritysosapuolia kohtaan, jotka eivät ole maksukyvyttömiä;

| e) | mekanismit, jotka auttavat maksukyvytöntä määritysosapuolta täyttämään velvoitteensa asiakkaitaan kohtaan. |
| --- | --- |

e)

mekanismit, jotka auttavat maksukyvytöntä määritysosapuolta täyttämään velvoitteensa asiakkaitaan kohtaan.

62 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Liitteen I jaksossa 2 olevaa h alakohtaa sovelletaan kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 (10) 2 artiklan 4 kohdan b ja d alakohdassa tarkoitettuja johdannaisia koskeviin transaktioihin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUVL L 352, 21.12.2012, s. 32.

3

(4)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

4

(5)  EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87.

5

(6)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 37.

8

(9)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

9

(10)  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1.

10

---

LIITE I

Erittäin likvideinä vakuuksina pidettyjä rahoitusvälineitä, pankkitakauksia ja kultaa koskevat edellytykset

1   JAKSO

Rahoitusvälineet

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohtaa rahoitusvälineiden muodossa olevia erittäin likvidejä vakuuksia ovat rahoitusvälineet, jotka täyttävät liitteessä II olevan 1 kohdan edellytykset, tai siirtokelpoiset arvopaperit ja rahamarkkinavälineet, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:

| a) | keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että rahoitusvälineet on laskenut liikkeeseen sellainen liikkeeseenlaskija, johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että rahoitusvälineet on laskenut liikkeeseen sellainen liikkeeseenlaskija, johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| b) | keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että rahoitusvälineisiin liittyvä markkinariski on keskusvastapuolen tekemän asianmukaisen sisäisen arvioinnin perusteella pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin; |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että rahoitusvälineisiin liittyvä markkinariski on keskusvastapuolen tekemän asianmukaisen sisäisen arvioinnin perusteella pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin;

| c) | ne ovat seuraavista valuutoista jommankumman määräisinä:






  i) | valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan; |
| --- | --- | --- |

c)

ne ovat seuraavista valuutoista jommankumman määräisinä:

i)

valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan;

| ii) | valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää sopimuksia, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää sopimuksia, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi;

| d) | ne ovat vapaasti siirrettävissä, eikä niihin liity sääntelyllisiä tai oikeudellisia rajoituksia tai kolmansien osapuolten vaatimuksia, jotka olisivat realisoinnin esteinä; |
| --- | --- |

d)

ne ovat vapaasti siirrettävissä, eikä niihin liity sääntelyllisiä tai oikeudellisia rajoituksia tai kolmansien osapuolten vaatimuksia, jotka olisivat realisoinnin esteinä;

| e) | niitä varten on olemassa aktiivisen suoran myynnin tai takaisinostosopimusten markkina, jolla toimii monenlaisia ostajia ja myyjiä ja jolle keskusvastapuoli voi osoittaa pääsevänsä varmasti myös stressikausien olosuhteissa; |
| --- | --- |

e)

niitä varten on olemassa aktiivisen suoran myynnin tai takaisinostosopimusten markkina, jolla toimii monenlaisia ostajia ja myyjiä ja jolle keskusvastapuoli voi osoittaa pääsevänsä varmasti myös stressikausien olosuhteissa;

| f) | niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja; |
| --- | --- |

f)

niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja;

| g) | ne eivät ole seuraavien tahojen liikkeeseen laskemia:






  i) | vakuuden antava määritysosapuoli tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin kyseinen määritysosapuoli, paitsi jos on kyse katetusta joukkolainasta ja ainoastaan jos sen vakuutena olevat omaisuuserät on eroteltu asianmukaisesti vankassa oikeudellisessa kehyksessä ja ne täyttävät tässä jaksossa asetetut vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

g)

ne eivät ole seuraavien tahojen liikkeeseen laskemia:

i)

vakuuden antava määritysosapuoli tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin kyseinen määritysosapuoli, paitsi jos on kyse katetusta joukkolainasta ja ainoastaan jos sen vakuutena olevat omaisuuserät on eroteltu asianmukaisesti vankassa oikeudellisessa kehyksessä ja ne täyttävät tässä jaksossa asetetut vaatimukset;

| ii) | keskusvastapuoli tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin keskusvastapuoli; |
| --- | --- |

ii)

keskusvastapuoli tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin keskusvastapuoli;

| iii) | yhteisö, jonka liiketoimintaan kuuluu keskusvastapuolen toiminnalle välttämättömien palvelujen tarjoaminen, paitsi jos kyseinen yhteisö on ETA:n keskuspankki tai keskuspankki, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita; |
| --- | --- |

iii)

yhteisö, jonka liiketoimintaan kuuluu keskusvastapuolen toiminnalle välttämättömien palvelujen tarjoaminen, paitsi jos kyseinen yhteisö on ETA:n keskuspankki tai keskuspankki, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita;

| h) | niihin ei muulla tavoin kohdistu huomattavaa wrong-way-riskiä. |
| --- | --- |

h)

niihin ei muulla tavoin kohdistu huomattavaa wrong-way-riskiä.

2   JAKSO

Pankkitakaukset

| 1. | Liikepankkitakauksen, jossa on noudatettava toimivaltaisen viranomaisen kanssa sovittuja rajoituksia, on täytettävä seuraavat edellytykset, jotta se voidaan hyväksyä vakuudeksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohdan nojalla:






  a) | se annetaan takauksena finanssialan ulkopuoliselle määritysosapuolelle; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikepankkitakauksen, jossa on noudatettava toimivaltaisen viranomaisen kanssa sovittuja rajoituksia, on täytettävä seuraavat edellytykset, jotta se voidaan hyväksyä vakuudeksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohdan nojalla:

a)

se annetaan takauksena finanssialan ulkopuoliselle määritysosapuolelle;

| b) | sen on antanut takaaja, johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu takaajan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

b)

sen on antanut takaaja, johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu takaajan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| c) | se on seuraavista valuutoista jommankumman määräisinä:






  i) | valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan asianmukaisesti; |
| --- | --- | --- |

c)

se on seuraavista valuutoista jommankumman määräisinä:

i)

valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan asianmukaisesti;

| ii) | valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää sopimuksia, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää sopimuksia, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi;

| d) | se on peruuttamaton ja varaukseton, eikä takauksen antaja voi vedota mihinkään poikkeukseen tai muuhun oikeudelliseen tai sopimusperusteiseen keinoon vastustaakseen takauksen maksamista; |
| --- | --- |

d)

se on peruuttamaton ja varaukseton, eikä takauksen antaja voi vedota mihinkään poikkeukseen tai muuhun oikeudelliseen tai sopimusperusteiseen keinoon vastustaakseen takauksen maksamista;

| e) | se voidaan lunastaa pyynnöstä takauksen asettaneen maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun realisointiajan kuluessa ilman sääntelyyn liittyviä, oikeudellisia tai toiminnallisia rajoituksia; |
| --- | --- |

e)

se voidaan lunastaa pyynnöstä takauksen asettaneen maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun realisointiajan kuluessa ilman sääntelyyn liittyviä, oikeudellisia tai toiminnallisia rajoituksia;

| f) | se ei ole seuraavien tahojen antama:






  i) | yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin takauksen piiriin kuuluva finanssialan ulkopuolinen määritysosapuoli; |
| --- | --- | --- |

f)

se ei ole seuraavien tahojen antama:

i)

yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin takauksen piiriin kuuluva finanssialan ulkopuolinen määritysosapuoli;

| ii) | yhteisö, jonka liiketoimintaan kuuluu keskusvastapuolen toiminnalle välttämättömien palvelujen tarjoaminen, paitsi jos kyseinen yhteisö on ETA:n keskuspankki tai keskuspankki, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita; |
| --- | --- |

ii)

yhteisö, jonka liiketoimintaan kuuluu keskusvastapuolen toiminnalle välttämättömien palvelujen tarjoaminen, paitsi jos kyseinen yhteisö on ETA:n keskuspankki tai keskuspankki, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita;

| g) | siihen ei muulla tavoin kohdistu huomattavaa wrong-way-riskiä; |
| --- | --- |

g)

siihen ei muulla tavoin kohdistu huomattavaa wrong-way-riskiä;

| h) | sen kattaa kokonaan vakuus, joka täyttää seuraavat ehdot:






  i) | siihen ei kohdistu wrong-way-riskiä, joka johtuisi korrelaatiosta takaajan tai finanssialan ulkopuolisen määritysosapuolen luottokelpoisuuden kanssa, paitsi jos kyseistä wrong-way-riskiä on vähennetty asianmukaisesti vakuuden aliarvostuksella; |
| --- | --- | --- |

h)

sen kattaa kokonaan vakuus, joka täyttää seuraavat ehdot:

i)

siihen ei kohdistu wrong-way-riskiä, joka johtuisi korrelaatiosta takaajan tai finanssialan ulkopuolisen määritysosapuolen luottokelpoisuuden kanssa, paitsi jos kyseistä wrong-way-riskiä on vähennetty asianmukaisesti vakuuden aliarvostuksella;

| ii) | keskusvastapuoli voi nopeasti hyödyntää sitä, ja se on konkurssioikeudellisesti erillinen, jos määritysosapuoli ja takaaja tulevat samanaikaisesti maksukyvyttömiksi; |
| --- | --- |

ii)

keskusvastapuoli voi nopeasti hyödyntää sitä, ja se on konkurssioikeudellisesti erillinen, jos määritysosapuoli ja takaaja tulevat samanaikaisesti maksukyvyttömiksi;

| i) | keskusvastapuolen hallitus on vahvistanut takaajan soveltuvuuden takaajasta ja takauksen oikeudellisesta, sopimusperusteisesta ja toiminnallisesta kehyksestä tehdyn täyden arvioinnin jälkeen, joka on tehty varmuuden saamiseksi takauksen toimivuudesta, mistä on ilmoitettu toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

i)

keskusvastapuolen hallitus on vahvistanut takaajan soveltuvuuden takaajasta ja takauksen oikeudellisesta, sopimusperusteisesta ja toiminnallisesta kehyksestä tehdyn täyden arvioinnin jälkeen, joka on tehty varmuuden saamiseksi takauksen toimivuudesta, mistä on ilmoitettu toimivaltaiselle viranomaiselle.

| 2. | Keskuspankin antaman pankkitakauksen on täytettävä seuraavat edellytykset, jotta se voidaan hyväksyä vakuudeksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohdan nojalla:






  a) | sen on antanut ETA:n keskuspankki tai keskuspankki, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita; |
| --- | --- | --- |

2.

Keskuspankin antaman pankkitakauksen on täytettävä seuraavat edellytykset, jotta se voidaan hyväksyä vakuudeksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohdan nojalla:

a)

sen on antanut ETA:n keskuspankki tai keskuspankki, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita;

| b) | se on seuraavista valuutoista jommankumman määräisenä:






  i) | valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan asianmukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

se on seuraavista valuutoista jommankumman määräisenä:

i)

valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille kykenevänsä hallitsemaan asianmukaisesti;

| ii) | valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, niiden vakuuksien rajoissa, jotka tarvitaan keskusvastapuolen kyseisessä valuutassa olevien vastuiden kattamiseksi;

| c) | se on peruuttamaton ja varaukseton, eikä takauksen antava keskuspankki voi vedota mihinkään poikkeukseen tai muuhun oikeudelliseen tai sopimusperusteiseen keinoon vastustaakseen takauksen maksamista; |
| --- | --- |

c)

se on peruuttamaton ja varaukseton, eikä takauksen antava keskuspankki voi vedota mihinkään poikkeukseen tai muuhun oikeudelliseen tai sopimusperusteiseen keinoon vastustaakseen takauksen maksamista;

| d) | se voidaan lunastaa pyynnöstä takauksen asettaneen maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun realisointiajan kuluessa ilman sääntelyyn liittyviä, oikeudellisia tai toiminnallisia rajoituksia. |
| --- | --- |

d)

se voidaan lunastaa pyynnöstä takauksen asettaneen maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun realisointiajan kuluessa ilman sääntelyyn liittyviä, oikeudellisia tai toiminnallisia rajoituksia.

3   JAKSO

Kulta

Kullan on oltava kultaharkkoina Good Delivery -muodossa ja täytettävä seuraavat edellytykset, jotta se voidaan hyväksyä vakuudeksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 46 artiklan 1 kohdan nojalla:

| a) | se on suoraan keskusvastapuolen hallussa; |
| --- | --- |

a)

se on suoraan keskusvastapuolen hallussa;

| b) | se on talletettu ETA:n keskuspankkiin tai keskuspankkiin, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita, ja kyseisellä keskuspankilla on riittävät järjestelyt, joilla turvataan määritysosapuolen omistusoikeudet kultaan ja joilla kulta annetaan tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville; |
| --- | --- |

b)

se on talletettu ETA:n keskuspankkiin tai keskuspankkiin, jonka liikkeeseen laskemassa valuutassa keskusvastapuolella on vastuita, ja kyseisellä keskuspankilla on riittävät järjestelyt, joilla turvataan määritysosapuolen omistusoikeudet kultaan ja joilla kulta annetaan tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville;

| c) | se on talletettu direktiivissä 2006/48/EY määriteltyyn toimiluvan saaneeseen luottolaitokseen, jolla on riittävät järjestelyt, joilla turvataan määritysosapuolen omistusoikeudet kultaan ja joilla kulta annetaan tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville, ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu luottolaitoksen sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

c)

se on talletettu direktiivissä 2006/48/EY määriteltyyn toimiluvan saaneeseen luottolaitokseen, jolla on riittävät järjestelyt, joilla turvataan määritysosapuolen omistusoikeudet kultaan ja joilla kulta annetaan tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville, ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu luottolaitoksen sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| d) | se on talletettu kolmannen maan luottolaitokseen, johon sovelletaan ja joka noudattaa vakavaraisuussääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 2006/48/EY vahvistetut säännöt, jolla on toimivat kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäinen valvonta sekä riittävät järjestelyt, joilla turvataan määritysosapuolen tai asiakkaiden omistusoikeudet kultaan ja joilla kulta annetaan tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville, ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu luottolaitoksen sijoittautumisesta tiettyyn maahan. |
| --- | --- |

d)

se on talletettu kolmannen maan luottolaitokseen, johon sovelletaan ja joka noudattaa vakavaraisuussääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 2006/48/EY vahvistetut säännöt, jolla on toimivat kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäinen valvonta sekä riittävät järjestelyt, joilla turvataan määritysosapuolen tai asiakkaiden omistusoikeudet kultaan ja joilla kulta annetaan tarvittaessa nopeasti keskusvastapuolen saataville, ja johon liittyvän luottoriskin keskusvastapuoli voi asianmukaisen sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu luottolaitoksen sijoittautumisesta tiettyyn maahan.

---

LIITE II

Erittäin likvidejä rahoitusvälineitä koskevat edellytykset

| 1. | Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 1 kohtaa rahoitusvälineitä voidaan pitää erittäin likvideinä rahoitusvälineinä, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski, jos ne ovat vieraan pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:






  a) | niiden liikkeeseenlaskijana tai nimenomaisena takaajana on






  i) | valtio; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 1 kohtaa rahoitusvälineitä voidaan pitää erittäin likvideinä rahoitusvälineinä, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski, jos ne ovat vieraan pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:

a)

niiden liikkeeseenlaskijana tai nimenomaisena takaajana on

i)

valtio;

| ii) | keskuspankki; |
| --- | --- |

ii)

keskuspankki;

| iii) | direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 4.2 kohdassa mainittu kansainvälinen kehityspankki; |
| --- | --- |

iii)

direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 4.2 kohdassa mainittu kansainvälinen kehityspankki;

| iv) | Euroopan rahoitusvakausväline tai tapauksen mukaan Euroopan vakausmekanismi; |
| --- | --- |

iv)

Euroopan rahoitusvakausväline tai tapauksen mukaan Euroopan vakausmekanismi;

| b) | keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa niihin liittyvän luotto- ja markkinariskin olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan; |
| --- | --- |

b)

keskusvastapuoli voi sisäisen arviointinsa perusteella osoittaa niihin liittyvän luotto- ja markkinariskin olevan pieni. Suorittaessaan tällaista arviointia keskusvastapuolen on käytettävä määriteltyä ja objektiivista menetelmää, joka ei kokonaan tukeudu ulkopuolisiin lausuntoihin ja jossa otetaan huomioon riski, joka aiheutuu liikkeeseenlaskijan sijoittautumisesta tiettyyn maahan;

| c) | keskusvastapuolen salkun keskimääräistä jäljellä olevaa juoksuaikaa on enintään kaksi vuotta; |
| --- | --- |

c)

keskusvastapuolen salkun keskimääräistä jäljellä olevaa juoksuaikaa on enintään kaksi vuotta;

| d) | ne ovat seuraavista valuutoista jommankumman määräisinä:






  i) | valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa kykenevänsä hallitsemaan; tai |
| --- | --- | --- |

d)

ne ovat seuraavista valuutoista jommankumman määräisinä:

i)

valuutta, johon liittyvää riskiä keskusvastapuoli voi osoittaa kykenevänsä hallitsemaan; tai

| ii) | valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, kyseisessä valuutassa saatujen vakuuksien rajoissa; |
| --- | --- |

ii)

valuutta, jossa keskusvastapuoli määrittää transaktioita, kyseisessä valuutassa saatujen vakuuksien rajoissa;

| e) | ne ovat vapaasti siirrettävissä, eikä niihin liity sääntelyllisiä tai oikeudellisia rajoituksia tai kolmansien osapuolten vaatimuksia, jotka olisivat realisoinnin esteinä; |
| --- | --- |

e)

ne ovat vapaasti siirrettävissä, eikä niihin liity sääntelyllisiä tai oikeudellisia rajoituksia tai kolmansien osapuolten vaatimuksia, jotka olisivat realisoinnin esteinä;

| f) | niitä varten on olemassa aktiivisen suoran myynnin tai takaisinostosopimusten markkina, jolla toimii monenlaisia ostajia ja myyjiä, myös stressikausien olosuhteissa, ja jolle keskusvastapuoli voi osoittaa pääsevänsä varmasti; |
| --- | --- |

f)

niitä varten on olemassa aktiivisen suoran myynnin tai takaisinostosopimusten markkina, jolla toimii monenlaisia ostajia ja myyjiä, myös stressikausien olosuhteissa, ja jolle keskusvastapuoli voi osoittaa pääsevänsä varmasti;

| g) | niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja. |
| --- | --- |

g)

niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja.

| 2. | Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 1 kohtaa myös johdannaissopimuksia voidaan pitää erittäin likvideinä rahoitussijoituksina, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski, jos ne on tehty seuraaviin tarkoituksiin:






  a) | maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun suojaaminen osana keskusvastapuolen käyttämää maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyä; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 47 artiklan 1 kohtaa myös johdannaissopimuksia voidaan pitää erittäin likvideinä rahoitussijoituksina, joihin liittyy minimaalinen luotto- ja markkinariski, jos ne on tehty seuraaviin tarkoituksiin:

a)

maksukyvyttömän määritysosapuolen salkun suojaaminen osana keskusvastapuolen käyttämää maksukyvyttömyyden hallinnointimenettelyä; tai

| b) | suojautuminen valuuttariskiltä, joka johtuu luvun VIII mukaisesti perustetusta keskusvastapuolen likviditeetin hallintajärjestelmästä. |
| --- | --- |

b)

suojautuminen valuuttariskiltä, joka johtuu luvun VIII mukaisesti perustetusta keskusvastapuolen likviditeetin hallintajärjestelmästä.

Jos johdannaissopimuksia käytetään tällaisissa olosuhteissa, niiden käyttö on rajoitettava sellaisiin johdannaissopimuksiin, joista julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja, sekä ajanjaksoon, jotka tarvitaan keskusvastapuoleen kohdistuvan luotto- ja markkinariskin vähentämiseksi.

Johdannaissopimusten käyttöä koskevasta keskusvastapuolen toimintatavasta on kuultava riskinarviointikomiteaa, minkä jälkeen se on hyväksytettävä hallituksella.

---