# Euroopan unionin L 171/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.171.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 171 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta24. kesäkuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.171.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 171

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta24. kesäkuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 49 –Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoissa käytettävien puristussytytysmoottoreiden ja kipinäsytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkaspäästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 49 –Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoissa käytettävien puristussytytysmoottoreiden ja kipinäsytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkaspäästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 24.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 171/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 49 –Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoissa käytettävien puristussytytysmoottoreiden ja kipinäsytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkaspäästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

| | Muutossarja 06 – voimaantulopäivä: 27. tammikuuta 2013 |
| --- | --- |

Muutossarja 06 – voimaantulopäivä: 27. tammikuuta 2013

| | Muutossarjan 06 täydennys 1– Voimaantulopäivä: 15. heinäkuuta 2013 |
| --- | --- |

Muutossarjan 06 täydennys 1– Voimaantulopäivä: 15. heinäkuuta 2013

| | Oikaisu muutossarjan 06 täydennykseen 1 – Voimaantulopäivä:15. heinäkuuta 2013 |
| --- | --- |

Oikaisu muutossarjan 06 täydennykseen 1 – Voimaantulopäivä:15. heinäkuuta 2013

SISÄLTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

6.

| 7. | Moottoriperhe |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksytyn tyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

LISÄYKSET

| 1 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannon vaihtelu on tyydyttävä |
| --- | --- |

1

| 2 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannon vaihtelu ei ole tyydyttävä tai tieto ei ole käytettävissä |
| --- | --- |

2

| 3 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely valmistajan pyynnöstä |
| --- | --- |

3

| 4 | Maakaasu- ja nestekaasukäyttöisten moottoreiden sekä maakaasua/biometaania tai nestekaasua polttoaineena käyttävien kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntäprosessin tiivistelmä |
| --- | --- |

4

LIITTEET

| 1 | Ilmoituslomakkeiden mallit |
| --- | --- |

1

| 2A | Ilmoitus moottorityypin tai –perheen hyväksymisestä erillisenä teknisenä yksikkönä pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti |
| --- | --- |

2A

| 2B | Ilmoitus sellaisen ajoneuvotyypin hyväksymistä, jossa on pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti hyväksytty moottori |
| --- | --- |

2B

| 2C | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksymistä pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti |
| --- | --- |

2C

| 3 | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

3

| 4 | Testimenettely |
| --- | --- |

4

| 5 | Vertailupolttoaineiden eritelmät |
| --- | --- |

5

| 6 | Tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tarvittavat päästötiedot – Hiilimonoksidipäästöjen mittaaminen joutokäyntinopeuksilla |
| --- | --- |

6

| 7 | Moottorijärjestelmien kestävyyden tarkastaminen |
| --- | --- |

7

| 8 | Käytössä olevien ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8

| 9A | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD) |
| --- | --- |

9A

| 9B | Ajoneuvon sisäistä valvontajärjestelmää (OBD) koskevat tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

9B

| 9C | Tekniset vaatimukset ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) käytönaikaisen suorituskyvyn arviointia varten |
| --- | --- |

9C

| 10 | Syklin ulkopuolisten (OCE) ja käytönaikaisten päästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

10

| 11 | Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

11

| 12 | CO2-päästöt ja polttoaineenkulutus, |
| --- | --- |

12

| 13 | Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksyntä erillisinä teknisinä yksikköinä |
| --- | --- |

13

| 14 | Ajoneuvon OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuus |
| --- | --- |

14

| 15 | Kaksipolttoaineisten dieselpolttoainetta ja kaasua käyttävien moottoreiden ja ajoneuvojen tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

15

1.   SOVELTAMISALA

1.1.   Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1, M2, N1 ja N2 ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on yli 2 610 kg, ja kaikkiin luokkien M3 ja N3 ajoneuvoihin. (1)

Valmistajan pyynnöstä tämän säännön mukaisesti myönnetty valmiin ajoneuvon tyyppihyväksyntä on laajennettava sen keskeneräiseen ajoneuvoon, jonka vertailumassa on alle 2 610 kg. Tyyppihyväksyntä on ulotettava tällaiseen ajoneuvoon, jos valmistaja voi osoittaa, että kaikki koriyhdistelmät, jotka on määrä rakentaa keskeneräiseen ajoneuvoon, nostavat ajoneuvon vertailumassan 2 610 kg:n yläpuolelle.

Tämän säännön mukaisesti myönnettyä ajoneuvon tyyppihyväksyntää laajennetaan valmistajan pyynnöstä ajoneuvon variantteihin ja versioihin, joiden vertailumassa on yli 2 380 kg, sillä edellytyksellä, että ne täyttävät myös vaatimukset, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen ja polttoaineenkulutuksen mittaamista tämän säännön 4.2 kohdan mukaisesti.

1.2.   Vastaavat hyväksynnät

Seuraavia ei tarvitse hyväksyä tämän säännön mukaisesti: moottorit, jotka on asennettu vertailumassaltaan yli 2 840 kg:n ajoneuvoihin, joille on myönnetty säännön nro 83 mukainen hyväksyntä laajennuksena.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1. | ’Vanhennussyklillä’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin käyttöjaksoa (nopeus, kuorma, teho), jota sovelletaan käyttöiän kertymäjakson aikana. |
| --- | --- |

2.1.

’Vanhennussyklillä’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin käyttöjaksoa (nopeus, kuorma, teho), jota sovelletaan käyttöiän kertymäjakson aikana.

| 2.2. | ’Moottorin (moottoriperheen) hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottorityypin (moottoriperheen) hyväksyntää kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason, savun ja ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) osalta. |
| --- | --- |

2.2.

’Moottorin (moottoriperheen) hyväksynnällä’ tarkoitetaan moottorityypin (moottoriperheen) hyväksyntää kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason, savun ja ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) osalta.

| 2.3. | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason ja savun sekä ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) ja moottorin ajoneuvoon asentamisen osalta. |
| --- | --- |

2.3.

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason ja savun sekä ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) ja moottorin ajoneuvoon asentamisen osalta.

| 2.4. | ’Lisäpäästöstrategialla (AES)’ tarkoitetaan päästöstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa peruspäästöstrategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- ja/tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan. |
| --- | --- |

2.4.

’Lisäpäästöstrategialla (AES)’ tarkoitetaan päästöstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa peruspäästöstrategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- ja/tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan.

| 2.5. | ’Peruspäästöstrategialla (BES)’ tarkoitetaan päästöstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen koko toiminta-alueella, ellei AES ole aktivoitunut. |
| --- | --- |

2.5.

’Peruspäästöstrategialla (BES)’ tarkoitetaan päästöstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen koko toiminta-alueella, ellei AES ole aktivoitunut.

| 2.6. | ’Jatkuvalla regeneroinnilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran jokaista maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun muuttuvatilaisen testisyklin (WHTC) mukaista lämminkäynnistystestiä kohden. |
| --- | --- |

2.6.

’Jatkuvalla regeneroinnilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran jokaista maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun muuttuvatilaisen testisyklin (WHTC) mukaista lämminkäynnistystestiä kohden.

| 2.7. | ’Kampikammiolla’ tarkoitetaan moottorin sisäisiä tai ulkopuolisia tiloja, jotka ovat yhteydessä öljypohjaan sisäisten tai ulkoisten putkien kautta, joiden läpi kaasut ja höyryt voivat haihtua. |
| --- | --- |

2.7.

’Kampikammiolla’ tarkoitetaan moottorin sisäisiä tai ulkopuolisia tiloja, jotka ovat yhteydessä öljypohjaan sisäisten tai ulkoisten putkien kautta, joiden läpi kaasut ja höyryt voivat haihtua.

| 2.8. | ’Kriittisellä päästöihin vaikuttavalla osalla’ tarkoitetaan seuraavassa lueteltuja osia, jotka on tarkoitettu pääasiassa päästöjen rajoittamista varten: pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät, elektroninen moottorinohjausyksikkö (ECU) ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet sekä pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmä (EGR) ja kaikki siihen liittyvät suodattimet, jäähdyttimet, ohjausventtiilit ja putket. |
| --- | --- |

2.8.

’Kriittisellä päästöihin vaikuttavalla osalla’ tarkoitetaan seuraavassa lueteltuja osia, jotka on tarkoitettu pääasiassa päästöjen rajoittamista varten: pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät, elektroninen moottorinohjausyksikkö (ECU) ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet sekä pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmä (EGR) ja kaikki siihen liittyvät suodattimet, jäähdyttimet, ohjausventtiilit ja putket.

| 2.9. | ’Kriittisellä päästöihin vaikuttavalla huoltotoimella’ tarkoitetaan kriittisille päästöihin vaikuttaville osille tehtäviä huoltotoimia. |
| --- | --- |

2.9.

’Kriittisellä päästöihin vaikuttavalla huoltotoimella’ tarkoitetaan kriittisille päästöihin vaikuttaville osille tehtäviä huoltotoimia.

| 2.10. | ’Estostrategialla’ takoitetaan päästöstrategiaa, joka ei täytä peruspäästöstrategialle ja/tai lisäpäästöstrategialle tässä liitteessä astettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.10.

’Estostrategialla’ takoitetaan päästöstrategiaa, joka ei täytä peruspäästöstrategialle ja/tai lisäpäästöstrategialle tässä liitteessä astettuja vaatimuksia.

| 2.11. | ’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita (lean NOx catalysts), NOx-adsorbtiota sekä SCR-järjestelmiä (Selective Catalytic Reduction)). |
| --- | --- |

2.11.

’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita (lean NOx catalysts), NOx-adsorbtiota sekä SCR-järjestelmiä (Selective Catalytic Reduction)).

| 2.12. | ’Vikakoodilla’ tarkoitetaan numero- tai kirjaintunnusta, joka yksilöi vian tai luokittelee sen. |
| --- | --- |

2.12.

’Vikakoodilla’ tarkoitetaan numero- tai kirjaintunnusta, joka yksilöi vian tai luokittelee sen.

| 2.13. | ’Dieseltilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

2.13.

’Dieseltilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa.

| 2.14. | ’Ajosyklillä’ tarkoitetaan tapahtumasarjaa, joka koostuu moottorin käynnistymisestä, (ajoneuvon) käyttöjaksosta, moottorin pysähtymisestä sekä ajasta moottorin seuraavaan käynnistymiseen saakka. |
| --- | --- |

2.14.

’Ajosyklillä’ tarkoitetaan tapahtumasarjaa, joka koostuu moottorin käynnistymisestä, (ajoneuvon) käyttöjaksosta, moottorin pysähtymisestä sekä ajasta moottorin seuraavaan käynnistymiseen saakka.

| 2.15. | ’Kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan moottorijärjestelmää, joka on suunniteltu toimimaan samanaikaisesti dieselpolttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta mitataan erikseen, ja jossa yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminanan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.15.

’Kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan moottorijärjestelmää, joka on suunniteltu toimimaan samanaikaisesti dieselpolttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta mitataan erikseen, ja jossa yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminanan mukaisesti.

| 2.16. | ’Kaksipolttoainetilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti dieselpolttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

2.16.

’Kaksipolttoainetilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti dieselpolttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa.

| 2.17. | ’Kaksipolttoaineajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka käyttövoiman antaa kaksipolttoainemoottori ja jossa moottorin käyttämät polttoaineet syötetään erillisistä ajoneuvoon sijoitetuista varastointijärjestelmistä. |
| --- | --- |

2.17.

’Kaksipolttoaineajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka käyttövoiman antaa kaksipolttoainemoottori ja jossa moottorin käyttämät polttoaineet syötetään erillisistä ajoneuvoon sijoitetuista varastointijärjestelmistä.

| 2.18. | ’Rakennepiirteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin osalta






  a) | kaikkia moottorijärjestelmän osia |
| --- | --- | --- |

2.18.

’Rakennepiirteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin osalta

a)

kaikkia moottorijärjestelmän osia

| b) | ohjausjärjestelmiä, kuten tietokoneohjelmistoja, sähköisiä ohjausjärjestelmiä ja tietokonelogiikkaa |
| --- | --- |

b)

ohjausjärjestelmiä, kuten tietokoneohjelmistoja, sähköisiä ohjausjärjestelmiä ja tietokonelogiikkaa

| c) | ohjausjärjestelmän kalibrointeja tai |
| --- | --- |

c)

ohjausjärjestelmän kalibrointeja tai

| d) | järjestelmien vuorovaikutuksen tuloksia. |
| --- | --- |

d)

järjestelmien vuorovaikutuksen tuloksia.

| 2.19. | ’Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka avulla varmistetaan niiden typen oksidien poistojärjestelmien oikea toiminta, jotka moottorijärjestelmässä on otettu käyttöön 5.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.
  ’Päästöjenrajoitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan rakennepiirteitä ja päästöstrategioita, jotka on suunniteltu tai kalibroitu päästöjen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.19.

’Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka avulla varmistetaan niiden typen oksidien poistojärjestelmien oikea toiminta, jotka moottorijärjestelmässä on otettu käyttöön 5.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.

’Päästöjenrajoitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan rakennepiirteitä ja päästöstrategioita, jotka on suunniteltu tai kalibroitu päästöjen rajoittamiseksi.

| 2.20. | ’Päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka vaikuttavat merkittävästi päästöihin tai jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana. |
| --- | --- |

2.20.

’Päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka vaikuttavat merkittävästi päästöihin tai jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana.

| 2.21 | ’Päästöstrategialla’ tarkoitetaan rakennepiirrettä tai rakennepiirteiden kokonaisuutta, joka sisältyy moottorijärjestelmän tai ajoneuvon rakenteeseen ja jonka tarkoituksena on rajoittaa päästöjä. |
| --- | --- |

2.21

’Päästöstrategialla’ tarkoitetaan rakennepiirrettä tai rakennepiirteiden kokonaisuutta, joka sisältyy moottorijärjestelmän tai ajoneuvon rakenteeseen ja jonka tarkoituksena on rajoittaa päästöjä.

| 2.22. | ’Moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä, joka vastaa moottoriperheen määritelmää mutta jossa moottorit on jaoteltu edelleen niissä käytettävän jälkikäsittelyjärjestelmän mukaan. |
| --- | --- |

2.22.

’Moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä, joka vastaa moottoriperheen määritelmää mutta jossa moottorit on jaoteltu edelleen niissä käytettävän jälkikäsittelyjärjestelmän mukaan.

| 2.23. | ’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän säännön 7 kohdassa määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöominaisuudet. |
| --- | --- |

2.23.

’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän säännön 7 kohdassa määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöominaisuudet.

| 2.24. | ’Moottorijärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää sekä elektronisten moottorinohjausyksiköiden (ECU) ja käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon muiden ohjausyksiköiden välistä tietoliikenneliitäntää (laitteita ja viestejä). |
| --- | --- |

2.24.

’Moottorijärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää sekä elektronisten moottorinohjausyksiköiden (ECU) ja käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon muiden ohjausyksiköiden välistä tietoliikenneliitäntää (laitteita ja viestejä).

| 2.25. | ’Moottorin käynnistymisellä’ tarkoitetaan jaksoa, johon kuuluvat sytytyksen kytkeminen, käynnistyspyöritys ja palamisen alkaminen ja joka päättyy, kun moottorin pyörintänopeus on 150 min-1 pienempi kuin tavanomainen lämpimän moottorin joutokäyntinopeus. |
| --- | --- |

2.25.

’Moottorin käynnistymisellä’ tarkoitetaan jaksoa, johon kuuluvat sytytyksen kytkeminen, käynnistyspyöritys ja palamisen alkaminen ja joka päättyy, kun moottorin pyörintänopeus on 150 min-1 pienempi kuin tavanomainen lämpimän moottorin joutokäyntinopeus.

| 2.26. | ’Moottorityypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottoreiden joukkoa, jotka eivät eroa toisistaan liitteessä 1 esitettyjen moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta. |
| --- | --- |

2.26.

’Moottorityypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottoreiden joukkoa, jotka eivät eroa toisistaan liitteessä 1 esitettyjen moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta.

| 2.27. | ’Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä’ (hapetus-, kolmitie- tai muuta) katalysaattoria, hiukkassuodatinta, typen oksidien poistojärjestelmää, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta taikka muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka sijaitsee moottorin jälkipuolella. |
| --- | --- |

2.27.

’Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä’ (hapetus-, kolmitie- tai muuta) katalysaattoria, hiukkassuodatinta, typen oksidien poistojärjestelmää, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta taikka muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka sijaitsee moottorin jälkipuolella.

| 2.28. | ’Kaasumaisilla epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan pakokaasujen hiilimonoksidipäästöjä, typen oksidien päästöjä NO2-ekvivalenttina ilmaistuna ja hiilivetypäästöjä (eli yhteensä hiilivetyjä, muita hiilivetyjä kuin metaania ja metaania). |
| --- | --- |

2.28.

’Kaasumaisilla epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan pakokaasujen hiilimonoksidipäästöjä, typen oksidien päästöjä NO2-ekvivalenttina ilmaistuna ja hiilivetypäästöjä (eli yhteensä hiilivetyjä, muita hiilivetyjä kuin metaania ja metaania).

| 2.29. | ’Yleisellä nimittäjällä’ tarkoitetaan laskuria, joka osoittaa ajoneuvon käyttökerrat yleisten edellytysten pohjalta. |
| --- | --- |

2.29.

’Yleisellä nimittäjällä’ tarkoitetaan laskuria, joka osoittaa ajoneuvon käyttökerrat yleisten edellytysten pohjalta.

| 2.30. | ’Valvontalaiteryhmällä’ tarkoitetaan OBD-moottoriperheen käytönaikaisen suorituskyvyn arvioinnin kannalta päästöjenrajoitusjärjestelmän toiminnan oikeellisuuden tarkastamisessa käytettävien OBD-valvontalaitteiden joukkoa. |
| --- | --- |

2.30.

’Valvontalaiteryhmällä’ tarkoitetaan OBD-moottoriperheen käytönaikaisen suorituskyvyn arvioinnin kannalta päästöjenrajoitusjärjestelmän toiminnan oikeellisuuden tarkastamisessa käytettävien OBD-valvontalaitteiden joukkoa.

| 2.31. | ’Sytytyssyklilaskurilla’ tarkoitetaan laskuria, joka osoittaa ajoneuvon moottorin käynnistymiskertojen lukumäärän. |
| --- | --- |

2.31.

’Sytytyssyklilaskurilla’ tarkoitetaan laskuria, joka osoittaa ajoneuvon moottorin käynnistymiskertojen lukumäärän.

| 2.32. | ’Käytönaikaisella tehokkuussuhteella’ (IUPR) tarkoitetaan seuraavien lukumäärien välistä suhdetta: niiden kertojen lukumäärä, jolloin ovat olleet voimassa edellytykset, joiden vallitessa valvontalaitteen tai -laiteryhmän olisi ollut havaittava vika, ja niiden ajosyklien lukumäärä, jotka ovat merkityksellisiä kyseisen valvontalaitteen tai -laiteryhmän kannalta. |
| --- | --- |

2.32.

’Käytönaikaisella tehokkuussuhteella’ (IUPR) tarkoitetaan seuraavien lukumäärien välistä suhdetta: niiden kertojen lukumäärä, jolloin ovat olleet voimassa edellytykset, joiden vallitessa valvontalaitteen tai -laiteryhmän olisi ollut havaittava vika, ja niiden ajosyklien lukumäärä, jotka ovat merkityksellisiä kyseisen valvontalaitteen tai -laiteryhmän kannalta.

| 2.33. | ’Alimmalla kierrosnopeudella (nlo)’ tarkoitetaan moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 50 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta. |
| --- | --- |

2.33.

’Alimmalla kierrosnopeudella (nlo)’ tarkoitetaan moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 50 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta.

| 2.34. | ’Vialla’ tarkoitetaan moottorijärjestelmän, OBD-järjestelmä mukaan luettuna, toimintahäiriötä tai puutetta, jonka voidaan perustellusti odottaa johtavan siihen, että jokin moottorijärjestelmän tuottamista säännellyistä päästöistä kasvaa tai OBD-järjestelmän teho heikkenee. |
| --- | --- |

2.34.

’Vialla’ tarkoitetaan moottorijärjestelmän, OBD-järjestelmä mukaan luettuna, toimintahäiriötä tai puutetta, jonka voidaan perustellusti odottaa johtavan siihen, että jokin moottorijärjestelmän tuottamista säännellyistä päästöistä kasvaa tai OBD-järjestelmän teho heikkenee.

| 2.35. | ’Vianilmaisimella’ tarkoitetaan varoitusjärjestelmän osana olevaa ilmaisinta, joka ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle viasta. |
| --- | --- |

2.35.

’Vianilmaisimella’ tarkoitetaan varoitusjärjestelmän osana olevaa ilmaisinta, joka ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle viasta.

| 2.36. | ’Valmistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai elintä, joka on tyyppihyväksyntäviranomaiselle vastuussa tyyppihyväksynnästä, kaikista tyyppihyväksyntä- tai lupamenettelyn tekijöistä sekä tuotannon vaatimustenmukaisuudesta. Tämän henkilön tai elimen ei välttämättä tarvitse olla suoraan mukana hyväksyttäväksi haetun ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa. |
| --- | --- |

2.36.

’Valmistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai elintä, joka on tyyppihyväksyntäviranomaiselle vastuussa tyyppihyväksynnästä, kaikista tyyppihyväksyntä- tai lupamenettelyn tekijöistä sekä tuotannon vaatimustenmukaisuudesta. Tämän henkilön tai elimen ei välttämättä tarvitse olla suoraan mukana hyväksyttäväksi haetun ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa.

| 2.37. | ’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettotehon enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

2.37.

’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettotehon enimmäisarvoa.

| 2.38. | ’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin päästä tai vastaavasta kohdasta saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörintänopeudella, E-säännössä nro 85 tarkoitettujen apulaitteiden kanssa ja ympäristön vertailuolosuhteissa määritettynä. |
| --- | --- |

2.38.

’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin päästä tai vastaavasta kohdasta saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörintänopeudella, E-säännössä nro 85 tarkoitettujen apulaitteiden kanssa ja ympäristön vertailuolosuhteissa määritettynä.

| 2.39. | ’Päästöihin vaikuttamattomilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka eivät merkittävästi vaikuta päästöihin ja joilla ei ole pysyvää vaikutusta ajoneuvon tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu. |
| --- | --- |

2.39.

’Päästöihin vaikuttamattomilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka eivät merkittävästi vaikuta päästöihin ja joilla ei ole pysyvää vaikutusta ajoneuvon tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu.

| 2.40. | ’Ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmä)’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin sisäistä järjestelmää, joka






  a) | havaitsee toimintahäiriöt, jotka heikentävät moottorijärjestelmän päästötulosta, |
| --- | --- | --- |

2.40.

’Ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmä)’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin sisäistä järjestelmää, joka

a)

havaitsee toimintahäiriöt, jotka heikentävät moottorijärjestelmän päästötulosta,

| b) | ilmoittaa niiden esiintymisestä hälytysjärjestelmän avulla ja |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa niiden esiintymisestä hälytysjärjestelmän avulla ja

| c) | määrittää vikojen todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja ilmoittaa tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolelle. |
| --- | --- |

c)

määrittää vikojen todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja ilmoittaa tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolelle.

| 2.41. | ’OBD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat päästöihin vaikuttavien vikojen valvonta- ja havaitsemismenetelmät. |
| --- | --- |

2.41.

’OBD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat päästöihin vaikuttavien vikojen valvonta- ja havaitsemismenetelmät.

| 2.42. | ’Käyttöjaksolla’ tarkoitetaan jaksoa, joka koostuu moottorin käynnistymisestä, (moottorin) käyntijaksosta, moottorin sammuttamisesta ja seuraavaa käynnistymistä edeltävästä ajasta, ja jonka aikana tietty OBD-valvontalaite suorittaa tehtävänsä ja mahdollinen vika havaitaan. |
| --- | --- |

2.42.

’Käyttöjaksolla’ tarkoitetaan jaksoa, joka koostuu moottorin käynnistymisestä, (moottorin) käyntijaksosta, moottorin sammuttamisesta ja seuraavaa käynnistymistä edeltävästä ajasta, ja jonka aikana tietty OBD-valvontalaite suorittaa tehtävänsä ja mahdollinen vika havaitaan.

| 2.43. | ’Alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella’ tarkoitetaan pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, joka kuuluu ajoneuvolle myönnetyn tyyppihyväksynnän piiriin. |
| --- | --- |

2.43.

’Alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella’ tarkoitetaan pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, joka kuuluu ajoneuvolle myönnetyn tyyppihyväksynnän piiriin.

| 2.44. | ’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä. |
| --- | --- |

2.44.

’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä.

| 2.45. | ’Hiukkasten jälkikäsittelylaitteella’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon taikka inertiaan perustuvan erottelun avulla. |
| --- | --- |

2.45.

’Hiukkasten jälkikäsittelylaitteella’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon taikka inertiaan perustuvan erottelun avulla.

| 2.46. | ’Hiukkaspäästöillä’ tarkoitetaan tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla 315–325 K:n (42–52 °C) lämpötilaan. Niitä ovat pääasiassa hiili, kondensoituneet hiilivedyt ja sulfaatit sekä niiden mukana oleva vesi. |
| --- | --- |

2.46.

’Hiukkaspäästöillä’ tarkoitetaan tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla 315–325 K:n (42–52 °C) lämpötilaan. Niitä ovat pääasiassa hiili, kondensoituneet hiilivedyt ja sulfaatit sekä niiden mukana oleva vesi.

| 2.47. | ’Kuormitusprosentilla’ tarkoitetaan tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua prosenttiosuutta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista. |
| --- | --- |

2.47.

’Kuormitusprosentilla’ tarkoitetaan tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua prosenttiosuutta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista.

| 2.48. | ’Suorituskyvyn seurannalla’ tarkoitetaan vikojen seurantaa, joka koostuu toimivuustarkistuksista ja sellaisten parametrien seurannasta, jotka eivät ole suoraan sidoksissa päästörajoihin, ja jonka tarkoituksena on varmentaa, että osat ja järjestelmät toimivat oikealla toiminta-alueellaan. |
| --- | --- |

2.48.

’Suorituskyvyn seurannalla’ tarkoitetaan vikojen seurantaa, joka koostuu toimivuustarkistuksista ja sellaisten parametrien seurannasta, jotka eivät ole suoraan sidoksissa päästörajoihin, ja jonka tarkoituksena on varmentaa, että osat ja järjestelmät toimivat oikealla toiminta-alueellaan.

| 2.49. | ’Jaksoittaisella regeneraatiolla’ tarkoitetaan päästöjenrajoituslaitteen regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. |
| --- | --- |

2.49.

’Jaksoittaisella regeneraatiolla’ tarkoitetaan päästöjenrajoituslaitteen regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä.

| 2.50. | ’Kannettavalla päästöjenmittausjärjestelmällä’ (PEMS) tarkoitetaan siirrettävää päästöjenmittausjärjestelmää, joka on tämän säännön liitteen 8 lisäyksessä 2 esitettyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

2.50.

’Kannettavalla päästöjenmittausjärjestelmällä’ (PEMS) tarkoitetaan siirrettävää päästöjenmittausjärjestelmää, joka on tämän säännön liitteen 8 lisäyksessä 2 esitettyjen vaatimusten mukainen.

| 2.51. | ’Voimanottolaitteella’ tarkoitetaan moottorista voimansa saavaa laitetta, jonka avulla voidaan käyttää ajoneuvoon asennettuja lisävarusteita. |
| --- | --- |

2.51.

’Voimanottolaitteella’ tarkoitetaan moottorista voimansa saavaa laitetta, jonka avulla voidaan käyttää ajoneuvoon asennettuja lisävarusteita.

| 2.52. | ’Kelpuutetulla vaurioituneella osalla tai järjestelmällä’ tarkoitetaan osaa tai järjestelmää, jota on vaurioitettu tarkoituksellisesti esimerkiksi vanhentamalla sitä nopeutetusti tai käsittelemällä suunnitellusti ja jonka tyyppihyväksyntäviranomaiset ovat hyväksyneet käytettäväksi OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointia varten niiden määräysten mukaisesti, jotka on vahvistettu tämän säännön liitteessä 9B olevassa 6.3.2 kohdassa sekä liitteen 9B lisäyksessä 8 olevassa A.8.2.2 kohdassa. |
| --- | --- |

2.52.

’Kelpuutetulla vaurioituneella osalla tai järjestelmällä’ tarkoitetaan osaa tai järjestelmää, jota on vaurioitettu tarkoituksellisesti esimerkiksi vanhentamalla sitä nopeutetusti tai käsittelemällä suunnitellusti ja jonka tyyppihyväksyntäviranomaiset ovat hyväksyneet käytettäväksi OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointia varten niiden määräysten mukaisesti, jotka on vahvistettu tämän säännön liitteessä 9B olevassa 6.3.2 kohdassa sekä liitteen 9B lisäyksessä 8 olevassa A.8.2.2 kohdassa.

| 2.53. | ’Reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia aineita, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä toimittaa (tarvittaessa) pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle. |
| --- | --- |

2.53.

’Reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia aineita, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä toimittaa (tarvittaessa) pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle.

| 2.54. | ’Uudelleenkalibroinnilla’ tarkoitetaan maakaasumoottorin hienosäätöä, jonka avulla sama suorituskyky (teho, polttoaineen kulutus) saavutetaan toisen lajin maakaasulla. |
| --- | --- |

2.54.

’Uudelleenkalibroinnilla’ tarkoitetaan maakaasumoottorin hienosäätöä, jonka avulla sama suorituskyky (teho, polttoaineen kulutus) saavutetaan toisen lajin maakaasulla.

| 2.55. | ’Vertailumassalla’ tarkoitetaan ajokunnossa olevan ajoneuvon massaa, josta on vähennetty kuljettajan 75 kg:n vakiomassa ja johon on lisätty 100 kg:n vakiomassa. |
| --- | --- |

2.55.

’Vertailumassalla’ tarkoitetaan ajokunnossa olevan ajoneuvon massaa, josta on vähennetty kuljettajan 75 kg:n vakiomassa ja johon on lisätty 100 kg:n vakiomassa.

| 2.56. | ’Korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ tarkoitetaan pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, joka on tarkoitettu korvaamaan alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite ja joka voidaan hyväksyä erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

2.56.

’Korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ tarkoitetaan pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, joka on tarkoitettu korvaamaan alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite ja joka voidaan hyväksyä erillisenä teknisenä yksikkönä.

| 2.57. | ’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jolla muodostetaan standardoitu tietoliikenneyhteys OBD-järjestelmästä ajoneuvon ulkopuolelle tämän säännön vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.57.

’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jolla muodostetaan standardoitu tietoliikenneyhteys OBD-järjestelmästä ajoneuvon ulkopuolelle tämän säännön vaatimusten mukaisesti.

| 2.58. | ’Käyttöiän kertymäohjelmalla’ tarkoitetaan vanhennussykliä ja käyttöiän kertymäjaksoa, joita sovelletaan määritettäessä huononemiskertoimia moottori-jälkikäsittelyjärjestemäperhettä varten. |
| --- | --- |

2.58.

’Käyttöiän kertymäohjelmalla’ tarkoitetaan vanhennussykliä ja käyttöiän kertymäjaksoa, joita sovelletaan määritettäessä huononemiskertoimia moottori-jälkikäsittelyjärjestemäperhettä varten.

| 2.59. | ’Huoltotilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin erityistilaa, joka aktivoituu korjausta varten tai sitä varten, että ajoneuvo voidaan siirtää liikenteestä, kun toiminta kaksipolttoainetilassa ei ole mahdollista. (2) |
| --- | --- |

2.59.

’Huoltotilalla’ tarkoitetaan kaksipolttoainemoottorin erityistilaa, joka aktivoituu korjausta varten tai sitä varten, että ajoneuvo voidaan siirtää liikenteestä, kun toiminta kaksipolttoainetilassa ei ole mahdollista. (2)

| 2.60. | ’Pakokaasupäästöillä’ tarkoitetaan kaasumaisten ja hiukkasmaisten epäpuhtauksien päästöjä. |
| --- | --- |

2.60.

’Pakokaasupäästöillä’ tarkoitetaan kaasumaisten ja hiukkasmaisten epäpuhtauksien päästöjä.

| 2.61. | ’Asetusten luvattomalla muuttamisella’ tarkoitetaan ajoneuvon päästöjenvalvonta- tai käyttövoimajärjestelmän, näiden järjestelmien ohjelmistot tai muut loogiset ohjausyksiköt mukaan luettuina, poiskytkemistä tai säätämistä tai muuttamista, jonka tahallisena tai tahattomana vaikutuksena on ajoneuvon päästöjen lisääntyminen. |
| --- | --- |

2.61.

’Asetusten luvattomalla muuttamisella’ tarkoitetaan ajoneuvon päästöjenvalvonta- tai käyttövoimajärjestelmän, näiden järjestelmien ohjelmistot tai muut loogiset ohjausyksiköt mukaan luettuina, poiskytkemistä tai säätämistä tai muuttamista, jonka tahallisena tai tahattomana vaikutuksena on ajoneuvon päästöjen lisääntyminen.

| 2.62. | ’Kuormittamattomalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon massaa ajokunnossa ilman kuljettajan 75 kg:n vakiomassaa, matkustajia tai kuormaa mutta mukaan luettuna 90-prosenttisesti täytetty polttoainesäiliö, tavanomaiset työkalut ja ajoneuvon varapyörä (tapauksen mukaan). |
| --- | --- |

2.62.

’Kuormittamattomalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon massaa ajokunnossa ilman kuljettajan 75 kg:n vakiomassaa, matkustajia tai kuormaa mutta mukaan luettuna 90-prosenttisesti täytetty polttoainesäiliö, tavanomaiset työkalut ja ajoneuvon varapyörä (tapauksen mukaan).

| 2.63. | ’Käyttöiällä’ tarkoitetaan määriteltyä ajomatkaa ja/tai aikajaksoa, jolla vaatimustenmukaisuus kyseeseen tulevien kaasu- ja hiukkaspäästörajojen osalta on taattava. |
| --- | --- |

2.63.

’Käyttöiällä’ tarkoitetaan määriteltyä ajomatkaa ja/tai aikajaksoa, jolla vaatimustenmukaisuus kyseeseen tulevien kaasu- ja hiukkaspäästörajojen osalta on taattava.

| 2.64. | ’Ajoneuvotyypillä päästöjen osalta’ tarkoitetaan sellaisten ajoneuvojen joukkoa, jotka eivät eroa toisistaan liitteessä 1 esitettyjen moottorin ja ajoneuvon olennaisten ominaisuuksien osalta. |
| --- | --- |

2.64.

’Ajoneuvotyypillä päästöjen osalta’ tarkoitetaan sellaisten ajoneuvojen joukkoa, jotka eivät eroa toisistaan liitteessä 1 esitettyjen moottorin ja ajoneuvon olennaisten ominaisuuksien osalta.

| 2.65. | ’Wall flow -dieselhiukkassuodattimella’ tarkoitetaan dieselhiukkassuodatinta (DPF), jossa kaikki pakokaasu pakotetaan kulkemaan läpi seinämän, joka suodattaa pois kiintoaineen. |
| --- | --- |

2.65.

’Wall flow -dieselhiukkassuodattimella’ tarkoitetaan dieselhiukkassuodatinta (DPF), jossa kaikki pakokaasu pakotetaan kulkemaan läpi seinämän, joka suodattaa pois kiintoaineen.

| 2.66. | ’Wobben indeksillä (alempi Wl tai ylempi Wu)’ tarkoitetaan kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa viiteolosuhteissa: |
| --- | --- |

2.66.

’Wobben indeksillä (alempi Wl tai ylempi Wu)’ tarkoitetaan kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa viiteolosuhteissa:

| 2.67. | ’λ-muutoskertoimella (Sλ
  )’ tarkoitetaan lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua (Sλ:n laskeminen: ks. liitteen 4 lisäys 5), |
| --- | --- |

2.67.

’λ-muutoskertoimella (Sλ
  )’ tarkoitetaan lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua (Sλ:n laskeminen: ks. liitteen 4 lisäys 5),

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1.   Tyyppihyväksynnän hakeminen moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä

| 3.1.1. | Valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee moottorijärjestelmän tai moottoriperheen tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

3.1.1.

Valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee moottorijärjestelmän tai moottoriperheen tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

| 3.1.2. | Kohdassa 3.1.1 mainittu hakemus on laadittava liitteessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan liitteen 1 osaa 1. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kohdassa 3.1.1 mainittu hakemus on laadittava liitteessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan liitteen 1 osaa 1.

| 3.1.3. | Hakemuksen yhteydessä valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa tyhjentävästi kuvaillaan kaikki päästöihin vaikuttavat rakennepiirteet, moottorijärjestelmän päästöjenrajoitusstrategia sekä tapa, jolla moottorijärjestelmä suoraan tai epäsuorasti ohjaa lähtömuuttujia, joilla on vaikutusta päästöihin, ja joissa tyhjentävästi kuvaillaan liitteessä 11 olevissa 4 ja 5 kohdassa edellytettävä varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä. Asiakirjojen on sisällettävä seuraavat osat sekä liitteessä 5.1.4 kohdassa vahvistetut tiedot:






  a) | Muodollinen asiakirjapaketti, joka jää tyyppihyväksyntäviranomaisen säilytettäväksi. Nämä asiakirjat voidaan asettaa intressitahojen saataville pyynnöstä. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Hakemuksen yhteydessä valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa tyhjentävästi kuvaillaan kaikki päästöihin vaikuttavat rakennepiirteet, moottorijärjestelmän päästöjenrajoitusstrategia sekä tapa, jolla moottorijärjestelmä suoraan tai epäsuorasti ohjaa lähtömuuttujia, joilla on vaikutusta päästöihin, ja joissa tyhjentävästi kuvaillaan liitteessä 11 olevissa 4 ja 5 kohdassa edellytettävä varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä. Asiakirjojen on sisällettävä seuraavat osat sekä liitteessä 5.1.4 kohdassa vahvistetut tiedot:

a)

Muodollinen asiakirjapaketti, joka jää tyyppihyväksyntäviranomaisen säilytettäväksi. Nämä asiakirjat voidaan asettaa intressitahojen saataville pyynnöstä.

| b) | Laaja asiakirjapaketti, joka pidetään luottamuksellisena. Laajan asiakirjapaketin voi säilyttää tyyppihyväksyntäviranomainen tai tyyppihyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan valmistaja, mutta se on annettava tyyppihyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä ja milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana. Jos asiakirjapaketin säilyttää valmistaja, tyyppihyväksyntäviranomaisen on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että asiakirjoja ei muuteta hyväksynnän jälkeen. |
| --- | --- |

b)

Laaja asiakirjapaketti, joka pidetään luottamuksellisena. Laajan asiakirjapaketin voi säilyttää tyyppihyväksyntäviranomainen tai tyyppihyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan valmistaja, mutta se on annettava tyyppihyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä ja milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana. Jos asiakirjapaketin säilyttää valmistaja, tyyppihyväksyntäviranomaisen on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että asiakirjoja ei muuteta hyväksynnän jälkeen.

| 3.1.4. | Edellä 3.1.3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava seuraavat tiedot:






  a) | kipinäsytytysmoottoreiden osalta valmistajan ilmoitus siitä, mikä on pienin sellainen palamiskatkosten prosenttiosuus kaikista palamistapahtumista, joka joko johtaisi liitteessä 9A vahvistettujen päästörajojen ylittymiseen, jos palamiskatkojen osuus olisi pysynyt samana liitteessä 4 vahvistetun päästötestin alusta lähtien, tai joka voisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalysaattoreiden liiallisen kuumenemisen ja sitten peruuttamattoman vaurioitumisen, |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Edellä 3.1.3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava seuraavat tiedot:

a)

kipinäsytytysmoottoreiden osalta valmistajan ilmoitus siitä, mikä on pienin sellainen palamiskatkosten prosenttiosuus kaikista palamistapahtumista, joka joko johtaisi liitteessä 9A vahvistettujen päästörajojen ylittymiseen, jos palamiskatkojen osuus olisi pysynyt samana liitteessä 4 vahvistetun päästötestin alusta lähtien, tai joka voisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalysaattoreiden liiallisen kuumenemisen ja sitten peruuttamattoman vaurioitumisen,

| b) | kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja muutokset, jotka kohdistuvat päästöjenvalvontatietokoneisiin tai järjestelmään, jolla tietokone voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella, |
| --- | --- |

b)

kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja muutokset, jotka kohdistuvat päästöjenvalvontatietokoneisiin tai järjestelmään, jolla tietokone voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella,

| c) | OBD-järjestelmää koskevat asiakirjat liitteessä 9B olevan 8 kohdan vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

c)

OBD-järjestelmää koskevat asiakirjat liitteessä 9B olevan 8 kohdan vaatimusten mukaisesti,

| d) | OBD-tiedot, jotka ovat tarpeen OBD-järjestelmään pääsyn kannalta tämän säännön liitteessä 14 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

OBD-tiedot, jotka ovat tarpeen OBD-järjestelmään pääsyn kannalta tämän säännön liitteessä 14 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti,

| e) | vakuutus syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuudesta 5.1.3 kohdan ja liitteessä 10 olevan 10 kohdan vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

e)

vakuutus syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuudesta 5.1.3 kohdan ja liitteessä 10 olevan 10 kohdan vaatimusten mukaisesti,

| f) | vakuutus OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuudesta liitteen 9A lisäyksen 2 vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

f)

vakuutus OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuudesta liitteen 9A lisäyksen 2 vaatimusten mukaisesti,

| g) | käytönaikaista testausta koskeva alustava suunnitelma liitteessä 8 olevan 2.4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

g)

käytönaikaista testausta koskeva alustava suunnitelma liitteessä 8 olevan 2.4 kohdan mukaisesti,

| h) | tarvittaessa muiden tyyppihyväksyntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän laajentamista ja huononemiskertoimien määrittämistä varten. |
| --- | --- |

h)

tarvittaessa muiden tyyppihyväksyntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän laajentamista ja huononemiskertoimien määrittämistä varten.

| 3.1.5. | Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava moottori tai tarvittaessa kantamoottori. |
| --- | --- |

3.1.5.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava moottori tai tarvittaessa kantamoottori.

| 3.1.6. | Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

3.1.6.

Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.

3.2.   Tyyppihyväksynnän hakeminen hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta

| 3.2.1. | Valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntää päästöjen osalta. |
| --- | --- |

3.2.1.

Valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntää päästöjen osalta.

| 3.2.2. | Edellä 3.2.1 kohdassa mainittu hakemus on laadittava liitteen 1 osassa 2 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Hakemukseen on liitettävä jäljennös tyyppihyväksyntätodistuksesta, joka koskee moottorijärjestelmän tai moottoriperheen hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

3.2.2.

Edellä 3.2.1 kohdassa mainittu hakemus on laadittava liitteen 1 osassa 2 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Hakemukseen on liitettävä jäljennös tyyppihyväksyntätodistuksesta, joka koskee moottorijärjestelmän tai moottoriperheen hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

| 3.2.3. | Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa kuvaillaan tyhjentävästi liitteessä 11 edellytetyn ajoneuvossa olevan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän elementit. Asiakirjat on toimitettava 3.1.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.3.

Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa kuvaillaan tyhjentävästi liitteessä 11 edellytetyn ajoneuvossa olevan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän elementit. Asiakirjat on toimitettava 3.1.3 kohdan mukaisesti.

| 3.2.4. | Edellä 3.2.3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava seuraavat tiedot:






  a) | kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja muutokset, jotka kohdistuvat tämän säännön soveltamisalaan kuuluviin ajoneuvon ohjausyksiköihin tai järjestelmään, jonka avulla voidaan tehdä päivityksiä valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella, |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Edellä 3.2.3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava seuraavat tiedot:

a)

kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja muutokset, jotka kohdistuvat tämän säännön soveltamisalaan kuuluviin ajoneuvon ohjausyksiköihin tai järjestelmään, jonka avulla voidaan tehdä päivityksiä valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella,

| b) | kuvaus ajoneuvossa olevista OBD-komponenteista liitteessä 9B olevan 8 kohdan vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kuvaus ajoneuvossa olevista OBD-komponenteista liitteessä 9B olevan 8 kohdan vaatimusten mukaisesti;

| c) | tiedot ajoneuvossa olevista OBD-komponenteista, jotka ovat tarpeen OBD-järjestelmään pääsyn kannalta, |
| --- | --- |

c)

tiedot ajoneuvossa olevista OBD-komponenteista, jotka ovat tarpeen OBD-järjestelmään pääsyn kannalta,

| d) | tarvittaessa muiden tyyppihyväksyntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksyntien laajentamista varten. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa muiden tyyppihyväksyntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksyntien laajentamista varten.

| 3.2.5. | Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

3.2.5.

Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.

3.3.   Ajoneuvon tyyppihyväksynnän hakeminen päästöjen osalta

| 3.3.1. | Valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon tyyppihyväksyntää päästöjen osalta. |
| --- | --- |

3.3.1.

Valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon tyyppihyväksyntää päästöjen osalta.

| 3.3.2. | Edellä 3.3.1 kohdassa tarkoitettu hakemus on laadittava liitteessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan kyseisen liitteen osia 1 ja 2. |
| --- | --- |

3.3.2.

Edellä 3.3.1 kohdassa tarkoitettu hakemus on laadittava liitteessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan kyseisen liitteen osia 1 ja 2.

| 3.3.3. | Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa tyhjentävästi kuvaillaan kaikki päästöihin vaikuttavat rakennepiirteet, moottorijärjestelmän päästöjenrajoitusstrategia sekä tapa, jolla moottorijärjestelmä suoraan tai epäsuorasti ohjaa päästöihin vaikuttavia lähtömuuttujia ja joissa tyhjentävästi kuvaillaan liitteessä 11 edellytettävä varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä. Asiakirjat on toimitettava 3.1.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.3.

Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa tyhjentävästi kuvaillaan kaikki päästöihin vaikuttavat rakennepiirteet, moottorijärjestelmän päästöjenrajoitusstrategia sekä tapa, jolla moottorijärjestelmä suoraan tai epäsuorasti ohjaa päästöihin vaikuttavia lähtömuuttujia ja joissa tyhjentävästi kuvaillaan liitteessä 11 edellytettävä varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä. Asiakirjat on toimitettava 3.1.3 kohdan mukaisesti.

| 3.3.4. | Edellä 3.3.3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava 3.1.4 kohdan a–h alakohdassa ja 3.2.4 kohdan a–d alakohdassa edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

3.3.4.

Edellä 3.3.3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava 3.1.4 kohdan a–h alakohdassa ja 3.2.4 kohdan a–d alakohdassa edellytetyt tiedot.

| 3.3.5. | Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tekniselle laitokselle hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava moottori. |
| --- | --- |

3.3.5.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tekniselle laitokselle hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava moottori.

| 3.3.6. | Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

3.3.6.

Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.

3.4.   Tyyppihyväksynnän hakeminen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille erillisenä teknisenä yksikkönä

| 3.4.1. | Valmistajan on esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

3.4.1.

Valmistajan on esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

| 3.4.2. | Hakemus on laadittava liitteen 13 lisäyksessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.2.

Hakemus on laadittava liitteen 13 lisäyksessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

| 3.4.3. | Valmistajan on annettava vakuutus OBD-tietojen saatavuuteen liittyvien vaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

3.4.3.

Valmistajan on annettava vakuutus OBD-tietojen saatavuuteen liittyvien vaatimusten noudattamisesta.

| 3.4.4. | Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle seuraavat:






  a) | tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaava moottorijärjestelmä, joka on varustettu uudella alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle seuraavat:

a)

tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaava moottorijärjestelmä, joka on varustettu uudella alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella;

| b) | yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä; |
| --- | --- |

b)

yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä;

| c) | lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoittavasta laitteesta, joka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon. |
| --- | --- |

c)

lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoittavasta laitteesta, joka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon.

| 3.4.5. | Edellä olevan 3.4.4 kohdan a alakohdan soveltamista varten hakijan on valittava testimoottorit yhteisymmärryksessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.
  Testiolosuhteiden on täytettävä liitteessä 4 olevassa 6 kohdassa esitetyt vaatimukset.
  Testattavien moottoreiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | niiden päästöjenrajoitusjärjestelmässä ei saa olla mitään vikaa; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

Edellä olevan 3.4.4 kohdan a alakohdan soveltamista varten hakijan on valittava testimoottorit yhteisymmärryksessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

Testiolosuhteiden on täytettävä liitteessä 4 olevassa 6 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Testattavien moottoreiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

niiden päästöjenrajoitusjärjestelmässä ei saa olla mitään vikaa;

| b) | liian kuluneet tai huonosti toimivat, päästöihin vaikuttavat alkuperäiset osat on korjattava tai vaihdettava; |
| --- | --- |

b)

liian kuluneet tai huonosti toimivat, päästöihin vaikuttavat alkuperäiset osat on korjattava tai vaihdettava;

| c) | ennen päästöjen testausta moottorit on säädettävä oikein ja asetusten on oltava valmistajan eritelmien mukaiset. |
| --- | --- |

c)

ennen päästöjen testausta moottorit on säädettävä oikein ja asetusten on oltava valmistajan eritelmien mukaiset.

| 3.4.6. | Näytekappaleeseen on 3.4.4 kohdan b ja c alakohdan soveltamista varten merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja kauppanimitys. |
| --- | --- |

3.4.6.

Näytekappaleeseen on 3.4.4 kohdan b ja c alakohdan soveltamista varten merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja kauppanimitys.

| 3.4.7. | Näytekappaleen on 3.4.4 kohdan c alakohtaa sovellettaessa oltava kelpuutettu vaurioitunut osa. |
| --- | --- |

3.4.7.

Näytekappaleen on 3.4.4 kohdan c alakohtaa sovellettaessa oltava kelpuutettu vaurioitunut osa.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1.   Saadakseen tyyppihyväksynnän moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä, tyyppihyväksynnän hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tai tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta, valmistajan on tämän säännön määräysten mukaisesti osoitettava, että ajoneuvoille tai moottorijärjestelmille tehdään 5 kohdassa sekä liitteissä 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 ja 12 vahvistetut testit ja että ne vastaavat niissä vahvistettuja vaatimuksia. Valmistajan on myös varmistettava, että polttoaine vastaa liitteessä 5 vahvistettuja vertailupolttoaineiden eritelmiä.

Saadakseen tyyppihyväksynnän hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tai tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta, valmistajan on varmistettava 6 kohdassa vahvistettujen asennusta koskevien vaatimusten noudattaminen.

4.2.   Saadakseen laajennuksen tyyppihyväksynnälle, joka on myönnetty päästöjen osalta tämän säännön mukaisesti sellaiselle ajoneuvolle, jonka vertailumassa on suurempi kuin 2 380 kg mutta enintään 2 610 kg, valmistajan on noudatettava liitteen 12 lisäyksessä 1 vahvistettuja vaatimuksia.

4.3.   Jotta voidaan myöntää tyyppihyväksyntä kaksipolttoainemoottorille tai -moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä, tyypihyväksyntä kaksipolttoaineajoneuvolle, jossa on päästöjen osalta hyväksytty kaksipolttoainemoottori, tai kaksipolttoaineajoneuvon tyyppihyväksyntä sen päästöjen osalta, valmistajan on edellä 4.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten lisäksi osoitettava, että kaksipolttoaineajoneuvoille tai -moottorille on tehty liitteessä 15 esitetyt testit ja että ne ovat siinä esitettyjen vaatimusten mukaisia.

4.4.   Varalla (3)

4.5.   Saadakseen tyyppihyväksynnän moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä tai tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta, valmistajan on varmistettava, että moottori täyttää 4.6 kohdassa tarkoitettua polttoainerajoittamatonta hyväksyntää ja maa- tai nestekaasua käyttävien moottoreiden osalta polttoainerajoitettua hyväksyntää koskevat vaatimukset.

4.5.1.   Lisäyksen 4 taulukoissa esitetään tiivistelmä maakaasukäyttöisten, nestekaasukäyttöisten ja kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntävaatimuksista.

4.6.   Moottorin polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

Polttoainerajoittamaton tyyppihyväksyntä on myönnettävä, jos 4.6.1–4.6.6.1 kohdan vaatimukset täyttyvät.

4.6.1.   Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 vahvistetut asianmukaisia vertailupolttoaineita koskevat vaatimukset. Maakaasu/biometaanikäyttöisiin moottoreihin (myös kaksipolttoainemoottoreihin) sovelletaan 4.6.3 kohdassa vahvistettuja erityisvaatimuksia.

4.6.2.   Jos valmistaja sallii moottoria käytettävän kaupan olevilla polttoaineilla, jotka eivät sisälly liitteeseen 5 eivätkä asianmukaisiin kaupan olevia polttoaineita koskeviin standardeihin (kuten EN 228 CEN, jos kyseessä on lyijytön bensiini, tai EN 590 CEN, jos kyseessä on dieselpolttoaine), esimerkiksi B100-polttoaineella, valmistajan on 4.6.1 kohdan vaatimusten lisäksi

| a) | ilmoitettava liitteen 1 osassa 1 olevassa 3.2.2.2.1 kohdassa ne polttoaineet, joita moottoriperheessä voidaan käyttää, |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava liitteen 1 osassa 1 olevassa 3.2.2.2.1 kohdassa ne polttoaineet, joita moottoriperheessä voidaan käyttää,

| b) | osoitettava, että kantamoottori täyttää tämän säännön vaatimukset ilmoitetuilla polttoaineilla, |
| --- | --- |

b)

osoitettava, että kantamoottori täyttää tämän säännön vaatimukset ilmoitetuilla polttoaineilla,

| c) | varmistettava 9 kohdassa määriteltyjen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten täyttyminen ilmoitetuilla polttoaineilla ja kaikilla ilmoitettujen polttoaineiden ja kaupan olevien polttoaineiden ja standariden mukaisten polttoaineiden sekoituksilla. |
| --- | --- |

c)

varmistettava 9 kohdassa määriteltyjen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten täyttyminen ilmoitetuilla polttoaineilla ja kaikilla ilmoitettujen polttoaineiden ja kaupan olevien polttoaineiden ja standariden mukaisten polttoaineiden sekoituksilla.

4.6.3.   Kun moottorin polttoaineena on maakaasu/biometaani, valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita.

4.6.3.1   Paineistettua maakaasu/biometaanipolttoainetta (CNG) on yleensä tarjolla kahdentyyppistä, lämpöarvoltaan korkeaa (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matalaa (L-kaasu), mutta kummankin laadun sisällä on huomattavaa vaihtelua; kaasut eroavat toisistaan huomattavasti energiamäärältään Wobben indeksinä ilmaistuna ja λ-muutoskertoimeltaan (Sλ). Maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) katsotaan kuuluvan H-ryhmään, kun taas maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) katsotaan kuuluvan L-ryhmään. Sλ-arvojen vaihtelu on otettu huomioon vertailupolttoaineiden koostumuksessa.

Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset liitteessä 5 määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G25 (polttoaine 2) osalta ilman moottorin polttoainejärjestelmän maanuaalisia säätöjä testien välillä (järjestelmän on oltava itsestään säätyvä). Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

| 4.6.3.1.1. | Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

4.6.3.2.   Kun kysessä on nestekaasu/nestemäinen biometaani (LNG), kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset liitteessä 5 määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G20 (polttoaine 2) osalta ilman moottorin polttoainejärjestelmän maanuaalisia säätöjä testien välillä (järjestelmän on oltava itsestään säätyvä). Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

4.6.4.   Jos paineistettua maakaasua/biometaania (CNG) käyttävä moottori on tarkoitettu käytettäväksi itsesäätyvästi sekä H-ryhmän kaasuilla että L-ryhmän kaasuilla siten, että kaasujen energiasisältöalue valitaan katkaisimella, kantamoottori testataan sekä H- että L-ryhmän asiaankuuluvilla liitteessä 5 määritellyillä vertailupolttoaineilla. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset kytkimen kummassakin asennossa ilman polttoainejärjestelmän säätöä kahden testin välillä kytkimen kummassakin asennossa. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

4.6.4.1.   Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan G23-polttoaineen sijasta testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

4.6.5.   Maakaasua polttoaineena käyttävien moottoreiden osalta päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula tai

Formula ja

Formula

4.6.6.   Kun polttoaineena on nestekaasu, valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita.

Nestekaasun C3-/C4-koostumus vaihtelee. Kyseiset vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineissa. Kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 5 tarkoitetuilla vertailupolttoaineilla A ja B ilman, että polttoaineen syöttöä säädetään testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

4.6.6.1.   Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula

4.7.   Polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset paineisettua maakaasua/biometaania käyttäviä kipinäsytytysmoottoreita varten

4.7.1.   H-ryhmän tai L-ryhmän kaasulla toimimaan säädetyn maakaasukäyttöisen moottorin tyyppihyväksyntä pakokaasupäästöjen osalta

4.7.1.1.   Kantamoottori on testattava asiaankuuluvalla liitteessä 5 tarkoitetulla vastaavan kaasuryhmän vertailupolttoaineella. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset ilman, että polttoainejärjestelmän säätöjä muutetaan mitenkään kahden testin välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

4.7.1.2.   Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan G23-polttoaineen sijasta testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

4.7.1.3.   Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula tai

Formula ja

Formula

4.7.1.4.   Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava 4.12.8 kohdassa tarkoitettu merkki, josta ilmenee, mille kaasuryhmälle moottori on hyväksytty.

4.7.2.   Yhdellä polttoaineen koostumuksella toimimaan suunnitellun, maa- tai nestekaasukäyttöisen moottorin hyväksyntä pakokaasupäästöjen osalta

4.7.2.1.   Maakaasukäyttöisen kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 5 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden GR ja G25 osalta ja nestekaasukäyttöisen kantamoottorin liitteessä 5 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden A ja B osalta. Polttoainejärjestelmää voidaan hienosäätää testien välissä. Hienosäätöön sisältyy polttoaineen syöttötietokannan uudelleenkalibrointi, kuitenkin tietokannan perusrakennetta tai sen säätöstrategiaa muuttamatta. Tarvittaessa suoraan polttoaineen virtaamaan vaikuttavat osat, esimerkiksi ruiskutussuuttimet, voi vaihtaa.

4.7.2.2.   Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata vertailupolttoaineilla GR ja G23 tai vertailupolttoaineilla G25 ja G23, jolloin tyyppihyväksyntä on vastaavasti voimassa ainoastaan joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasun osalta.

4.7.2.3.   Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava 4.12.8 kohdassa tarkoitettu merkki, josta ilmenee, mille polttoainekoostumukselle moottori on kalibroitu.

4.8.   Polttoainekohtaista tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset nesteytettyä maakaasua/nesteytettyä biometaania käyttäville moottoreille.

Nesteytetyn maakaasun/nesteytetyn biometaanin osalta voidaan myöntää erityinen tyyppihyväksyntä 4.8.1–4.8.2 kohdan vaatimusten mukaisesti.

4.8.1.   Polttoainekohtaisen tyyppihyväksynnän hakemista koskevat edellytykset nesteytettyä maakaasua/nesteytettyä biometaania käyttäville moottoreille (LNG).

4.8.1.1.   Valmistaja voi hakea polttoainekohtaista tyyppihyväksyntää vain, jos kyseessä on erityiselle LNG-kaasukoostumukselle kalibroitava moottori (4) ja saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä 5 täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia.

4.8.1.2.   Kaikissa muissa tapauksissa valmistajan on haettava yleistä tyyppihyväksyntää 4.6.3.2 kohdan määräysten mukaisesti.

4.8.2.   Polttoainekohtaista tyyppihyvksyntää (LNG) koskevat erityiset testivaatimukset

4.8.2.1.   Jos kyseessä on kaksipolttoainemoottoriperhe, jonka moottorit kalibroidaan erityiselle LNG-kaasukoostumukselle2, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä 5 täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia, kantamoottori on testattava ainostaan G20-vertailupolttoaineella liitteen 5 mukaisesti.

4.9.   Moottoriperheen jäsenen pakokaasupäästöjen tyyppihyväksyntä

4.9.1.   Jäljempänä 4.8.2 kohdassa mainittua poikkeusta lukuun ottamatta kantamoottorin tyyppihyväksyntä on laajennettava koskemaan kaikkia moottoriperheen jäseniä ilman eri testejä kaikkien sellaisten polttoainekoostumusten osalta, jotka kuuluvat siihen polttoaineryhmään, jolle kantamoottori on hyväksytty (4.7.2 kohdassa tarkoitetut moottorit), tai sen polttoaineryhmän osalta (4.6 tai 4.7 kohdassa tarkoitetut moottorit), jolle kantamoottori on tyyppihyväksytty.

4.9.2.   Jos tutkimuslaitos katsoo, että jätetty hakemus ei valitun kantamoottorin osalta täysin edusta liitteen 1 osassa 1 määritettyä moottoriperhettä, se voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen ja tarvittaessa toisen vertailumoottorin.

4.10.   Ajoneuvon sisäisten valvontajärjestelmien (OBD-järjestelmien) hyväksyntää koskevat vaatimukset

4.10.1.   Valmistajien on varmistettava, että kaikissa moottorijärjestelmissä ja ajoneuvoissa on sisäinen valvontajärjestelmä eli OBD-järjestelmä.

4.10.2.   OBD-järjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava ajoneuvoon liitteen 9A mukaisesti siten, että sen avulla voidaan yksilöidä ja tallentaa kyseisessä liitteessä määritellyt huononemis- ja vikatyypit ja ilmoittaa niistä ajoneuvon koko käyttöiän ajan.

4.10.3.   Valmistajan on varmistettava, että OBD-järjestelmä on liitteessä 9A vahvistettujen vaatimusten mukainen, mukaan lukien OBD-järjestelmän käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset, kaikissa tavanomaisissa ja kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa, myös liitteessä 9B eritellyissä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

4.10.4.   OBD-järjestelmän vianilmaisimen on aktivoiduttava liitteen 9B vaatimusten mukaisesti, kun sitä testataan käyttäen kelpuutettua vaurioitunutta osaa. OBD-järjestelmän vianilmaisin voi aktivoitua myös silloin, kun päästöt alittavat liitteessä 9A eritellyt OBD-järjestelmän raja-arvot.

4.10.5.   Valmistajan on varmistettava, että liitteessä 9A vahvistettuja OBD-moottoriperheen käytönaikaista tehokkuutta koskevia määräyksiä noudatetaan.

4.10.6.   OBD-järjestelmän käytönaikaiseen tehokkuuteen liittyvät tiedot on tallennettava ja asetettava saataville salaamattomina standardoidun OBD-yhteyskäytännön kautta liitteen 9A määräysten mukaisesti.

4.10.7.   Jos valmistaja niin haluaa, OBD-järjestelmät voivat uusien tyyppihyväksyntien osalta olla liitteessä 9A, jossa viitataan tähän kohtaan, eriteltyjen vaihtoehtoisten määräysten mukaisia 13.2.3 kohdassa täsmennettyyn päivämäärään asti.

4.10.8.   Dieselhiukkassuodattimen valvonnan osalta valmistaja voi halutessaan soveltaa liitteessä 9A olevassa 2.3.3.3 kohdassa vahvistettuja vaihtoehtoisia määräyksiä uusiin tyyppihyväksyntiin 13.2.2 kohdassa täsmennettyyn päivämäärään asti.

4.11.   Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden hyväksyntävaatimukset

4.11.1.   Valmistajan on varmistettava, että pilaantumista rajoittavat laitteet, jotka on tarkoitettu asennettaviksi varaosina tämän säännön piiriin kuuluviin tyyppihyväksyttyihin moottorijärjestelmiin tai ajoneuvoihin, tyyppihyväksytään erillisinä teknisinä yksikköinä 4.11.2–4.11.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Katalysaattoreita, typen oksidien poistolaitteita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä sääntöä sovellettaessa pilaantumista rajoittavina laitteina.

4.11.2.   Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden, jotka vastaavat liitteen 1 osassa 1 olevassa 3.2.12 kohdassa tarkoitettua tyyppiä ja jotka on tarkoitus asentaa asianomaisessa tyyppihyväksyntäasiakirjassa tarkoitettuun ajoneuvoon, ei tarvitse olla kaikkien liitteen 13 määräysten mukaisia, kunhan ne täyttävät kyseisen liitteen 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdan vaatimukset.

4.11.3.   Valmistajan on varmistettava, että alkuperäisessä pilaantumista rajoittavassa laitteessa on tunnistemerkinnät.

4.11.4.   Edellä 4.11.3 kohdassa tarkoitettuihin tunnistemerkintöihin on kuuluttava seuraavat:

| a) | ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| b) | alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, joka on kirjattu liitteen 1 osassa 1 olevassa 3.2.12.2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

b)

alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, joka on kirjattu liitteen 1 osassa 1 olevassa 3.2.12.2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin.

4.11.5.   Korvaavat pilaantumista rajoittavat laitteet voidaan tyyppihyväksyä tämän säännön mukaisesti vasta sitten, kun niitä koskevat testausvaatimukset on otettu käyttöön tämän säännön liitteessä 13. (5)

4.12.   Hyväksyntämerkit ja merkinnät moottorijärjestelmiä ja ajoneuvoja varten

4.12.1.   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 06, joka vastaa muutossarjaa 06) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai ajoneuvotyypille.

4.12.2.   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta tai epäämisestä taikka tuotannon lopettamisesta tilanteen mukaan tämän säännön liitteessä 2A, 2B tai 2C esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Myös tyyppitestin aikana mitatut arvot on ilmoitettava.

4.12.3.   Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn moottorityypin mukaisiin moottoreihin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on:

| 4.12.3.1. | E-kirjain ja sitä seuraava hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (6), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.12.3.1.

E-kirjain ja sitä seuraava hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (6), jotka ovat ympyrän sisällä

| 4.12.3.2. | tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero, jotka ovat 4.12.3.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero, jotka ovat 4.12.3.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella.

| 4.12.3.3. | Hyväksyntämerkissä on oltava hyväksyntänumeron perässä myös liitteen 3 taulukossa 3 ilmaistu lisäkirjainmerkki, jonka tarkoituksena on ilmiasta päästövaihe, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty 13.2 kohdan mukaisesti.






  4.12.3.3.1. | Dieselkäyttöisten puristussytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjain D, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.

Hyväksyntämerkissä on oltava hyväksyntänumeron perässä myös liitteen 3 taulukossa 3 ilmaistu lisäkirjainmerkki, jonka tarkoituksena on ilmiasta päästövaihe, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty 13.2 kohdan mukaisesti.

4.12.3.3.1.

Dieselkäyttöisten puristussytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjain D, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty.

| 4.12.3.3.2. | Etanolikäyttöisten (ED95) puristussytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjamet ED, joiden tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Etanolikäyttöisten (ED95) puristussytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjamet ED, joiden tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty.

| 4.12.3.3.3. | Etanolikäyttöisten (ED85) kipinäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä merkintä E85, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Etanolikäyttöisten (ED85) kipinäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä merkintä E85, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty.

| 4.12.3.3.4. | Bensiinikäyttöisten kipinäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjan P, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Bensiinikäyttöisten kipinäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjan P, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty.

| 4.12.3.3.5. | Nestekaasukäyttöisten kipininäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjan Q, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

Nestekaasukäyttöisten kipininäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjan Q, jonka tarkoituksena on ilmaista moottorityyppi, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty.

| 4.12.3.3.6. | Maakaasumoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjain tai kirjaimia, joiden tarkoituksena on ilmaista kaasuryhmä, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. Kirjaimet ovat:






  a) | H, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasuja varten, |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Maakaasumoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä kirjain tai kirjaimia, joiden tarkoituksena on ilmaista kaasuryhmä, jonka osalta hyväksyntä on myönnetty. Kirjaimet ovat:

a)

H, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasuja varten,

| b) | L, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasuja varten, |
| --- | --- |

b)

L, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasuja varten,

| c) | HL, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasuja varten, |
| --- | --- |

c)

HL, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasuja varten,

| d) | Ht, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle H-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, |
| --- | --- |

d)

Ht, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle H-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää,

| e) | Lt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle L-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, |
| --- | --- |

e)

Lt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle L-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää,

| f) | HLt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle H- tai L-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää. |
| --- | --- |

f)

HLt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle H- tai L-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää.

| g) | LNG20, jos moottori hyväksyntään ja kalibroidaan erityiselle nesteytetyn maakaasun/biometaanin koostumukselle, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä 5 täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia |
| --- | --- |

g)

LNG20, jos moottori hyväksyntään ja kalibroidaan erityiselle nesteytetyn maakaasun/biometaanin koostumukselle, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä 5 täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia

| h) | LNG, jos moottori hyväksyntään ja kalibroidaan mille tahansa muulle nesteytetyn maakaasun/biometaanin koostumukselle. |
| --- | --- |

h)

LNG, jos moottori hyväksyntään ja kalibroidaan mille tahansa muulle nesteytetyn maakaasun/biometaanin koostumukselle.

| 4.12.3.3.7. | Kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen jälkeen merkkisarja, jolla ilmaistaan, mille kaksipolttoainemoottorin tyypille ja mille kaasuryhmälle hyväksyntä on myönnetty.
  Tämä merkkisarja muodostuu kahdesta kaksipolttoainetyypin ilmaisevasta merkistä, joita tarvittaessa seuraa edellä 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6 kohdassa täsmennetty kirjain tai kirjaimia.






  a) | 1A tyypin 1A kaksipolttoainemoottoreille; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen jälkeen merkkisarja, jolla ilmaistaan, mille kaksipolttoainemoottorin tyypille ja mille kaasuryhmälle hyväksyntä on myönnetty.

Tämä merkkisarja muodostuu kahdesta kaksipolttoainetyypin ilmaisevasta merkistä, joita tarvittaessa seuraa edellä 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6 kohdassa täsmennetty kirjain tai kirjaimia.

a)

1A tyypin 1A kaksipolttoainemoottoreille;

| b) | 1B typpin 1B kaksipolttoainemoottoreille; |
| --- | --- |

b)

1B typpin 1B kaksipolttoainemoottoreille;

| c) | 2A typpin 2A kaksipolttoainemoottoreille; |
| --- | --- |

c)

2A typpin 2A kaksipolttoainemoottoreille;

| d) | 2B typpin 2B kaksipolttoainemoottoreille; |
| --- | --- |

d)

2B typpin 2B kaksipolttoainemoottoreille;

| e) | 3B typpin 3B kaksipolttoainemoottoreille. |
| --- | --- |

e)

3B typpin 3B kaksipolttoainemoottoreille.

4.12.4.   Jos ajoneuvo tai moottori on sellaisen tyypin mukainen, joka on hyväksytty yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 4.12.3.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.12.3.1 kohdassa tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle.

4.12.5.   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.12.6.   Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

4.12.7.   Teknisenä yksikkönä hyväksytyssä moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät:

| 4.12.7.1. | moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi, |
| --- | --- |

4.12.7.1.

moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi,

| 4.12.7.2. | valmistajan kaupallinen kuvaus. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

valmistajan kaupallinen kuvaus.

4.12.8.   Merkinnät

Polttoainerajoituksin hyväksytyssä maakaasu- tai nestekaasumoottorissa on oltava seuraavat merkit:

4.12.8.1.   Sisältö

Seuraavat tiedot on annettava:

| | Edellä 4.7.1.4 kohdan tapauksessa merkinnässä on luettava ”AINOASTAAN H-RYHMÄN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Tarvittaessa kirjain H korvataan kirjaimella L. |
| --- | --- |

Edellä 4.7.1.4 kohdan tapauksessa merkinnässä on luettava ”AINOASTAAN H-RYHMÄN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Tarvittaessa kirjain H korvataan kirjaimella L.

| | Edellä olevan 4.7.2.3 kohdan tapauksessa merkinnässä on luettava ”AINOASTAAN ... -LUOKAN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA” tai tilanteen mukaan ”AINOASTAAN ... -LUOKAN NESTEKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Liitteen 5 vastaavien taulukoiden tiedot sekä moottorin valmistajan määrittämät yksittäiset komponentit ja rajat on annettava. |
| --- | --- |

Edellä olevan 4.7.2.3 kohdan tapauksessa merkinnässä on luettava ”AINOASTAAN ... -LUOKAN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA” tai tilanteen mukaan ”AINOASTAAN ... -LUOKAN NESTEKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Liitteen 5 vastaavien taulukoiden tiedot sekä moottorin valmistajan määrittämät yksittäiset komponentit ja rajat on annettava.

Kirjainten ja numeroiden on oltava vähintään 4 mm:n korkuisia.

Huomautus: Jos tällaisen merkinnän sijoittaminen ei tilan puutteen vuoksi ole mahdollista, voidaan käyttää yksinkertaistettua koodia. Tällöin kaikki edellä tarkoitetut tiedot sisältävän selvityksen on oltava vaivattomasti polttoainesäiliötä täyttävän tai moottoria ja sen lisälaitteita huoltavan tai korjaavan henkilön sekä asianomaisten viranomaisten saatavilla. Valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on sovittava selvityksen sijoituspaikasta ja sisällöstä.

4.12.8.2.   Ominaisuudet

Merkintöjen on kestettävä moottorin käyttöikä. Niiden on oltava helppolukuisia, ja niissä olevien kirjainten ja numeroiden on oltava kulumattomia. Lisäksi merkinnät on kiinnitettävä siten, että niiden kiinnitys kestää moottorin käyttöiän, eikä merkintöjä voi irrottaa tuhoamatta tai vahingoittamatta niitä.

4.12.8.3.   Sijoittaminen

Merkinnät on kiinnitettävä moottorin sellaiseen osaan, joka on tarpeen moottorin tavanomaisessa käytössä ja jota ei yleensä tarvitse vaihtaa moottorin käyttöiän aikana. Lisäksi merkinnät on sijoitettava siten, että ne ovat helposti nähtävissä, kun moottoriin on asennettu kaikki moottorin käytön kannalta tarpeelliset apulaitteet.

4.13.   Ajoneuvotyypin moottorin hyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen.

4.14.   Hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvotyypin hyväksyntähakemuksen osalta 4.12.8 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1.   Yleistä

5.1.1.   Valmistajien on varustettava ajoneuvot ja moottorit siten, että ne osat, jotka voivat vaikuttaa päästöjen määrään, on suunniteltu, valmistettu ja asennettu siten, että ajoneuvo tai moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden määräysten mukainen.

5.1.2.   Valmistajan on varmistettava teknisillä toimenpiteillä, että pakokaasupäästöjä rajoitetaan tehokkaasti tämän säännön mukaisesti ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

| 5.1.2.1. | Näillä 5.1.2 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on myös varmistettava, että päästöjenrajoitusjärjestelmän letkut, liitokset ja liitännät ovat turvallisia ja järjestelmän rakenne on alkuperäisen suunnitelman mukainen. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Näillä 5.1.2 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on myös varmistettava, että päästöjenrajoitusjärjestelmän letkut, liitokset ja liitännät ovat turvallisia ja järjestelmän rakenne on alkuperäisen suunnitelman mukainen.

| 5.1.2.2. | Valmistajan on varmistettava, että päästötestien tulokset noudattavat sovellettavia raja-arvoja tässä säännössä eritellyissä testiolosuhteissa. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Valmistajan on varmistettava, että päästötestien tulokset noudattavat sovellettavia raja-arvoja tässä säännössä eritellyissä testiolosuhteissa.

| 5.1.2.3. | Kaikki moottorijärjestelmät ja rakennepiirteet, jotka voivat vaikuttaa kaasu- ja hiukkaspäästöihin on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Valmistajan on varmistuttava myös siitä, että 5.1.3 kohdassa ja liitteessä 10 vahvistettuja syklin ulkopuolista päästöjä koskevia vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Kaikki moottorijärjestelmät ja rakennepiirteet, jotka voivat vaikuttaa kaasu- ja hiukkaspäästöihin on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Valmistajan on varmistuttava myös siitä, että 5.1.3 kohdassa ja liitteessä 10 vahvistettuja syklin ulkopuolista päästöjä koskevia vaatimuksia noudatetaan.

| 5.1.2.4. | Päästöjenrajoituslaitteiden tehokkuutta vähentävien estostrategioiden käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Päästöjenrajoituslaitteiden tehokkuutta vähentävien estostrategioiden käyttö on kielletty.

| 5.1.2.5. | Saadakseen tyyppihyväksynnän bensiini- tai E85-käyttöisen moottorin osalta valmistajan on varmistettava 6.3 kohdassa vahvistettujen bensiini- tai E85-käyttöisten ajoneuvojen polttoainesäiliöiden täyttöaukkoja koskevien erityisvaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Saadakseen tyyppihyväksynnän bensiini- tai E85-käyttöisen moottorin osalta valmistajan on varmistettava 6.3 kohdassa vahvistettujen bensiini- tai E85-käyttöisten ajoneuvojen polttoainesäiliöiden täyttöaukkoja koskevien erityisvaatimusten noudattaminen.

5.1.3.   Syklin ulkopuolisten päästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset

| 5.1.3.1. | Edellä olevan 5.1.2 kohdan vaatimuksia täytettäessä on teknisissä toimenpiteissä on otettava huomioon






  a) | yleiset vaatimukset, mukaan luettuna suorituskykyvaatimukset ja estostrategioiden kielto, liitteessä 10 täsmennetyn mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Edellä olevan 5.1.2 kohdan vaatimuksia täytettäessä on teknisissä toimenpiteissä on otettava huomioon

a)

yleiset vaatimukset, mukaan luettuna suorituskykyvaatimukset ja estostrategioiden kielto, liitteessä 10 täsmennetyn mukaisesti;

| b) | vaatimukset, jotka koskevat pakokaasupäästöjen tehokasta rajoittamista kaikissa ympäristöolosuhteissa, joissa ajoneuvoa voidaan olettaa käytettävän, ja kaikissa käyttöolosuhteissa, joissa ajoneuvoa saatetaan käyttää; |
| --- | --- |

b)

vaatimukset, jotka koskevat pakokaasupäästöjen tehokasta rajoittamista kaikissa ympäristöolosuhteissa, joissa ajoneuvoa voidaan olettaa käytettävän, ja kaikissa käyttöolosuhteissa, joissa ajoneuvoa saatetaan käyttää;

| c) | vaatimukset, jotka koskevat syklin ulkopuolista laboratoriotestausta; |
| --- | --- |

c)

vaatimukset, jotka koskevat syklin ulkopuolista laboratoriotestausta;

| d) | vaatimukset, jotka koskevat kannettavien päästöjenmittauslaitteistojen (PEMS) demonstrointitestejä tyyppihyväksynnän yhteydessä ja muut tämän säännön mukaiset lisävaatimukset, jotka koskevat ajoneuvon käytönaikaista syklin ulkopuolista testausta; |
| --- | --- |

d)

vaatimukset, jotka koskevat kannettavien päästöjenmittauslaitteistojen (PEMS) demonstrointitestejä tyyppihyväksynnän yhteydessä ja muut tämän säännön mukaiset lisävaatimukset, jotka koskevat ajoneuvon käytönaikaista syklin ulkopuolista testausta;

| e) | vaatimus, joka koskee valmistajan velvoitetta antaa lausunto syklin ulkopuolisten päästöjen rajoittamista koskevien vaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

e)

vaatimus, joka koskee valmistajan velvoitetta antaa lausunto syklin ulkopuolisten päästöjen rajoittamista koskevien vaatimusten noudattamisesta.

| 5.1.3.2. | Valmistajan on noudatettava liitteessä 10 vahvistettuja erityisvaatimuksia ja niihin liittyviä menettelyjä. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Valmistajan on noudatettava liitteessä 10 vahvistettuja erityisvaatimuksia ja niihin liittyviä menettelyjä.

5.1.4.   Asiakirjavaatimukset

| 5.1.4.1. | Asiakirjat, joita edellytetään 3 kohdassa ja joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida ajoneuvon ja moottorin päästöjenrajoitusstrategioita ja -järjestelmiä varmistaakseen, että typen oksidien poistojärjestelmät toimivat oikein, on toimitettava seuraavissa kahdessa osassa:






  a) | ”muodollinen asiakirjapaketti” johon kuuluvat asiakirjat voidaan asettaa intressitahojen saataville pyynnöstä, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Asiakirjat, joita edellytetään 3 kohdassa ja joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida ajoneuvon ja moottorin päästöjenrajoitusstrategioita ja -järjestelmiä varmistaakseen, että typen oksidien poistojärjestelmät toimivat oikein, on toimitettava seuraavissa kahdessa osassa:

a)

”muodollinen asiakirjapaketti” johon kuuluvat asiakirjat voidaan asettaa intressitahojen saataville pyynnöstä,

| b) | ”laaja asiakirjapaketti”, joka pidetään tiukasti luottamuksellisena. |
| --- | --- |

b)

”laaja asiakirjapaketti”, joka pidetään tiukasti luottamuksellisena.

| 5.1.4.2. | Muodollisessa asiakirjapaketissa tiedot voidaan esittää lyhyesti, jos voidaan osoittaa, että ne kattavat kaikki lähtömuuttujat, jotka säätötoimenpiteiden ja niiden tulomuuttujien matriisi sallii. Asiakirjoissa on kuvailtava liitteessä 11 edellytettävä kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä, mukaan luettuna parametrit, joita tarvitaan kyseiseen järjestelmään liittyvien tietojen saamiseksi. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä nämä asiakirjat. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Muodollisessa asiakirjapaketissa tiedot voidaan esittää lyhyesti, jos voidaan osoittaa, että ne kattavat kaikki lähtömuuttujat, jotka säätötoimenpiteiden ja niiden tulomuuttujien matriisi sallii. Asiakirjoissa on kuvailtava liitteessä 11 edellytettävä kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä, mukaan luettuna parametrit, joita tarvitaan kyseiseen järjestelmään liittyvien tietojen saamiseksi. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä nämä asiakirjat.

| 5.1.4.3. | Laajaan asiakirjapakettiin on sisällyttävä tiedot kaikkien lisä- ja peruspäästöstrategioiden toiminnasta, kuvaus parametreistä, joita lisäpäästöstrategiat muuttavat, ja lisäpäästöstrategian toiminnan reunaehdoista, sekä tiedot siitä, mikä lisä- tai peruspäästöstrategia on todennäköisesti toiminnassa liitteessä 10 tarkoitetuissa testiolosuhteissa. Lisäksi paketissa on oltava kuvaus polttoainejestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla. Pakettiin on myös sisällyttävä kattava kuvaus liitteessä 11 edellytettävästä kuljettajan toimenpiteitä vaativasta järjestelmästä sekä asiaan liittyvistä seurantastrategioista. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Laajaan asiakirjapakettiin on sisällyttävä tiedot kaikkien lisä- ja peruspäästöstrategioiden toiminnasta, kuvaus parametreistä, joita lisäpäästöstrategiat muuttavat, ja lisäpäästöstrategian toiminnan reunaehdoista, sekä tiedot siitä, mikä lisä- tai peruspäästöstrategia on todennäköisesti toiminnassa liitteessä 10 tarkoitetuissa testiolosuhteissa. Lisäksi paketissa on oltava kuvaus polttoainejestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla. Pakettiin on myös sisällyttävä kattava kuvaus liitteessä 11 edellytettävästä kuljettajan toimenpiteitä vaativasta järjestelmästä sekä asiaan liittyvistä seurantastrategioista.

| 5.1.4.4. | Laaja asiakirjapaketti on pidettävä tiukasti luottamuksellisena. Sen voi säilyttää tyyppihyväksyntäviranomainen tai viranomaisen suostumuksella valmistaja. Jos asiakirjat säilyttää valmistaja, tyyppihyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä asiakirjapaketti vastaanotettuaan ja hyväksyttyään sen. Asiakirjat on luovutettava tyyppihyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Laaja asiakirjapaketti on pidettävä tiukasti luottamuksellisena. Sen voi säilyttää tyyppihyväksyntäviranomainen tai viranomaisen suostumuksella valmistaja. Jos asiakirjat säilyttää valmistaja, tyyppihyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä asiakirjapaketti vastaanotettuaan ja hyväksyttyään sen. Asiakirjat on luovutettava tyyppihyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana.

5.1.5.   Elektroniikkalaitteiston suojausta koskevat määräykset

| 5.1.5.1. | Yleiset vaatimukset, mukaan luettuna sähköistä suojausta koskevat erityisvaatimukset, vahvistetaan tämän säännön liitteessä 9B olevassa 4 kohdassa sekä liitteessä 9A olevassa 2 kohdassa. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Yleiset vaatimukset, mukaan luettuna sähköistä suojausta koskevat erityisvaatimukset, vahvistetaan tämän säännön liitteessä 9B olevassa 4 kohdassa sekä liitteessä 9A olevassa 2 kohdassa.

5.2.   Kaasu- ja hiukkaspäästöjä koskevat eritelmät

5.2.1.   Toteutettaessa liitteessä 4 kuvattuja testejä kaasu- ja hiukkaspäästöt eivät saa ylittää taulukossa 1 esitettyjä määriä.

5.2.2.   Liitteessä 6 vahvistetun testin soveltamisalaan kuuluvien kipinäsytytysmoottoreiden pakokaasujen suurin sallittu hiilimonoksidipitoisuus tavanomaisella joutokäyntinopeudella on se, jonka ajoneuvon valmistaja ilmoittaa. Hiilimonoksidipitoisuus saa kuitenkin olla enintään 0,3 tilavuusprosenttia.

Suurella joutokäyntinopeudella mitattu pakokaasujen hiilimonoksidipitoisuus saa olla enintään 0,2 tilavuusprosenttia, kun moottorin pyörintänopeus on vähintään 2 000 min-1 ja lambda-arvo on 1 ± 0,03 tai valmistajan eritelmän mukainen.

5.2.3.   Jos moottorissa on suljettu kampikammio, valmistajien on liitteessä 4 olevissa 6.10 ja 6.11 kohdassa vahvistetun testin osalta varmistettava, että moottorin tuuletusjärjestelmästä ei pääse kampikammiokaasuja ilmakehään. Jos kampikammio on avoin, päästöt on mitattava ja lisättävä pakokaasupäästöihin liitteessä 4 olevan 6.10 kohdan määräysten mukaisesti.

5.3.   Päästörajat

Tähän sääntöön sovellettavat päästörajat annetaan taulukossa 1.

Taulukko 1

Päästörajat

| | Raja-arvot |
| --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Hiukkasmassa
  (mg/kWh) | Hiukkasmäärä
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 × 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | |
| Huomautus:








  PI | = | kipinäsytytysmoottori |
| CI | = | puristussytytysmoottori |

Raja-arvot

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Hiukkasmassa

(mg/kWh)

Hiukkasmäärä

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 × 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 × 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

Huomautus:

PI

=

kipinäsytytysmoottori

CI

=

puristussytytysmoottori

5.4.   Kesto ja huononemiskertoimet

Valmistajan on määritettävä huononemiskertoimet, joita käytetään sen osoittamiseksi, että moottoriperheen tai moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen kaasu- ja hiukkaspäästöt pysyvät 5.3 kohdassa vahvistettujen raja-arvojen mukaisina jäljempänä vahvistetun tavanomaisen käyttöiän ajan.

Menettelyt moottorijärjestelmän tai moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen tavanomaisen käyttöiän aikaisen vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi vahvistetaan liitteessä 7.

Tyyppihyväksyntää varten tehtävät pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyystestit ja käytössä olevien ajoneuvojen tai moottorien vaatimustenmukaisuuden testaus suoritetaan seuraavien kilometrimäärien ja ajanjaksojen perusteella:

| a) | Luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvoihin asennettavien moottoreiden osalta 160 000 km tai viisi vuotta sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin; |
| --- | --- |

a)

Luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvoihin asennettavien moottoreiden osalta 160 000 km tai viisi vuotta sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin;

| b) | Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 16 tonnia, ja luokan M3 alaluokkiin I, II ja A kuuluviin ajoneuvoihin ja niihin alaluokkaan B kuuluviin ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 300 000 km tai kuusi vuotta sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin; |
| --- | --- |

b)

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 16 tonnia, ja luokan M3 alaluokkiin I, II ja A kuuluviin ajoneuvoihin ja niihin alaluokkaan B kuuluviin ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 300 000 km tai kuusi vuotta sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin;

| c) | Luokan N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 16 tonnia, ja luokan M3 alaluokkaan III kuuluviin ajoneuvoihin ja niihin alaluokkaan B kuuluviin ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 700 000 km tai seitsemän vuotta sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin. |
| --- | --- |

c)

Luokan N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 16 tonnia, ja luokan M3 alaluokkaan III kuuluviin ajoneuvoihin ja niihin alaluokkaan B kuuluviin ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 700 000 km tai seitsemän vuotta sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin.

5.5.   Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät vaatimukset

5.5.1.   Tyyppihyväksyntää haettaessa valmistajan on esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka osoittavat, että typen oksidien poistojärjestelmä säilyttää päästöjenrajoituskykynsä kaikissa olosuhteissa, joita alueella (esim. Euroopan unionissa) säännönmukaisesti esiintyy, varsinkin alhaisissa lämpötiloissa.

Lisäksi valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot mahdollisen pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän (EGR) toimintaperiaatteesta ja toiminnasta alhaisissa ympäristön lämpötiloissa.

Edellä tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä myös kuvaus siitä, miten järjestelmän käyttäminen alhaisissa lämpötiloissa voi vaikuttaa päästöihin.

Tietoja testeistä ja näiden vaatimusten täyttämismenettelyistä annetaan liitteessä 11.

6.   ASENNUS AJONEUVOON

6.1.   Moottori on asennettava ajoneuvoon niin, että tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset täyttyvät. Huomioon on otettava seuraavat moottorin tyyppihyväksyntään liittyvät seikat:

| 6.1.1. | Imujärjestelmän alipaine ei saa ylittää liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa. |
| --- | --- |

6.1.1.

Imujärjestelmän alipaine ei saa ylittää liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa.

| 6.1.2. | Pakojärjestelmän vastapaine ei saa ylittää liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa. |
| --- | --- |

6.1.2.

Pakojärjestelmän vastapaine ei saa ylittää liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa.

| 6.1.3. | Moottorin käyttämiseen tarvittavien apulaitteiden ottoteho ei saa ylittää liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa. |
| --- | --- |

6.1.3.

Moottorin käyttämiseen tarvittavien apulaitteiden ottoteho ei saa ylittää liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa.

| 6.1.4. | Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän ominaisuuksien on vastattava liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettuja ominaisuuksia. |
| --- | --- |

6.1.4.

Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän ominaisuuksien on vastattava liitteen 1 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettuja ominaisuuksia.

6.2.   Tyyppihyväksytyn moottorin asentaminen ajoneuvoon

Erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn moottorin asennuksen on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | OBD-järjestelmän vaatimustenmukaisuuden osalta asennuksen on, liitteen 9B lisäyksen 1 mukaisesti, vastattava liitteen 1 osassa 1 tarkoitettuja valmistajan asennusvaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

OBD-järjestelmän vaatimustenmukaisuuden osalta asennuksen on, liitteen 9B lisäyksen 1 mukaisesti, vastattava liitteen 1 osassa 1 tarkoitettuja valmistajan asennusvaatimuksia;

| b) | typen oksidien rajoittamistoimenpiteiden oikean toiminnan varmistavan järjestelmän vaatimustenmukaisuuden osalta asennuksen on, liitteen 11 lisäyksen 4 mukaisesti, vastattava liitteen 1 osassa 1 tarkoitettuja valmistajan asennusvaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

typen oksidien rajoittamistoimenpiteiden oikean toiminnan varmistavan järjestelmän vaatimustenmukaisuuden osalta asennuksen on, liitteen 11 lisäyksen 4 mukaisesti, vastattava liitteen 1 osassa 1 tarkoitettuja valmistajan asennusvaatimuksia.

| 6.2.1. | Erillisenä teknisenä yksikkönä hyvksytyn kaksipolttoainemoottorin asennuksen ajoneuvoon on lisäksi täytettävä liitteessä 15 olevan 6.3 kohdan vaatimukset ja sen on on liitteessä 15 olevan 8.2 kohdan mukaisesti täytettävä valmistajan suorittamaa asennusta koskevat liitteen 1 osassa 1 täsmennetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.1.

Erillisenä teknisenä yksikkönä hyvksytyn kaksipolttoainemoottorin asennuksen ajoneuvoon on lisäksi täytettävä liitteessä 15 olevan 6.3 kohdan vaatimukset ja sen on on liitteessä 15 olevan 8.2 kohdan mukaisesti täytettävä valmistajan suorittamaa asennusta koskevat liitteen 1 osassa 1 täsmennetyt vaatimukset.

6.3.   Polttoainesäiliön aukko, kun moottori on bensiini- tai E85-käyttöinen

| 6.3.1. | Bensiini- tai E85-säiliön täyttöaukon on oltava sellainen, että säiliötä ei voida täyttää täyttöpistoolilla, jonka suuttimen halkaisija on 23,6 mm tai suurempi. |
| --- | --- |

6.3.1.

Bensiini- tai E85-säiliön täyttöaukon on oltava sellainen, että säiliötä ei voida täyttää täyttöpistoolilla, jonka suuttimen halkaisija on 23,6 mm tai suurempi.

| 6.3.2. | Edellä olevaa 6.3.1 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoon, joka täyttää seuraavat kaksi ehtoa:






  a) | Ajoneuvo on suunniteltu ja valmistettu niin, että lyijyä sisältävä bensiini ei voi vaikuttaa haitallisesti mihinkään sellaiseen laitteeseen, jonka tarkoituksena on kaasumaisten pilaavien aineiden päästöjen rajoittaminen. |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Edellä olevaa 6.3.1 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoon, joka täyttää seuraavat kaksi ehtoa:

a)

Ajoneuvo on suunniteltu ja valmistettu niin, että lyijyä sisältävä bensiini ei voi vaikuttaa haitallisesti mihinkään sellaiseen laitteeseen, jonka tarkoituksena on kaasumaisten pilaavien aineiden päästöjen rajoittaminen.

| b) | Ajoneuvoon on näkyvästi ja pysyvästi merkitty helposti luettava lyijyttömän bensiinin tunnus, joka määritellään standardissa ISO 2575:1982, paikkaan, joka on polttoainesäiliötä täyttävän henkilön välittömästi nähtävissä. Lisämerkinnät sallitaan. |
| --- | --- |

b)

Ajoneuvoon on näkyvästi ja pysyvästi merkitty helposti luettava lyijyttömän bensiinin tunnus, joka määritellään standardissa ISO 2575:1982, paikkaan, joka on polttoainesäiliötä täyttävän henkilön välittömästi nähtävissä. Lisämerkinnät sallitaan.

| 6.3.3. | Polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttumisesta aiheutuvat liialliset haihtumispäästöt ja polttoaineen läikkyminen on estettävä. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä jotakin seuraavista:






  a) | automaattisesti avautuva ja sulkeutuva polttoaineen täyttöaukon tulppa, jota ei voida irrottaa |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttumisesta aiheutuvat liialliset haihtumispäästöt ja polttoaineen läikkyminen on estettävä. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä jotakin seuraavista:

a)

automaattisesti avautuva ja sulkeutuva polttoaineen täyttöaukon tulppa, jota ei voida irrottaa

| b) | rakenteelliset ominaisuudet, joilla estetään liialliset haihtumispäästöt polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttuessa |
| --- | --- |

b)

rakenteelliset ominaisuudet, joilla estetään liialliset haihtumispäästöt polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttuessa

| c) | luokan M1 tai N1 ajoneuvoissa muu järjestelmä, jolla on sama vaikutus. Tällaisia voivat olla esim. remmillä tai ketjulla varustettu täyttöaukon tulppa tai tulppa, joka avataan ajoneuvon käynnistämiseen käytettävän virta-avaimen avulla. Jälkimmäisessä tapauksessa täyttöaukon tulpan on oltava sellainen, että avaimen voi poistaa ainoastaan tulpan ollessa lukittuna. |
| --- | --- |

c)

luokan M1 tai N1 ajoneuvoissa muu järjestelmä, jolla on sama vaikutus. Tällaisia voivat olla esim. remmillä tai ketjulla varustettu täyttöaukon tulppa tai tulppa, joka avataan ajoneuvon käynnistämiseen käytettävän virta-avaimen avulla. Jälkimmäisessä tapauksessa täyttöaukon tulpan on oltava sellainen, että avaimen voi poistaa ainoastaan tulpan ollessa lukittuna.

7.   MOOTTORIPERHE

7.1.   Moottoriperheen määritysparametrit

Moottorin valmistajan määrittämän moottoriperheen on oltava liitteessä 4 olevan 5.2 kohdan mukainen.

Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori, moottoriperheen on oltava myös liitteessä 15 olevan 3.1.1 kohdan lisävaatimusten mukainen.

7.2.   Kantamoottorin valitseminen

Moottoriperheen kantamoottori on valittava liitteessä 4 olevassa 5.2.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori, kantamoottoriperheen on oltava myös liitteessä 15 olevan 3.1.2 kohdan lisävaatimusten mukainen.

7.3.   Laajennus, jolla moottoriperheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

| 7.3.1. | Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan hyväksyttyyn moottoriperheeseen liittää jäseneksi uusi moottorijärjestelmä, jos 7.1 kohdassa täsmennetyt vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

7.3.1.

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan hyväksyttyyn moottoriperheeseen liittää jäseneksi uusi moottorijärjestelmä, jos 7.1 kohdassa täsmennetyt vaatimukset täyttyvät.

| 7.3.2. | Jos kantamoottorijärjestelmän suunnittelupiirteet ovat 7.2 kohdan tai, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit, liitteessä 15 olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti uuden moottorijärjestelmän suunnittelupiirteitä edustavia, kantamoottorijärjestelmä pysyy muuttumattomama ja valmistajan on muutettava liitteessä 1 tarkoitetun asiakirjan tietoja. |
| --- | --- |

7.3.2.

Jos kantamoottorijärjestelmän suunnittelupiirteet ovat 7.2 kohdan tai, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit, liitteessä 15 olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti uuden moottorijärjestelmän suunnittelupiirteitä edustavia, kantamoottorijärjestelmä pysyy muuttumattomama ja valmistajan on muutettava liitteessä 1 tarkoitetun asiakirjan tietoja.

| 7.3.3. | Jos uuteen moottorijärjestelmään sisältyy suunnittelupiirteitä, jotka eivät ole 7.2 kohdan tai, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit, liitteessä 15 olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti edustettuina kantamoottorijärjestelmässä, mutta se itsessään edustaisi mainittujen kohtien mukaisesti koko perhettä, uudesta moottorijärjestelmästä on tultava uusi kantamoottori. Tässä tapauksessa on osoitettava, että uudet suunnittelupiirteet ovat tämän säännön mukaisia, ja liitteessä 1 tarkoitetun asiakirjan tietoja on muutettava. |
| --- | --- |

7.3.3.

Jos uuteen moottorijärjestelmään sisältyy suunnittelupiirteitä, jotka eivät ole 7.2 kohdan tai, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit, liitteessä 15 olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti edustettuina kantamoottorijärjestelmässä, mutta se itsessään edustaisi mainittujen kohtien mukaisesti koko perhettä, uudesta moottorijärjestelmästä on tultava uusi kantamoottori. Tässä tapauksessa on osoitettava, että uudet suunnittelupiirteet ovat tämän säännön mukaisia, ja liitteessä 1 tarkoitetun asiakirjan tietoja on muutettava.

7.4.   OBD-moottoriperheen määrittävät muuttujat

OBD-moottoriperhe on määritettävä tärkeimpien suunnitteluparametrien perusteella, ja näiden parametrien on oltava samat saman perheen moottorijärjestelmille liitteessä 9B olevan 6.1 kohdan mukaisesti.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1.   Kaikki moottorit tai ajoneuvot, joihin on liitetty tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi hyväksyntälomakkeessa ja sen liitteissä annetun kuvauksen osalta. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksessä 2 vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien, 8.2–8.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

| 8.1.1. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tapauksen mukaan liitteissä 2A, 2B ja 2C esitetyssä tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan kuvauksen perusteella. |
| --- | --- |

8.1.1.

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tapauksen mukaan liitteissä 2A, 2B ja 2C esitetyssä tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan kuvauksen perusteella.

| 8.1.2. | Tuotannon vaatimustenmukaisuutta on arvioitavatässä kohdassa vahvistettujen erityisten edellytysten ja lisäyksissä 1, 2 ja 3 vahvistettujen asiaa koskevien tilastomenetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

8.1.2.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta on arvioitavatässä kohdassa vahvistettujen erityisten edellytysten ja lisäyksissä 1, 2 ja 3 vahvistettujen asiaa koskevien tilastomenetelmien mukaisesti.

8.2.   Yleiset vaatimukset

| 8.2.1. | Kun sovelletaan lisäystä 1, 2 tai 3, niistä moottoreista, joiden tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava, mitatut kaasu- ja hiukkasmaisten pilaavien aineiden päästöt on mukautettava käyttämällä kyseiselle moottorille soveltuvaa huononemiskerrointa, joka on kirjattu tämän säännön mukaisesti myönnetyn tyyppihyväksyntätodistuksen lisäykseen. |
| --- | --- |

8.2.1.

Kun sovelletaan lisäystä 1, 2 tai 3, niistä moottoreista, joiden tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava, mitatut kaasu- ja hiukkasmaisten pilaavien aineiden päästöt on mukautettava käyttämällä kyseiselle moottorille soveltuvaa huononemiskerrointa, joka on kirjattu tämän säännön mukaisesti myönnetyn tyyppihyväksyntätodistuksen lisäykseen.

| 8.2.2. | Jos hyväksyntäviranomaiset eivät ole tyytyväisiä valmistajan tarkastusmenettelyyn, sovelletaan vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 määräyksiä. |
| --- | --- |

8.2.2.

Jos hyväksyntäviranomaiset eivät ole tyytyväisiä valmistajan tarkastusmenettelyyn, sovelletaan vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 määräyksiä.

| 8.2.3. | Kaikki testattavat moottorit on otettava satunnaisesti sarjatuotannosta. |
| --- | --- |

8.2.3.

Kaikki testattavat moottorit on otettava satunnaisesti sarjatuotannosta.

8.3.   Pilaavien aineiden päästöt

| 8.3.1. | Kun mitataan pilaavien aineiden päästöjä ja moottorin tyyppihyväksyntää on laajennettu yhden tai useamman kerran, testit on tehtävä asianomaiseen laajennukseen liittyvässä tietopaketissa kuvailluille moottoreille. |
| --- | --- |

8.3.1.

Kun mitataan pilaavien aineiden päästöjä ja moottorin tyyppihyväksyntää on laajennettu yhden tai useamman kerran, testit on tehtävä asianomaiseen laajennukseen liittyvässä tietopaketissa kuvailluille moottoreille.

| 8.3.2. | Epäpuhtaustestissä käytettävän moottorin vaatimustenmukaisuus
  Kun moottori on luovutettu viranomaisille, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin moottoreihin. |
| --- | --- |

8.3.2.

Epäpuhtaustestissä käytettävän moottorin vaatimustenmukaisuus

Kun moottori on luovutettu viranomaisille, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin moottoreihin.

| 8.3.2.1. | Tarkastelun kohteena olevien moottoreiden sarjatuotannosta on otettava kolme moottoria. Moottoreille on tehtävä WHTC-syklin ja tarvittaessa WHSC-syklin mukainen testi tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Raja-arvoina ovat 5.3 kohdassa vahvistetut arvot. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Tarkastelun kohteena olevien moottoreiden sarjatuotannosta on otettava kolme moottoria. Moottoreille on tehtävä WHTC-syklin ja tarvittaessa WHSC-syklin mukainen testi tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Raja-arvoina ovat 5.3 kohdassa vahvistetut arvot.

| 8.3.2.2. | Jos tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy valmistajan vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 mukaisesti ilmoittaman tuotannon keskihajonnan, testit suoritetaan lisäyksen 1 mukaisesti.
  Jos tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy valmistajan vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 mukaisesti ilmoittamaa tuotannon keskihajontaa, testit suoritetaan lisäyksen 2 mukaisesti.
  Valmistajan pyynnöstä testit voidaan suorittaa lisäyksen 3 mukaisesti. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy valmistajan vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 mukaisesti ilmoittaman tuotannon keskihajonnan, testit suoritetaan lisäyksen 1 mukaisesti.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy valmistajan vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 mukaisesti ilmoittamaa tuotannon keskihajontaa, testit suoritetaan lisäyksen 2 mukaisesti.

Valmistajan pyynnöstä testit voidaan suorittaa lisäyksen 3 mukaisesti.

| 8.3.2.3. | Edellä 8.3.2.2 kohdassa vahvistetun otantaan perustuvan testauksen perusteella sarjan tuotannon katsotaan täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytykset, jos kaikkien pilaavien aineiden osalta voidaan tehdä hyväksyvä päätös, ja sarjan tuotannon ei katsota täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytyksiä, jos jonkin pilaavan aineen osalta tehdään hylkäävä päätös asianomaisessa lisäyksessä annettujen testikriteerien mukaisesti.
  Kun yhden pilaavan aineen osalta on tehty hyväksyvä päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita aineita koskevien testien tulosten perusteella.
  Jos kaikkien pilaavien aineiden päästöjen osalta ei voida tehdä hyväksyvää päätöstä ja jos minkään päästön osalta ei voida tehdä hylkäävää päätöstä, testausta on jatkettava toisella moottorilla (ks. kuva 1).
  Jos päätöstä ei saada, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan kielteinen päätös. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Edellä 8.3.2.2 kohdassa vahvistetun otantaan perustuvan testauksen perusteella sarjan tuotannon katsotaan täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytykset, jos kaikkien pilaavien aineiden osalta voidaan tehdä hyväksyvä päätös, ja sarjan tuotannon ei katsota täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytyksiä, jos jonkin pilaavan aineen osalta tehdään hylkäävä päätös asianomaisessa lisäyksessä annettujen testikriteerien mukaisesti.

Kun yhden pilaavan aineen osalta on tehty hyväksyvä päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita aineita koskevien testien tulosten perusteella.

Jos kaikkien pilaavien aineiden päästöjen osalta ei voida tehdä hyväksyvää päätöstä ja jos minkään päästön osalta ei voida tehdä hylkäävää päätöstä, testausta on jatkettava toisella moottorilla (ks. kuva 1).

Jos päätöstä ei saada, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan kielteinen päätös.

Kuva 1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauskaavio

| 8.3.3. | Testit on suorittava uusilla moottoreilla. |
| --- | --- |

8.3.3.

Testit on suorittava uusilla moottoreilla.

| 8.3.3.1. | Valmistajan pyynnöstä testit voidaan tehdä moottoreille, joille on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö. Tässä tapauksessa valmistajan on suoritettava moottorin totutuskäyttö ja sitouduttava olemaan säätämättä moottoreita millään tavoin. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

Valmistajan pyynnöstä testit voidaan tehdä moottoreille, joille on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö. Tässä tapauksessa valmistajan on suoritettava moottorin totutuskäyttö ja sitouduttava olemaan säätämättä moottoreita millään tavoin.

| 8.3.3.2. | Edellä 8.3.3.1 kohdassa tarkoitettu totutuskäyttö voidaan suorittaa joko






  a) | kaikille testattaville moottoreille |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Edellä 8.3.3.1 kohdassa tarkoitettu totutuskäyttö voidaan suorittaa joko

a)

kaikille testattaville moottoreille

| b) | ensimmäiselle testattavalle moottorille, jolloin lasketaan muutoskerroin seuraavasti:






  i) | pilaavien aineiden päästöt on mitattava uudesta moottorista sekä ensimmäisestä moottorista ennen 8.3.3.1 kohdassa tarkoitetun 125 tunnin enimmäisajan täyttymistä, |
| --- | --- | --- |

b)

ensimmäiselle testattavalle moottorille, jolloin lasketaan muutoskerroin seuraavasti:

i)

pilaavien aineiden päästöt on mitattava uudesta moottorista sekä ensimmäisestä moottorista ennen 8.3.3.1 kohdassa tarkoitetun 125 tunnin enimmäisajan täyttymistä,

| ii) | kunkin pilaavan aineen päästöjen muutoskerroin näiden kahden testin välillä on laskettava seuraavasti: | toisen testin päästöt / ensimmäisen testin päästöt. |
| --- | --- | --- |

ii)

kunkin pilaavan aineen päästöjen muutoskerroin näiden kahden testin välillä on laskettava seuraavasti:

toisen testin päästöt / ensimmäisen testin päästöt.

| | Muutoskertoimen arvo voi olla pienempi kuin yksi. |
| --- | --- |

Muutoskertoimen arvo voi olla pienempi kuin yksi.

Tämän jälkeen testattaville moottoreille ei tehdä totutuskäyttöä, mutta niiden päästöt uusina on korjattava muutoskertoimella.

Tässä tapauksessa huomioon otettavat arvot ovat seuraavat:

| a) | ensimmäiselle moottorille toisen testin arvot, |
| --- | --- |

a)

ensimmäiselle moottorille toisen testin arvot,

| b) | muille moottoreille uuden moottorin arvot kerrottuna muutoskertoimella. |
| --- | --- |

b)

muille moottoreille uuden moottorin arvot kerrottuna muutoskertoimella.

| 8.3.3.3. | Diesel-, etanoli- (ED95), bensiini-, E85- ja nestekaasukäyttöisten moottoreiden testit voidaan suorittaa soveltuvalla kaupan olevalla polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä käytetään kuitenkin liitteessä 5 esitettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää 4 kohdassa kuvattuja testejä, joissa kukin kaasumoottori testataan vähintään kahdella vertailupolttoaineella. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

Diesel-, etanoli- (ED95), bensiini-, E85- ja nestekaasukäyttöisten moottoreiden testit voidaan suorittaa soveltuvalla kaupan olevalla polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä käytetään kuitenkin liitteessä 5 esitettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää 4 kohdassa kuvattuja testejä, joissa kukin kaasumoottori testataan vähintään kahdella vertailupolttoaineella.

| 8.3.3.4. | Maakaasukäyttöisten moottoreiden testit voidaan suorittaa kaupan olevalla polttoaineella seuraavasti:






  a) | H-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla H-ryhmän (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) polttoaineella, |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

Maakaasukäyttöisten moottoreiden testit voidaan suorittaa kaupan olevalla polttoaineella seuraavasti:

a)

H-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla H-ryhmän (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) polttoaineella,

| b) | L-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla L-ryhmän (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) polttoaineella, |
| --- | --- |

b)

L-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla L-ryhmän (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) polttoaineella,

| c) | HL-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla polttoaineella, joka on λ-muutoskertoimen äärirajojen (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19) sisällä. |
| --- | --- |

c)

HL-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla polttoaineella, joka on λ-muutoskertoimen äärirajojen (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19) sisällä.

Valmistajan pyynnöstä käytetään kuitenkin liitteessä 5 esitettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää 4 kohdassa kuvailtuja testejä.

| 8.3.3.5. | Jos kaupan olevalla polttoaineella testattu kaasumoottori katsotaan vaatimusten vastaiseksi ja testin tulos riitautetaan, testit on suoritettava uudelleen vertailupolttoaineella, jonka osalta kantamoottori on testattu, tai mahdollisesti 4.6.4.1 ja 4.7.1.2 kohdassa tarkoitetulla polttoaineella 3, jolla kantamoottori mahdollisesti on testattu. Tämän jälkeen tulos on muunnettava laskutoimituksella käyttäen 4.6.5, 4.6.6.1 ja 4.7.1.3 kohdassa tarkoitettuja asianomaisia kertoimia r, ra tai rb. Jos kertoimen r, ra tai rb arvo on alle yksi, korjausta ei tehdä. Sekä mitattujen että laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvoja koskevien vaatimusten mukainen kaikkien polttoaineiden osalta (polttoaineet 1 ja 2 sekä tarvittaessa polttoaine 3 maakaasukäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta). |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Jos kaupan olevalla polttoaineella testattu kaasumoottori katsotaan vaatimusten vastaiseksi ja testin tulos riitautetaan, testit on suoritettava uudelleen vertailupolttoaineella, jonka osalta kantamoottori on testattu, tai mahdollisesti 4.6.4.1 ja 4.7.1.2 kohdassa tarkoitetulla polttoaineella 3, jolla kantamoottori mahdollisesti on testattu. Tämän jälkeen tulos on muunnettava laskutoimituksella käyttäen 4.6.5, 4.6.6.1 ja 4.7.1.3 kohdassa tarkoitettuja asianomaisia kertoimia r, ra tai rb. Jos kertoimen r, ra tai rb arvo on alle yksi, korjausta ei tehdä. Sekä mitattujen että laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvoja koskevien vaatimusten mukainen kaikkien polttoaineiden osalta (polttoaineet 1 ja 2 sekä tarvittaessa polttoaine 3 maakaasukäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta).

| 8.3.3.6. | Tietyllä polttoainekoostumuksella käytettäväksi vahvistetun kaasumoottorin tuotannon vaatimustenmukaisuustestit on suoritettava polttoaineella, jolle moottori on kalibroitu. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Tietyllä polttoainekoostumuksella käytettäväksi vahvistetun kaasumoottorin tuotannon vaatimustenmukaisuustestit on suoritettava polttoaineella, jolle moottori on kalibroitu.

8. 4.   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

| 8.4.1. | Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu ei ole tyydyttävä, se voi vaatia, että OBD-järjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmennettava. Varmennus on tehtävä seuraavasti:
  Sarjatuotannosta on otettava satunnaisotannalla moottori, ja sille on tehtävä liitteessä 9B kuvaillut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, jolle on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö. |
| --- | --- |

8.4.1.

Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu ei ole tyydyttävä, se voi vaatia, että OBD-järjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmennettava. Varmennus on tehtävä seuraavasti:

Sarjatuotannosta on otettava satunnaisotannalla moottori, ja sille on tehtävä liitteessä 9B kuvaillut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, jolle on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö.

| 8.4.2. | Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos moottori täyttää liitteessä 9B kuvailtuja testejä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

8.4.2.

Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos moottori täyttää liitteessä 9B kuvailtuja testejä koskevat vaatimukset.

| 8.4.3. | Jos sarjatuotannosta poimittu moottori ei täytä 8.4.1 kohdan vaatimuksia, sarjatuotannosta on otettava uusi neljän moottorin satunnaisotos, ja sille on tehtävä liitteessä 9B kuvaillut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, jolle on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö. |
| --- | --- |

8.4.3.

Jos sarjatuotannosta poimittu moottori ei täytä 8.4.1 kohdan vaatimuksia, sarjatuotannosta on otettava uusi neljän moottorin satunnaisotos, ja sille on tehtävä liitteessä 9B kuvaillut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, jolle on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö.

| 8.4.4. | Tuotannon katsotaan olevan vaatimusten mukaista, jos satunnaisesti valitusta neljän moottorin lisänäytteestä vähintään kolme moottoria täyttää liitteessä 9B kuvailtujen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

8.4.4.

Tuotannon katsotaan olevan vaatimusten mukaista, jos satunnaisesti valitusta neljän moottorin lisänäytteestä vähintään kolme moottoria täyttää liitteessä 9B kuvailtujen testien vaatimukset.

8.5.   Käytönaikaista testausta varten tarvittavat elektronisen moottorinohjausyksikön (ECU) tiedot

| 8.5.1. | Edellä 9.4.2.1 kohdassa edellytettävien datavirtatietojen saatavuus 9.4.2.2 kohdan vaatimusten mukaisesti on osoitettava liitteen 9B vaatimusten mukaisesti käyttämällä järjestelmän ulkopuolista OBD-lukulaitetta. |
| --- | --- |

8.5.1.

Edellä 9.4.2.1 kohdassa edellytettävien datavirtatietojen saatavuus 9.4.2.2 kohdan vaatimusten mukaisesti on osoitettava liitteen 9B vaatimusten mukaisesti käyttämällä järjestelmän ulkopuolista OBD-lukulaitetta.

| 8.5.2. | Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla liitteen 9B mukaisesti käyttämällä oikein toimivaa lukulaitetta, moottorin on katsottava olevan vaatimusten vastainen. |
| --- | --- |

8.5.2.

Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla liitteen 9B mukaisesti käyttämällä oikein toimivaa lukulaitetta, moottorin on katsottava olevan vaatimusten vastainen.

| 8.5.3. | ECU:n vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 kohdan osalta on varmennettava tekemällä WHSC-testi liitteen 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

8.5.3.

ECU:n vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 kohdan osalta on varmennettava tekemällä WHSC-testi liitteen 4 mukaisesti.

| 8.5.4. | Jos testilaitteisto ei vastaa liitteessä säännössä nro 85 vahvistettuja vaatimuksia apulaitteiden osalta, mitattu vääntömomentti on korjattava liitteessä 4 vahvistetun korjausmenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

8.5.4.

Jos testilaitteisto ei vastaa liitteessä säännössä nro 85 vahvistettuja vaatimuksia apulaitteiden osalta, mitattu vääntömomentti on korjattava liitteessä 4 vahvistetun korjausmenetelmän mukaisesti.

| 8.5.5. | ECU:n vääntömomenttisignaali on katsottava vaatimusten mukaiseksi, jos laskettu vääntömomentti on 9.4.2.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien sisällä. |
| --- | --- |

8.5.5.

ECU:n vääntömomenttisignaali on katsottava vaatimusten mukaiseksi, jos laskettu vääntömomentti on 9.4.2.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien sisällä.

| 8.5.6. | Valmistajan on varmennettava käytönaikaista testausta varten tarvittavien ECU-tietojen saatavuus ja vaatimustenmukaisuus säännöllisesti kuhunkin valmistettavaan moottoriperheeseen kuuluvan kunkin valmistettavan moottorityypin osalta. |
| --- | --- |

8.5.6.

Valmistajan on varmennettava käytönaikaista testausta varten tarvittavien ECU-tietojen saatavuus ja vaatimustenmukaisuus säännöllisesti kuhunkin valmistettavaan moottoriperheeseen kuuluvan kunkin valmistettavan moottorityypin osalta.

| 8.5.7. | Valmistajan selvityksen tulokset on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle pyynnöstä. |
| --- | --- |

8.5.7.

Valmistajan selvityksen tulokset on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle pyynnöstä.

| 8.5.8. | Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on osoitettava ECU-tietojen saatavuus ja vaatimustenmukaisuus sarjatuotannossa suorittamalla 8.5.1–8.5.4 kohdassa tarkoitetut asiaankuuluvat testit moottorinäytteelle, joka on valittu samasta moottorityypistä. Näytteenottoon sovellettavat säännöt, kuten näytteen koko ja tilastolliset hyväksyntä- ja hylkäyskriteerit, ovat samat kuin 8.1–8.3 kohdassa vahvistetut päästöjen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa sovellettavat säännöt. |
| --- | --- |

8.5.8.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on osoitettava ECU-tietojen saatavuus ja vaatimustenmukaisuus sarjatuotannossa suorittamalla 8.5.1–8.5.4 kohdassa tarkoitetut asiaankuuluvat testit moottorinäytteelle, joka on valittu samasta moottorityypistä. Näytteenottoon sovellettavat säännöt, kuten näytteen koko ja tilastolliset hyväksyntä- ja hylkäyskriteerit, ovat samat kuin 8.1–8.3 kohdassa vahvistetut päästöjen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa sovellettavat säännöt.

9.   KÄYTÖSSÄ OLEVIEN AJONEUVOJEN JA MOOTTOREIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUS

9.1.   Johdanto

Tässä kohdassa esitetään vaatimukset, jotka tämän säännön perusteella hyväksyttyjen käytössä olevien ajoneuvojen on täytettävä.

9.2.   Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

9.2.1.   Tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen tai moottorijärjestelmien käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on varmistettava vuoden 1958 sopimuksen (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 mukaisesti ja noudattaen tämän säännön liitteessä 8 esitettyjä vaatimuksia, jos kyseessä on tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksytty ajoneuvo tai moottorijärjestelmä.

9.2.2.   Valmistajan toteuttamilla teknisillä toimenpiteillä on voitava varmistaa, että pakokaasupäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvojen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän säännön määräysten noudattaminen on tarkastettava ajoneuvoon asennetun moottorijärjestelmän tavanomaisen käyttöiän aikana tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tämän säännön liitteessä 8 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

9.2.3.   Valmistajan on raportoitava käytönaikaisen testauksen tuloksista alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tyyppihyväksynnän yhteydessä esitetyn alustavan suunnitelman mukaisesti. Kaikki poikkeamat alustavasta suunnitelmasta on perusteltava tyyppihyväksyntäviranomaisen riittäväksi katsomalla tavalla.

9.2.4.   Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei pidä valmistajan liitteessä 8 olevan 10 kohdan mukaisesti antamaa raporttia tyydyttävänä tai jos sille ilmoitetaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden puutteista, viranomainen voi määrätä valmistajan tekemään varmistustestejä. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava valmistajan toimittama varmistustestejä koskeva seloste.

9.2.5.   Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen käytönaikaisten testien tai varmistustestien tuloksiin liitteessä 8 vahvistettujen perusteiden tai sopimuspuolen suorittamien käytönaikaisten testien perusteella, viranomaisen on vaadittava valmistajaa toimittamaan suunnitelman korjaaviksi toimenpiteiksi tämän säännön 9.3 kohdan ja liitteessä 8 olevan 9 kohdan mukaisesti.

9.2.6.   Kukin sopimuspuoli voi tehdä omia seurantatestejään, jotka perustuvat liitteessä 8 vahvistettuun käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyyn, ja raportoida näiden testien tuloksista. Tiedot hankinnasta, huollosta ja valmistajan osallistumisesta on kirjattava. Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä on alkuperäisen hyväksynnän myöntäneen viranomaisen toimitettava tarpeelliset tiedot tyyppihyväksynnästä, jotta testaus voidaan tehdä liitteessä 8 vahvistetun menettelyn mukaisesti.

9.2.7.   Jos sopimuspuoli osoittaa, että moottori- tai ajoneuvotyyppi ei ole siihen sovellettavien tämän kohdan (eli 9.2 kohdan) ja liitteen 8 vaatimusten mukainen, sen on viipymättä oman tyyppihyväksyntäviranomaisensa kautta ilmoitettava asiasta tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi alkuperäisen tyyppihyväksynnän. Saatuaan tällaisen pyynnön kyseisen tyyppihyväksyntäviranomaisen on toteutettava vaadittavat toimet mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa kuuden kuukauden kuluessa pyynnön päiväyksestä.

Tällaisen ilmoituksen jälkeen alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomaisen on viipymättä ilmoitettava valmistajalle, että moottori- tai ajoneuvotyyppi ei täytä näitä vaatimuksia.

9.2.8.   Edellä 9.2.7 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen jälkeen sellaisissa tapauksissa, joissa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden aiempi testaus on antanut tyydyttävät tulokset, alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia, että valmistaja suorittaa lisävarmistustestejä, neuvoteltuaan ensin puutteesta raportoineen sopimuspuolen asiantuntijoiden kanssa.

Jos edellä tarkoitettuja testaustietoja ei ole saatavilla, valmistajan on 60 työpäivän kuluessa 9.2.7 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta joko toimitettava alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi 9.3 kohdan mukaisesti tai suoritettava käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus uudelleen vastaavalla ajoneuvolla sen tarkistamiseksi, onko moottori- tai ajoneuvotyyppi vaatimusten vastainen. Jos valmistaja voi viranomaista tyydyttävällä tavalla osoittaa, että lisätestejä ei voida tehdä säädetyn ajan kuluessa, määräaikaa voidaan pidentää.

9.2.9.   Puutteellisesta moottori- tai ajoneuvotyypistä 9.2.7 kohdan mukaisesti ilmoittaneen sopimuspuolen asiantuntijoita on kutsuttava seuraamaan 9.2.8 kohdassa tarkoitettuja käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden lisätestejä. Lisäksi testien tulokset on ilmoitettava kyseiselle sopimuspuolelle ja sen tyyppihyväksyntäviranomaisille.

Jos näissä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä tai varmistustesteissä todetaan, että moottori- tai ajoneuvotyyppi on vaatimusten vastainen, tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaadittava valmistajaa esittämään suunnitelman korjaaviksi toimenpiteiksi. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on oltava 9.3 kohdan ja liitteessä 8 olevan 9 kohdan määräysten mukainen.

Jos käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä tai varmistustesteissä todetaan, että moottori- tai ajoneuvotyyppi on vaatimusten mukainen, valmistajan on toimitettava alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle asiaa koskeva testausseloste. Alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on toimitettava seloste sille sopimuspuolelle ja sille tyyppihyväksyntäviranomaisille, joka ilmoitti puutteellisesta ajoneuvotyypistä. Selosteessa on esitettävä testitulokset liitteessä 8 olevan 10 kohdan mukaisesti.

9.2.10.   Alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tiedotettava valmistajan kanssa käytyjen keskustelujen edistymisestä ja tuloksista, varmistustesteistä sekä korjaavista toimenpiteistä sille sopimuspuolelle, joka totesi, että moottori- tai ajoneuvotyyppi ei ole sovellettavien vaatimusten mukainen.

9.3.   Korjaavat toimenpiteet

9.3.1.   Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä ja sen jälkeen, kun on suoritettu käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus 9.2 kohdan mukaisesti, valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi 60 työpäivän kuluessa tyyppihyväksyntäviranomaiselta saadun ilmoituksen vastaanottamisesta. Lisäaikaa voidaan kuitenkin myöntää, jos valmistaja voi osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että lisäaika on tarpeen vaatimustenvastaisuuden syyn tutkimiseen, jotta suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi voidaan toimittaa.

9.3.2.   Korjaavien toimenpiteiden piiriin on sisällytettävä kaikki käytössä olevat moottorit, jotka kuuluvat samoihin moottoriperheisiin tai OBD-moottoriperheisiin, sekä sellaiset moottoriperheet tai OBD-moottoriperheet, joissa todennäköisesti on samoja puutteita. Valmistajan on arvioitava tyyppihyväksyntäasiakirjojen muutostarve ja ilmoitettava tuloksesta tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

9.3.3.   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on sovittava valmistajan kanssa suunnitelmasta korjaaviksi toimenpiteiksi ja sen toteuttamisesta. Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiasta päästä sopimukseen, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen, että valmistetut ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt saadaan hyväksytyn tyypin mukaisiksi; tällainen toimenpide voi tarvittaessa olla myös tyyppihyväksynnän peruuttaminen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava toteutetuista toimenpiteistä muiden sopimuspuolten tyyppihyväksyntäviranomaisille. Jos tyyppihyväksyntä peruutetaan, tyyppihyväksyntäviranomaisten on 20 työpäivän kuluessa ilmoitettava muiden sopimuspuolten tyyppihyväksyntäviranomaisille tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja peruuttamisen syistä.

9.3.4.   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on 30 työpäivän kuluessa korjaavia toimenpiteitä koskevan valmistajan suunnitelman vastaanottamisesta joko hyväksyttävä tai hylättävä suunnitelma. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on saman ajan kuluessa ilmoitettava valmistajalle ja kaikille sopimuspuolille päätöksestään hyväksyä tai hylätä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi.

9.3.5.   Valmistaja on vastuussa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta.

9.3.6.   Valmistajan on kirjattava tiedot jokaisesta korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta tai muutetusta moottorijärjestelmästä tai ajoneuvosta sekä korjaukset tehneistä korjaamoista. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstään saatava käyttöönsä edellä tarkoitetut tiedot suunnitelman täytäntöönpanon aikana ja viiden vuoden ajan sen jälkeen.

9.3.7.   Edellä 9.3.6 kohdassa tarkoitetusta korjauksesta tai muutoksesta on tehtävä merkintä todistukseen, jonka valmistaja antaa moottorin tai ajoneuvon omistajalle.

9.4.   Käytönaikaisen testauksen testit ja vaatimukset

9.4.1.   Johdanto

Tässä kohdassa (9.4 kohta) vahvistetaan ECU-tietoja koskevat tyyppihyväksyntävaatimukset ja -testit käytönaikaisen testauksen osalta.

9.4.2.   Yleiset vaatimukset

| 9.4.2.1. | Käytönaikaista testausta varten OBD-järjestelmän on annettava reaaliaikaisesti ja vähintään 1 Hz:n taajuudella pakollisena datavirtatietona seuraavat tiedot: laskennallinen kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta vääntömomentista ja kyseisellä moottorin pyörintänopeudella käytössä olevasta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista), moottorin pyörintänopeus, moottorin jäähdytysnesteen lämpötila, hetkellinen polttoaineenkulutus ja moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin pyörintänopeuden funktiona. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

Käytönaikaista testausta varten OBD-järjestelmän on annettava reaaliaikaisesti ja vähintään 1 Hz:n taajuudella pakollisena datavirtatietona seuraavat tiedot: laskennallinen kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta vääntömomentista ja kyseisellä moottorin pyörintänopeudella käytössä olevasta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista), moottorin pyörintänopeus, moottorin jäähdytysnesteen lämpötila, hetkellinen polttoaineenkulutus ja moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin pyörintänopeuden funktiona.

| 9.4.2.2. | Moottorinohjausyksikkö (ECU) voi arvioida antomomentin laskemalla tuotetun sisäisen vääntömomentin ja kitkamomentin sisäisten algoritmien avulla. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

Moottorinohjausyksikkö (ECU) voi arvioida antomomentin laskemalla tuotetun sisäisen vääntömomentin ja kitkamomentin sisäisten algoritmien avulla.

| 9.4.2.3. | Edellä tarkoitettujen datavirtatietojen perusteella saatu moottorin vääntömomentti (Nm) mahdollistaa suoran vertailun niihin arvoihin, jotka saadaan määritettäessä moottorin tehoa säännön nro 85 mukaisesti. Mahdolliset apulaitteita koskevat korjaukset on sisällytettävä edellä tarkoitettuihin datavirtatietoihin. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

Edellä tarkoitettujen datavirtatietojen perusteella saatu moottorin vääntömomentti (Nm) mahdollistaa suoran vertailun niihin arvoihin, jotka saadaan määritettäessä moottorin tehoa säännön nro 85 mukaisesti. Mahdolliset apulaitteita koskevat korjaukset on sisällytettävä edellä tarkoitettuihin datavirtatietoihin.

| 9.4.2.4. | Edellä 9.4.2.1 kohdassa tarkoitettujen tietojen saatavuus on järjestettävä liitteessä 9A vahvistettujen vaatimusten ja liitteen 9B lisäyksessä 6 tarkoitettujen standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

Edellä 9.4.2.1 kohdassa tarkoitettujen tietojen saatavuus on järjestettävä liitteessä 9A vahvistettujen vaatimusten ja liitteen 9B lisäyksessä 6 tarkoitettujen standardien mukaisesti.

| 9.4.2.5. | Keskimääräinen kuormitus (Nm) kussakin käyttötilanteessa laskettuna 9.4.2.1 kohdassa edellytettävistä tiedoista saa erota kyseisen käyttötilanteen keskimääräisestä mitatusta kuormituksesta enintään






  a) | 7 prosenttia, kun määritetään moottorin teho säännön nro 85 mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

Keskimääräinen kuormitus (Nm) kussakin käyttötilanteessa laskettuna 9.4.2.1 kohdassa edellytettävistä tiedoista saa erota kyseisen käyttötilanteen keskimääräisestä mitatusta kuormituksesta enintään

a)

7 prosenttia, kun määritetään moottorin teho säännön nro 85 mukaisesti,

| b) | 10 prosenttia, kun suoritetaan maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu vakiotilainen testisykli, WHSC-testi, liitteessä 4 olevan 7.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia, kun suoritetaan maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu vakiotilainen testisykli, WHSC-testi, liitteessä 4 olevan 7.7 kohdan mukaisesti.

Säännön nro 85 mukaisesti moottorin suurin todellinen kuormitus saa poiketa suurimmasta viitekuormituksesta 5 prosentilla tuotantoprosessin vaihteluiden ottamiseksi huomioon. Tämä toleranssi otetaan huomioon edellä tarkoitetuissa arvoissa.

| 9.4.2.6. | Se, että 9.4.2.1 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat saatavilla järjestelmän ulkopuolelle, ei saa vaikuttaa ajoneuvon päästöihin eikä suorituskykyyn. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

Se, että 9.4.2.1 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat saatavilla järjestelmän ulkopuolelle, ei saa vaikuttaa ajoneuvon päästöihin eikä suorituskykyyn.

9.4.3.   Käytönaikaista testausta varten tarvittavien ECU-tietojen saatavuuden ja vaatimustenmukaisuuden todentaminen

| 9.4.3.1. | Edellä 9.4.2.1 kohdassa edellytettävien datavirtatietojen saatavuus 9.4.2.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti on osoitettava liitteen 9B vaatimusten mukaisesti käyttämällä järjestelmän ulkopuolista OBD-lukulaitetta. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

Edellä 9.4.2.1 kohdassa edellytettävien datavirtatietojen saatavuus 9.4.2.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti on osoitettava liitteen 9B vaatimusten mukaisesti käyttämällä järjestelmän ulkopuolista OBD-lukulaitetta.

| 9.4.3.2. | Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla käyttäen oikein toimivaa lukulaitetta, moottorin katsotaan olevan vaatimusten vastainen. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla käyttäen oikein toimivaa lukulaitetta, moottorin katsotaan olevan vaatimusten vastainen.

| 9.4.3.3. | Moottoriperheen kantamoottorin osalta on osoitettava ECU-yksikön antaman vääntömomenttitiedon vastaavuus 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 kohdan vaatimusten kanssa määritettäessä moottorin tehoa säännön nro 85 mukaisesti ja tehtäessä WHSC-testiä liitteessä 4 olevan 7.7 kohdan mukaisesti sekä tehtäessä syklin ulkopuolista laboratoriotestausta tyyppihyväksynnän yhteydessä liitteessä 10 olevan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

Moottoriperheen kantamoottorin osalta on osoitettava ECU-yksikön antaman vääntömomenttitiedon vastaavuus 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 kohdan vaatimusten kanssa määritettäessä moottorin tehoa säännön nro 85 mukaisesti ja tehtäessä WHSC-testiä liitteessä 4 olevan 7.7 kohdan mukaisesti sekä tehtäessä syklin ulkopuolista laboratoriotestausta tyyppihyväksynnän yhteydessä liitteessä 10 olevan 7 kohdan mukaisesti.

| 9.4.3.3.1 | ECU-yksikön antaman vääntömomenttitiedon vastaavuus 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 kohdan vaatimusten kanssa on osoitettava moottoriperheen kunkin jäsenen osalta määritettäessä moottorin tehoa säännön nro 85 mukaisesti. Tätä varten on tehtävä lisämittauksia useista osittaisen kuormituksen ja moottorinopeuden toimintapisteistä (esimerkiksi WHSC-moodeista ja sen lisäksi joistakin satunnaisista pisteistä). |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

ECU-yksikön antaman vääntömomenttitiedon vastaavuus 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 kohdan vaatimusten kanssa on osoitettava moottoriperheen kunkin jäsenen osalta määritettäessä moottorin tehoa säännön nro 85 mukaisesti. Tätä varten on tehtävä lisämittauksia useista osittaisen kuormituksen ja moottorinopeuden toimintapisteistä (esimerkiksi WHSC-moodeista ja sen lisäksi joistakin satunnaisista pisteistä).

| 9.4.3.4. | Jos testattava moottori ei vastaa säännössä nro 85 vahvistettuja vaatimuksia apulaitteiden osalta, mitattu vääntömomentti on korjattava liitteessä 4 olevassa 6.3.5 kohdassa vahvistetun korjausmenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Jos testattava moottori ei vastaa säännössä nro 85 vahvistettuja vaatimuksia apulaitteiden osalta, mitattu vääntömomentti on korjattava liitteessä 4 olevassa 6.3.5 kohdassa vahvistetun korjausmenetelmän mukaisesti.

| 9.4.3.5. | ECU:n vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi, jos signaali on 9.4.2.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien sisällä. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

ECU:n vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi, jos signaali on 9.4.2.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien sisällä.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1. | Moottori- tai ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos moottorit tai ajoneuvot eivät läpäise 8.3 kohdassa kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

10.1.

Moottori- tai ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos moottorit tai ajoneuvot eivät läpäise 8.3 kohdassa kuvattuja testejä.

| 10.2. | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A, 2B tai 2C esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.2.

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A, 2B tai 2C esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   HYVÄKSYTYN TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 11.1. | Hyväksyttyyn tyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi






  11.1.1. | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että muutettu tyyppi joka tapauksessa on edelleen vaatimuksen mukainen; tai |
| --- | --- | --- |

11.1.

Hyväksyttyyn tyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi

11.1.1.

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että muutettu tyyppi joka tapauksessa on edelleen vaatimuksen mukainen; tai

| 11.1.2. | vaatia uuden testausselosteen testit suorittavalta tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

11.1.2.

vaatia uuden testausselosteen testit suorittavalta tutkimuslaitokselta.

| 11.2. | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä 4.12.2 kohdassa täsmennetyllä menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

11.2.

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä 4.12.2 kohdassa täsmennetyllä menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

| 11.3. | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A, 2B tai 2C esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

11.3.

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A, 2B tai 2C esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan tyyppihyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A, 2B tai 2Cesitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

13.1.   Yleiset määräykset

13.1.1.   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 06 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

13.1.2.   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat muutossarjan 06 voimaantulopäivästä antaa E-hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty moottori noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjalla 06.

13.2.   Uudet tyyppihyväksynnät

13.2.1.   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat tämän säännön muutossarjan 06 voimaantulopäivästä alkaen myöntää E-hyväksynnän moottorjärjestelmällä tai ajoneuvolle vain, jos se täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | tämän säännön 4.1 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

tämän säännön 4.1 kohdan vaatimukset;

| b) | liitteessä 9A olevan 2.3.2.2 kohdan mukaiset suorituskyvyn valvontaa koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

liitteessä 9A olevan 2.3.2.2 kohdan mukaiset suorituskyvyn valvontaa koskevat vaatimukset;

| c) | liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 rivillä ”siirtymävaihe” annetut NOx:n OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset; |
| --- | --- |

c)

liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 rivillä ”siirtymävaihe” annetut NOx:n OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset;

| d) | liitteessä 11 olevissa 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 kohdassa vahvistetut reagenssin laatua ja kulutusta siirtymävaiheessa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

liitteessä 11 olevissa 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 kohdassa vahvistetut reagenssin laatua ja kulutusta siirtymävaiheessa koskevat vaatimukset.

| 13.2.1.1. | Liitteessä 9A olevan 6.4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti valmistajien ei tarvitse antaa vakuutusta OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

13.2.1.1.

Liitteessä 9A olevan 6.4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti valmistajien ei tarvitse antaa vakuutusta OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuudesta.

13.2.2.   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2014 alkaen myönnettävä E-hyväksyntä moottorijärjestelmälle tai ajoneuvolle vain, jos se on seuraavien vaatimusten mukainen:

| a) | tämän säännön 4.1 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

tämän säännön 4.1 kohdan vaatimukset;

| b) | liitteen 9A taulukon 1 rivillä ”siirtymävaihe” annetut hiukkasmassan OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset; |
| --- | --- |

b)

liitteen 9A taulukon 1 rivillä ”siirtymävaihe” annetut hiukkasmassan OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset;

| c) | liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 rivillä ”siirtymävaihe” annetut NOx:n OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset; |
| --- | --- |

c)

liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 rivillä ”siirtymävaihe” annetut NOx:n OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset;

| d) | liitteessä 11 olevissa 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 kohdassa vahvistetut reagenssin laatua ja kulutusta siirtymävaiheessa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

liitteessä 11 olevissa 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 kohdassa vahvistetut reagenssin laatua ja kulutusta siirtymävaiheessa koskevat vaatimukset.

| 13.2.2.1. | Liitteessä 9A olevan 6.4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti valmistajien ei tarvitse antaa vakuutusta OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

13.2.2.1.

Liitteessä 9A olevan 6.4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti valmistajien ei tarvitse antaa vakuutusta OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuudesta.

13.2.3.   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 31. joulukuuta 2015 alkaen myönnettävä E-hyväksyntä moottorijärjestelmälle tai ajoneuvolle vain, jos se on seuraavien vaatimusten mukainen:

| a) | tämän säännön 4.1 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

tämän säännön 4.1 kohdan vaatimukset;

| b) | liitteen 9A taulukon 1 rivillä ”yleiset vaatimukset” annetut hiukkasmassan OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset; |
| --- | --- |

b)

liitteen 9A taulukon 1 rivillä ”yleiset vaatimukset” annetut hiukkasmassan OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset;

| c) | liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 rivillä ”yleiset vaatimukset” annetut NOx:n OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset; |
| --- | --- |

c)

liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 rivillä ”yleiset vaatimukset” annetut NOx:n OBD-kynnysarvoja koskevat valvontavaatimukset;

| d) | liitteessä 11 olevissa 7.1.1.1 ja 8.4.1 kohdassa vahvistetut reagenssin laatua ja kulutusta koskevat yleiset vaatimukset; |
| --- | --- |

d)

liitteessä 11 olevissa 7.1.1.1 ja 8.4.1 kohdassa vahvistetut reagenssin laatua ja kulutusta koskevat yleiset vaatimukset;

| e) | Liitteessä 9A olevien 2.3.1.2 ja 2.3.1.2.1 kohdan mukaiset valvontamenetelmien suunnitelmaa ja toteutusta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

e)

Liitteessä 9A olevien 2.3.1.2 ja 2.3.1.2.1 kohdan mukaiset valvontamenetelmien suunnitelmaa ja toteutusta koskevat vaatimukset;

| f) | liitteessä 9A olevan 6.4.1 kohdan vaatimukset OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuutta koskevan vakuutuksen antamisesta. |
| --- | --- |

f)

liitteessä 9A olevan 6.4.1 kohdan vaatimukset OBD-järjestelmän käytönaikaisen tehokkuuden vaatimustenmukaisuutta koskevan vakuutuksen antamisesta.

13.3.   Vanhojen tyyppihyväksyntien voimassaolon päättyminen

13.3.1.   Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo lakkaa 1. tammikuuta 2014.

13.3.2.   Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien, jotka eivät ole 13.2.1 kohdan vaatimusten mukaisia, voimassaolo lakkaa 1. syyskuuta 2015.

13.3.3.   Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien, jotka eivät ole 13.2.2 kohdan vaatimusten mukaisia, voimassaolo lakkaa 31. joulukuuta 2016.

13.4.   Erityismääräykset

13.4.1.   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntiä moottorijärjestelmille tai ajoneuvoille, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaisia, sellaisena kuin se on muutettuna jollakin aiemmalla muutossarjalla, tai jotka ovat jonkin tämän säännön tason mukaisia, jos ajoneuvot on tarkoitettu myytäviksi tai vietäviksi maihin, jotka soveltavat vastaavia vaatimuksia kansallisessa lainsäädännössään.

13.4.2.   Käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettavat moottorit

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntiä moottoreille, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaisia, sellaisena kuin se on muutettuna jollakin aiemmalla muutossarjalla, tai tämän säännön minkä tahansa tason mukaisia, jos moottori on tarkoitettu vaihdettavaksi käytössä olevaan ajoneuvoon, johon sovellettiin kyseistä aikaisempaa standardia silloin, kun ajoneuvo otettiin käyttöön.

13.4.3.   Kun sovelletaan 13.4.1 tai 13.4.2 kohdassa kuvattuja erityismääräyksiä, liitteen 2A ja 2C lisäyksessä olevassa 1.6 kohdassa annettuun tyyppihyväksyntäilmoitukseen on sisällytettävä tällaisia määräyksiä koskevat tiedot.

| 13.4.3.1. | Kun kyseessä ovat 13.4.1 kohdassa vahvistettujen erityismääräysten mukaiset hyväksynnät, tyyppihyväksyntäilmoitukseen on sisällytettävä seuraava teksti, joka asetetaan ilmoitukseen alkuun siten, että esimerkissä annetut merkit ”xx” korvataan kyseisen muutossarjan numerolla:
  ”Säännön nro 49 muutossarjan xx vaatimusten mukainen moottori” |
| --- | --- |

13.4.3.1.

Kun kyseessä ovat 13.4.1 kohdassa vahvistettujen erityismääräysten mukaiset hyväksynnät, tyyppihyväksyntäilmoitukseen on sisällytettävä seuraava teksti, joka asetetaan ilmoitukseen alkuun siten, että esimerkissä annetut merkit ”xx” korvataan kyseisen muutossarjan numerolla:

”Säännön nro 49 muutossarjan xx vaatimusten mukainen moottori”

| 13.4.3.2. | Kun kyseessä ovat 13.4.2 kohdassa vahvistettujen erityismääräysten mukaiset hyväksynnät, tyyppihyväksyntäilmoitukseen sisällytettävä seuraava teksti, joka asetetaan ilmoitukseen alkuun siten, että esimerkissä olevat merkit ”xx” korvataan kyseisen muutossarjan numerolla:
  ”Säännön nro 49 muutossarjan xx vaatimusten mukainen varaosamoottori” |
| --- | --- |

13.4.3.2.

Kun kyseessä ovat 13.4.2 kohdassa vahvistettujen erityismääräysten mukaiset hyväksynnät, tyyppihyväksyntäilmoitukseen sisällytettävä seuraava teksti, joka asetetaan ilmoitukseen alkuun siten, että esimerkissä olevat merkit ”xx” korvataan kyseisen muutossarjan numerolla:

”Säännön nro 49 muutossarjan xx vaatimusten mukainen varaosamoottori”

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2)  Esimerkiksi kaasusäiliön tyhjentyessä.

(3)  Tämä kohta on varalla sellaisia vaihtoehtoisia määräyksiä varten, jotka liittyvät kevyiden hyötyajoneuvojen OBD-vaatimuksiin ja typen oksidien poistojärjestelmiä koskeviin vaatimuksiin.

(4)  Näin olisi tyypillisesti nesteytetyn biometaanin kohdalla.

(5)  Liitteessä 13 oleva vanhennusmenettely on saatettava lopulliseen muotoon, ennen kuin tyyppihyväksyntiä voidaan laatia.

(6)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

---

Lisäys 1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannossa esiintyä vaihtelu on tyydyttävä

| A.1.1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä. |
| --- | --- |

A.1.1.

Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä.

| A.1.2. | Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

A.1.2.

Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

| A.1.3. | Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.3 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. tämän säännön 8.3 kohdan kuva 1):
  Olkoon:







  L | = | pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu), |
| s | = | tuotannon keskihajonta (laskettuna mittausarvojen luonnollisista logaritmeista), |
| n | = | näytekoko. |

A.1.3.

Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.3 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. tämän säännön 8.3 kohdan kuva 1):

Olkoon:

L

=

pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi,

xi

=

näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu),

s

=

tuotannon keskihajonta (laskettuna mittausarvojen luonnollisista logaritmeista),

n

=

näytekoko.

| A.1.4. | Kunkin näytteen vakioitujen poikkeamien summa raja-arvolla lasketaan seuraavan kaavan avulla: |
| --- | --- |

A.1.4.

Kunkin näytteen vakioitujen poikkeamien summa raja-arvolla lasketaan seuraavan kaavan avulla:

Formula

| A.1.5. | Sitten:






  a) | jos testin tilastollinen tulos on suurempi kuin näytteen koolle taulukossa 2 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös, |
| --- | --- | --- |

A.1.5.

Sitten:

a)

jos testin tilastollinen tulos on suurempi kuin näytteen koolle taulukossa 2 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös,

| b) | jos testin tilastollinen tulos on pienempi kuin näytteen koolle taulukossa 2 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös, |
| --- | --- |

b)

jos testin tilastollinen tulos on pienempi kuin näytteen koolle taulukossa 2 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös,

| c) | muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori 8.3.2 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö. |
| --- | --- |

c)

muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori 8.3.2 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö.

Taulukko 2

Lisäyksen 1 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut

Näytteen vähimmäiskoko: 3

| Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko) | Myönteisen päätöksen luku An | Kielteisen päätöksen luku Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko)

Myönteisen päätöksen luku An

Kielteisen päätöksen luku Bn

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

Lisäys 2

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannon vaihtelu ei ole tyydyttävä tai tieto ei ole käytettävissä

| A.2.1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu ei ole tyydyttävä tai ei ole käytettävissä. |
| --- | --- |

A.2.1.

Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu ei ole tyydyttävä tai ei ole käytettävissä.

| A.2.2. | Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

A.2.2.

Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

| A.2.3. | Tämän säännön 5.3 kohdassa mainittujen pilaavien aineiden arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) jakauman oletetaan olevan logaritmisesti normaali, ja arvot pitää muuttaa ottamalla niiden luonnollinen logaritmi. Olkoon m0 pienin ja m suurin näytekoko (m0 = 3 ja m = 32) ja n käytettävän näytteen koko. |
| --- | --- |

A.2.3.

Tämän säännön 5.3 kohdassa mainittujen pilaavien aineiden arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) jakauman oletetaan olevan logaritmisesti normaali, ja arvot pitää muuttaa ottamalla niiden luonnollinen logaritmi. Olkoon m0 pienin ja m suurin näytekoko (m0 = 3 ja m = 32) ja n käytettävän näytteen koko.

| A.2.4. | Jos sarjassa mitattujen arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) luonnolliset logaritmit ovat x1, x2, ... xi ja L on pilaannuttavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, on: |
| --- | --- |

A.2.4.

Jos sarjassa mitattujen arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) luonnolliset logaritmit ovat x1, x2, ... xi ja L on pilaannuttavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, on:

Formula

Formula

Formula

| A.2.5. | Taulukossa 3 on hyväksymis- (An) ja hylkäysrajat (Bn) kullekin otoskoolle. Testin tilastollinen tulos on suhde

  , ja sitä käytetään sarjan myönteisen tai kielteisen päätöksen määrittämiseen seuraavasti:Jotta m0 ≤ n ≤ m:






  a) | sarja hyväksytään, jos

  , |
| --- | --- | --- |

A.2.5.

Formula

Jotta m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | sarja hylätään, jos

  , |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | tehdään toinen mittaus, jos

  . |
| --- | --- |

c)

Formula

| A.2.6. | Huomautukset
  Seuraavat rekursiiviset kaavat ovat hyödyksi testin peräkkäisiä tilastollisia arvoja laskettaessa:






  (n = 2, 3,...; ; v1 = 0)

  Taulukko 3


  Lisäyksen 2 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut


  Näytteen vähimmäiskoko: 3








  Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (otoksen koko) | Myönteisen päätöksen luku An | Kielteisen päätöksen luku Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

A.2.6.

Huomautukset

Seuraavat rekursiiviset kaavat ovat hyödyksi testin peräkkäisiä tilastollisia arvoja laskettaessa:

Formula

Formula

(n = 2, 3,...; Formula; v1 = 0)

Taulukko 3

Lisäyksen 2 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut

Näytteen vähimmäiskoko: 3

Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (otoksen koko)

Myönteisen päätöksen luku An

Kielteisen päätöksen luku Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Lisäys 3

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely valmistajan pyynnöstä

| A.3.1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joiden avulla valmistajan pyynnöstä varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus epäpuhtauspäästöjen osalta. |
| --- | --- |

A.3.1.

Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joiden avulla valmistajan pyynnöstä varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus epäpuhtauspäästöjen osalta.

| A.3.2. | Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 30 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 10 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

A.3.2.

Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 30 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 10 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

| A.3.3. | Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.3 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. tämän säännön 8.3 kohdan kuva 1):
  Olkoon:







  n | = | näytekoko. |
| --- | --- | --- | --- |

A.3.3.

Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.3 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. tämän säännön 8.3 kohdan kuva 1):

Olkoon:

n

=

näytekoko.

| A.3.4. | Otokselle määritetään testitunnusluku, joka ilmoittaa vaatimustenvastaisten testien kumulatiivisen määrän, kun n testiä on suoritettu. |
| --- | --- |

A.3.4.

Otokselle määritetään testitunnusluku, joka ilmoittaa vaatimustenvastaisten testien kumulatiivisen määrän, kun n testiä on suoritettu.

| A.3.5. | Sitten:






  a) | jos testin tilastollinen tulos on pienempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 4 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös, |
| --- | --- | --- |

A.3.5.

Sitten:

a)

jos testin tilastollinen tulos on pienempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 4 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös,

| b) | jos testin tilastollinen tulos on suurempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 4 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös, |
| --- | --- |

b)

jos testin tilastollinen tulos on suurempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 4 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös,

| c) | muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori tämän säännön 8.3.2 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö. |
| --- | --- |

c)

muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori tämän säännön 8.3.2 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö.

Taulukossa 4 esitetyt hyväksymis- ja hylkäämiskynnykset on laskettu kansainvälisen standardin ISO 8422/1991 mukaisesti.

Taulukko 4

Lisäyksen 3 näytetaulukon hyväksymis- ja hylkäämispäätösten luvut

Näytteen vähimmäiskoko: 3

| Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko) | Hyväksymis-kynnys | Hylkäämis-kynnys |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko)

Hyväksymis-kynnys

Hylkäämis-kynnys

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Lisäys 4

Maakaasua ja nestekaasua polttoaineena käyttävien moottoreiden sekä maakaasua/biometaania tai nestekaasua polttonaineena käyttävien kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntäprosessin tiivistelmä

Nestekaasua polttoaineena käyttävien moottorien hyväksyntä

| | 4.6 kohta: Moottorin polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset | Testikäyttöjen lukumäärä | r:n laskeminen | 4.7 kohta: Polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset maa- tai nestekaasukäyttöisiä kipinäsytytysmoottoreita varten | Testikäyttöjen lukumäärä | r:n laskeminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ks. 4.6.6 kohta
  Nestekaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita | Polttoaine A ja polttoaine B | 2 | | | | |
| Ks. 4.7.2 kohta
  Nestekaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella | | | | Polttoaine A ja polttoaine B,
  hienosäätö testien välillä sallittu | 2 | |

4.6 kohta: Moottorin polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

Testikäyttöjen lukumäärä

r:n laskeminen

4.7 kohta: Polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset maa- tai nestekaasukäyttöisiä kipinäsytytysmoottoreita varten

Testikäyttöjen lukumäärä

r:n laskeminen

Ks. 4.6.6 kohta

Nestekaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita

Polttoaine A ja polttoaine B

2

Formula

Ks. 4.7.2 kohta

Nestekaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella

Polttoaine A ja polttoaine B,

hienosäätö testien välillä sallittu

2

Maakaasua polttoaineena käyttävien moottorien hyväksyntä

| | 4.6 kohta: Moottorin polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset | Testi-käyttöjen lukumäärä | r:n laskeminen | 4.7 kohta: Polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset maa- tai nestekaasukäyttöisiä kipinäsytytys-moottoreita varten | Testikäyttöjen lukumäärä | r:n laskeminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ks. 4.6.3 kohta
  Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumuksel-taan erilaisia polttoaineita | GR (1) ja G25 (2)
  valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3), jos | 2
  (enintään 3) | ja, jos testataan kolmannella polttoaineella



  ja | | | |
| Ks. 4.6.4 kohta
  Maakaasumoottori, joka säätyy itse katkaisimella | GR:llä (1) ja G23:llä (3) H-ryhmän kaasujen osalta ja G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos | 2 H-ryhmän kaasuille ja
  2 L-ryhmän kaasuille;
  asiaankuuluvassa katkaisimen 4 asennossa | ja | | | |
| Ks. 4.7.1 kohta
  Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla | | | | GR:llä (1) ja G23:lla (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai

  G25:llä (2) ja G23:llä (3) L-ryhmän kaasujen osalta.
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos | 2 H-ryhmän kaasuille
  tai
  2 L-ryhmän kaasuille
  2 | H-ryhmän kaasuille
  tai



  L-ryhmän kaasuille |
| Ks. 4.7.2 kohta
  Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella | | | | GR (1) ja G25 (2),
  hienosäätö testien välissä sallittu.
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata | GR:llä (1) ja G23:lla (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai |

4.6 kohta: Moottorin polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

Testi-käyttöjen lukumäärä

r:n laskeminen

4.7 kohta: Polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset maa- tai nestekaasukäyttöisiä kipinäsytytys-moottoreita varten

Testikäyttöjen lukumäärä

r:n laskeminen

Ks. 4.6.3 kohta

Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumuksel-taan erilaisia polttoaineita

GR (1) ja G25 (2)

valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3), jos Formula

2

(enintään 3)

Formula

ja, jos testataan kolmannella polttoaineella

Formula

ja

Formula

Ks. 4.6.4 kohta

Maakaasumoottori, joka säätyy itse katkaisimella

GR:llä (1) ja G23:llä (3) H-ryhmän kaasujen osalta ja G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Formula

2 H-ryhmän kaasuille ja

2 L-ryhmän kaasuille;

asiaankuuluvassa katkaisimen 4 asennossa

Formula

ja

Formula

Ks. 4.7.1 kohta

Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla

GR:llä (1) ja G23:lla (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai

G25:llä (2) ja G23:llä (3) L-ryhmän kaasujen osalta.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Formula

2 H-ryhmän kaasuille

tai

2 L-ryhmän kaasuille

2

Formula

H-ryhmän kaasuille

tai

Formula

L-ryhmän kaasuille

Ks. 4.7.2 kohta

Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella

GR (1) ja G25 (2),

hienosäätö testien välissä sallittu.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata

GR:llä (1) ja G23:lla (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai

| | G25:llä (2) ja G23:llä (3) L-ryhmän kaasujen osalta |
| --- | --- |

G25:llä (2) ja G23:llä (3) L-ryhmän kaasujen osalta

2

tai

2 H-ryhmän kaasuille

tai

2 L-ryhmän kaasuille

2

Maakaasua/biometaania tai nestekaasua polttoaineena käyttävien kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntä

| Kaksipoltto-ainetyyppi (1) | Dieseltila | Kaksipolttoainetila |
| --- | --- | --- |
| Paineistettu maakaasu (CNG) | Nesteytetty maakaasu (LNG) | LNG20 | Nestekaasu (LPG) |
| 1A | | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) | Yleinen
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 1B | Yleinen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) | Yleinen
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 2A | | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) | Yleinen
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 2B | Yleinen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) | Yleinen
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 3B | Yleinen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) | Yleinen
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Yleinen tai rajoitettu
  (2 testiä) |

Kaksipoltto-ainetyyppi (1)

Dieseltila

Kaksipolttoainetila

Paineistettu maakaasu (CNG)

Nesteytetty maakaasu (LNG)

LNG20

Nestekaasu (LPG)

1A

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

Yleinen

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

1B

Yleinen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

Yleinen

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

2A

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

Yleinen

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

2B

Yleinen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

Yleinen

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

3B

Yleinen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

Yleinen

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Yleinen tai rajoitettu

(2 testiä)

---

(1)  Liitteen 15 määritelmien mukaisesti.

---

LIITE 1

ILMOITUSLOMAKKEIDEN MALLIT

Tämä ilmoituslomake liittyy säännön nro 49 perusteella annettavaan hyväksyntään. Se koskee moottorijärjestelmien ja ajoneuvojen kaasumaisten ja hiukkaspäästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä Se liittyy seuraaviin:

| | moottorin tai moottoriperheen tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä, |
| --- | --- |

moottorin tai moottoriperheen tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä,

| | hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, |
| --- | --- |

hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntä päästöjen osalta,

| | ajoneuvon tyyppihyväksyntä päästöjen osalta. |
| --- | --- |

ajoneuvon tyyppihyväksyntä päästöjen osalta.

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos tässä liitteessä tarkoitetuissa järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

Selittävät alahuomautukset esitetään tämän liitteen lisäyksessä 1.

Toimitettavat tiedot

Ilmoituslomakkeeseen on kaikissa tapauksissa sisällytettävä seuraavat:

Yleiset tiedot

Lisäksi olisi tarvittaessa annettava myös seuraavat tiedot:

| Osa 1 | : | (Kanta)moottorin ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet |
| --- | --- | --- |
| Osa 2 | : | Ajoneuvon osien ja järjestelmien olennaiset ominaisuudet pakokaasupäästöjen osalta |

Osa 1

:

(Kanta)moottorin ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet

Osa 2

:

Ajoneuvon osien ja järjestelmien olennaiset ominaisuudet pakokaasupäästöjen osalta

Lisäys ilmoituslomakkeeseen: Tietoja testausolosuhteista

Valokuvat ja/tai piirustukset kantamoottorista, moottorityypistä ja tarvittaessa moottoritilasta

Luetellaan muut mahdolliset liitteet.

Päivämäärä, tiedosto

Huomautuksia taulukoiden täyttämistä varten

Moottoriperheen jäseniä vastaavat kirjaimet A, B, C. D ja E on korvattava moottoriperheen jäsenten todellisilla nimillä.

Jos tietyn moottorin ominaisuuden osalta sama arvo tai kuvaus koskee kaikkia moottoriperheen jäseniä, vastaavat solut A–E on yhdistettävä.

Jos perheessä on enemmän kuin viisi jäsentä, voidaan lisätä uusia sarakkeita.

Kun kyseessä on tyyppihyväksynnän hakeminen moottorille tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä, on täytettävä yleinen osa ja osa 1.

Kun kyseessä on tyyppihyväksynnän hakeminen hyväksytyllä moottorilla varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta, on täytettävä yleinen osa ja osa 2.

Kun kyseessä on tyyppihyväksynnän hakeminen ajoneuvolle päästöjen osalta, on täytettävä yleinen osa ja osa 2.

| | | Kanta-moottori tai moottori-tyyppi | Moottoriperheen jäsenet |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Yleistä |
| 0.l. | Merkki (valmistajan kauppanimi): | |
| 0.2. | Tyyppi | |
| |
| 0.2.0.3. | Moottorityyppi erillisenä teknisenä yksikkönä/moottoriperhe erillisenä teknisenä yksikkönä/hyväksytyllä moottorilla varustettu ajoneuvo päästöjen osalta/ajoneuvo päästöjen osalta (1) | |
| 0.2.1. | Kaupalliset nimet (jos saatavissa): | | | | | | |
| 0.3. | Tyyppitunniste, jos merkitty erilliseen tekniseen yksikköön (2): | | | | | | |
| 0.3.1. | Merkinnän sijainti: | | | | | | |
| |
| 0.5. | Valmistajan nimi ja osoite: | |
| |
| 0.7. | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: | | | | | | |
| 0.8. | Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: | | | | | | |
| 0.9. | Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite | |

Kanta-moottori tai moottori-tyyppi

Moottoriperheen jäsenet

A

B

C

D

E

0.

Yleistä

0.l.

Merkki (valmistajan kauppanimi):

0.2.

Tyyppi

0.2.0.3.

Moottorityyppi erillisenä teknisenä yksikkönä/moottoriperhe erillisenä teknisenä yksikkönä/hyväksytyllä moottorilla varustettu ajoneuvo päästöjen osalta/ajoneuvo päästöjen osalta (1)

0.2.1.

Kaupalliset nimet (jos saatavissa):

0.3.

Tyyppitunniste, jos merkitty erilliseen tekniseen yksikköön (2):

0.3.1.

Merkinnän sijainti:

0.5.

Valmistajan nimi ja osoite:

0.7.

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

0.8.

Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet:

0.9.

Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite

OSA 1

(Kanta)moottorin ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet

| | | Kantamoottori tai moottorityyppi | Moottoriperheen jäsenet |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Polttomoottori | | | | | | |
| 3.2.1. | Moottorin ominaisuudet | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys (1)

  nelitahtinen/kaksitahtinen/kiertomoottori (1) | |
| 3.2.1.1.1. | Kaksipolttoainemoottorin tyyppi:
  Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (1)
  (df)

  Kaasuenergiasuhde WHTC-testisyklin lämpimällä osalla. (df): ...% | |
| 3.2.1.2. | Sylintereiden lukumäärä ja sylinterirungon rakenne | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Halkaisija (3), mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Iskunpituus (3), mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Sytytysjärjestys | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Sylinteritilavuus (4), cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Volumetrinen puristussuhde (5) | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja kipinäsytytysmoottoreiden osalta männänrenkaista | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (5), min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Moottorin suuri joutokäyntinopeus (5), min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Joutokäynti dieselillä kyllä/ei (1)
  (df) | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Valmistajan ilmoittama hiilimonoksidipitoisuus pakokaasun tilavuudesta moottorin käydessä joutokäyntiä (5): (ainoastaan kipinäsytytysmoottorit), % | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Suurin nettoteho (6)... kW pyörintänopeudella ... min–1 (valmistajan ilmoittama arvo) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus, min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Suurin nettovääntömomentti (6) (Nm) pyörintänopeudella min–1 (valmistajan ilmoittama arvo) | | | | | | |
| 3.2.1.11 | Valmistajan viittaukset tämän säännön 3.1, 3.2 ja 3.3 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin, joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida moottorin sisäiset päästöjenrajoitusstrategiat ja -järjestelmät varmistaakseen, että typen oksidien poistojärjestelmät toimivat asianmukaisesti | | | | | | |
| 3.2.2. | Polttoaine | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Raskaat hyötyajoneuvot: dieselöljy/bensiini/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (ED95)/etanoli (E85)/kaksipolttoaine (1)
  (dh) | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Valmistajan ilmoittamat polttoaineet, joita moottorissa voidaan käyttää, tämän säännön 4.6.2 kohdan mukaisesti (soveltuvin osin) | | | | | | |
| |
| 3.2.4. | Polttoaineensyöttö | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottori tai kaksipolttoaine): kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Järjestelmän kuvaus | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Ruiskutuspumppu | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Suurin polttoaineen virtausmäärä (1), (5), ... mm3/isku tai jakso moottorin pyörintänopeudella ... min–1, tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio
  (Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin pyörintänopeuteen) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Ruiskutuksen ennakkosäädin (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Ruiskutusennakon käyrä (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Säädin | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Ryntäysnopeus | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Ryntäysnopeus kuormitettuna (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Ryntäysnopeus kuormittamattomana (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Joutokäyntinopeus (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Ruiskutusputkisto | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Pituus (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Sisähalkaisija (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Yhteispaineruiskutus (common rail), merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Ruiskutussuuttimet | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Avautumispaine (5): kPa tai ominaiskaavio (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Kuvaus | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Apukäynnistyslaite | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Järjestelmän kuvaus | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektronisesti ohjattu ruiskutus: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Järjestelmän kuvaus (muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Polttoaineen jakajan merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Kuristustilan merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Ohjelmiston kalibrointinumerot | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Toimintaperiaate: imusarja (yksi/monipiste/suoraruiskutus (1)/muu (määriteltävä) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Järjestelmän kuvaus (muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Polttoaineen jakajan merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Paineensäätimen merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Mikrokytkimen merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Joutokäynnin säätöruuvin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Kuristustilan merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Ohjelmiston kalibrointinumerot | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Ruiskutussuuttimet: avautumispaine (5) kPa tai ominaiskäyrä (5) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Merkki | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Tyyppi | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Ruiskutuksen ennakkosäädin | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Toimintaperiaatteet | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Toimintarajat/säädöt (1), (5) | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Syöttöpumppu | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Paine (5) (kPa) tai ominaiskaavio (5) | | | | | | |
| 3.2.5. | Sähköjärjestelmä | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Nimellisjännite (V), positiivinen tai negatiivinen maatto (1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Laturi | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Tyyppi | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Nimellisteho (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Sytytysjärjestelmä (vain kipinäsytytysmoottorit) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Toimintaperiaate | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Sytytyksen ennakkokäyrä tai –kartta (5) | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Staattinen sytytyksen ajoitus (5) (astetta ennen yläkuolokohtaa) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Sytytystulpat | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Merkki | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Tyyppi | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Kärkiväli (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Sytytyspuolat | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Merkki | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Tyyppi | | | | | | |
| 3.2.7. | Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1) | | | | | | |
| |
| 3.2.7.2. | Neste | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Nesteen tyyppi | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Kiertopumput: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Ominaisuudet | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Välityssuhteet | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Ilma | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Puhallin: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Ominaisuudet | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Välityssuhteet | | | | | | |
| 3.2.8. | Imujärjestelmä | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Ahdin: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine ... kPa, ohivirtausventtiili, jos on) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Välijäähdytin: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Tyyppi: ilma-ilma/ilma-vesi (1) | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Imun alipaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Pienin sallittu (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Suurin sallittu (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat) | | | | | | |
| 3.2.9. | Pakojärjestelmä | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Sellaisten pakojärjestelmän osien kuvaus tai piirustus, jotka ovat osa moottorijärjestelmää | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit) (kPa) (7) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Pakojärjestelmän tilavuus (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Hyväksyttävä pakojärjestelmän tilavuus: (dm3) | | | | | | |
| 3.2.10. | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat | | | | | | |
| 3.2.11. | Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot |
| 3.2.11.1. | Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden. Pienin ja suurin ajoitus vaihtelevassa ajoitusjärjestelmässä | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Vertailu- ja/tai säätöalueet (7) | | | | | | |
| 3.2.12. | Ilmansaastumisen torjumiseksi toteutetut toimenpiteet |
| |
| 3.2.12.1.1. | Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: kyllä/ei (1)

  jos kyllä, kuvaus ja piirustukset,
  jos ei, edellytetään vastaavuutta tämän säännön liitteessä 4 olevan 6.10 kohdan kanssa | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalysaattori: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (tiedot jokaisesta erillisestä yksiköstä) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Katalysaattorien mitat, muoto ja tilavuus | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Katalysaattorin toimintatapa | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Jalometallien kokonaismäärä | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Suhteellinen pitoisuus | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Substraatti (rakenne ja materiaali) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Kennotiheys | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Katalysaattorien kotelointityyppi | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Katalysaattorien sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Lämpökilpi: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Regenerointijärjestelmät/pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät, kuvaus | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Tavanomainen käyttölämpötila (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Apureagenssit: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Katalyysitoimintaan tarvittavat reagenssin tyyppi ja pitoisuus | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue, K | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Kansainvälinen standardi | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Reagenssisäiliön täyttötaajuus: jatkuva/ylläpito (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Katalysaattorin merkki | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Yksilöivä osanumero | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Happianturi: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Merkki | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Sijainti | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Säätöalue | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Tyyppi | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Yksilöivä osanumero | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Ilmansyöttö: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus jne.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Hiukkasloukku: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Hiukkasloukun rakenne | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Hiukkasloukun merkki | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Yksilöivä osanumero | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Tavanomaiset käyttölämpötilan (K) ja paineen (kPa) alueet | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | Kun kyseessä on jaksoittainen regeneraatio | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Niiden WHTC-testisyklien määrä (n), joihin ei sisälly regeneraatiota | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Niiden WHTC-testisyklien määrä (nR), joihin sisältyy regeneraatio | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Muut järjestelmät: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Kuvaus ja toiminta | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | Moottoriperheeseen kuuluvien OBD-moottoriperheiden lukumäärä | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | Luettelo OBD-moottoriperheistä (soveltuvin osin) | OBD-moottoriperhe 1: ...
  OBD-moottoriperhe 2: ...
  jne. |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Sen OBD-moottoriperheen numero, johon kantamoottori tai moottori kuuluu | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Valmistajan viittaukset OBD-järjestelmän hyväksyntää varten tarvittaviin OBD-asiakirjoihin, joista määrätään tämän säännön 3.1.4 kohdan c alakohdassa ja 3.3.4 kohdassa ja jotka määritellään tämän säännön liitteessä 9A | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Tapauksen mukaan asiakirjat, jotka koskevat OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asentamista ajoneuvoon | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.2. | Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista: | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Kipinäsytytysmoottorit (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Katalysaattorin valvonta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Sytytyskatkojen havaitseminen (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Happianturin valvonta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo: | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Puristussytytysmoottorit (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Katalysaattorin valvonta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Hiukkasloukun valvonta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | Typen oksidien poistojärjestelmän valvonta (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä) (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna) (8) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.6.5. | OBD-yhteyskäytäntöstandardi (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Valmistajan viittaus OBD-tietoihin, joista määrätään tämän säännön 3.1.4 kohdan d alakohdassa ja 3.3.4 kohdassa ja joita tarvitaan OBD-järjestelmään pääsyä koskevien vaatimusten täyttämiseksi, tai | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | vaihtoehtona 3.2.12.2.7.7 kohdassa tarkoitetulle valmistajan viittaukselle viittaus tämän liitteen lisäykseen, joka sisältää seuraavan taulukon täytettynä annetun esimerkin mukaisesti:
  Osa - Vikakoodi - Valvontastrategia - Vianmääritysperusteet - Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet - Toissijaiset parametrit - Esivakautus - Demonstraatiotesti
  SCR-katalyytti - P20EE - NOx-anturi 1:n ja 2:n signaalit - Anturi 1:n ja 2:n signaalien erot – 2. sykli – Moottorin pyörintänopeus, moottorin kuormitus, katalyytin lämpötila, reagenssin toiminta, pakokaasun massavirta - Yksi OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa) – OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät järjestelmät | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Pelastustoimessa tai puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuissa ajoneuvoissa käytettäväksi tarkoitettu moottori, jossa kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on pysyvästi deaktivoitu: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamisen yhteydessä tarkasteltavaan moottoriperheeseen kuuluvien OBD-moottoriperheiden lukumäärä | |
| 3.2.12.2.8.4. | Luettelo OBD-moottoriperheistä (soveltuvin osin) | OBD-moottoriperhe 1: ...
  OBD-moottoriperhe 2: ...
  jne. |
| 3.2.12.2.8.5. | Sen OBD-moottoriperheen numero, johon kantamoottori tai moottori kuuluu | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.6. | Reagenssin sisältämän aktiivisen aineen pienin pitoisuus, joka ei aiheuta varoitusjärjestelmän aktivoitumista (CDmin) (% vol) | |
| 3.2.12.2.8.7. | Soveltuvin osin valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka koskevat typen oksidien poistotoimenpiteiden oikean toiminnan varmistavien järjestelmien asentamista ajoneuvoon | | | | | | |
| |
| 3.2.17. | Raskaiden hyötyajoneuvojen kaasukäyttöisiä moottoreita ja kaksipolttoainemoottoreita koskevat erityistiedot (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Polttoaine: nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Paineensääsäätimet tai höyrystin/paineensäätimet (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Paineenalennusvaiheiden lukumäärä | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Viimeisen vaiheen paine: minimi (kPa) – maksimi (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Pääsäätöpisteiden lukumäärä | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Polttoaineen syöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (1) | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Seoksen säätö | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Sekoitusyksikkö | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Numero | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Sijainti | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Säätömahdollisuudet | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Imusarjaruiskutus | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Ruiskutus: yksipiste/monipiste (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Ruiskutuslaitteisto | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Säätömahdollisuudet | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Syöttöpumppu (tarvittaessa) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Ruiskutussuuttimet | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Suoraruiskutus | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Ruiskutuspumppu/paineentasain (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Ruiskutuksen ennakkosäädin | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Ruiskutussuuttimet | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Avautumispaine tai ominaiskaavio (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Tyyppihyväksyntänumero | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektroninen moottorinohjausyksikkö (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Säätömahdollisuudet | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Ohjelmiston kalibrointinumerot | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Erityislaitteet käytettäessä polttoaineena maakaasua | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Vaihtoehto 1 (ainoastaan, jos moottorin hyväksyntä koskee useita eri polttoainekoostumuksia) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Itsesäätyvä? kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Kalibrointi tietylle kaasukoostumukselle: H-/L-/HL-maakaasu (1)

  Muunnos tietylle kaasukoostumukselle: Ht-/Lt-/HLt-maakaasu (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metaani (CH4) ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään (mooliprosenttia) | enintään (mooliprosenttia) |
| etaani (C2H6) ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään mooliprosenttia | enintään (mooliprosenttia) |
| propaani (C3H8) ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään (mooliprosenttia) | enintään (mooliprosenttia) |
| butaani (C4H10) ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään (mooliprosenttia) | enintään (mooliprosenttia) |
| C5/C5+: ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään (mooliprosenttia) | enintään (mooliprosenttia) |
| happi (O2) ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään (mooliprosenttia) | enintään (mooliprosenttia) |
| inertti (N2, He jne.): ... perusta | (mooliprosenttia) | vähintään (mooliprosenttia) | enintään (mooliprosenttia) |

Kantamoottori tai moottorityyppi

Moottoriperheen jäsenet

A

B

C

D

E

3.2.

Polttomoottori

3.2.1.

Moottorin ominaisuudet

3.2.1.1.

Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys (1)

nelitahtinen/kaksitahtinen/kiertomoottori (1)

3.2.1.1.1.

Kaksipolttoainemoottorin tyyppi:

Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (1)
  (df)

Kaasuenergiasuhde WHTC-testisyklin lämpimällä osalla. (df): ...%

3.2.1.2.

Sylintereiden lukumäärä ja sylinterirungon rakenne

3.2.1.2.1.

Halkaisija (3), mm

3.2.1.2.2.

Iskunpituus (3), mm

3.2.1.2.3.

Sytytysjärjestys

3.2.1.3.

Sylinteritilavuus (4), cm3

3.2.1.4.

Volumetrinen puristussuhde (5)

3.2.1.5.

Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja kipinäsytytysmoottoreiden osalta männänrenkaista

3.2.1.6.

Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (5), min–1

3.2.1.6.1.

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (5), min–1

3.2.1.6.2.

Joutokäynti dieselillä kyllä/ei (1)
  (df)

3.2.1.7.

Valmistajan ilmoittama hiilimonoksidipitoisuus pakokaasun tilavuudesta moottorin käydessä joutokäyntiä (5): (ainoastaan kipinäsytytysmoottorit), %

3.2.1.8.

Suurin nettoteho (6)... kW pyörintänopeudella ... min–1 (valmistajan ilmoittama arvo)

3.2.1.9.

Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus, min–1

3.2.1.10.

Suurin nettovääntömomentti (6) (Nm) pyörintänopeudella min–1 (valmistajan ilmoittama arvo)

3.2.1.11

Valmistajan viittaukset tämän säännön 3.1, 3.2 ja 3.3 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin, joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida moottorin sisäiset päästöjenrajoitusstrategiat ja -järjestelmät varmistaakseen, että typen oksidien poistojärjestelmät toimivat asianmukaisesti

3.2.2.

Polttoaine

3.2.2.2.

Raskaat hyötyajoneuvot: dieselöljy/bensiini/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (ED95)/etanoli (E85)/kaksipolttoaine (1)
  (dh)

3.2.2.2.1.

Valmistajan ilmoittamat polttoaineet, joita moottorissa voidaan käyttää, tämän säännön 4.6.2 kohdan mukaisesti (soveltuvin osin)

3.2.4.

Polttoaineensyöttö

3.2.4.2.

Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottori tai kaksipolttoaine): kyllä/ei (1)

3.2.4.2.1.

Järjestelmän kuvaus

3.2.4.2.2.

Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1)

3.2.4.2.3.

Ruiskutuspumppu

3.2.4.2.3.1.

Merkit

3.2.4.2.3.2.

Tyypit

3.2.4.2.3.3.

Suurin polttoaineen virtausmäärä (1), (5), ... mm3/isku tai jakso moottorin pyörintänopeudella ... min–1, tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio

(Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin pyörintänopeuteen)

3.2.4.2.3.4.

Ruiskutuksen ennakkosäädin (5)

3.2.4.2.3.5.

Ruiskutusennakon käyrä (5)

3.2.4.2.3.6.

Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori (1)

3.2.4.2.4.

Säädin

3.2.4.2.4.1.

Tyyppi

3.2.4.2.4.2.

Ryntäysnopeus

3.2.4.2.4.2.1.

Ryntäysnopeus kuormitettuna (min–1)

3.2.4.2.4.2.2.

Ryntäysnopeus kuormittamattomana (min–1)

3.2.4.2.4.2.3.

Joutokäyntinopeus (min–1)

3.2.4.2.5.

Ruiskutusputkisto

3.2.4.2.5.1.

Pituus (mm)

3.2.4.2.5.2.

Sisähalkaisija (mm)

3.2.4.2.5.3.

Yhteispaineruiskutus (common rail), merkki ja tyyppi

3.2.4.2.6.

Ruiskutussuuttimet

3.2.4.2.6.1.

Merkit

3.2.4.2.6.2.

Tyypit

3.2.4.2.6.3.

Avautumispaine (5): kPa tai ominaiskaavio (5)

3.2.4.2.7.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.2.4.2.7.1.

Merkit

3.2.4.2.7.2.

Tyypit

3.2.4.2.7.3.

Kuvaus

3.2.4.2.8.

Apukäynnistyslaite

3.2.4.2.8.1.

Merkit

3.2.4.2.8.2.

Tyypit

3.2.4.2.8.3.

Järjestelmän kuvaus

3.2.4.2.9.

Elektronisesti ohjattu ruiskutus: kyllä/ei (1)

3.2.4.2.9.1.

Merkit

3.2.4.2.9.2.

Tyypit

3.2.4.2.9.3.

Järjestelmän kuvaus (muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot)

3.2.4.2.9.3.1.

Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.2.

Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.3.

Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.4.

Polttoaineen jakajan merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.5.

Kuristustilan merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.6.

Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.7.

Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.8.

Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi

3.2.4.2.9.3.9.

Ohjelmiston kalibrointinumerot

3.2.4.3.

Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (1)

3.2.4.3.1.

Toimintaperiaate: imusarja (yksi/monipiste/suoraruiskutus (1)/muu (määriteltävä)

3.2.4.3.2.

Merkit

3.2.4.3.3.

Tyypit

3.2.4.3.4.

Järjestelmän kuvaus (muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot)

3.2.4.3.4.1.

Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.2.

Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.3.

Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.4.

Polttoaineen jakajan merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.5.

Paineensäätimen merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.6.

Mikrokytkimen merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.7.

Joutokäynnin säätöruuvin merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.8.

Kuristustilan merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.9.

Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.10.

Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.11.

Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi

3.2.4.3.4.12.

Ohjelmiston kalibrointinumerot

3.2.4.3.5.

Ruiskutussuuttimet: avautumispaine (5) kPa tai ominaiskäyrä (5)

3.2.4.3.5.1.

Merkki

3.2.4.3.5.2.

Tyyppi

3.2.4.3.6.

Ruiskutuksen ennakkosäädin

3.2.4.3.7.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.2.4.3.7.1.

Toimintaperiaatteet

3.2.4.3.7.2.

Toimintarajat/säädöt (1), (5)

3.2.4.4.

Syöttöpumppu

3.2.4.4.1.

Paine (5) (kPa) tai ominaiskaavio (5)

3.2.5.

Sähköjärjestelmä

3.2.5.1.

Nimellisjännite (V), positiivinen tai negatiivinen maatto (1)

3.2.5.2.

Laturi

3.2.5.2.1.

Tyyppi

3.2.5.2.2.

Nimellisteho (VA)

3.2.6.

Sytytysjärjestelmä (vain kipinäsytytysmoottorit)

3.2.6.1.

Merkit

3.2.6.2.

Tyypit

3.2.6.3.

Toimintaperiaate

3.2.6.4.

Sytytyksen ennakkokäyrä tai –kartta (5)

3.2.6.5.

Staattinen sytytyksen ajoitus (5) (astetta ennen yläkuolokohtaa)

3.2.6.6.

Sytytystulpat

3.2.6.6.1.

Merkki

3.2.6.6.2.

Tyyppi

3.2.6.6.3.

Kärkiväli (mm)

3.2.6.7.

Sytytyspuolat

3.2.6.7.1.

Merkki

3.2.6.7.2.

Tyyppi

3.2.7.

Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1)

3.2.7.2.

Neste

3.2.7.2.1.

Nesteen tyyppi

3.2.7.2.2.

Kiertopumput: kyllä/ei (1)

3.2.7.2.3.

Ominaisuudet

3.2.7.2.3.1.

Merkit

3.2.7.2.3.2.

Tyypit

3.2.7.2.4.

Välityssuhteet

3.2.7.3.

Ilma

3.2.7.3.1.

Puhallin: kyllä/ei (1)

3.2.7.3.2.

Ominaisuudet

3.2.7.3.2.1.

Merkit

3.2.7.3.2.2.

Tyypit

3.2.7.3.3.

Välityssuhteet

3.2.8.

Imujärjestelmä

3.2.8.1.

Ahdin: kyllä/ei (1)

3.2.8.1.1.

Merkit

3.2.8.1.2.

Tyypit

3.2.8.1.3.

Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine ... kPa, ohivirtausventtiili, jos on)

3.2.8.2.

Välijäähdytin: kyllä/ei (1)

3.2.8.2.1.

Tyyppi: ilma-ilma/ilma-vesi (1)

3.2.8.3.

Imun alipaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit)

3.2.8.3.1.

Pienin sallittu (kPa)

3.2.8.3.2.

Suurin sallittu (kPa)

3.2.8.4.

Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.)

3.2.8.4.1.

Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat)

3.2.9.

Pakojärjestelmä

3.2.9.1.

Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus

3.2.9.2.

Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus

3.2.9.2.1.

Sellaisten pakojärjestelmän osien kuvaus tai piirustus, jotka ovat osa moottorijärjestelmää

3.2.9.3.

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit) (kPa) (7)

3.2.9.7.

Pakojärjestelmän tilavuus (dm3)

3.2.9.7.1.

Hyväksyttävä pakojärjestelmän tilavuus: (dm3)

3.2.10.

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat

3.2.11.

Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot

3.2.11.1.

Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden. Pienin ja suurin ajoitus vaihtelevassa ajoitusjärjestelmässä

3.2.11.2.

Vertailu- ja/tai säätöalueet (7)

3.2.12.

Ilmansaastumisen torjumiseksi toteutetut toimenpiteet

3.2.12.1.1.

Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: kyllä/ei (1)

jos kyllä, kuvaus ja piirustukset,

jos ei, edellytetään vastaavuutta tämän säännön liitteessä 4 olevan 6.10 kohdan kanssa

3.2.12.2.

Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa)

3.2.12.2.1.

Katalysaattori: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.1.1.

Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (tiedot jokaisesta erillisestä yksiköstä)

3.2.12.2.1.2.

Katalysaattorien mitat, muoto ja tilavuus

3.2.12.2.1.3.

Katalysaattorin toimintatapa

3.2.12.2.1.4.

Jalometallien kokonaismäärä

3.2.12.2.1.5.

Suhteellinen pitoisuus

3.2.12.2.1.6.

Substraatti (rakenne ja materiaali)

3.2.12.2.1.7.

Kennotiheys

3.2.12.2.1.8.

Katalysaattorien kotelointityyppi

3.2.12.2.1.9.

Katalysaattorien sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä)

3.2.12.2.1.10.

Lämpökilpi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.1.11.

Regenerointijärjestelmät/pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät, kuvaus

3.2.12.2.1.11.5.

Tavanomainen käyttölämpötila (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Apureagenssit: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.1.11.7.

Katalyysitoimintaan tarvittavat reagenssin tyyppi ja pitoisuus

3.2.12.2.1.11.8.

Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue, K

3.2.12.2.1.11.9.

Kansainvälinen standardi

3.2.12.2.1.11.10.

Reagenssisäiliön täyttötaajuus: jatkuva/ylläpito (1)

3.2.12.2.1.12.

Katalysaattorin merkki

3.2.12.2.1.13.

Yksilöivä osanumero

3.2.12.2.2.

Happianturi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.2.1.

Merkki

3.2.12.2.2.2.

Sijainti

3.2.12.2.2.3.

Säätöalue

3.2.12.2.2.4.

Tyyppi

3.2.12.2.2.5.

Yksilöivä osanumero

3.2.12.2.3.

Ilmansyöttö: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.3.1.

Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.)

3.2.12.2.4.

Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.4.1.

Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus jne.)

3.2.12.2.6.

Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.6.1.

Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus

3.2.12.2.6.2.

Hiukkasloukun rakenne

3.2.12.2.6.3.

Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä)

3.2.12.2.6.4.

Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus

3.2.12.2.6.5.

Hiukkasloukun merkki

3.2.12.2.6.6.

Yksilöivä osanumero

3.2.12.2.6.7.

Tavanomaiset käyttölämpötilan (K) ja paineen (kPa) alueet

3.2.12.2.6.8.

Kun kyseessä on jaksoittainen regeneraatio

3.2.12.2.6.8.1.1.

Niiden WHTC-testisyklien määrä (n), joihin ei sisälly regeneraatiota

3.2.12.2.6.8.2.1.

Niiden WHTC-testisyklien määrä (nR), joihin sisältyy regeneraatio

3.2.12.2.6.9.

Muut järjestelmät: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.6.9.1.

Kuvaus ja toiminta

3.2.12.2.7.

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

3.2.12.2.7.0.1.

Moottoriperheeseen kuuluvien OBD-moottoriperheiden lukumäärä

3.2.12.2.7.0.2.

Luettelo OBD-moottoriperheistä (soveltuvin osin)

OBD-moottoriperhe 1: ...

OBD-moottoriperhe 2: ...

jne.

3.2.12.2.7.0.3.

Sen OBD-moottoriperheen numero, johon kantamoottori tai moottori kuuluu

3.2.12.2.7.0.4.

Valmistajan viittaukset OBD-järjestelmän hyväksyntää varten tarvittaviin OBD-asiakirjoihin, joista määrätään tämän säännön 3.1.4 kohdan c alakohdassa ja 3.3.4 kohdassa ja jotka määritellään tämän säännön liitteessä 9A

3.2.12.2.7.0.5.

Tapauksen mukaan asiakirjat, jotka koskevat OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asentamista ajoneuvoon

3.2.12.2.7.2.

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta (8)

3.2.12.2.7.3.

Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:

3.2.12.2.7.3.1.

Kipinäsytytysmoottorit (8)

3.2.12.2.7.3.1.1.

Katalysaattorin valvonta (8)

3.2.12.2.7.3.1.2.

Sytytyskatkojen havaitseminen (8)

3.2.12.2.7.3.1.3.

Happianturin valvonta (8)

3.2.12.2.7.3.1.4.

Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo:

3.2.12.2.7.3.2.

Puristussytytysmoottorit (8)

3.2.12.2.7.3.2.1.

Katalysaattorin valvonta (8)

3.2.12.2.7.3.2.2.

Hiukkasloukun valvonta (8)

3.2.12.2.7.3.2.3.

Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta (8)

3.2.12.2.7.3.2.4.

Typen oksidien poistojärjestelmän valvonta (8)

3.2.12.2.7.3.2.5.

Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo (8)

3.2.12.2.7.4.

Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä) (8)

3.2.12.2.7.5.

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna) (8)

3.2.12.2.7.6.5.

OBD-yhteyskäytäntöstandardi (8)

3.2.12.2.7.7.

Valmistajan viittaus OBD-tietoihin, joista määrätään tämän säännön 3.1.4 kohdan d alakohdassa ja 3.3.4 kohdassa ja joita tarvitaan OBD-järjestelmään pääsyä koskevien vaatimusten täyttämiseksi, tai

3.2.12.2.7.7.1.

vaihtoehtona 3.2.12.2.7.7 kohdassa tarkoitetulle valmistajan viittaukselle viittaus tämän liitteen lisäykseen, joka sisältää seuraavan taulukon täytettynä annetun esimerkin mukaisesti:

Osa - Vikakoodi - Valvontastrategia - Vianmääritysperusteet - Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet - Toissijaiset parametrit - Esivakautus - Demonstraatiotesti

SCR-katalyytti - P20EE - NOx-anturi 1:n ja 2:n signaalit - Anturi 1:n ja 2:n signaalien erot – 2. sykli – Moottorin pyörintänopeus, moottorin kuormitus, katalyytin lämpötila, reagenssin toiminta, pakokaasun massavirta - Yksi OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa) – OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa)

3.2.12.2.8.

Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta)

3.2.12.2.8.1.

Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät järjestelmät

3.2.12.2.8.2.

Pelastustoimessa tai puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuissa ajoneuvoissa käytettäväksi tarkoitettu moottori, jossa kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on pysyvästi deaktivoitu: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.8.3.

Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamisen yhteydessä tarkasteltavaan moottoriperheeseen kuuluvien OBD-moottoriperheiden lukumäärä

3.2.12.2.8.4.

Luettelo OBD-moottoriperheistä (soveltuvin osin)

OBD-moottoriperhe 1: ...

OBD-moottoriperhe 2: ...

jne.

3.2.12.2.8.5.

Sen OBD-moottoriperheen numero, johon kantamoottori tai moottori kuuluu

3.2.12.2.8.6.

Reagenssin sisältämän aktiivisen aineen pienin pitoisuus, joka ei aiheuta varoitusjärjestelmän aktivoitumista (CDmin) (% vol)

3.2.12.2.8.7.

Soveltuvin osin valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka koskevat typen oksidien poistotoimenpiteiden oikean toiminnan varmistavien järjestelmien asentamista ajoneuvoon

3.2.17.

Raskaiden hyötyajoneuvojen kaasukäyttöisiä moottoreita ja kaksipolttoainemoottoreita koskevat erityistiedot (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot)

3.2.17.1.

Polttoaine: nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu (1)

3.2.17.2.

Paineensääsäätimet tai höyrystin/paineensäätimet (1)

3.2.17.2.1.

Merkit

3.2.17.2.2.

Tyypit

3.2.17.2.3.

Paineenalennusvaiheiden lukumäärä

3.2.17.2.4.

Viimeisen vaiheen paine: minimi (kPa) – maksimi (kPa)

3.2.17.2.5.

Pääsäätöpisteiden lukumäärä

3.2.17.2.6.

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä

3.2.17.2.7.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.3.

Polttoaineen syöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (1)

3.2.17.3.1.

Seoksen säätö

3.2.17.3.2.

Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset

3.2.17.3.3.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.4.

Sekoitusyksikkö

3.2.17.4.1.

Numero

3.2.17.4.2.

Merkit

3.2.17.4.3.

Tyypit

3.2.17.4.4.

Sijainti

3.2.17.4.5.

Säätömahdollisuudet

3.2.17.4.6.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.5.

Imusarjaruiskutus

3.2.17.5.1.

Ruiskutus: yksipiste/monipiste (1)

3.2.17.5.2.

Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (1)

3.2.17.5.3.

Ruiskutuslaitteisto

3.2.17.5.3.1.

Merkit

3.2.17.5.3.2.

Tyypit

3.2.17.5.3.3.

Säätömahdollisuudet

3.2.17.5.3.4.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.5.4.

Syöttöpumppu (tarvittaessa)

3.2.17.5.4.1.

Merkit

3.2.17.5.4.2.

Tyypit

3.2.17.5.4.3.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.5.5.

Ruiskutussuuttimet

3.2.17.5.5.1.

Merkit

3.2.17.5.5.2.

Tyypit

3.2.17.5.5.3.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.6.

Suoraruiskutus

3.2.17.6.1.

Ruiskutuspumppu/paineentasain (1)

3.2.17.6.1.1.

Merkit

3.2.17.6.1.2.

Tyypit

3.2.17.6.1.3.

Ruiskutuksen ennakkosäädin

3.2.17.6.1.4.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.6.2.

Ruiskutussuuttimet

3.2.17.6.2.1.

Merkit

3.2.17.6.2.2.

Tyypit

3.2.17.6.2.3.

Avautumispaine tai ominaiskaavio (1)

3.2.17.6.2.4.

Tyyppihyväksyntänumero

3.2.17.7.

Elektroninen moottorinohjausyksikkö (ECU)

3.2.17.7.1.

Merkit

3.2.17.7.2.

Tyypit

3.2.17.7.3.

Säätömahdollisuudet

3.2.17.7.4.

Ohjelmiston kalibrointinumerot

3.2.17.8.

Erityislaitteet käytettäessä polttoaineena maakaasua

3.2.17.8.1.

Vaihtoehto 1 (ainoastaan, jos moottorin hyväksyntä koskee useita eri polttoainekoostumuksia)

3.2.17.8.1.0.1.

Itsesäätyvä? kyllä/ei (1)

3.2.17.8.1.0.2.

Kalibrointi tietylle kaasukoostumukselle: H-/L-/HL-maakaasu (1)

Muunnos tietylle kaasukoostumukselle: Ht-/Lt-/HLt-maakaasu (1)

3.2.17.8.1.1.

metaani (CH4) ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään (mooliprosenttia)

enintään (mooliprosenttia)

etaani (C2H6) ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään mooliprosenttia

enintään (mooliprosenttia)

propaani (C3H8) ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään (mooliprosenttia)

enintään (mooliprosenttia)

butaani (C4H10) ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään (mooliprosenttia)

enintään (mooliprosenttia)

C5/C5+: ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään (mooliprosenttia)

enintään (mooliprosenttia)

happi (O2) ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään (mooliprosenttia)

enintään (mooliprosenttia)

inertti (N2, He jne.): ... perusta

(mooliprosenttia)

vähintään (mooliprosenttia)

enintään (mooliprosenttia)

3.5.4.

Raskaiden moottoreiden CO2-päästöt

3.5.4.1.

CO2-massapäästöjen WHSC-testi(dg): ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Kaksipolttoainemoottoreille CO2-massapäästöjen WHSC-testi dieseltilassa(d): ... g/kWh

Kaksipolttoainemoottoreille CO2-massapäästöjen WHSC-testi kaksipolttoainetilassa(d) (soveltuvissa tapauksissa) ... g/kWh

3.5.4.2.

CO2-massapäästöjen WHTC-testi(dg): ... (g/kWh)

3.5.4.2.1.

Kaksipolttoainemoottoreille CO2-massapäästöjen WHTC-testi dieseltilassa(d): ... g/kWh

Kaksipolttoainemoottoreille CO2-massapäästöjen WHTC-testi kaksipolttoainetilassa(d) ... g/kWh

3.5.5.

Raskaiden moottoreiden polttoaineenkulutus

3.5.5.1.

Polttoaineenkulutuksen WHSC-testi(dg): ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Kaksipolttoainemoottoreille polttoianeenkulutuksen WHSC-testi dieseltilassa(d): ... g/kWh

Kaksipolttoainemoottoreille polttoianeenkulutuksen WHSC-testi kaksipolttoainetilassa(d): ... g/kWh

3.5.5.2.

Polttoaineenkulutuksen WHTC-testi (5)
  (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.2.1.

Kaksipolttoainemoottoreille polttoianeenkulutuksen WHTC-testi dieseltilassa(d): ... g/kWh

Kaksipolttoainemoottoreille polttoianeenkulutuksen WHTC-testi kaksipolttoainetilassa(d): ... g/kWh

3.6.1.2.1.

Vertailukohta

3.6.1.2.2.

Suurin lämpötila vertailukohdassa (K)

3.6.2.

Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila (K)

3.6.3.

Pakokaasun korkein lämpötila pakoputkien ja pakosarjan ulkolaippojen tai turboahtimien liitoskohdassa (K)

3.6.4.

Polttoaineen lämpötila: vähintään (K) – enintään (K)

Dieselmoottoreiden osalta ruiskutuspumpun syötössä, maakaasulla toimivien kaasumoottoreiden osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa

3.6.5.

Voiteluaineen lämpötila

Vähintään (K) – enintään (K)

3.8.

Voitelujärjestelmä

3.8.1.

Järjestelmän kuvaus

3.8.1.1.

Voiteluainesäiliön sijainti

3.8.1.2.

Syöttöjärjestelmä (pumppu/ruiskutus imusarjaan/sekoitus polttoaineeseen jne.) (1)

3.8.2.

Voitelupumppu

3.8.2.1.

Merkit

3.8.2.2.

Tyypit

3.8.3.

Sekoitus polttoaineeseen

3.8.3.1.

Pitoisuus prosentteina

3.8.4.

Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1)

3.8.4.1.

Piirustukset

3.8.4.1.1.

Merkit

3.8.4.1.2.

Tyypit

OSA 2

Ajoneuvon osien ja järjestelmien olennaiset ominaisuudet pakokaasupäästöjen osalta

| | | Kantamoottori tai moottorityyppi | Moottoriperheen jäsenet |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Moottorin valmistaja | |
| 3.1.1. | Valmistajan merkitsemä moottorin tunnus (merkittynä moottoriin tai muut tunnistustavat) | | | | | | |
| 3.1.2. | Hyväksyntänumero (tarvittaessa) polttoaineen ominaisuuksia koskevin merkinnöin | | | | | | |
| 3.2.2. | Polttoaine | | | | | | |
| |
| 3.2.2.3. | Polttoainesäiliön täyttöaukko: rajoitettu täyttöaukko/merkintä | | | | | | |
| 3.2.3. | Polttoainesäiliöt | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Polttoaineen käyttösäiliöt | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Säiliöiden lukumäärä ja tilavuus | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Polttoaineen varasäiliöt | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Säiliöiden lukumäärä ja tilavuus | | | | | | |
| |
| 3.2.8. | Imujärjestelmä | | | | | | |
| |
| 3.2.8.3.3. | Imun todellinen alipaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja ajoneuvon 100 prosentin kuormituksella (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Ilmansuodatin, piirustukset | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Imuäänenvaimennin, piirustukset | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Merkit | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Tyypit | | | | | | |
| 3.2.9. | Pakojärjestelmä | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus | | | | | | |
| |
| 3.2.9.2.2. | Sellaisten pakojärjestelmän osien kuvaus ja/tai piirustus, jotka eivät ole osa moottorijärjestelmää | | | | | | |
| |
| 3.2.9.3.1. | Pakokaasun todellinen vastapaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja ajoneuvon 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit)(kPa) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Pakojärjestelmän tilavuus (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Täydellisen pakojärjestelmän (ajoneuvo ja moottorijärjestemä) tilavuus (dm3) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7. | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Tämän säännön liitteessä 9A olevassa 2.4 kohdassa tarkoitettu vaihtoehtoinen hyväksyntä: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | Ajoneuvossa olevat OBD-komponentit | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Tapauksen mukaan valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka liittyvät hyväksytyn moottorin OBD-järjestelmän asentamiseen ajoneuvoon | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros OBD-järjestelmän tietoliikennerajapinnasta ajoneuvon ulkopuolelle (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät järjestelmät | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Sovelletaan tämän säännön liitteessä 11 (11) olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista hyväksyntää: kyllä/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Ajoneuvossa olevat komponentit, joiden tarkoituksena on typen oksidien poistojärjestelmän oikean toiminnan varmistaminen | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Ryömintätilan aktivointi:
  ”pois käytöstä uudelleenkäynnistyksen jälkeen”/”pois käytöstä tankkauksen jälkeen”/”pois käytöstä pysäköinnin jälkeen” (12) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Soveltuvin osin valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka liittyvät hyväksytyn moottorin typen oksidien poistojärjestelmän oikean toiminnan varmistavien järjestelmien asentamiseen ajoneuvoon | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros varoitussignaalista (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Lämmitetty/lämmittämätön reagenssisäiliö ja -annostusjärjestelmä (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva 2.4 kohta) | | | | | | |

Kantamoottori tai moottorityyppi

Moottoriperheen jäsenet

A

B

C

D

E

3.1.

Moottorin valmistaja

3.1.1.

Valmistajan merkitsemä moottorin tunnus (merkittynä moottoriin tai muut tunnistustavat)

3.1.2.

Hyväksyntänumero (tarvittaessa) polttoaineen ominaisuuksia koskevin merkinnöin

3.2.2.

Polttoaine

3.2.2.3.

Polttoainesäiliön täyttöaukko: rajoitettu täyttöaukko/merkintä

3.2.3.

Polttoainesäiliöt

3.2.3.1.

Polttoaineen käyttösäiliöt

3.2.3.1.1.

Säiliöiden lukumäärä ja tilavuus

3.2.3.2.

Polttoaineen varasäiliöt

3.2.3.2.1.

Säiliöiden lukumäärä ja tilavuus

3.2.8.

Imujärjestelmä

3.2.8.3.3.

Imun todellinen alipaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja ajoneuvon 100 prosentin kuormituksella (kPa)

3.2.8.4.2.

Ilmansuodatin, piirustukset

3.2.8.4.2.1.

Merkit

3.2.8.4.2.2.

Tyypit

3.2.8.4.3.

Imuäänenvaimennin, piirustukset

3.2.8.4.3.1.

Merkit

3.2.8.4.3.2.

Tyypit

3.2.9.

Pakojärjestelmä

3.2.9.2.

Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus

3.2.9.2.2.

Sellaisten pakojärjestelmän osien kuvaus ja/tai piirustus, jotka eivät ole osa moottorijärjestelmää

3.2.9.3.1.

Pakokaasun todellinen vastapaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja ajoneuvon 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit)(kPa)

3.2.9.7.

Pakojärjestelmän tilavuus (dm3)

3.2.9.7.1.

Täydellisen pakojärjestelmän (ajoneuvo ja moottorijärjestemä) tilavuus (dm3)

3.2.12.2.7.

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

3.2.12.2.7.0.

Tämän säännön liitteessä 9A olevassa 2.4 kohdassa tarkoitettu vaihtoehtoinen hyväksyntä: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.7.1.

Ajoneuvossa olevat OBD-komponentit

3.2.12.2.7.2.

Tapauksen mukaan valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka liittyvät hyväksytyn moottorin OBD-järjestelmän asentamiseen ajoneuvoon

3.2.12.2.7.3.

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta (10)

3.2.12.2.7.4.

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros OBD-järjestelmän tietoliikennerajapinnasta ajoneuvon ulkopuolelle (10)

3.2.12.2.8.

Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät järjestelmät

3.2.12.2.8.0.

Sovelletaan tämän säännön liitteessä 11 (11) olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista hyväksyntää: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.8.1.

Ajoneuvossa olevat komponentit, joiden tarkoituksena on typen oksidien poistojärjestelmän oikean toiminnan varmistaminen

3.2.12.2.8.2.

Ryömintätilan aktivointi:

”pois käytöstä uudelleenkäynnistyksen jälkeen”/”pois käytöstä tankkauksen jälkeen”/”pois käytöstä pysäköinnin jälkeen” (12)

3.2.12.2.8.3.

Soveltuvin osin valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka liittyvät hyväksytyn moottorin typen oksidien poistojärjestelmän oikean toiminnan varmistavien järjestelmien asentamiseen ajoneuvoon

3.2.12.2.8.4.

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros varoitussignaalista (10)

3.2.12.2.8.5.

Lämmitetty/lämmittämätön reagenssisäiliö ja -annostusjärjestelmä (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva 2.4 kohta)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

(2)  Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

(3)  Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan.

(4)  Tämä luku on laskettava ja pyöristettävä lähimpään kuutiosenttimetriin.

(5)  Määritellään toleranssi.

(6)  Määritetään säännön nro 85vaatimusten mukaisesti.

(7)  Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat.

(8)  Ilmoitettava, jos kyseessä on yksi OBD-moottoriperhe ja jos tietoja ei jo ole annettu liitteen 1 osan 1 rivillä 3.2.12.2.7.0.4 tarkoitetuissa asiakirjoissa.

(9)  WHTC-testin kylmän ja lämpimän osan yhdistetty polttoaineenkulutus liitteen 12 mukaisesti.

(10)  Ilmoitettava, jos ei jo sisälly liitteen 1 osan 2 rivillä 3.2.12.2.7.1.1 tarkoitettuihin asiakirjoihin.

(11)  Liitteessä 11 oleva 2.1 kohta on varattu tulevia vaihtoehtoisia hyväksyntiä varten.

(12)  Tarpeeton yliviivataan.

Lisäys ilmoituslomakkeeseen

Tietoja testausolosuhteista

1.   Sytytystulpat

1.1.   Merkki

1.2.   Tyyppi

1.3.   Kärkivälin asetus

2.   Sytytyspuola

2.1.   Merkki

2.2.   Tyyppi

3.   Käytettävä voiteluaine:

3.1.   Merkki

3.2.   Tyyppi (ilmoitetaan öljyn prosenttiosuus seoksessa, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan)

4.   Moottorin käyttämät laitteet

4.1.   Apulaitteiden tai varusteiden ottoteho on tarpeen määrittää vain,

| a) | jos vaadittavia apulaitteita tai varusteita ei ole asennettu moottoriin ja/tai |
| --- | --- |

a)

jos vaadittavia apulaitteita tai varusteita ei ole asennettu moottoriin ja/tai

| b) | jos moottoriin on asennettu muita kuin vaadittavia apulaitteita tai varusteita.

  Huomautus: Moottorin käyttämiä laitteita koskevat vaatimukset ovat erilaiset päästötestissä ja tehotestissä. |
| --- | --- |

b)

jos moottoriin on asennettu muita kuin vaadittavia apulaitteita tai varusteita.

Huomautus: Moottorin käyttämiä laitteita koskevat vaatimukset ovat erilaiset päästötestissä ja tehotestissä.

4.2.   Luettelo ja tuntomerkit

4.3.   Ottoteho päästötesteissä käytettävillä moottorin pyörintänopeuksilla:

Taulukko 1

Ottoteho päästötesteissä käytettävillä moottorin pyörintänopeuksilla:

| Laitteet | Joutokäynti | Pieni nopeus | Suuri nopeus | Suositeltava nopeus(2) | n95h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pa

  Liitteen 4 lisäyksen 6 mukaisesti vaadittavat apulaitteet tai varusteet | | | | | |
| Pb

  Apulaitteet tai varusteet, joita ei vaadita liitteen 4 lisäyksen 6 mukaan | | | | | |

Laitteet

Joutokäynti

Pieni nopeus

Suuri nopeus

Suositeltava nopeus(2)

n95h

Pa

Liitteen 4 lisäyksen 6 mukaisesti vaadittavat apulaitteet tai varusteet

Pb

Apulaitteet tai varusteet, joita ei vaadita liitteen 4 lisäyksen 6 mukaan

5.   Moottorin suoritusarvot (valmistajan ilmoittamat) (1)

5.1.   Moottorin testausnopeudet liitteen 4 mukaisissa päästötesteissä(9) tai moottorin testausnopeudet liitteen 4 mukaisissa kaksipolttoainetilassa tehtävissä päästötesteissä (9)(df)

Pieni nopeus (nlo) ... rpm

Suuri nopeus (nhi) ... rpm

Joutokäynti ... rpm

Suositeltava nopeus ... rpm

n95h ... rpm

5.1.1.   Moottorin testausnopeudet liitteen 4 mukaisissa dieseltilassa tehtävissä päästötesteissä(9)(df)(di)

Pieni nopeus (nlo) ... rpm

Suuri nopeus (nhi) ... rpm

Joutokäynti ... rpm

Suositeltava nopeus ... rpm

n95h ... rpm

5.2.   Säännön nro 85 mukaista tehotestiä varten ilmoitetut arvot tai säännön nro 85 mukaista kaksipolttoainetilassa tehtävä tehotestiä varten ilmoitetut arvot(df)

5.2.1.   Joutokäynti ... rpm

5.2.2.   Nopeus suurimmalla teholla ... rpm

5.2.3.   Enimmäisteho ... kW

5.2.4.   Nopeus suurimmalla vääntömomentilla ... rpm

5.2.5.   Suurin vääntömomentti ... Nm

5.2.6.   Säännön nro 85 mukaista dieseltilassa tehtävä tehotestiä varten ilmoitetut arvot(df)(di)

5.2.6.1.   Joutokäynti ... rpm

5.2.6.2.   Nopeus suurimmalla teholla ... rpm

5.2.6.3.   Enimmäisteho ... kW

5.2.6.4.   Nopeus suurimmalla vääntömomentilla ... rpm

5.2.6.5.   Suurin vääntömomentti ... Nm

6.   Dynamometrin kuorman säätöä koskevat tiedot (soveltuvin osin)

6.1.   Varattu ajoneuvon korityypille (ei sovelleta)

6.2.   Varattu vaihteiston tyypille (ei sovelleta)

6.3.   Kiinteällä kuormituskäyrällä varustetun dynamometrin kuorman säätöä koskevat tiedot (jos käytössä)

6.3.1.   Vaihtoehtoinen dynamometrin kuorman säätömenetelmä käytössä (kyllä/ei (2))

6.3.2.   Inertiamassa (kg)

6.3.3.   Tosiasiallinen ottoteho nopeudella 80km/h, mukaan lukien ajoneuvon työhäviöt dynamometrillä (kW)

6.3.4.   Tosiasiallinen ottoteho nopeudella 50 km/h, mukaan lukien ajoneuvon työhäviöt dynamometrillä (kW)

6.4.   Säädettävällä kuormituskäyrällä varustetun dynamometrin kuorman säätöä koskevat tiedot (jos käytössä)

6.4.1.   Tiedot ajoneuvon vauhdin hidastumisesta sen rullatessa vapaasti testiradalla

6.4.2.   Renkaiden merkki ja tyyppi

6.4.3.   Renkaiden mitat (edessä/takana)

6.4.4.   Rengaspaine (edessä/takana) (kPa)

6.4.5.   Ajoneuvon testimassa kuljettajan kanssa (kg)

6.4.6   Tiedot ajoneuvon vauhdin hidastumisesta sen rullatessa vapaasti (tarvittaessa)

Taulukko 2

Tiedot ajoneuvon vauhdin hidastumisesta sen rullatessa vapaasti

| V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Keskimääräinen vapaasti rullattaessa kuluva hidastusaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Keskimääräinen vapaasti rullattaessa kuluva hidastusaika

120

100

80

60

40

20

6.4.7.   Keskimääräinen korjattu ajoteho (tarvittaessa)

Taulukko 3

Keskimääräinen korjattu ajoteho

| V (km/h) | Korjattu ajoteho (kW) |
| --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

V (km/h)

Korjattu ajoteho (kW)

120

100

80

60

40

20

7.   OBD-testauksen testiolosuhteet

7.1.   OBD-järjestelmän varmennuksessa käytettävät testisyklit

7.2.   OBD-varmennustestiä edeltävien esivakiointisyklien määrä

---

(1)  Moottorin suorituskykyä koskevat tiedot annetaan vain kantamoottorin osalta.

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

Lisäys 1

Selittävät huomautukset liitteisiin 1, 2A, 2B ja 2C

| (1) | Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). |
| --- | --- |

(1)

Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

| (2) | Määritellään toleranssi. |
| --- | --- |

(2)

Määritellään toleranssi.

| (3) | Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat. |
| --- | --- |

(3)

Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat.

| (4) | Ilmoitettava, jos kyseessä on yksi OBD-moottoriperhe ja jos tietoja ei jo ole annettu liitteen 1 osan 1 rivillä 3.2.12.2.7.0.4 tarkoitetuissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

(4)

Ilmoitettava, jos kyseessä on yksi OBD-moottoriperhe ja jos tietoja ei jo ole annettu liitteen 1 osan 1 rivillä 3.2.12.2.7.0.4 tarkoitetuissa asiakirjoissa.

| (5) | WHTC-testin kylmän ja lämpimän osan yhdistetty polttoaineenkulutus liitteen 12 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

WHTC-testin kylmän ja lämpimän osan yhdistetty polttoaineenkulutus liitteen 12 mukaisesti.

| (6) | Ilmoitettava, jos ei jo sisälly liitteen 1 osan 2 rivillä 3.2.12.2.7.1.1 tarkoitettuihin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(6)

Ilmoitettava, jos ei jo sisälly liitteen 1 osan 2 rivillä 3.2.12.2.7.1.1 tarkoitettuihin asiakirjoihin.

| (7) | Tarpeeton yliviivataan. |
| --- | --- |

(7)

Tarpeeton yliviivataan.

| (8) | Moottorin suorituskykyä koskevat tiedot annetaan vain kantamoottorin osalta. |
| --- | --- |

(8)

Moottorin suorituskykyä koskevat tiedot annetaan vain kantamoottorin osalta.

| (9) | Määritetään toleranssi; poikkeama saa olla ± 3 prosenttia valmistajan ilmoittamista arvoista. |
| --- | --- |

(9)

Määritetään toleranssi; poikkeama saa olla ± 3 prosenttia valmistajan ilmoittamista arvoista.

| (a) | Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). |
| --- | --- |

(a)

Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

| (b) | Luokittelu ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) olevien määritelmien mukaan – asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2. |
| --- | --- |

(b)

Luokittelu ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) olevien määritelmien mukaan – asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.

| (c) | Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan. |
| --- | --- |

(c)

Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan.

| (d) | Jos tässä säännössä vaaditaan. |
| --- | --- |

(d)

Jos tässä säännössä vaaditaan.

| (df) | Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori tai –ajoneuvo (liitteessä 15 määritellyt tyypit). |
| --- | --- |

(df)

Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori tai –ajoneuvo (liitteessä 15 määritellyt tyypit).

| (dg) | Lukuun ottamatta kaksipolttoainemoottoreita tai –ajoneuvoja (liitteessä 15 määritellyt tyypit). |
| --- | --- |

(dg)

Lukuun ottamatta kaksipolttoainemoottoreita tai –ajoneuvoja (liitteessä 15 määritellyt tyypit).

| (dh) | Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori tai –ajoneuvo, kaksipolttoainetilassa käytetyn kaasumaisen polttoaineen tyyppiä ei saa viivata yli. |
| --- | --- |

(dh)

Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottori tai –ajoneuvo, kaksipolttoainetilassa käytetyn kaasumaisen polttoaineen tyyppiä ei saa viivata yli.

| (di) | Kun kyseessä tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottori (liitteessä 15 määritellyt tyypit). |
| --- | --- |

(di)

Kun kyseessä tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottori (liitteessä 15 määritellyt tyypit).

| (m) | Tämä luku on laskettava ja pyöristettävä lähimpään kuutiosenttimetriin. |
| --- | --- |

(m)

Tämä luku on laskettava ja pyöristettävä lähimpään kuutiosenttimetriin.

| (n) | Määritetään säännön nro 85 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(n)

Määritetään säännön nro 85 vaatimusten mukaisesti.

| (p) | Liitteessä 11 oleva 2.1 kohta on varattu tulevia vaihtoehtoisia hyväksyntiä varten. |
| --- | --- |

(p)

Liitteessä 11 oleva 2.1 kohta on varattu tulevia vaihtoehtoisia hyväksyntiä varten.

---

LIITE 2A

Tyyppihyväksyntäilmoitus, joka koskee moottorityypin tai -perheen hyväksymistä erillisenä teknisenä yksikkönä pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisäys

tyyppihyväksyntäilmoitukseen nro ..., joka koskee a moottorityypin tai –perheen hyväksymistä erillisenä teknisenä yksikkönä pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti

1.   Lisätiedot

1.1.   Tyyppihyväksyntää varten annettavat yksityiskohtaiset tiedot ajoneuvosta, johon on asennettu moottori

1.1.1.   Moottorin merkki (yrityksen nimi)

1.1.2.   Tyyppi ja kaupallinen kuvaus (mainitaan kaikki variantit)

1.1.3.   Valmistajan koodi sellaisena kuin se on merkittynä moottoriin:

1.1.4.   Varalla.

1.1.5.   Moottoriluokka: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / etanoli (ED95) / etanoli (E85) / kaksipolttoaine (1)

| 1.1.5.1. | Kaksipolttoainemoottorin tyyppi: Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (1) (df) |
| --- | --- |

1.1.5.1.

Kaksipolttoainemoottorin tyyppi: Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (1) (df)

1.1.6.   Valmistajan nimi ja osoite

1.1.7.   Valmistajan (mahdollisen) edustajan nimi ja osoite

1.2.   1.1 kohdassa tarkoitettu moottori tyyppihyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä

1.2.1.   Moottorin/moottoriperheen tyyppihyväksyntänumero (1)

1.2.2.   Moottorinohjausyksikön (ECU) ohjelmiston kalibrointinumero

1.3.   Tiedot moottorille/moottoriperheelle (1) erillisenä teknisenä yksikkönä haettavaa tyyppihyväksyntää varten (moottoria ajoneuvoon asennettaessa noudatettavat ehdot)

1.3.1.   Suurin ja/tai pienin alipaine imusarjassa

1.3.2.   Suurin sallittu pakoputkiston vastapaine

1.3.3.   Pakojärjestelmän tilavuus

1.3.4.   Käyttörajoitukset (jos on)

1.4.   Moottorin/kantamoottorin (1) päästötasot

Huononemiskerroin (DF): laskettu/kiinteä (1)

WHSC-testin (tarvittaessa) ja WHTC-testin huononemiskertoimien arvot ja päästöt eritellään jäljempänä olevassa taulukossa.

Jos moottorit testataan eri vertailupolttoaineilla, kutakin testattua vertailupolttoainetta varten on täytettävä oma taulukkonsa.

Jos kyseessä ovat tyypin 1B ja 2B kaksipolttoainemoottorit, on kutakin testattua tilaa varten (kaksipolttoaine- ja dieseltila) täytettävä oma taulukkonsa.

1.4.1.   WHSC-testi

Taulukko 4

WHSC-testi

| WHSC-testi (tarvittaessa) |
| --- |
| Huono-nemis-kerroin
  kertova/summaa-va (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOx | Hiukkas-massa | NH3 | Hiukkasmäärä |
| | | | | | | |
| Päästöt | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Hiukkas-massa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Hiukkasmäärä
  (#/kWh) |
| Testitulos | | | | | | | |
| Laskettuna huono-nemis-kertoi-mella | | | | | | | |
| CO2-massapäästö (d): ... g/kWh
  Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh |

WHSC-testi (tarvittaessa)

Huono-nemis-kerroin

kertova/summaa-va (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOx

Hiukkas-massa

NH3

Hiukkasmäärä

Päästöt

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Hiukkas-massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

Hiukkasmäärä

(#/kWh)

Testitulos

Laskettuna huono-nemis-kertoi-mella

CO2-massapäästö (d): ... g/kWh

Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC-testi

Taulukko 5

WHTC-testi

| WHTC-testi |
| --- |
| Huononemis-kerroin
  kertova/summaava (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | Hiukkasmassa | NH3 | Hiukkasmäärä |
| | | | | | | | |
| Päästöt | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Hiukkas-massa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Hiukkasmäärä
  (#/kWh) |
| Kylmä-käynnistys | | | | | | | | |
| Lämmin käynnistys, ei regeneraatiota | | | | | | | | |
| Lämmin käynnistys ja regeneraatio (1) | | | | | | | | |
| kr,u (kert./summ.) (1)
  kr,d (kert./summ.) (1) | | | | | | | | |
| Painotettu testitulos | | | | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimella | | | | | | | | |
| CO2-massapäästö (d): ... g/kWh
  Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh |

WHTC-testi

Huononemis-kerroin

kertova/summaava (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

Hiukkasmassa

NH3

Hiukkasmäärä

Päästöt

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Hiukkas-massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

Hiukkasmäärä

(#/kWh)

Kylmä-käynnistys

Lämmin käynnistys, ei regeneraatiota

Lämmin käynnistys ja regeneraatio (1)

kr,u (kert./summ.) (1)

kr,d (kert./summ.) (1)

Painotettu testitulos

Lopullinen testitulos huononemiskertoimella

CO2-massapäästö (d): ... g/kWh

Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh

1.4.3.   Joutokäyntitesti

Taulukko 6

Joutokäyntitesti

| Testi | CO-arvo
  (tilavuus-%) | Lambda (1) | Moottorin nopeus
  (min–1) | Moottoriöljyn lämpötila (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joutokäynti alhaisella nopeudella | | Ei sovelleta | | |
| Joutokäynti suurella nopeudella | | | | |

Testi

CO-arvo

(tilavuus-%)

Lambda (1)

Moottorin nopeus

(min–1)

Moottoriöljyn lämpötila (°C)

Joutokäynti alhaisella nopeudella

Ei sovelleta

Joutokäynti suurella nopeudella

1.4.4.   PEMS-demonstrointitesti

Taulukko 6a

PEMS-demonstrointitesti

| Ajoneuvon luokka (esim. M3, N3 ja sovellus, esim. kuorma-auto, nivelkuorma-auto, kaupunkilinja-auto) | |
| --- | --- |
| Ajoneuvon kuvaus (esim. ajoneuvon malli, prototyyppi) | |
| Hyväksymis- ja hylkäämistulokset (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Hiuk-kas-massa |
| Työjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku | | | | | | |
| CO2-massajakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku | | | | | | |
| Ajomatkaa koskevat tiedot | Kaupunki | Maantie | Moottoritie |
| Kaupunkiajon, maantieajon ja moottoritieajon osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5 kohdan mukaisesti | | | |
| Kiihdytyksen, hidastuksen, tasaisen nopeuden ja pysähtyneenä olemisen osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5.5 kohdan mukaisesti | | | |
| | Pienin | Suurin |
| Työjakson keskimääräinen teho (%) | | |
| CO2-massajakson kesto (s) | | |
| Työjakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus | |
| CO2-massajakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus | |
| Polttoaineenkulutuksen konsistenssisuhde | |

Ajoneuvon luokka (esim. M3, N3 ja sovellus, esim. kuorma-auto, nivelkuorma-auto, kaupunkilinja-auto)

Ajoneuvon kuvaus (esim. ajoneuvon malli, prototyyppi)

Hyväksymis- ja hylkäämistulokset (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Hiuk-kas-massa

Työjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku

CO2-massajakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku

Ajomatkaa koskevat tiedot

Kaupunki

Maantie

Moottoritie

Kaupunkiajon, maantieajon ja moottoritieajon osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5 kohdan mukaisesti

Kiihdytyksen, hidastuksen, tasaisen nopeuden ja pysähtyneenä olemisen osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5.5 kohdan mukaisesti

Pienin

Suurin

Työjakson keskimääräinen teho (%)

CO2-massajakson kesto (s)

Työjakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus

CO2-massajakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus

Polttoaineenkulutuksen konsistenssisuhde

1.5.   Tehon mittaus

1.5.1.   Moottorin teho mitattuna testipenkissä

Taulukko 7

Moottorin teho mitattuna testipenkissä

| Mitattu moottorin pyörintänopeus (min–1) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu polttoaineen virtaus (g/h) | | | | | | | |
| Mitattu vääntömomentti (Nm) | | | | | | | |
| Mitattu teho (kW) | | | | | | | |
| Ilmanpaine (kPa) | | | | | | | |
| Vesihöyryn paine (kPa) | | | | | | | |
| Imuilman lämpötila (K) | | | | | | | |
| Tehon korjauskerroin | | | | | | | |
| Korjattu teho (kW) | | | | | | | |
| Apulaitteiden teho (kW) (1) | | | | | | | |
| Nettoteho (kW) | | | | | | | |
| Nettovääntömomentti (Nm) | | | | | | | |
| Korjattu polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) | | | | | | | |

Mitattu moottorin pyörintänopeus (min–1)

Mitattu polttoaineen virtaus (g/h)

Mitattu vääntömomentti (Nm)

Mitattu teho (kW)

Ilmanpaine (kPa)

Vesihöyryn paine (kPa)

Imuilman lämpötila (K)

Tehon korjauskerroin

Korjattu teho (kW)

Apulaitteiden teho (kW) (1)

Nettoteho (kW)

Nettovääntömomentti (Nm)

Korjattu polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh)

1.5.2.   Lisätiedot

1.6.   Erityismääräykset

1.6.1.   Hyväksyntien myöntäminen ajoneuvoille vientiä varten (ks. tämän säännön 13.4.1 kohta)

| 1.6.1.1. | Hyväksynnät myönnetty ajoneuvoille vientiä varten 1.6.1 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Hyväksynnät myönnetty ajoneuvoille vientiä varten 1.6.1 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2)

| 1.6.1.2. | Annetaan kuvaus hyväksynnistä, jotka on myönnetty 1.6.1.1. kohdassa, myös tämän säännön muutossarjoista ja päästötasovaatimuksista, joihin tätä hyväksyntää sovelletaan. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Annetaan kuvaus hyväksynnistä, jotka on myönnetty 1.6.1.1. kohdassa, myös tämän säännön muutossarjoista ja päästötasovaatimuksista, joihin tätä hyväksyntää sovelletaan.

1.6.2.   Käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettavat moottorit (ks. tämän säännön 13.4.2 kohta)

| 1.6.2.1. | Hyväksynnät myönnetty käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettaville moottoreille 1.6.2 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.6.2.1.

Hyväksynnät myönnetty käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettaville moottoreille 1.6.2 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2)

| 1.6.2.2. | Annetaan kuvaus hyväksynnistä, jotka on myönnetty 1.6.2.1. kohdassa käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettaville moottoreille, myös tämän säännön muutossarjoista ja päästötasovaatimuksista, joihin tätä hyväksyntää sovelletaan. |
| --- | --- |

1.6.2.2.

Annetaan kuvaus hyväksynnistä, jotka on myönnetty 1.6.2.1. kohdassa käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettaville moottoreille, myös tämän säännön muutossarjoista ja päästötasovaatimuksista, joihin tätä hyväksyntää sovelletaan.

1.7.   Vaihtoehtoiset hyväksynnät (ks. liitteessä 9A oleva 2.4 kohta)

1.7.1.   Vaihtoehtoiset hyväksynnät myönnetty 1.7 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2)

1.7.2.   Annetaan kuvaus 1.7.1 kohdan mukaisista vaihtoehtoisista hyväksynnistä.

---

LIITE 2B

Ilmoitus sellaisen ajoneuvotyypin hyväksymistä, jossa on pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti hyväksytty moottori

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 2C

Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksymistä pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisäys

tyyppihyväksyntäilmoitukseen nro ..., joka koskee ajoneuvotyypin hyväksymistä pakokaasupäästöjen osalta säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti

1.   Lisätiedot

1.1.   Tyyppihyväksyntää varten annettavat yksityiskohtaiset tiedot ajoneuvosta, johon on asennettu moottori

1.1.1.   Moottorin merkki (yrityksen nimi)

1.1.2.   Tyyppi ja kaupallinen kuvaus (mainitaan kaikki variantit)

1.1.3.   Valmistajan koodi sellaisena kuin se on merkittynä moottoriin

1.1.4.   Ajoneuvoluokka

1.1.5.   Moottoriluokka: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / etanoli (ED95) / etanoli (E85) / kaksipolttoaine (1)

1.1.5.1.   Kaksipolttoainemoottorin tyyppi: Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (1) (df)

1.1.6.   Valmistajan nimi ja osoite

1.1.7.   Valmistajan (mahdollisen) edustajan nimi ja osoite

1.2.   Ajoneuvo

1.2.1.   Moottorin/moottoriperheen tyyppihyväksyntänumero (1)

1.2.2.   Moottorinohjausyksikön (ECU) ohjelmiston kalibrointinumero

1.3.   Tiedot moottorille/moottoriperheelle (1) haettavaa tyyppihyväksyntää varten (moottoria ajoneuvoon asennettaessa noudatettavat ehdot)

1.3.1.   Suurin ja/tai pienin alipaine imusarjassa

1.3.2.   Suurin sallittu pakoputkiston vastapaine

1.3.3.   Pakojärjestelmän tilavuus

1.3.4.   Käyttörajoitukset (jos on)

1.4.   Moottorin/kantamoottorin (1) päästötasot

Huononemiskerroin (DF): laskettu/kiinteä (1)

WHSC-testin (tarvittaessa) ja WHTC-testin huononemiskertoimien arvot ja päästöt eritellään jäljempänä olevassa taulukossa.

Jos moottorit testataan eri vertailupolttoaineilla, kutakin testattua vertailupolttoainetta varten on täytettävä oma taulukkonsa.

Jos kyseessä ovat tyypin 1B ja 2B kaksipolttoainemoottorit, on kutakin testattua tilaa varten (kaksipolttoaine- ja dieseltila) täytettävä oma taulukkonsa.

1.4.1.   WHSC-testi

Taulukko 4

WHSC-testi

| WHSC-testi (tarvittaessa) |
| --- |
| Huononemiskerroin
  kertova/summaava (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOx | Hiukkasmassa | NH3 | Hiukkasmäärä |
| | | | | | | |
| Päästöt | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Hiukkasmassa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Hiukkasmäärä
  (#/kWh) |
| Testitulos | | | | | | | |
| Laskettuna huononemiskertoimella | | | | | | | |
| CO2-massapäästö (d): ... g/kWh
  Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh |

WHSC-testi (tarvittaessa)

Huononemiskerroin

kertova/summaava (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOx

Hiukkasmassa

NH3

Hiukkasmäärä

Päästöt

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Hiukkasmassa

(mg/kWh)

NH3

ppm

Hiukkasmäärä

(#/kWh)

Testitulos

Laskettuna huononemiskertoimella

CO2-massapäästö (d): ... g/kWh

Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC-testi

Taulukko 5

WHTC-testi

| WHTC-testi |
| --- |
| Huononemis-kerroin
  kertova/summaava (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | Hiukkas-massa | NH3 | Hiukkasmäärä |
| | | | | | | | |
| Päästöt | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Hiukkas-massa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Hiukkasmäärä
  (#/kWh) |
| Kylmäkäynnistys | | | | | | | | |
| Lämmin käynnistys, ei regeneraatiota | | | | | | | | |
| Lämmin käynnistys ja regeneraatio (1) | | | | | | | | |
| kr,u

  (kert./summ.) (1)
  kr,d

  (kert./summ.) (1) | | | | | | | | |
| Painotettu testitulos | | | | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimella | | | | | | | | |
| CO2-massapäästö (d): ... g/kWh
  Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh |

WHTC-testi

Huononemis-kerroin

kertova/summaava (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

Hiukkas-massa

NH3

Hiukkasmäärä

Päästöt

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Hiukkas-massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

Hiukkasmäärä

(#/kWh)

Kylmäkäynnistys

Lämmin käynnistys, ei regeneraatiota

Lämmin käynnistys ja regeneraatio (1)

kr,u

(kert./summ.) (1)

kr,d

(kert./summ.) (1)

Painotettu testitulos

Lopullinen testitulos huononemiskertoimella

CO2-massapäästö (d): ... g/kWh

Polttoaineenkulutus (d): ... g/kWh

1.4.3.   Joutokäyntitesti

Taulukko 6

Joutokäyntitesti

| Testi | CO-arvo
  (tilavuus-%) | Lambda (1) | Moottorin kierrosnopeus
  (min–1) | Moottoriöljyn lämpötila
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joutokäynti alhaisella nopeudella | | Ei sovelleta | | |
| Joutokäynti suurella nopeudella | | | | |

Testi

CO-arvo

(tilavuus-%)

Lambda (1)

Moottorin kierrosnopeus

(min–1)

Moottoriöljyn lämpötila

(°C)

Joutokäynti alhaisella nopeudella

Ei sovelleta

Joutokäynti suurella nopeudella

1.4.4.   PEMS-demonstrointitesti

Taulukko 6a

PEMS-demonstrointitesti

| Ajoneuvon luokka (esim. M3, N3 ja sovellus, esim. kuorma-auto, nivelkuorma-auto, kaupunkilinja-auto) | |
| --- | --- |
| Ajoneuvon kuvaus (esim. ajoneuvon malli, prototyyppi) | |
| Hyväksymis- ja hylkäämistulokset (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Hiukkasmassa |
| Työjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku | | | | | | |
| CO2-massajakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku | | | | | | |
| Ajomatkaa koskevat tiedot | Kaupunki | Maantie | Moottoritie |
| Kaupunkiajon, maantieajon ja moottoritieajon osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5 kohdan mukaisesti | | | |
| Kiihdytyksen, hidastuksen, tasaisen nopeuden ja pysähtyneenä olemisen osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5.5 kohdan mukaisesti | | | |
| | Pienin | Suurin |
| Työjakson keskimääräinen teho (%) | | |
| CO2-massajakson kesto (s) | | |
| Työjakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus | |
| CO2-massajakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus | |
| Polttoaineenkulutuksen konsistenssisuhde | |

Ajoneuvon luokka (esim. M3, N3 ja sovellus, esim. kuorma-auto, nivelkuorma-auto, kaupunkilinja-auto)

Ajoneuvon kuvaus (esim. ajoneuvon malli, prototyyppi)

Hyväksymis- ja hylkäämistulokset (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Hiukkasmassa

Työjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku

CO2-massajakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku

Ajomatkaa koskevat tiedot

Kaupunki

Maantie

Moottoritie

Kaupunkiajon, maantieajon ja moottoritieajon osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5 kohdan mukaisesti

Kiihdytyksen, hidastuksen, tasaisen nopeuden ja pysähtyneenä olemisen osuudet matkan ajasta liitteessä 8 olevan 4.5.5 kohdan mukaisesti

Pienin

Suurin

Työjakson keskimääräinen teho (%)

CO2-massajakson kesto (s)

Työjakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus

CO2-massajakso: kelpoisten jaksojen prosenttiosuus

Polttoaineenkulutuksen konsistenssisuhde

1.5.   Tehon mittaus

1.5.1.   Moottorin teho mitattuna testipenkissä

Taulukko 7

Moottorin teho mitattuna testipenkissä

| Mitattu moottorin pyörintänopeus (min–1) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu polttoaineen virtaus (g/h) | | | | | | | |
| Mitattu vääntömomentti (Nm) | | | | | | | |
| Mitattu teho (kW) | | | | | | | |
| Ilmanpaine (kPa) | | | | | | | |
| Vesihöyryn paine (kPa) | | | | | | | |
| Imuilman lämpötila (K) | | | | | | | |
| Tehon korjauskerroin | | | | | | | |
| Korjattu teho (kW) | | | | | | | |
| Apulaitteiden teho (kW) (1) | | | | | | | |
| Nettoteho (kW) | | | | | | | |
| Nettovääntömomentti (Nm) | | | | | | | |
| Korjattu polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) | | | | | | | |

Mitattu moottorin pyörintänopeus (min–1)

Mitattu polttoaineen virtaus (g/h)

Mitattu vääntömomentti (Nm)

Mitattu teho (kW)

Ilmanpaine (kPa)

Vesihöyryn paine (kPa)

Imuilman lämpötila (K)

Tehon korjauskerroin

Korjattu teho (kW)

Apulaitteiden teho (kW) (1)

Nettoteho (kW)

Nettovääntömomentti (Nm)

Korjattu polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh)

1.5.2.   Lisätiedot

1.6.   Erityismääräykset

1.6.1.   Hyväksyntien myöntäminen ajoneuvoille vientiä varten (ks. tämän säännön 13.4.1 kohta)

1.6.1.1.   Hyväksynnät myönnetty ajoneuvoille vientiä varten 1.6.1 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2)

1.6.1.2.   Annetaan kuvaus hyväksynnistä, jotka on myönnetty 1.6.1.1 kohdassa, myös tämän säännön muutossarjoista ja päästötasovaatimuksista, joihin tätä hyväksyntää sovelletaan.

1.7.   Vaihtoehtoiset hyväksynnät (ks. liitteessä 9A oleva 2.4 kohta)

1.7.1.   Vaihtoehtoiset hyväksynnät myönnetty 1.7 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (2)

1.7.2.   Annetaan kuvaus 1.7.1 kohdan mukaisista vaihtoehtoisista hyväksynnistä.

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

Moottorijärjestelmälle tai ajoneuvolle tämän säännön kohdan 4 mukaisesti myönnetyssä ja siihen kiinnitetyssä hyväksyntämerkissä on tyyppihyväksyntänumeron ohessa oltava tämän liitteen taulukon 1 mukaisesti annettu kirjain, joka vastaa sitä vaatimusten vaihetta, joihin hyväksyntä on rajoitettu. Lisäksi hyväksyntämerkissä pitäisi myös olla tämän liitteen taulukon 2 mukaisesti valitut merkit, jotka ilmaisevat moottorityypin.

Tässä liitteessä esitetään merkinnän ulkomuoto ja annetaan esimerkkejä sen muodostamisesta.

Seuraavassa kaaviossa esitetään merkinnän yleinen asettelu, mittasuhteet ja sisältö. Siinä esitetään numeroiden ja kirjaimien merkitys ja viitataan lähteisiin, joiden perusteella kutakin hyväksyntää varten määritetään vastaavat vaihtoehdot.

Image

Esimerkki 1

Dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori (B7)

Image

Edellä esitetty moottoriin tai ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori- tai ajoneuvotyyppi on hyväksytty Ruotsissa (E5) säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti hyväksyntänumerolla 2439. Hyväksyntänumeroa seuraava kirjain ilmaisee vaatimusten vaiheen, joka on esitetty yksityiskohtaisesti taulukossa 1 (tässä tapauksessa päästövaihe A). Lisäksi kansallisuustunnuksen jälkeen (ja säännön numeron yläpuolella) on erillinen koodi, joka ilmaisee moottorityypin taulukon 2 mukaisesti (tässä tapauksessa ’D’, joka merkitsee dieseliä).

Esimerkki 2

Etanolikäyttöinen puristussytytysmoottori (ED95)

Image

Edellä esitetty moottoriin tai ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori- tai ajoneuvotyyppi on hyväksytty Ruotsissa (E5) säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti hyväksyntänumerolla 2439. Hyväksyntänumeroa seuraava kirjain ilmaisee vaatimusten vaiheen, joka on esitetty yksityiskohtaisesti taulukossa 1 (tässä tapauksessa päästövaihe B). Lisäksi kansallisuustunnuksen jälkeen (ja säännön numeron yläpuolella) on erillinen koodi, joka ilmaisee moottorityypin taulukon 2 mukaisesti (tässä tapauksessa ’ED’, joka merkitsee etanolia (ED95)).

Esimerkki 3

Maakaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori

Image

Edellä esitetty moottoriin tai ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori- tai ajoneuvotyyppi on hyväksytty Ruotsissa (E5) säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti hyväksyntänumerolla 2439. Hyväksyntänumeroa seuraava kirjain ilmaisee vaatimusten vaiheen, joka on esitetty yksityiskohtaisesti taulukossa 1 (tässä tapauksessa päästövaihe C). Lisäksi kansallisuustunnuksen jälkeen (ja säännön numeron yläpuolella) on erillinen koodi, joka ilmaisee tämän säännön 4.12.3.3.6 kohdan mukaisesti määritetyn polttoaineryhmän (tässä tapauksessa HLt).

Esimerkki 4

Nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori

Image

Edellä esitetty moottoriin tai ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori- tai ajoneuvotyyppi on hyväksytty Ruotsissa (E5) säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti hyväksyntänumerolla 2439. Hyväksyntänumeroa seuraava kirjain ilmaisee vaatimusten vaiheen, joka on esitetty yksityiskohtaisesti taulukossa 1 (tässä tapauksessa päästövaihe C). Lisäksi kansallisuustunnuksen jälkeen (ja säännön numeron yläpuolella) on erillinen koodi, joka ilmaisee moottorityypin taulukon 2 mukaisesti (tässä tapauksessa ’Q’, joka merkitsee nestekaasua).

Esimerkki 5

Image

Edellä esitetty HL-ryhmän maakaasumoottoriin/-ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Ruotsissa (E5) säännön nro 49 (tässä tapauksessa päästövaihe C) ja säännön nro 85 (1) mukaisesti. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 49 sisälsi muutossarjan 06 ja sääntö nro 85 oli alkuperäisessä muodossaan.

Taulukko 1

OBD- ja SCR-järjestelmiä koskeviin vaatimuksiin viittaavat kirjaimet

| Kirjain | NOx:n OBD-kynnysarvot (2) | Hiukkas-päästöjen OBD-kynnys-arvot (3) | Reagenssin laatu ja kulutus | Muut OBD-valvonta-laitteet (4) | Täytän-töönpano-päivät: uudet tyypit | Päivä, jona tyyppihyväk-synnnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (5) | Rivi ”siirtymävaihe” liitteen 9A taulukoissa 1 ja 2 | Suorituk-sen valvonta (6) | Siirtymä (7) | Ei sovelleta | Säännön 49 muutossarjan 06 voimaantulo-päivä | 1. syyskuuta 2014 |
| B (5) | Rivi ”siirtymävaihe” liitteen 9A taulukoissa 1 ja 2 | Rivi ”siirtymä-vaihe” liitteen 9A taulukossa 1 | Siirtymä (7) | Ei sovelleta | 1. syyskuuta 2014 | 31. joulukuu 2016 |
| C | Rivi ”yleiset vaatimukset” liitteen 9A taulukoissa 1 ja 2 | Rivi ”yleiset vaatimuk-set” liitteen 9A taulukossa 1 | Yleiset (8) | Kyllä | 31. joulukuuta 2015 | |

Kirjain

NOx:n OBD-kynnysarvot (2)

Hiukkas-päästöjen OBD-kynnys-arvot (3)

Reagenssin laatu ja kulutus

Muut OBD-valvonta-laitteet (4)

Täytän-töönpano-päivät: uudet tyypit

Päivä, jona tyyppihyväk-synnnän voimassaolo päättyy

A (5)

Rivi ”siirtymävaihe” liitteen 9A taulukoissa 1 ja 2

Suorituk-sen valvonta (6)

Siirtymä (7)

Ei sovelleta

Säännön 49 muutossarjan 06 voimaantulo-päivä

1. syyskuuta 2014

B (5)

Rivi ”siirtymävaihe” liitteen 9A taulukoissa 1 ja 2

Rivi ”siirtymä-vaihe” liitteen 9A taulukossa 1

Siirtymä (7)

Ei sovelleta

1. syyskuuta 2014

31. joulukuu 2016

C

Rivi ”yleiset vaatimukset” liitteen 9A taulukoissa 1 ja 2

Rivi ”yleiset vaatimuk-set” liitteen 9A taulukossa 1

Yleiset (8)

Kyllä

31. joulukuuta 2015

Taulukko 2

Moottorityyppien koodit hyväksyntämerkkejä varten

| Moottorityyppi | Koodi |
| --- | --- |
| Dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori | D |
| Etanolikäyttöinen (ED95) puristussytytysmoottori | ED |
| Etanolikäyttöinen (E85) kipinäsytytysmoottori | E85 |
| Bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori | P |
| Nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori | Q |
| Maakaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori | Ks. tämän säännön 4.12.3.3.6 kohta |
| Kaksipolttoainemoottorit | Ks. tämän säännön 4.12.3.3.7 kohta |

Moottorityyppi

Koodi

Dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori

D

Etanolikäyttöinen (ED95) puristussytytysmoottori

ED

Etanolikäyttöinen (E85) kipinäsytytysmoottori

E85

Bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori

P

Nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori

Q

Maakaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori

Ks. tämän säännön 4.12.3.3.6 kohta

Kaksipolttoainemoottorit

Ks. tämän säännön 4.12.3.3.7 kohta

---

(1)  Sääntö nro 85 annetaan ainoastaan esimerkkinä.

(2)  NOx:n OBD-kynnysarvojen valvontavaatimukset liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 mukaisesti

(3)  Hiukkasmassan OBD-kynnysarvojen valvontavaatimukset liitteen 9A taulukoiden 1 ja 2 mukaisesti

(4)  Valvontamenetelmien suunnittelua ja toteutusta koskevat vaatimukset liitteessä 9A olevien 2.3.1.2 ja 2.3.1.2.1 kohdan mukaisesti.

(5)  Tämän säännön 4.10.7 kohdassa kuvatun siirtymävaiheen aikana valmistajan ei tarvitse antaa liitteessä 9A olevassa 6.4.1 kohdassa edellytettyä vakuutusta.

(6)  Suorituksen valvontaa koskevat vaatimukset liitteessä 9A olevan 2.3.2.2 kohdan mukaisesti

(7)  Reagenssin laatua ja kulutusta siirtymävaiheessa koskevat vaatimukset liitteessä 11 olevien 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 kohdan mukaisesti.

(8)  Reagenssin laatua ja kulutusta koskevat yleiset vaatimukset liitteessä 11 olevien 7.1.1 ja 8.4.1 kohdan mukaisesti.

---

LIITE 4

Testimenettely

1.   JOHDANTO

Tämä liite perustuu maailmanlaajuiseen yhdenmukaistettuun raskaiden ajoneuvojen sertifiointiin (WHDC), yleinen tekninen sääntö (gtr) nro 4

2.   VARALLA (1)

3.   MÄÄRITELMÄT, SYMBOLIT JA LYHENTEET

3.1.   Määritelmät

Tässä säännössä:

| 3.1.1. | ’Ilmoitetulla suurimmalla teholla (Pmax)’ tarkoitetaan valmistajan hyväksyntähakemuksessa ilmoittamaa suurinta tehoa ECE-kilowatteina (nettoteho). |
| --- | --- |

3.1.1.

’Ilmoitetulla suurimmalla teholla (Pmax)’ tarkoitetaan valmistajan hyväksyntähakemuksessa ilmoittamaa suurinta tehoa ECE-kilowatteina (nettoteho).

| 3.1.2. | ’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten komponenttien osalta tämä on mitatun komponentin siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen. |
| --- | --- |

3.1.2.

’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten komponenttien osalta tämä on mitatun komponentin siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen.

| 3.1.3. | ’Poikkeamalla’ tarkoitetaan mittauslaitteen nollavasteen tai vertailuvasteen eroa päästötestin jälkeen ja sitä ennen. |
| --- | --- |

3.1.3.

’Poikkeamalla’ tarkoitetaan mittauslaitteen nollavasteen tai vertailuvasteen eroa päästötestin jälkeen ja sitä ennen.

| 3.1.4. | ’Täysvirtauslaimennusmenetelmällä’ tarkoitetaan prosessia, jossa pakokaasun kokonaisvirtaukseen sekoitetaan laimenninta ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi. |
| --- | --- |

3.1.4.

’Täysvirtauslaimennusmenetelmällä’ tarkoitetaan prosessia, jossa pakokaasun kokonaisvirtaukseen sekoitetaan laimenninta ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi.

| 3.1.5. | ’Suurimmalla kierrosnopeudella (nhi)’ tarkoitetaan suurinta moottorin kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta. |
| --- | --- |

3.1.5.

’Suurimmalla kierrosnopeudella (nhi)’ tarkoitetaan suurinta moottorin kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta.

| 3.1.6. | ’Alimmalla kierrosnopeudella (nlo)’ tarkoitetaan moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 55 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta. |
| --- | --- |

3.1.6.

’Alimmalla kierrosnopeudella (nlo)’ tarkoitetaan moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 55 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta.

| 3.1.7. | ’Suurimmalla teholla (Pmax)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta tehoa kilowatteina. |
| --- | --- |

3.1.7.

’Suurimmalla teholla (Pmax)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta tehoa kilowatteina.

| 3.1.8. | ’Suurimman vääntömomentin kierrosnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti. |
| --- | --- |

3.1.8.

’Suurimman vääntömomentin kierrosnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti.

| 3.1.9. | ’Normalisoidulla vääntömomentilla’ tarkoitetaan tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua normalisoitua vääntömomenttia prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista. |
| --- | --- |

3.1.9.

’Normalisoidulla vääntömomentilla’ tarkoitetaan tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua normalisoitua vääntömomenttia prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista.

| 3.1.10. | ’Käyttäjän pyynnöllä’ tarkoitetaan moottorin käyttäjän antamaa syötettä, jolla ohjataan moottorin tuotosta. Käyttäjä voi olla henkilö (manuaalinen syöte) tai säädin (automaattinen syöte), joka mekaanisesti tai sähköisesti antaa syötesignaalin, joka ohjaa moottorin tuotosta.
  Syöte voi olla peräisin kaasupolkimesta tai -signaalista, kaasuvivusta tai -signaalista, polttoainevivusta tai -signaalista, nopeusvivusta tai -signaalista tai säätimen asetuksesta tai signaalista. |
| --- | --- |

3.1.10.

’Käyttäjän pyynnöllä’ tarkoitetaan moottorin käyttäjän antamaa syötettä, jolla ohjataan moottorin tuotosta. Käyttäjä voi olla henkilö (manuaalinen syöte) tai säädin (automaattinen syöte), joka mekaanisesti tai sähköisesti antaa syötesignaalin, joka ohjaa moottorin tuotosta.

Syöte voi olla peräisin kaasupolkimesta tai -signaalista, kaasuvivusta tai -signaalista, polttoainevivusta tai -signaalista, nopeusvivusta tai -signaalista tai säätimen asetuksesta tai signaalista.

| 3.1.11. | ’Osavirtauslaimennusmenetelmällä’ tarkoitetaan prosessia, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimenninta ennen sen johtamista hiukkasten näytteenottosuodattimeen. |
| --- | --- |

3.1.11.

’Osavirtauslaimennusmenetelmällä’ tarkoitetaan prosessia, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimenninta ennen sen johtamista hiukkasten näytteenottosuodattimeen.

| 3.1.12. | ’Porrastetulla tasaisen nopeuden testisyklillä’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu moottorin tasaisen nopeuden testimoodeista, joille kullekin on määritelty nopeus- ja vääntömomenttikriteerit ja joiden välillä tehdään määrätyt porrastukset (WHSC). |
| --- | --- |

3.1.12.

’Porrastetulla tasaisen nopeuden testisyklillä’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu moottorin tasaisen nopeuden testimoodeista, joille kullekin on määritelty nopeus- ja vääntömomenttikriteerit ja joiden välillä tehdään määrätyt porrastukset (WHSC).

| 3.1.13. | ’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella tai, jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan suurin teho. |
| --- | --- |

3.1.13.

’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella tai, jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan suurin teho.

| 3.1.14. | ’Vasteajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta. |
| --- | --- |

3.1.14.

’Vasteajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta.

| 3.1.15. | ’Nousuajalla’ tarkoitetaan ajallista eroa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä (t90–t10). |
| --- | --- |

3.1.15.

’Nousuajalla’ tarkoitetaan ajallista eroa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä (t90–t10).

| 3.1.16. | ’Vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun 30 sekunnin aikavälillä. |
| --- | --- |

3.1.16.

’Vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun 30 sekunnin aikavälillä.

| 3.1.17. | ’Spesifisillä päästöillä’ tarkoitetaan massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh. |
| --- | --- |

3.1.17.

’Spesifisillä päästöillä’ tarkoitetaan massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh.

| 3.1.18. | ’Testisyklillä’ tarkoitetaan useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (WHSC) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (WHTC). |
| --- | --- |

3.1.18.

’Testisyklillä’ tarkoitetaan useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (WHSC) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (WHTC).

| 3.1.19. | ’Muunnosajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Muunnosaikaa käytetään eri mittalaitteiden signaalien yhdenmukaistamiseen. |
| --- | --- |

3.1.19.

’Muunnosajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Muunnosaikaa käytetään eri mittalaitteiden signaalien yhdenmukaistamiseen.

| 3.1.20. | ’Vaihtuvien olosuhteiden testisyklillä’ tarkoitetaan testisykliä, jossa on suhteellisen nopeasti ajallisesti vaihtelevien normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen jakso (WTHC). |
| --- | --- |

3.1.20.

’Vaihtuvien olosuhteiden testisyklillä’ tarkoitetaan testisykliä, jossa on suhteellisen nopeasti ajallisesti vaihtelevien normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen jakso (WTHC).

| 3.1.21. | ’Nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun 30 sekunnin aikavälillä. |
| --- | --- |

3.1.21.

’Nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun 30 sekunnin aikavälillä.

Kuva 1

Järjestelmävasteen määritelmät

3.2.   Yleiset symbolit

| Symboli | Yksikkö | Käsite |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regressiolinjan kaltevuus |
| a
  0 | — | Regressiolinjan y-leikkaus |
| A/F
  st | — | Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde |
| c | ppm/tilavuusprosenttia | Pitoisuus |
| c
  d | ppm/tilavuusprosenttia | Pitoisuus kuivana |
| c
  w | ppm/tilavuusprosenttia | Pitoisuus märkänä |
| cb | ppm/tilavuusprosenttia | Taustapitoisuus |
| C
  d | — | SSV:n purkauskerroin |
| c
  gas | ppm/tilavuusprosenttia | Kaasumaisten komponenttien pitoisuus |
| | hiukkasia/ kuutiosenttimetri | Laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri |
| cs,i | hiukkasia/kuutiosenttimetri | Hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa) |
| d | m | Läpimitta |
| di | | Hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm) |
| d
  V | m | Vakiotilavuusvirtalaitteen kurkun läpimitta |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibroinnin vakiotekijä |
| D | — | Laimennuskerroin |
| Δt | s | Aikaväli |
| e | | Hiukkasmäärä/kWh |
| e
  gas | g/kWh | Kaasumaisten komponenttien spesifiset päästöt |
| e
  PM | g/kWh | Spesifiset hiukkaspäästöt |
| e
  r | g/kWh | Spesifiset päästöt regeneroinnin aikana |
| e
  w | g/kWh | Painotettu spesifinen päästö |
| E
  CO2 | prosenttia | NOx-analysaattorin CO2-vaimennus |
| E
  E | prosenttia | Etaanihyötysuhde |
| E
  H2O | prosenttia | NOx-analysaattorin vesivaimennus |
| E
  M | prosenttia | Metaanihyötysuhde |
| E
  NOx | prosenttia | NOx-muuntimen hyötysuhde |
| f | Hz | Näytteenottotaajuus |
| f
  a | — | Laboratorion olosuhdekerroin |
| F
  s | — | Stoikiometrinen kerroin |
| | — | Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti |
| H
  a | g/kg | Imuilman absoluuttinen kosteus |
| H
  d | g/kg | Laimentimen absoluuttinen kosteus |
| i | — | Hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi (esim. 1 Hz) |
| k | — | Kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset viitelaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1 |
| k
  c | — | Hiilikohtainen kerroin |
| k
  f,d | m3/kg polttoainetta | Palamisen lisätilavuus kuivassa pakokaasussa |
| k
  f,w | m3/kg polttoainetta | Palamisen lisätilavuus märässä pakokaasussa |
| k
  h,D | — | Puristussytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin |
| k
  h,G | — | Kipinäsytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin |
| kr | | Regeneraatiosopeutus 6.6.2 kohdan mukaisesti tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa jälkikäsittelyä, kr
  = 1 |
| k
  r,d | — | Regeneraation sopeuttamistekijä alaspäin |
| k
  r,u | — | Regeneraation sopeuttamistekijä ylöspäin |
| k
  w,a | — | Imuilman kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| k
  w,d | — | Laimentimen kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| k
  w,e | — | Laimennetun pakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| k
  w,r | — | Raakapakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| K
  V | — | CFV:n kalibrointitoiminto |
| λ | — | Ilman ylimäärä |
| mb | mg | Kerätyn laimentimen hiukkasnäytteen massa |
| m
  d | kg | Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimenninnäytteen massa |
| m
  ed | kg | Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  edf | kg | Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana |
| m
  ew | kg | Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| mex | kg | Laimennustunnelista hiukkasnäytettä varten otetun laimennetun pakokaasun kokonaismassa |
| m
  f | mg | Hiukkasnäytesuodattimen massa |
| m
  gas | g | Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana |
| mp | mg | Kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| m
  PM | g | Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana |
| mPM,corr | g/testi | hiukkasten massa, joka on korjattu otetun hiukkasvirran huomioon ottamiseksi |
| m
  se | kg | Pakokaasunäytteen massa testin aikana |
| m
  sed | kg | Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  sep | kg | Hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  ssd | kg | Toisiolaimentimen massa |
| M | Nm | Vääntömomentti |
| M
  a | g/mol | Imuilman moolimassa |
| M
  d | g/mol | Laimentimen moolimassa |
| M
  e | g/mol | Pakokaasun moolimassa |
| M
  f | Nm | Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti |
| M
  gas | g/mol | Kaasumaisten komponenttien moolimassa |
| M
  r | Nm | Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti |
| N | — | Hiukkasmäärä testisyklin aikana |
| n | — | Mittausten lukumäärä |
| nr | — | Regeneroinnin sisältävien mittausten lukumäärä |
| n | min–1 | Moottorin kierrosnopeus |
| n
  hi | min–1 | Korkea kierrosnopeus |
| n
  lo | min–1 | Alhainen kierrosnopeus |
| n
  pref | min–1 | Suositeltava kierrosnopeus |
| n
  p | r/s | PDP-pumpun kierrosnopeus |
| Ncold | — | Hiukkasten kokonaismäärä kylmä WHTC -testisyklin aikana |
| Nhot | — | Hiukkasten kokonaismäärä lämmin WHTC -testisyklin aikana |
| Nin | | Hiukkaspitoisuus ennen komponentteja |
| Nout | | Hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen |
| p
  a | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa |
| p
  b | kPa | Ilman kokonaispaine |
| p
  d | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine laimentimessa |
| p
  p | kPa | Absoluuttinen paine |
| p
  r | kPa | Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen |
| p
  s | kPa | Kuiva ilmanpaine |
| P | kW | Teho |
| P
  f | kW | Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho |
| P
  r | kW | Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho |
| qex | kg/s | Hiukkasnäytemassavirta |
| q

  mad | kg/s | Imuilman massavirta (kuiva) |
| q

  maw | kg/s | Imuilman massavirta (märkä) |
| q

  mCe | kg/s | Hiilimassavirta raakapakokaasussa |
| q

  mCf | kg/s | Hiilimassavirta moottoriin |
| q

  mCp | kg/s | Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä |
| q

  mdew | kg/s | Laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |
| q

  mdw | kg/s | Laimentimen massavirta (märkä) |
| q

  medf | kg/s | Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |
| q

  mew | kg/s | Pakokaasun massavirta (märkä) |
| q

  mex | kg/s | Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta |
| q

  mf | kg/s | Polttoaineen massavirta |
| q

  mp | kg/s | Osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta |
| qsw | kg/s | Laimennustunneliin hiukkasnäytteen ottoa varten takaisin syötetty massavirta |
| q

  vCVS | m3/s | CVS-laitteen kokonaisvirtaama |
| q

  vs | dm3/min | Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta |
| q

  vt | cm3/min | Merkkikaasuvirta |
| r2 | — | Determinaatiokerroin |
| r
  d | — | Laimennussuhde |
| r
  D | — | SSV:n halkaisijasuhde |
| r
  h | — | FID:n hiilivetyvastekerroin |
| r
  m | — | FID:n metanolivastekerroin |
| r
  p | — | SSV:n painesuhde |
| r
  s | — | Keskimääräinen näytesuhde |
| s | | Standardipoikkeama |
| ρ | kg/m3 | Tiheys |
| ρ
  e | kg/m3 | Pakokaasun tiheys |
| σ | — | Standardipoikkeama |
| T | K | Absoluuttinen lämpötila |
| T
  a | K | Imuilman absoluuttinen lämpötila |
| t | s | Aika |
| t
  10 | s | Aika askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| t
  50 | s | Aika askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| t
  90 | s | Aika askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| u | — | Kaasumaisten komponenttien ja pakokaasun tiheyden (tai moolimassan) suhde jaettuna 1 000:lla |
| V
  0 | m3/r | PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden |
| V
  s | dm3 | Pakokaasun analysaattoripenkin järjestelmätilavuus |
| W
  act | kWh | Testisyklin todellinen työ |
| Wact,cold | kWh | Syklin todellinen työ kylmä WHTC -testisyklin aikana määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti |
| Wact, hot | kWh | Syklin todellinen työ lämmin WHTC -testisyklin aikana määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti |
| W
  ref | kWh | Testisyklin viitesyklityö |
| X
  0 | m3/r | PDP:n kalibrointitoiminto |

Symboli

Yksikkö

Käsite

a
  1

—

Regressiolinjan kaltevuus

a
  0

—

Regressiolinjan y-leikkaus

A/F
  st

—

Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde

c

ppm/tilavuusprosenttia

Pitoisuus

c
  d

ppm/tilavuusprosenttia

Pitoisuus kuivana

c
  w

ppm/tilavuusprosenttia

Pitoisuus märkänä

cb

ppm/tilavuusprosenttia

Taustapitoisuus

C
  d

—

SSV:n purkauskerroin

c
  gas

ppm/tilavuusprosenttia

Kaasumaisten komponenttien pitoisuus

Formula

hiukkasia/ kuutiosenttimetri

Laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri

cs,i

hiukkasia/kuutiosenttimetri

Hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa)

d

m

Läpimitta

di

Hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm)

d
  V

m

Vakiotilavuusvirtalaitteen kurkun läpimitta

D
  0

m3/s

PDP-kalibroinnin vakiotekijä

D

—

Laimennuskerroin

Δt

s

Aikaväli

e

Hiukkasmäärä/kWh

e
  gas

g/kWh

Kaasumaisten komponenttien spesifiset päästöt

e
  PM

g/kWh

Spesifiset hiukkaspäästöt

e
  r

g/kWh

Spesifiset päästöt regeneroinnin aikana

e
  w

g/kWh

Painotettu spesifinen päästö

E
  CO2

prosenttia

NOx-analysaattorin CO2-vaimennus

E
  E

prosenttia

Etaanihyötysuhde

E
  H2O

prosenttia

NOx-analysaattorin vesivaimennus

E
  M

prosenttia

Metaanihyötysuhde

E
  NOx

prosenttia

NOx-muuntimen hyötysuhde

f

Hz

Näytteenottotaajuus

f
  a

—

Laboratorion olosuhdekerroin

F
  s

—

Stoikiometrinen kerroin

Formula

—

Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti

H
  a

g/kg

Imuilman absoluuttinen kosteus

H
  d

g/kg

Laimentimen absoluuttinen kosteus

i

—

Hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi (esim. 1 Hz)

k

—

Kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset viitelaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1

k
  c

—

Hiilikohtainen kerroin

k
  f,d

m3/kg polttoainetta

Palamisen lisätilavuus kuivassa pakokaasussa

k
  f,w

m3/kg polttoainetta

Palamisen lisätilavuus märässä pakokaasussa

k
  h,D

—

Puristussytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin

k
  h,G

—

Kipinäsytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin

kr

Regeneraatiosopeutus 6.6.2 kohdan mukaisesti tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa jälkikäsittelyä, kr
  = 1

k
  r,d

—

Regeneraation sopeuttamistekijä alaspäin

k
  r,u

—

Regeneraation sopeuttamistekijä ylöspäin

k
  w,a

—

Imuilman kuivasta märkään korjauksen kerroin

k
  w,d

—

Laimentimen kuivasta märkään korjauksen kerroin

k
  w,e

—

Laimennetun pakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin

k
  w,r

—

Raakapakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin

K
  V

—

CFV:n kalibrointitoiminto

λ

—

Ilman ylimäärä

mb

mg

Kerätyn laimentimen hiukkasnäytteen massa

m
  d

kg

Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimenninnäytteen massa

m
  ed

kg

Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  edf

kg

Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana

m
  ew

kg

Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

mex

kg

Laimennustunnelista hiukkasnäytettä varten otetun laimennetun pakokaasun kokonaismassa

m
  f

mg

Hiukkasnäytesuodattimen massa

m
  gas

g

Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana

mp

mg

Kerätyn hiukkasnäytteen massa

m
  PM

g

Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana

mPM,corr

g/testi

hiukkasten massa, joka on korjattu otetun hiukkasvirran huomioon ottamiseksi

m
  se

kg

Pakokaasunäytteen massa testin aikana

m
  sed

kg

Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  sep

kg

Hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  ssd

kg

Toisiolaimentimen massa

M

Nm

Vääntömomentti

M
  a

g/mol

Imuilman moolimassa

M
  d

g/mol

Laimentimen moolimassa

M
  e

g/mol

Pakokaasun moolimassa

M
  f

Nm

Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti

M
  gas

g/mol

Kaasumaisten komponenttien moolimassa

M
  r

Nm

Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti

N

—

Hiukkasmäärä testisyklin aikana

n

—

Mittausten lukumäärä

nr

—

Regeneroinnin sisältävien mittausten lukumäärä

n

min–1

Moottorin kierrosnopeus

n
  hi

min–1

Korkea kierrosnopeus

n
  lo

min–1

Alhainen kierrosnopeus

n
  pref

min–1

Suositeltava kierrosnopeus

n
  p

r/s

PDP-pumpun kierrosnopeus

Ncold

—

Hiukkasten kokonaismäärä kylmä WHTC -testisyklin aikana

Nhot

—

Hiukkasten kokonaismäärä lämmin WHTC -testisyklin aikana

Nin

Hiukkaspitoisuus ennen komponentteja

Nout

Hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen

p
  a

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa

p
  b

kPa

Ilman kokonaispaine

p
  d

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine laimentimessa

p
  p

kPa

Absoluuttinen paine

p
  r

kPa

Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen

p
  s

kPa

Kuiva ilmanpaine

P

kW

Teho

P
  f

kW

Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho

P
  r

kW

Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho

qex

kg/s

Hiukkasnäytemassavirta

q

  mad

kg/s

Imuilman massavirta (kuiva)

q

  maw

kg/s

Imuilman massavirta (märkä)

q

  mCe

kg/s

Hiilimassavirta raakapakokaasussa

q

  mCf

kg/s

Hiilimassavirta moottoriin

q

  mCp

kg/s

Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä

q

  mdew

kg/s

Laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

q

  mdw

kg/s

Laimentimen massavirta (märkä)

q

  medf

kg/s

Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

q

  mew

kg/s

Pakokaasun massavirta (märkä)

q

  mex

kg/s

Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta

q

  mf

kg/s

Polttoaineen massavirta

q

  mp

kg/s

Osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta

qsw

kg/s

Laimennustunneliin hiukkasnäytteen ottoa varten takaisin syötetty massavirta

q

  vCVS

m3/s

CVS-laitteen kokonaisvirtaama

q

  vs

dm3/min

Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta

q

  vt

cm3/min

Merkkikaasuvirta

r2

—

Determinaatiokerroin

r
  d

—

Laimennussuhde

r
  D

—

SSV:n halkaisijasuhde

r
  h

—

FID:n hiilivetyvastekerroin

r
  m

—

FID:n metanolivastekerroin

r
  p

—

SSV:n painesuhde

r
  s

—

Keskimääräinen näytesuhde

s

Standardipoikkeama

ρ

kg/m3

Tiheys

ρ
  e

kg/m3

Pakokaasun tiheys

σ

—

Standardipoikkeama

T

K

Absoluuttinen lämpötila

T
  a

K

Imuilman absoluuttinen lämpötila

t

s

Aika

t
  10

s

Aika askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t
  50

s

Aika askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t
  90

s

Aika askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta

u

—

Kaasumaisten komponenttien ja pakokaasun tiheyden (tai moolimassan) suhde jaettuna 1 000:lla

V
  0

m3/r

PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden

V
  s

dm3

Pakokaasun analysaattoripenkin järjestelmätilavuus

W
  act

kWh

Testisyklin todellinen työ

Wact,cold

kWh

Syklin todellinen työ kylmä WHTC -testisyklin aikana määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti

Wact, hot

kWh

Syklin todellinen työ lämmin WHTC -testisyklin aikana määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti

W
  ref

kWh

Testisyklin viitesyklityö

X
  0

m3/r

PDP:n kalibrointitoiminto

3.3.   Polttoaineen koostumuksen symbolit ja lyhenteet

| w
  ALF | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| --- | --- |
| w
  BET | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  GAM | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | vedyn moolisuhde (H/C) |
| γ | rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | typen moolisuhde (N/C) |
| ε | hapen moolisuhde (O/C) |

w
  ALF

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  BET

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  GAM

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

vedyn moolisuhde (H/C)

γ

rikin moolisuhde (S/C)

δ

typen moolisuhde (N/C)

ε

hapen moolisuhde (O/C)

viitattaessa polttoaineeseen CHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Kemiallisten komponenttien symbolit ja lyhenteet

| C1 | Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus |
| --- | --- |
| CH4 | Metaani |
| C2H6 | Etaani |
| C3H8 | Propaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| CO2 | Hiilidioksidi |
| DOP | Di-oktyyliftalaatti |
| HC | Hiilivedyt |
| H2O | Vesi |
| NMHC | Muut hiilivedyt kuin metaani |
| NOx | Typen oksidit |
| NO | Typpioksidi |
| NO2 | Typpidioksidi |
| PM | Hiukkaset |

C1

Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus

CH4

Metaani

C2H6

Etaani

C3H8

Propaani

CO

Hiilimonoksidi

CO2

Hiilidioksidi

DOP

Di-oktyyliftalaatti

HC

Hiilivedyt

H2O

Vesi

NMHC

Muut hiilivedyt kuin metaani

NOx

Typen oksidit

NO

Typpioksidi

NO2

Typpidioksidi

PM

Hiukkaset

3.5.   Lyhenteet

| CFV | Kriittisen virtauksen venturi |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminisenssianalysaattori |
| CVS | Vakiotilavuuskerääjä |
| deNOx | Typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä |
| EGR | Pakokaasujen takaisinkierrätys |
| ET | Höyrystysputki |
| FID | Liekin ionisaatioilmaisin |
| FTIR | FTIR-analysaattori (Fourier Transform Infrared Analyser) |
| GC | Kaasukromatografi |
| HCLD | Lämmitettävä kemiluminisenssianalysaattori |
| HFID | Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin |
| LDS | Laserdiodispektrometri |
| LPG | Nestekaasu |
| NDIR | Non-dispersive-tyyppinen infrapuna (analysaattori) |
| NG | Maakaasu |
| NMC | Metaanierotin |
| OT | Poistoputki |
| PDP | Vakiotilavuusvirtapumppu |
| Per cent FS | Prosenttia koko asteikosta |
| PCF | Hiukkasten esiluokituslaite |
| PFS | Partial Flow System |
| PNC | Hiukkaslaskuri |
| PND | Hiukkasmäärälaimennin |
| PTS | Hiukkastensiirtojärjestelmä |
| PTT | Hiukkastensiirtoputki |
| SSV | Aliääniventuri |
| VGT | Muuttuvageometrinen turboahdin |
| VPR | Haihtuvien hiukkasten poistolaite |
| WHSC | Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu vakiotilainen testisykli |
| WHTC | Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu muuttuvatilainen testisykli |

CFV

Kriittisen virtauksen venturi

CLD

Kemiluminisenssianalysaattori

CVS

Vakiotilavuuskerääjä

deNOx

Typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä

EGR

Pakokaasujen takaisinkierrätys

ET

Höyrystysputki

FID

Liekin ionisaatioilmaisin

FTIR

FTIR-analysaattori (Fourier Transform Infrared Analyser)

GC

Kaasukromatografi

HCLD

Lämmitettävä kemiluminisenssianalysaattori

HFID

Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin

LDS

Laserdiodispektrometri

LPG

Nestekaasu

NDIR

Non-dispersive-tyyppinen infrapuna (analysaattori)

NG

Maakaasu

NMC

Metaanierotin

OT

Poistoputki

PDP

Vakiotilavuusvirtapumppu

Per cent FS

Prosenttia koko asteikosta

PCF

Hiukkasten esiluokituslaite

PFS

Partial Flow System

PNC

Hiukkaslaskuri

PND

Hiukkasmäärälaimennin

PTS

Hiukkastensiirtojärjestelmä

PTT

Hiukkastensiirtoputki

SSV

Aliääniventuri

VGT

Muuttuvageometrinen turboahdin

VPR

Haihtuvien hiukkasten poistolaite

WHSC

Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu vakiotilainen testisykli

WHTC

Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu muuttuvatilainen testisykli

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Moottorijärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja koottava siten, että moottori tavanomaisessa käytössä täyttää tämän liitteen vaatimukset tässä säännössä määritellyn käyttöikänsä ajan myös ajoneuvoon asennettuna.

5.   SUORITUSVAATIMUKSET

5.1.   Kaasu- ja hiukkaspäästöt

Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt määritellään WHTC- ja WHSC-testisykleissä 7 kohdan mukaisesti. Mittausjärjestelmien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset sekä 9.3 kohdan (kaasupäästöjen mittaaminen), 9.4 kohdan (hiukkaspäästöjen mittaaminen) ja tämän liitteen lisäyksen 2 vaatimukset.

Tyyppihyväksyntäviranomainen saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset 5.1.1 kohdan mukaisesti.

5.1.1.   Vastaavuus

Järjestelmän vastaavuus määritetään tutkittavan järjestelmän ja yhden tämän liitteen järjestelmän välisellä korrelaatiotutkimuksella, jossa käytetään vähintään seitsemää näyteparia.

Tulos tarkoittaa tietyn syklin painotettuja päästöarvoja. Korrelaatiotestaus on suoritettava samassa laboratoriossa, testikammiossa ja samalla testimoottorilla, ja se suositellaan suoritettavaksi samanaikaisesti. Näyteparien keskiarvojen vastaavuus määritetään F-testin ja t-testin tilastotietojen avulla lisäyksessä 3 olevassa A.3.3. kohdassa kuvatulla tavalla, kun käytössä ovat edellä kuvatut laboratoriotestikammion ja moottorin olosuhteet. Poikkeamat määritellään ISO 5725:n mukaisesti ja ne jätetään tietokannan ulkopuolelle. Korrelaatiotestaukseen käytettävien järjestelmien on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymiä.

5.2.   Moottoriperhe

5.2.1.   Yleistä

Moottoriperhe määräytyy suunnitteluominaisuuksien mukaan. Niiden tulee olla samat kaikille saman perheen moottoreille. Moottorin valmistaja voi päättää, mitkä moottorit kuuluvat samaan moottoriperheeseen, kunhan 5.2.3 kohdassa luetellut jäsenyysedellytykset täyttyvät. Moottoriperheen on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymä. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tarvittavat tiedot moottoriperheen jäsenten päästötasoista.

5.2.2.   Erityistapaukset

Joissain tapauksissa ominaisuudet voivat vaikuttaa toisiinsa. Tämä on otettava huomioon, jotta varmistetaan, että moottoriperheeseen sisällytetään ainoastaan moottoreita, joiden pakokaasupäästöjen ominaisuudet ovat samanlaiset. Valmistajan on huomioitava tällaiset tapaukset ja ilmoitettava niistä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tämä otetaan sen jälkeen huomioon kriteerinä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

Kun kyse on laitteesta tai ominaisuudesta, jota ei mainita 5.2.3 kohdassa ja joka vaikuttaa merkittävästi päästötasoihin, valmistajan on kuvattava laite hyvän teknisen käytännön mukaisesti ja ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tämä otetaan sen jälkeen huomioon kriteerinä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

Valmistaja voi lisätä 5.2.3 kohdassa lueteltuihin ominaisuuksiin muita kriteerejä, joiden perusteella perheen määritelmä voidaan rajata tarkemmin. Tällaisten ominaisuuksien ei välttämättä tarvitse olla päästötasoon vaikuttavia.

5.2.3.   Moottoriperheen määritysparametrit

5.2.3.1.   Toimintatapa

| a) | kaksitahtinen |
| --- | --- |

a)

kaksitahtinen

| b) | nelitahtinen |
| --- | --- |

b)

nelitahtinen

| c) | kiertomäntä |
| --- | --- |

c)

kiertomäntä

| d) | muu. |
| --- | --- |

d)

muu.

5.2.3.2.   Sylinterien ominaisuudet

5.2.3.2.1.   Sylinterien sijainti lohkossa

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | rivi |
| --- | --- |

b)

rivi

| c) | tähti |
| --- | --- |

c)

tähti

| d) | muu (F, W jne.) |
| --- | --- |

d)

muu (F, W jne.)

5.2.3.2.2.   Sylinterien suhteellinen sijainti

Moottorit, joissa on samanlainen lohko, voivat kuulua samaan perheeseen, jos niiden mitat sylinterien keskikohdista keskikohtiin ovat samat.

5.2.3.3.   Pääasiallinen jäähdytysaine

| a) | ilma |
| --- | --- |

a)

ilma

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | öljy. |
| --- | --- |

c)

öljy.

5.2.3.4.   Yksittäisen sylinterin iskutilavuus

5.2.3.4.1.   Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus ≥ 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on ≥ 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 15 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

5.2.3.4.2.   Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus < 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on < 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 30 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

5.2.3.4.3.   Moottori, jossa muut sylinteriyksikön iskutilavuuden rajat

Moottorien, joiden yksittäisten sylinterien iskutilavuus ylittää 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kohdassa asetetut rajat, voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen tyyppihyväksyntäviranomaisen myöntämän hyväksynnän nojalla. Hyväksynnän on perustuttava teknisiin seikkoihin (laskelmat, simulaatiot, kokeelliset tulokset jne.), jotka osoittavat, että rajojen ylittäminen ei vaikuta merkittävästi pakokaasupäästöihin.

5.2.3.5.   Ilman täytösmenetelmä

| a) | luonnollinen ilmanotto |
| --- | --- |

a)

luonnollinen ilmanotto

| b) | paineahdettu |
| --- | --- |

b)

paineahdettu

| c) | paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä. |
| --- | --- |

c)

paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä.

5.2.3.6.   Polttoainetyyppi

| a) | diesel |
| --- | --- |

a)

diesel

| b) | maakaasu |
| --- | --- |

b)

maakaasu

| c) | nestekaasu |
| --- | --- |

c)

nestekaasu

| d) | etyylialkoholi. |
| --- | --- |

d)

etyylialkoholi.

5.2.3.7.   Palotilan tyyppi

| a) | avokammio |
| --- | --- |

a)

avokammio

| b) | jaettu kammio |
| --- | --- |

b)

jaettu kammio

| c) | muut tyypit. |
| --- | --- |

c)

muut tyypit.

5.2.3.8.   Käynnistystapa

| a) | kipinäsytytys |
| --- | --- |

a)

kipinäsytytys

| b) | puristussytytys. |
| --- | --- |

b)

puristussytytys.

5.2.3.9.   Venttiilit ja kanavat

| a) | sijainti |
| --- | --- |

a)

sijainti

| b) | venttiilien määrä sylinteriä kohden. |
| --- | --- |

b)

venttiilien määrä sylinteriä kohden.

5.2.3.10.   Polttoaineen syöttötapa

| a) | Nestemäisen polttoaineen syöttötapa






  i) | pumppu ja (korkeapaine)putki sekä suutin |
| --- | --- | --- |

a)

Nestemäisen polttoaineen syöttötapa

i)

pumppu ja (korkeapaine)putki sekä suutin

| ii) | rivi- tai jakajapumppu |
| --- | --- |

ii)

rivi- tai jakajapumppu

| iii) | yksikköpumppu tai yksikkösuutin |
| --- | --- |

iii)

yksikköpumppu tai yksikkösuutin

| iv) | yhteispaineruiskutus |
| --- | --- |

iv)

yhteispaineruiskutus

| v) | kaasuttimet |
| --- | --- |

v)

kaasuttimet

| vi) | muut. |
| --- | --- |

vi)

muut.

| b) | Kaasumaisen polttoaineen syöttötapa






  i) | kaasu |
| --- | --- | --- |

b)

Kaasumaisen polttoaineen syöttötapa

i)

kaasu

| ii) | neste |
| --- | --- |

ii)

neste

| iii) | sekoitusyksiköt |
| --- | --- |

iii)

sekoitusyksiköt

| iv) | muut. |
| --- | --- |

iv)

muut.

| c) | muut tyypit. |
| --- | --- |

c)

muut tyypit.

5.2.3.11.   Muut laitteet

| a) | pakokaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

a)

pakokaasujen takaisinkierrätys

| b) | veden ruiskutus |
| --- | --- |

b)

veden ruiskutus

| c) | ilmansyöttö |
| --- | --- |

c)

ilmansyöttö

| d) | muut. |
| --- | --- |

d)

muut.

5.2.3.12.   Elektroninen hallintastrategia

Elektronisen hallintayksikön (ECU) olemassaolo tai puuttuminen moottorista on yksi perheen perusominaisuuksista.

Jos moottoria ohjataan elektronisesti, valmistajan on esitettävä ne tekniset seikat, joiden vuoksi moottorit on ryhmitelty samaan perheeseen, eli perusteet sille, miksi moottoreiden oletetaan täyttävän samat päästövaatimukset.

Ne voivat olla laskelmia, simulaatioita, arvioita, ruiskutusominaisuuksien kuvauksia, kokeellisia tuloksia jne.

Ohjattuja ominaisuuksia voivat olla esimerkiksi:

| a) | ajoitus |
| --- | --- |

a)

ajoitus

| b) | ruiskutuspaine |
| --- | --- |

b)

ruiskutuspaine

| c) | monipisteruiskutus |
| --- | --- |

c)

monipisteruiskutus

| d) | ahtopaine |
| --- | --- |

d)

ahtopaine

| e) | muuttuvageometrinen turboahdin |
| --- | --- |

e)

muuttuvageometrinen turboahdin

| f) | pakokaasun takaisinkierrätys. |
| --- | --- |

f)

pakokaasun takaisinkierrätys.

5.2.3.13.   Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät

Seuraavien laitteiden toimimista ja yhdistelmiä pidetään edellytyksenä moottoriperheeseen kuulumiselle:

| a) | hapetuskatalysaattori |
| --- | --- |

a)

hapetuskatalysaattori

| b) | kolmitiekatalysaattori |
| --- | --- |

b)

kolmitiekatalysaattori

| c) | typen oksidien poistojärjestelmä, jossa selektiivinen NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) |
| --- | --- |

c)

typen oksidien poistojärjestelmä, jossa selektiivinen NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys)

| d) | muut typen oksidien poistojärjestelmät |
| --- | --- |

d)

muut typen oksidien poistojärjestelmät

| e) | hiukkasloukku, jossa passiivinen regenerointi |
| --- | --- |

e)

hiukkasloukku, jossa passiivinen regenerointi

| f) | hiukkasloukku, jossa aktiivinen regenerointi |
| --- | --- |

f)

hiukkasloukku, jossa aktiivinen regenerointi

| g) | muut hiukkasloukut |
| --- | --- |

g)

muut hiukkasloukut

| h) | muut laitteet. |
| --- | --- |

h)

muut laitteet.

Jos moottori on saanut hyväksynnän ilman jälkikäsittelyjärjestelmää joko kantamoottorina tai moottoriperheen jäsenenä, kyseinen moottori voidaan sisällyttää myös hapetuskatalysaattorilla varustettuna samaan moottoriperheeseen, mikäli polttoaineen ominaisuudet eivät muutu.

Mikäli vaaditut polttoaineen ominaisuudet ovat toiset (esim. hiukkasloukku, joka edellyttää polttoaineelta erityisiä lisäaineita regenerointiprosessia varten), päätös samaan perheeseen kuulumisesta tehdään valmistajan antamien teknisten tietojen pohjalta. Tiedoista on käytävä ilmi, että laitteella varustetun moottorin oletettu päästötaso noudattaa samaa raja-arvoa kuin alkuperäinen moottori.

Jos moottori on saanut hyväksynnän jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettuna joko kantamoottorina tai sellaisen moottoriperheen jäsenenä, jonka kantamoottori on varustettu samalla jälkikäsittelyjärjestelmällä, kyseinen moottori ei voi ilman jälkikäsittelyjärjestelmää kuulua samaan moottoriperheeseen.

5.2.4.   Kantamoottorin valitseminen

5.2.4.1.   Puristussytytteiset polttomoottorit

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella.

5.2.4.2.   Kipinäsytytteiset polttomoottorit

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta iskutilavuutta. Jos tämä peruste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan toissijaisten valintaperusteiden avulla seuraavassa järjestyksessä:

| a) | suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella |
| --- | --- |

a)

suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella

| b) | suurin sytytysennakko |
| --- | --- |

b)

suurin sytytysennakko

| c) | alhaisin EGR-arvo. |
| --- | --- |

c)

alhaisin EGR-arvo.

5.2.4.3.   Huomioita kantamoottorin valinnasta

Tyyppihyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan lisää moottoreita. Tällöin moottorin valmistaja toimittaa tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, millä perheen moottoreilla on todennäköisesti suurimmat päästöarvot.

Jos perheen moottoreissa on muita ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on yksilöitävä ja otettava huomioon perheen kantamoottoria valittaessa.

Jos saman perheen moottoreilla on samat päästöarvot eripituisten käyttöikien aikana, tämä on otettava huomioon kantamoottoria valittaessa.

6.   TESTAUSOLOSUHTEET

6.1.   Laboratoriotestien olosuhteet

Mitataan moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (Ta) kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (p
  s) kilopascaleina sekä määritetään parametri fa seuraavasti: Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat imusarjat, mitataan kunkin erillisen sarjan keskilämpötila. Parametri f
  a ilmoitetaan testitulosten yhteydessä. Testitulosten toistettavuuden parantamiseksi suositellaan, että parametri f
  a noudattaa seuraavaa: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Puristussytytteiset polttomoottorit:
  Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Puristussytytteiset polttomoottorit:

Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

Formula

(1)

Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Kipinäsytytteiset polttomoottorit: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Kipinäsytytteiset polttomoottorit:

Formula

(3)

6.2.   Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit

Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja se saa nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 °C).

Jos käytössä on testauslaboratorion järjestelmä tai ulkoinen puhallin, jäähdytinnesteen virtaus asetetaan siten, että ahtoilman lämpötila nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla poikkeaa enintään ±5 K valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Edellä kuvatussa pisteessä olevan ahtoilman jäähdyttimen jäähdytysnesteen lämpötilaa ja virtausta ei saa muuttaa testisyklin aikana, ellei se aiheuta ahtoilman epäedustavaa jäähtymistä. Ahtoilman jäähdyttimen tilavuuden on oltava hyvien teknisten käytäntöjen mukainen ja vastattava moottorin käyttöasennusta. Laboratoriojärjestelmä on suunniteltava niin, että lauhteen kertyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki kertynyt lauhde on johdettava pois ja kaikki johtimet on täysin suljettava ennen päästötestausta.

Jos moottorin valmistaja ilmoittaa raja-arvot paineenalennukselle ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä, on varmistettava että paineenalennus ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä on valmistajan täsmentämissä rajoissa, kun moottori on valmistajan täsmentämissä olosuhteissa. Paineenlasku on mitattava valmistajan täsmentämistä paikoista.

6.3.   Moottorin teho

Spesifisten päästöjen mittaamisen lähtökohtana 6.3.1–6.3.5 kohdan mukaisesti määritetty moottorin teho ja syklin työ.

6.3.1.   Yleinen moottoriasennus

Moottori on testattava lisäyksessä 6 luetelluin apulaittein tai välinein.

Jos apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu vaatimusten mukaisesti, niiden teho on otettava huomioon 6.3.2–6.3.5 kohdan mukaisesti.

6.3.2.   Päästötestiä varten asennettavat apulaitteet tai välineet

Jos tämän liitteen lisäyksen 6 mukaisesti vaadittavien apulaitteiden tai välineiden asentaminen testipenkkiin ei ole mahdollista, niiden käyttöteho on määritettävä ja vähennettävä moottorin mitatusta (nimellisestä ja todellisesta) tehosta moottorin koko kierrosnopeusalueella WHTC:ssä ja WHSC:n testinopeuksilla.

6.3.3.   Testiä varten poistettavat apulaitteet tai välineet

Jos ei ole mahdollista poistaa apulaitteita tai välineitä, joita ei tämän liitteeen lisäyksen 6 mukaisesti vaadita, niiden käyttöteho on määritettävä ja lisättävä moottorin mitattuun (nimelliseen ja todelliseen) tehoon moottorin koko kierrosnopeusalueella WHTC:ssä ja WHSC:n testinopeuksilla. Jos tämä arvo on enemmän kuin 3 prosenttia enimmäistehosta testinopeudella, se on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

6.3.4.   Apulaitteiden tehon määrittäminen

Apulaitteiden tai välineiden käyttöteho on määritettävä ainoastaan, jos

| a) | tämän liitteen lisäyksen 6 mukaisesti vaadittuja apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu moottoriin
  ja/tai |
| --- | --- |

a)

tämän liitteen lisäyksen 6 mukaisesti vaadittuja apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu moottoriin

ja/tai

| b) | moottoriin on asennettu apulaitteita tai välineitä, joita ei tämän liitteen lisäyksen 6 mukaisesti vaadita. |
| --- | --- |

b)

moottoriin on asennettu apulaitteita tai välineitä, joita ei tämän liitteen lisäyksen 6 mukaisesti vaadita.

Moottorin valmistajan on toimitettava apulaitteiden tehoarvot ja apulaitteiden tehon määritykseen käytettävä mittaus- tai laskentamenetelmä testisyklien koko toiminta-alueelta, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä ne.

6.3.5.   Moottorin syklityö

Syklin viitetyön ja todellisen työn laskennan (ks. 7.4.8 ja 7.8.6 kohta) on pohjauduttava 6.3.1 kohdan mukaiseen moottorin tehoon. Tässä tapauksessa yhtälön 4 muuttujat P
  f ja P
  r ovat nolla ja P on yhtä suuri kuin P
  m.

Jos apulaitteet tai välineet on asennettu 6.3.2 tai 6.3.3 kohdan mukaisesti, niiden käyttämää tehoa käytetään korjattaessa kutakin syklin hetkellisen tehon arvoa P
  m,i seuraavasti:

| | (4) |
| --- | --- |

Formula

(4)

jossa

| P
  m,i | on moottorin mitattu teho kilowatteina |
| --- | --- |
| P
  f,i | on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina |
| P
  r,i | on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina. |

P
  m,i

on moottorin mitattu teho kilowatteina

P
  f,i

on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina

P
  r,i

on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina.

6.4.   Moottorin ilman imujärjestelmä

Moottorissa on käytettävä ilman imujärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:iin valmistajan ilmoittamasta ilmanpuhdistimen enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Rajoituksen staattinen paine-ero on mitattava valmistajan täsmentämästä paikasta.

6.5.   Moottorin pakojärjestelmä

Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, jonka vastapaine on 80–100 prosenttia valmistajan ilmoittamasta enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Jos enimmäisrajoitus on enintään 5 kPa, säätöpisteen on oltava vähintään 1,0 kPa enimmäisarvosta. Pakojärjestelmän on oltava pakokaasun näytteenottoa koskevien, 9.3.10 ja 9.3.11 kohdassa asetettujen vaatimusten mukainen.

6.6.   Moottori, johon kuuluu pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa tai valmistajan ilmoittaman arvon mukainen pituudelta, joka on vähintään 4 pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyys pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelyjärjestelmään on oltava sama kuin ajoneuvokokoonpanossa tai valmistajan antamien etäisyyttä koskevien määritelmien mukainen. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen kriteerien mukainen, ja se voidaan asettaa venttiilillä. Vaihtuvarajoitteisten jälkikäsittelylaitteiden osalta pakojärjestelmän enimmäisrajoituksen määrittää jälkikäsittelyedellytys (degreening/vanhentaminen ja regenerointi/kuormitustaso), jonka valmistaja on ilmoittanut. Jos enimmäisrajoitus on enintään 5 kPa, säätöpisteen on oltava vähintään 1,0 kPa enimmäisarvosta. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla epäaktiivista katalysaattoritukea sisältävällä säiliöllä.

Testisyklin aikana mitattujen pakokaasupäästöjen on vastattava käyttöolosuhteiden päästöjä. Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, valmistajan on ilmoitettava, mitä reagenssia on käytetty kaikissa testeissä.

Jälkikäsittelyjärjestelmään, jossa on jatkuva regenerointi, ei tarvitse soveltaa erityistä testausmenettelyä, mutta regenerointiprosessi on esiteltävä 6.6.1 kohdan mukaisesti.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, joka regeneroituu tietyin väliajoin 6.6.2 kohdan mukaisesti, päästötuloksia muutetaan regeneraatiotapahtumien huomioon ottamiseksi. Tällöin keskimääräinen päästö riippuu regeneraatiotapahtumien esiintymistiheydestä niiden testien osien aikana, jolloin regeneraatio tapahtuu.

6.6.1.   Jatkuva regenerointi

Päästöt mitataan sellaisesta jälkikäsittelyjärjestelmästä, joka on vakiinnutettu tilaan, jossa sen päästökäyttäytyminen on toistettavissa. Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraation jatkuvan luonteen osoittamiseksi on suoritettava vähintään viisi WHTC-testiä (lämmin käynnistys). Tällaista osoittamista varten moottori käynnistetään ja lämmitetään 7.4.1 kohdan mukaisesti, moottori vakautetaan 7.6.3 kohdan mukaisesti, ja tehdään ensimmäinen WHTC-testi (lämmin käynnistys). Seuraavat lämmin käynnistys -testit tehdään kun, moottori on ensin vakautettu 7.6.3 kohdan mukaisesti. Testien aikana kirjataan pakokaasun lämpötila ja paine (lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana ja kolmen (tai useamman) WHTC-testin (lämmin käynnistys) tulosten hajonta on enintään ± 25 prosenttia tai 0,005 g/kWh sen mukaan, kumpi on suurempi, jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan tyypiltään jatkuvasti regeneroiva ja sovelletaan 7.6 kohdan (WHTC) ja 7.7 (WHSC) kohdan yleisiä testausmääräyksiä.

Jos pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmässä on turvamoodi, joka vaihtuu jaksoittaiseksi regeneraatiomoodiksi, tarkastus on suoritettava 6.6.2 kohdan mukaisesti. Tässä erityistapauksessa sovellettavat päästörajat voidaan ylittää, eikä niitä painoteta.

6.6.2.   Jaksoittainen regenerointi

Kun pakokaasujen jälkikäsittely perustuu jaksoittaiseen regeneraatioon, päästöt on mitattava vähintään kolmella WHTC-testillä (lämmin käynnistys), joista yksi suoritetaan regeneraatiotapahtuman aikana ja kaksi sen ulkopuolella vakautetulla jälkikäsittelyjärjestelmällä; näiden tulokset painotetaan yhtälön 5 mukaisesti.

Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana. Moottori voidaan varustaa kytkimellä, jolla voidaan estää tai sallia regeneraatioprosessi, kunhan tämä toiminto ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.

Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine, jne.) sekä sen kesto. Valmistajan on myös ilmoitettava regeneraatiotapahtumien esiintymistiheys niiden testien määränä, jolloin regeneraatio tapahtuu, verrattuna niiden testien määrään, jolloin regeneraatiota ei tapahdu. Tällaisen esiintymistiheyden tarkan määritysmenetelmän on perustuttava hyviin teknisiin käytäntöihin, ja tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomaisen on hyväksyttävä se.

Valmistajan on toimitettava jälkikäsittelyjärjestelmä, jota on kuormitettu niin, että regeneraatio tapahtuu WHTC-testin aikana. Testausta varten moottori käynnistetään ja lämmitetään 7.4.1 kohdan mukaisesti, moottori vakautetaan 7.6.3 kohdan mukaisesti, ja aloitetaan WHTC-testi (lämmin käynnistys). Moottorin lämmittämisen aikana ei saa tapahtua regeneraatiota.

Regeneraatiovaiheiden väliset keskimääräiset spesifiset päästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen WHTC-testien (lämmin käynnistys) tulosten (g/kWh) aritmeettisesta keskiarvosta. Vähintään yksi WHTC-testi (lämmin käynnistys) on tehtävä mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (±25 prosenttia tai 0,005 g/kWh sen mukaan, kumpi on suurempi) regenerointijaksojen välissä. Tällöin voidaan käyttää yhden ainoan WHTC-testin (lämmin käynnistys) päästöjä.

Regeneraatiotestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneraation havaitsemiseksi (CO- tai NOx-päästöt, lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraatiotestin aikana voidaan ylittää sovellettavat päästörajat.

Testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 2.

Kuva 2:

Jaksoittaisen regeneraation kaaviokuva

Lämpimän käynnistyksen WHTC-testissä mitatut päästöt painotetaan seuraavasti:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

jossa

| n | on ilman regeneraatiota tapahtuvien WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä |
| --- | --- |
| nr | on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraation aikana (vähintään yksi testi) |
| | on keskimääräinen spesifinen päästö ilman regeneraatiota, g/kWh |
| | on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraation kanssa, g/kWh |

n

on ilman regeneraatiota tapahtuvien WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä

nr

on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraation aikana (vähintään yksi testi)

Formula

on keskimääräinen spesifinen päästö ilman regeneraatiota, g/kWh

Formula

on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraation kanssa, g/kWh

Arvon Formula määrittämistä varten sovelletaan seuraavia:

| a) | Jos regenerointi kestää useamman kuin yhden WHTC-testin (lämmin käynnistys) ajan, tätä seuraavat täysimittaiset WHTC-testit on tehtävä ja niiden päästöjen mittausta on jatkettava ilman vakauttamista ja ilman moottorin pysäyttämistä, kunnes regenerointi on saatu päätökseen, ja on laskettava WHTC-testien (lämmin käynnistys) keskiarvo. |
| --- | --- |

a)

Jos regenerointi kestää useamman kuin yhden WHTC-testin (lämmin käynnistys) ajan, tätä seuraavat täysimittaiset WHTC-testit on tehtävä ja niiden päästöjen mittausta on jatkettava ilman vakauttamista ja ilman moottorin pysäyttämistä, kunnes regenerointi on saatu päätökseen, ja on laskettava WHTC-testien (lämmin käynnistys) keskiarvo.

| b) | Jos regenerointi saadaan päätökseen jonkin WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana, testiä jatketaan sen koko keston ajan. |
| --- | --- |

b)

Jos regenerointi saadaan päätökseen jonkin WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana, testiä jatketaan sen koko keston ajan.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan soveltaa sopeutustekijöitä joko kertoimena (kohta c) tai lisättävänä arvona (kohta d) hyvän teknisen analyysin pohjalta.

| c) | Sopeuttamiskertoimet lasketaan seuraavasti:








  (ylöspäin) | (6) |
| --- | --- | --- |
| (alaspäin) | (6a) |

c)

Sopeuttamiskertoimet lasketaan seuraavasti:

Formula

(6)

Formula

(6a)

| d) | Lisättävät sopeuttamistekijät lasketaan seuraavasti:








  (ylöspäin) | (7) |
| --- | --- | --- |
| (alaspäin) | (8) |

d)

Lisättävät sopeuttamistekijät lasketaan seuraavasti:

Formula

(7)

Formula

(8)

Kohdan 8.6.3 mukaisen spesifisen päästön laskemisessa on sovellettava regeneraation sopeuttamistekijöitä seuraavasti:

| e) | Testissä ilman regeneraatiota k
  r,u kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siihen lisätään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70. |
| --- | --- |

e)

Testissä ilman regeneraatiota k
  r,u kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siihen lisätään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70.

| f) | Testissä, johon kuuluu regeneraatio, k
  r,d kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siihen lisätään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70. |
| --- | --- |

f)

Testissä, johon kuuluu regeneraatio, k
  r,d kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siihen lisätään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70.

Valmistajan pyynnöstä regeneraation sopeuttamiskertoimia

| g) | voidaan käyttää muissa saman moottoriperheen jäsenissä |
| --- | --- |

g)

voidaan käyttää muissa saman moottoriperheen jäsenissä

| h) | voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen tai sertifiointiviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella. |
| --- | --- |

h)

voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen tai sertifiointiviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella.

6.7.   Jäähdytysjärjestelmä

Testissä on käytettävä tilavuudeltaan sellaista moottorin jäähdytysjärjestelmää, joka riittää moottorin valmistajan ilmoittaman normaalin käyntilämpötilan säilyttämiseen.

6.8.   Voiteluöljy

Valmistajan on ilmoitettava, mitä voiteluöljyä käytetään. Öljyn on oltava kaupan olevaa voiteluöljyjä. Testissä käytettävän voiteluöljyn eritelmät on kirjattava ja esitettävä yhdessä testin tulosten kanssa.

6.9.   Vertailupolttoainetta koskevat vaatimukset

Vertailupolttoaineet täsmennetään liitteessä 5.

Polttoaineen lämpötilan on oltava valmistajan suosituksen mukainen.

6.10.   Kampikammiopäästöt

Kampikammiopäästöjä ei saa vapautua suoraan ympäristöön lukuun ottamatta seuraavaa poikkeusta: turboahtimilla, pumpuilla, puhaltimilla tai imuilman ahtimilla varustetut moottorit voivat vapauttaa kampikammiopäästöjä ympäristöön, jos päästöt lisätään pakokaasupäästöihin (joko fyysisesti tai matemaattisesti) koko päästötestauksen ajan. Tätä poikkeusta hyödyntävien valmistajien on asennettava moottorit siten, että kaikki kampikammiopäästöt voidaan ohjata päästöjen näytteenottojärjestelmään.

Tämän kohdan soveltamista varten kampikammiopäästöjä, jotka koko toiminnan ajan ohjataan pakojärjestelmään ennen pakokaasujen jälkikäsittelyä, ei katsota suoraan ympäristöön vapautetuiksi.

Avoimet kampikammiopäästöt on ohjattava pakojärjestelmään päästöjen mittaamista varten seuraavasti:

| a) | Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä. |
| --- | --- |

a)

Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä.

| b) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri. |
| --- | --- |

b)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri.

| c) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävät putket on lämmitettävä, niiden on oltava ohutseinäisiä tai ne on eristettävä ja niiden on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävät putket on lämmitettävä, niiden on oltava ohutseinäisiä tai ne on eristettävä ja niiden on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset.

| d) | Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasuvirtaan asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken aukko voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden. |
| --- | --- |

d)

Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasuvirtaan asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken aukko voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden.

6.11.   Jäljempänä olevien 6.11.1 ja 6.11.2 kohdan määräyksiä sovelletaan bensiini- tai E85-käyttöisiin kipinäsytytysmoottoreihin.

6.11.1.   Kampikammion paine on mitattava päästötestisyklien ajalta soveltuvasta kohdasta. Imusarjan paine on mitattava ± 1 kPa:n tarkkuudella.

6.11.2.   Ajoneuvon katsotaan olevan 6.10 kohdan vaatimusten mukainen, jos kampikammiosta mitattu paine ei ylitä mittaushetkellä vallitsevaa ilmanpainetta missään 6.11.1 kohdassa tarkoitetuissa mittausolosuhteissa.

7.   TESTAUSMENETTELYT

7.1.   Päästömittauksen periaatteet

Spesifisten päästöjen mittaamiseksi moottorille tehdään 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa kuvatut testisyklit. Spesifisten päästöjen mittaaminen edellyttää pakokaasun komponenttien massan ja sitä vastaavan moottorin syklin työn määrittämistä. Komponentit määritetään 7.1.1 ja 7.1.2 kohdassa kuvatuilla näytteenottomenetelmillä.

7.1.1.   Jatkuva näytteenotto

Jatkuvassa näytteenotossa komponentin pitoisuutta mitataan jatkuvasti joko raa’asta tai laimennetusta pakokaasusta. Pitoisuus kerrotaan (raa’an tai laimennetun) pakokaasun jatkuvalla virtauksella päästönäytteen ottopaikassa, jotta voidaan määrittää komponentin massavirta. Komponentin päästöt lasketaan jatkuvasti yhteen testisyklin ajalta. Saatu summa on päästökomponentin kokonaismassa.

7.1.2.   Näytteenotto erissä

Erinä tehtävässä näytteenotossa otetaan jatkuva näyte raa’asta tai laimennetusta pakokaasusta ja näyte varastoidaan myöhempää mittausta varten. Saatu näyte on suhteessa raa’an tai laimennetun pakokaasuun virtaukseen. Erinä tapahtuvaa näytteenottoa on esimerkiksi laimennettujen kaasumaisten komponenttien kerääminen pussiin ja hiukkasten keruu suodattimeen. Erinä otettujen näytteiden pitoisuudet kerrotaan sen (raa’an tai laimennetun) pakokaasun kokonaismassalla tai massavirralla, josta näyte otettiin testisyklin aikana. Tämä tulos on päästökomponentin kokonaismassa tai kokonaismassavirta. Hiukkaspitoisuuden laskemiseksi jaetaan suodattimeen kertyneet, pakokaasusta saadut hiukkaset suodatetun pakokaasun määrällä.

7.1.3.   Mittausmenetelmät

Tätä liitettä sovelletaan kahteen mittausmenettelyyn, jotka ovat funktionaalisesti samanarvoisia. Kumpaakin menettelyä voidaan käyttää WHTC- ja WHSC-testisykleissä:

| a) | Raakapakokaasusta otetaan jatkuva kaasumaisten komponenttien näyte ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

a)

Raakapakokaasusta otetaan jatkuva kaasumaisten komponenttien näyte ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla.

| b) | Kaasumaiset komponentit ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä). |
| --- | --- |

b)

Kaasumaiset komponentit ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä).

Mikä tahansa näiden kahden periaatteen yhdistelmä (esimerkiksi raakakaasumittaus ja hiukkasten täysvirtausmittaus) on sallittu.

7.2.   Testisyklit

7.2.1.   Vaihtuvien olosuhteiden WHTC-testisykli

Vaihtuvien olosuhteiden WHTC-testisykli mainitaan lisäyksessä 1 sekunti sekunnilta etenevänä sarjana, jossa kierrosnopeuden ja vääntömomentin arvot on normalisoitu. Jotta testi voidaan tehdä moottorin testikammiossa, normalisoidut arvot muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän mukaan. Muuntamisprosessia kutsutaan denormalisoinniksi ja näin syntynyttä testisykliä testattavan moottorin viitesykliksi. Sykli suoritetaan kyseisellä viitekierrosnopeudella ja -vääntömomentilla testikammiossa, ja todellinen nopeus, vääntömomentti ja teho kirjataan muistiin. Testiajon validoimiseksi tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon viitearvojen ja todellisten arvojen välillä testin päätyttyä.

Spesifisten päästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ yhdistämällä moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana. Jotta sykli olisi pätevä, todellisen syklin työn on oltava viitesyklin syklityölle asetetuissa rajoissa.

Kaasumaisten pilaavien aineiden osalta voidaan käyttää jatkuvaa näytteenottoa (raaka tai laimennettu pakokaasu) tai eränä tapahtuvaa näytteenottoa (laimennettu pakokaasu). Hiukkasnäyte on laimennettava vakioidulla laimentimella (kuten ilmalla), ja se kerätään yhteen sopivaan suodattimeen. WTHC-testi esitetään kaaviona kuvassa 3.

Kuva 3

WHTC-testisykli

7.2.2.   Porrastettu tasaisen nopeuden WHSC-testisykli

Porrastettu tasaisen nopeuden WHSC-testisykli muodostuu useista normalisoiduista nopeus- ja kuormitustiloista, jotka muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän mukaan. Moottoria on käytettävä kussakin moodissa määrätty aika, ja moottorin kierrosnopeutta ja kuormitusta muutetaan lineaarisesti 20 ± 1 sekunnin aikana. Testiajon validoimiseksi tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon viitearvojen ja todellisten arvojen välillä testin päätyttyä.

Testisyklin ajalta määritetään kunkin kaasumaisen pilaavan aineen pitoisuus, pakokaasun virtaus ja teho. Kaasumaiset pilaavat aineet voidaan tallentaa jatkuvasti tai kerätä näytepussiin. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä laimentimella (kuten ilmalla). Koko testin ajalta otetaan yksi näyte, joka kerätään yhteen sopivaan suodattimeen.

Spesifisten päästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ yhdistämällä moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana.

WHSC-testi esitetään taulukossa 1. Lukuun ottamatta moodia 1 kunkin moodin alkukohdaksi määritellään edeltävästä moodista alkavan porrastuksen aloitus.

Taulukko 1

WHSC-testisykli

| Moodi | Normalisoitu kierrosnopeus
  (prosenttia) | Normalisoitu vääntömomentti
  (prosenttia) | Moodin pituus (s)
  sis. 20 s:n porrastusajan |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Summa | | | 1 895 |

Moodi

Normalisoitu kierrosnopeus

(prosenttia)

Normalisoitu vääntömomentti

(prosenttia)

Moodin pituus (s)

sis. 20 s:n porrastusajan

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Summa

1 895

7.3.   Yleinen testijakso

Seuraavassa vuokaaviossa esitetään yleiset ohjeet, joita pitäisi noudattaa testauksen aikana. Jokainen vaihe kuvataan yksityiskohtaisesti asiaa käsittelevässä kohdassa. Ohjeista poikkeaminen sallitaan tarvittaessa, mutta asiaankuuluvassa kohdassa asetetut erityiset vaatimukset ovat pakollisia.

WHTC-testimenettely muodostuu kylmä käynnistys -testistä, jonka jälkeen moottori jäähdytetään joko luonnollisesti tai keinotekoisesti, kuumahaihtumajaksosta ja lämmin käynnistys -testistä.

WHSC-testimenettely muodostuu lämmin käynnistys -testistä, jonka jälkeen moottori esivakioidaan WHSC-moodilla 9.

7.4.   Moottorin kartoitus ja viitesykli

Testiä edeltävät moottorin mittaukset, testiä edeltävät suoritustarkistukset ja testiä edeltävät järjestelmän kalibroinnit on tehtävä ennen moottorin kartoitusmenettelyä 7.3 kohdassa esitetyn yleisen testijakson mukaisesti.

WHTC- ja WHSC-viitesyklien luomisen perustaksi moottori on kartoitettava täydellä kuormituksella kierrosnopeus/vääntömomenttikäyrän ja kierrosnopeus/enimmäistehokäyrän määrittämiseksi. Kartoituskäyrää käytetään moottorin kierrosnopeuden (7.4.6 kohta) ja moottorin vääntömomentin (7.4.7 kohta) denormalisointiin.

7.4.1.   Moottorin lämmitys

Moottoria on lämmitettävä 75–100 prosentilla sen enimmäistehosta tai valmistajan suosituksen ja hyvän teknisen arvion mukaisesti. Lämmityksen loppupuolella moottoria on käytettävä moottorin jäähdytysaineen ja voiteluöljyn lämpötilojen vakiinnuttamiseksi ±2 prosentin tarkkuuteen niiden keskiarvoista vähintään 2 minuutiksi tai kunnes moottorin termostaatti säätää moottorin lämpötilaa.

7.4.2.   Kartoitusnopeusalueen määrittäminen

Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritetään seuraavasti:

| Pienin kartoitusnopeus | = | joutokäynti |
| --- | --- | --- |
| Suurin kartoitusnopeus | = | tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi. |

Pienin kartoitusnopeus

=

joutokäynti

Suurin kartoitusnopeus

=

Formula tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi.

7.4.3.   Moottorin kartoituskäyrä

Kun moottori on vakioitu 7.4.1 kohdan mukaisesti, moottorin kartoitus suoritetaan seuraavasti:

| a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella. |
| --- | --- |

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

| b) | Moottoria on käytettävä käyttäjän pyynnön enimmäisarvolla alimmalla kartoitusnopeudella. |
| --- | --- |

b)

Moottoria on käytettävä käyttäjän pyynnön enimmäisarvolla alimmalla kartoitusnopeudella.

| c) | Moottorin kierrosnopeutta on lisättävä keskimäärin 8 ± 1 min–1/s alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen tai tasaisesti siten, että siirtyminen alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen kestää 4–6 minuuttia. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa. |
| --- | --- |

c)

Moottorin kierrosnopeutta on lisättävä keskimäärin 8 ± 1 min–1/s alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen tai tasaisesti siten, että siirtyminen alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen kestää 4–6 minuuttia. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa.

Jos 7.4.7 kohdassa valitaan vaihtoehto b negatiivisen vääntömomentin viitearvon määrittämiseksi, kartoituskäyrä voi jatkua suoraan käyttäjän pyynnön vähimmäisarvolla ylimmästä alimpaan kartoitusnopeuteen.

7.4.4.   Vaihtoehtoinen kartoitus

Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisillä vaihtoehtoisilla tekniikoilla on toteutettava eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitus suurimman käytettävissä olevan vääntömomentin määrittämiseksi kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Missään tapauksessa vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan saa suorittaa rajoitettujen tai turboahdettujen moottoreiden osalta moottorin kierrosnopeutta laskemalla.

7.4.5.   Testien replikoiminen

Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos

| a) | edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti tai |
| --- | --- |

a)

edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti tai

| b) | moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn. |
| --- | --- |

b)

moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn.

7.4.6.   Kierrosnopeuden denormalisointi

Viitesyklien luomiseksi on denormalisoitava lisäyksen 1 (WHTC) ja taulukon 1 (WHSC) normalisoidut kierrosnopeudet seuraavaa yhtälöä käyttäen:

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

Jotta voidaan määrittää n
  pref, lasketaan 7.4.3 kohdan mukaisesti määritetyltä moottorin kartoituskäyrältä suurimman vääntömomentin integraali arvosta n
  idle arvoon n95h.

Moottorin pyörimisnopeudet kuvassa 4 ja 5 määritellään seuraavasti:

| n
  norm | on lisäkyksen 1 ja taulukon 1 normalisoitu nopeus jaettuna 100:lla |
| --- | --- |
| n
  lo | on alin nopeus, jolla teho on 55 prosenttia suurimmasta tehosta |
| n
  pref | on moottorin kierrosnopeus, jolla suurimman vääntömomentin integraali on 51 prosenttia koko integraalista välillä nidle ja n95h |
| n
  hi | on suurin nopeus, jolla teho on 70 prosenttia suurimmasta tehosta |
| n
  idle | on joutokäyntinopeus |
| n
  95h | on suurin nopeus, jolla teho on 95 prosenttia suurimmasta tehosta. |

n
  norm

on lisäkyksen 1 ja taulukon 1 normalisoitu nopeus jaettuna 100:lla

n
  lo

on alin nopeus, jolla teho on 55 prosenttia suurimmasta tehosta

n
  pref

on moottorin kierrosnopeus, jolla suurimman vääntömomentin integraali on 51 prosenttia koko integraalista välillä nidle ja n95h

n
  hi

on suurin nopeus, jolla teho on 70 prosenttia suurimmasta tehosta

n
  idle

on joutokäyntinopeus

n
  95h

on suurin nopeus, jolla teho on 95 prosenttia suurimmasta tehosta.

Niiden moottoreiden (lähinnä kipinäsytytysmoottoreiden) osalta, joissa säätimen laskeva käyrä on jyrkkä, jolloin polttoaineen syötön katkaisu ei mahdollista moottorin käyttämistä arvoon n
  hi tai n
  95h asti, sovelletaan seuraavaa:

| n
  hi | korvataan yhtälössä 9 arvolla n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | korvataan arvolla n
  Pmax × 1,02. |

n
  hi

korvataan yhtälössä 9 arvolla n
  Pmax × 1,02

n
  95h

korvataan arvolla n
  Pmax × 1,02.

Kuva 4:

Testinopeuksien määrittely

Kuva 5

npref:n määrittäminen

7.4.7.   Moottorin vääntömomentin denormalisointi

Tämän liitteen lisäyksen 1 (WHTC) ja taulukon 1 (WHSC) mukaisen moottorin dynamometriajon vääntömomenttiarvot normalisoidaan suurimpaan vääntömomenttiin kullakin kierrosnopeudella. Viitesyklien luomiseksi on 7.4.6 kohdan mukaisesti määritettyjen yksittäisten viitekierrosnopeusarvojen vääntömomenttiarvot denormalisoitava käyttämällä 7.4.3 kohdan mukaisesti määritettyä kartoituskäyrää seuraavasti:

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

jossa

| M
  norm,i | on normalisoitu vääntömomentti prosentteina |
| --- | --- |
| M
  max,i | on kartoituskäyrästä saatu enimmäisvääntömomentti, Nm |
| M
  f,i | on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm |
| M
  r,i | on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm |

M
  norm,i

on normalisoitu vääntömomentti prosentteina

M
  max,i

on kartoituskäyrästä saatu enimmäisvääntömomentti, Nm

M
  f,i

on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm

M
  r,i

on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm

Jos apulaitteet tai välineet on asennettu tämän liitteen 6.3.1 kohdan ja lisäyksen 6 mukaisesti, M
  f ja M
  r ovat nolla.

Käyttöpisteiden (m tämän liitteen lisäyksessä 1) negatiiviset vääntömomenttiarvot saavat viitesyklin luonnin ajaksi viitearvot jollakin seuraavista tavoista:

| a) | negatiivinen 40 prosenttia vastaavassa nopeuspisteessä käytettävissä olevasta positiivisesta vääntömomentista |
| --- | --- |

a)

negatiivinen 40 prosenttia vastaavassa nopeuspisteessä käytettävissä olevasta positiivisesta vääntömomentista

| b) | sen negatiivisen vääntömomentin kartoitus, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi suurimmasta pienimpään kartoitusnopeuteen |
| --- | --- |

b)

sen negatiivisen vääntömomentin kartoitus, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi suurimmasta pienimpään kartoitusnopeuteen

| c) | sen negatiivisen vääntömomentin määrittäminen, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi joutokäynti- ja nhi-nopeudella, ja näiden kahden pisteen välinen lineaarinen interpolointi. |
| --- | --- |

c)

sen negatiivisen vääntömomentin määrittäminen, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi joutokäynti- ja nhi-nopeudella, ja näiden kahden pisteen välinen lineaarinen interpolointi.

7.4.8.   Syklin viitetyön laskeminen

Syklin viitetyö on määritettävä testisykliltä laskemalla samanaikaisesti moottorin viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin hetkelliset arvot 7.4.6 ja 7.4.7 kohdan mukaisesti. Moottorin hetkelliset tehoarvot on integroitava koko syklin ajalle, jotta voidaan laskea syklin viitetyö Wref (kWh). Jos apulaitteita ei ole asennettu 6.3.1 kohdan mukaisesti, hetkellisen tehon arvot on korjattava käyttämällä 6.3.5 kohdassa annettua yhtälöä 4.

Samaa menetelmää käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, on käytettävä lineaarista interpolointia. Todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan viittä hertsiä pienemmällä taajuudella ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.

7.5.   Testiä edeltävät menettelyt

7.5.1.   Mittauslaitteiston asentaminen

Instrumentit ja näytteenottimet on asennettava vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki.

7.5.2.   Mittauslaitteiston valmistelu näytteenottoa varten

Seuraavat toimet on toteutettava ennen näytteenoton aloittamista:

| a) | Vuototarkastukset on tehtävä enintään kahdeksan tuntia ennen päästönäytteen ottamista 9.3.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Vuototarkastukset on tehtävä enintään kahdeksan tuntia ennen päästönäytteen ottamista 9.3.4 kohdan mukaisesti.

| b) | Erinä tehtävää näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhdas talteenottoväline kuten tyhjennetty pussi. |
| --- | --- |

b)

Erinä tehtävää näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhdas talteenottoväline kuten tyhjennetty pussi.

| c) | Kaikki mittauslaitteet on käynnistettävä laitteiden valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kaikki mittauslaitteet on käynnistettävä laitteiden valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| d) | Laimennusjärjestelmät, näytepumput, tuulettimet ja tietojenkeruujärjestelmä on käynnistettävä. |
| --- | --- |

d)

Laimennusjärjestelmät, näytepumput, tuulettimet ja tietojenkeruujärjestelmä on käynnistettävä.

| e) | Näytteen virtaukset on säädettävä toivotuille tasoille, haluttaessa ohitusvirtauksen avulla. |
| --- | --- |

e)

Näytteen virtaukset on säädettävä toivotuille tasoille, haluttaessa ohitusvirtauksen avulla.

| f) | Näytteenottojärjestelmän lämmönvaihtimet on testiä varten esilämmitettävä tai esijäähdytettävä niiden toimintalämpötila-alueelle. |
| --- | --- |

f)

Näytteenottojärjestelmän lämmönvaihtimet on testiä varten esilämmitettävä tai esijäähdytettävä niiden toimintalämpötila-alueelle.

| g) | Lämmitetyt tai jäähdytetyt osat, kuten näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput on vakiinnutettava niiden toimintalämpötilaan. |
| --- | --- |

g)

Lämmitetyt tai jäähdytetyt osat, kuten näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput on vakiinnutettava niiden toimintalämpötilaan.

| h) | Pakokaasujen laimennusjärjestelmän virtaus on kytkettävä toimintaan vähintään 10 minuuttia ennen testijaksoa. |
| --- | --- |

h)

Pakokaasujen laimennusjärjestelmän virtaus on kytkettävä toimintaan vähintään 10 minuuttia ennen testijaksoa.

| i) | Kaikki elektroniset integrointivälineet on nollattava tai nollattava uudelleen ennen minkään testijakson aloittamista. |
| --- | --- |

i)

Kaikki elektroniset integrointivälineet on nollattava tai nollattava uudelleen ennen minkään testijakson aloittamista.

7.5.3.   Kaasuanalysaattoreiden tarkistaminen

Kaasuanalysaattoreiden alueet on valittava. Päästöanalysaattorit, joissa on automaattinen tai manuaalinen alueen valinta, ovat sallittuja. Päästöanalysaattorin alueen valintaa ei saa muuttaa testisyklin aikana. Testisyklin aikana ei myöskään saa muuttaa analysaattorin analogisten vahvistimien vahvistusarvoja.

Kaikkien analysaattoreiden nolla- ja asteikkovaste määritetään käyttäen kansainvälisesti jäljitettäviä kaasuja, jotka täyttävät 9.3.3 kohdan vaatimukset. FID-analysaattorit on kohdistettava hiililuvun 1 (C1) perusteella.

7.5.4.   Hiukkasten näytteenottosuodattimien valmisteleminen

Suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon stabilointia varten. Stabilointiajan lopussa suodatin punnitaan ja taarapaino kirjataan. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta.

7.5.5.   Laimennusjärjestelmän säätö

Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirta tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi kulkeva laimennettu pakokaasuvirta säädetään siten, ettei järjestelmään kondensoidu vettä ja suodattimen pinnan lämpötila on välillä 315 K (42 °C) – 325 K (52 °C).

7.5.6.   Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän käynnistäminen

Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja sitä käytetään ohitusasennossa. Laimentimen taustahiukkastaso voidaan määrittää ottamalla näyte laimentimesta ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin. Mittaus voidaan tehdä testiä ennen tai sen jälkeen. Jos mittaukset tehdään sekä syklin alussa että lopussa, tuloksista voidaan laskea keskiarvo. Jos taustamittauksessa käytetään erilaista näytteenottojärjestelmää, mittaus tehdään samanaikaisesti testiajon kanssa.

7.6.   WHTC-sykli

7.6.1.   Moottorin jäähdytys

Jäähdytys voi olla luonnollinen tai pakotettu. Jos käytetään pakotettua jäähdytystä, on suunniteltava hyvää teknistä käytäntöä noudattaen järjestelmät, jotka siirtävät jäähdytysilmaa moottoriin tai jäähdytysöljyä moottorin voitelujärjestelmään tai jotka poistavat lämpöä jäähdytysnesteestä moottorin jäähdytysjärjestelmän kautta tai lämpöä pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmästä. Jos käytetään pakotettua jälkikäsittelyjärjestelmän jäähdytystä, jäähdytysilmaa ei saa syöttää ennen kuin jälkikäsittelyjärjestelmä on jäähtynyt katalyyttista aktivoitumislämpötilaansa viileämmäksi. Jäähdytysmenetelmää, jonka seurauksena päästöt eivät ole edustavia, ei saa käyttää.

7.6.2.   Kylmä käynnistys -testi

Kylmä käynnistys -testi aloitetaan, kun moottorin voiteluaineen, jäähdytysnesteen ja jälkikäsittelyjärjestelmän lämpötilat ovat kaikki välillä 293–303 K (20–30 °C). Moottori on käynnistettävä joko

| a) | käyttäjän käsikirjan suosituksen mukaan käyttämällä vakiokäynnistysmoottoria ja riittävästi ladattua akkua tai soveltuvaa virtalähdettä tai |
| --- | --- |

a)

käyttäjän käsikirjan suosituksen mukaan käyttämällä vakiokäynnistysmoottoria ja riittävästi ladattua akkua tai soveltuvaa virtalähdettä tai

| b) | dynamometrin avulla. Moottori nostetaan kierrosnopeuteen, joka on ±25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta. Käynnistysvääntö lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen väännön jälkeen, vääntö lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei käyttäjän käsikirjassa tai huoltokäsikirjassa edellytetä tavanomaista pidempää käynnistysvääntöä. |
| --- | --- |

b)

dynamometrin avulla. Moottori nostetaan kierrosnopeuteen, joka on ±25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta. Käynnistysvääntö lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen väännön jälkeen, vääntö lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei käyttäjän käsikirjassa tai huoltokäsikirjassa edellytetä tavanomaista pidempää käynnistysvääntöä.

7.6.3.   Kuumahaihtumajakso

Moottoria vakautetaan välittömästi kylmä käynnistys -testin päättymisen jälkeen lämmin käynnistys -testiä varten käyttämällä 10 ± 1 minuutin kuumahaihtumajaksoa.

7.6.4.   Lämmin käynnistys -testi

Moottori käynnistetään 7.6.3 kohdan mukaisen kuumahaihtumajakson päätyttyä käyttäen 7.6.2 kohdan mukaisia käynnistysmenettelyjä.

7.6.5.   Testisarja

Sekä kylmä käynnistys- että lämmin käynnistys –testin testisarja alkaa moottorin käynnistyessä. Kun moottori on käynnissä, on syklin ohjaus aloitettava siten, että moottorin toiminta vastaa syklin ensimmäistä säätöpistettä.

WHTC-testi on suoritettava 7.4 kohdassa kuvatun viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin ohjauksen asetusarvojen taajuuden on oltava 5 Hz tai suurempi (suositus: 10 Hz). Säätöpisteet lasketaan viitesyklin yhden hertsin säätöpisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Moottorin todellinen kierrosnopeus ja vääntömomentti on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa (1 Hz), ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.

7.6.6.   Päästöjen kannalta olennaisten tietojen kerääminen

Testisarjan aluksi on käynnistettävä mittauslaitteet ja samanaikaisesti

| a) | aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

a)

aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää,

| b) | aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä, |
| --- | --- |

b)

aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä,

| c) | aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen, |
| --- | --- |

c)

aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen,

| d) | aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia, |
| --- | --- |

d)

aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

| e) | aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen. |
| --- | --- |

e)

aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen.

Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia ((NM)HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa on mitattava jatkuvasti ja ne on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC- ja NOx-pitoisuuksia on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 20 sekuntia, ja se on tarvittaessa sovitettava yhteen CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan tai testisyklin poikkeamien kanssa. CO, CO2 ja NMHC on määritettävä integroimalla jatkuvat mittaussignaalit tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet pitoisuudet. Laimennusilman kaasumaisten epäpuhtauksien pitoisuudet on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin ennen sitä kohtaa, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin. Kaikki muut mitattavat parametrit kirjataan tekemällä mittaus vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

7.6.7.   Hiukkasnäytteiden otto

Testijakson käynnistämisen alussa hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan.

Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään suhteutettuna 9.4.6.1 kohdan mukaisesti määritettyyn pakokaasun massavirtaan.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ±2,5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 2,5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana). Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (±2,5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen alempaa näytteen virtausta.

7.6.8.   Moottorin pysähtyminen ja laitteiden toimintahäiriöt

Jos moottori pysähtyy jossain kylmä käynnistys -testin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori on esivakioitava ja käynnistettävä uudelleen 7.6.2 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja testi on tehtävä uudelleen.

Jos moottori pysähtyy jossain lämmin käynnistys -testin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori vakautetaan 7.6.3 kohdan mukaisesti, ja lämmin käynnistys -testi tehdään uudelleen. Tässä tapauksessa kylmä käynnistys -testiä ei tarvitse toistaa.

Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi mitätöidään ja toistetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti.

7.7.   WHSC-sykli

7.7.1.   Laimennusjärjestelmän ja moottorin esivakiointi

Laimennusjärjestelmä ja moottori käynnistetään ja lämmitetään 7.4.1 kohdan mukaisesti. Lämmityksen jälkeen moottori ja näytteenottojärjestelmä on esivakioitava käyttämällä moottoria moodissa 9 (ks. 7.2.2 kohta, taulukko 1) vähintään 10 minuutin ajan siten, että laimennusjärjestelmä on samanaikaisesti käytössä. Hiukkaspäästönäytteitä voidaan kerätä harjoituksen vuoksi. Kyseisiä näytesuodattimia ei tarvitse vakioida tai punnita, ja ne voidaan heittää pois. Virtaus asetetaan testiä varten valittuun likimääräiseen virtausarvoon. Esivakioinnin jälkeen moottori on sammutettava.

7.7.2.   Moottorin käynnistys

Moottori käynnistetään 5 ± 1 minuuttia 7.7.1 kohdassa kuvatun moodin 9 mukaisen esivakioinnin päättymisen jälkeen valmistajan käyttäjän käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti käyttämällä joko vakiokäynnistysmoottoria tai dynamometriä 7.6.2 kohdan mukaisesti.

7.7.3.   Testisarja

Testisarja aloitetaan, kun moottori on käynnissä, ja enintään minuutin kuluttua siitä, kun moottorin toiminta on ohjattu syklin ensimmäisen moodin mukaiseksi (joutokäynti).

WHSC-testi suoritetaan 7.2.2 kohdan taulukossa 1 lueteltujen testimoodien mukaisessa järjestyksessä.

7.7.4.   Päästöjen kannalta olennaisten tietojen kerääminen

Testisarjan aluksi on käynnistettävä mittauslaitteet ja samanaikaisesti

| a) | aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

a)

aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää,

| b) | aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä, |
| --- | --- |

b)

aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä,

| c) | aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen, |
| --- | --- |

c)

aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen,

| d) | aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia, |
| --- | --- |

d)

aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

| e) | aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen. |
| --- | --- |

e)

aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen.

Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia ((NM)HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa on mitattava jatkuvasti ja ne on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC- ja NOx-pitoisuuksia on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika saa olla entintään 20 sekuntia, ja se on tarvittaessa sovitettava yhteen CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan tai testisyklin poikkeamien kanssa. CO, CO2 ja NMHC on määritettävä integroimalla jatkuvat mittaussignaalit tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet pitoisuudet. Laimennusilman kaasumaisten epäpuhtauksien pitoisuudet on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin ennen sitä kohtaa, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin. Kaikki muut mitattavat parametrit kirjataan tekemällä mittaus vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

7.7.5.   Hiukkasnäytteiden otto

Testijakson käynnistämisen alussa hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan. Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään suhteutettuna 9.4.6.1 kohdan mukaisesti määritettyyn pakokaasun massavirtaan.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ±2,5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 2,5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana). Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (±2,5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen alempaa näytteen virtausta.

7.7.6.   Moottorin pysähtyminen ja laitteiden toimintahäiriöt

Jos moottori pysähtyy jossain syklin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori on esivakioitava 7.7.1 kohdan vaatimusten mukaisesti ja käynnistettävä uudestaan 7.7.2 kohdan mukaisesti, ja testi on tehtävä uudelleen.

Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi mitätöidään ja toistetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti.

7.8.   Testin jälkeiset menettelyt

7.8.1.   Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirtauksen mittaus, laimennetun pakokaasun tilavuuden mittaus ja kaasun virtaus näytepusseihin lopetetaan sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.

7.8.2.   Suhteellisen näytteenoton varmentaminen

Kaikkien suhteellisten eränä otettujen näytteiden, kuten pussinäytteen tai hiukkasnäytteen, osalta on varmennettava että suhteellinen näytteenotto tapahtui 7.6.7 ja 7.7.5 kohdan mukaisesti. Kaikki näytteet, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, ovat mitättömiä.

7.8.3.   Hiukkassuodattimen vakauttaminen ja punnitus

Hiukkassuodatin on laitettava peitettyyn tai suljettuun astiaan tai suodattimen pidin on suljettava näytesuodattimien suojaamiseksi ulkoiselta kontaminaatiolta. Näin suojattu suodatin on palautettava punnituskammioon. Suodatinta on vakautettava vähintään tunnin ajan, minkä jälkeen se punnitaan 9.4.5 kohdan mukaisesti. Suodattimen kokonaispaino kirjataan.

7.8.4.   Poikkeaman varmentaminen

Heti kun se on käytännössä mahdollista, mutta viimeistään 30 minuuttia testisyklin päättymisen jälkeen tai kuumahaihtumajakson aikana, on määritettävä kaasuanalysaattorin alueiden nollavaste ja vertailuvaste. Tässä kohdassa testisykli määritellään seuraavasti:

| a) | WHTC:n osalta: täydellinen jakso kylmä – vakautus – lämmin |
| --- | --- |

a)

WHTC:n osalta: täydellinen jakso kylmä – vakautus – lämmin

| b) | WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta): jakso vakautus – lämmin |
| --- | --- |

b)

WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta): jakso vakautus – lämmin

| c) | useita regenerointeja käsittävän WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta): lämmin käynnistys -testien kokonaismäärä |
| --- | --- |

c)

useita regenerointeja käsittävän WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta): lämmin käynnistys -testien kokonaismäärä

| d) | WHSC:n osalta: testisykli. |
| --- | --- |

d)

WHSC:n osalta: testisykli.

Seuraavia sovelletaan analysaattorin poikkeamaan:

| a) | ennen testiä ja testin jälkeen saadut nollavasteet ja vertailuvasteet voidaan suoraan sijoittaa 8.6.1 kohdan yhtälöön 66 ilman poikkeaman määritystä, |
| --- | --- |

a)

ennen testiä ja testin jälkeen saadut nollavasteet ja vertailuvasteet voidaan suoraan sijoittaa 8.6.1 kohdan yhtälöön 66 ilman poikkeaman määritystä,

| b) | jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeama on alle 1 prosentti koko asteikosta, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeama on alle 1 prosentti koko asteikosta, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti,

| c) | jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeaman ero on vähintään 1 prosentti koko asteikosta, testi mitätöidään tai mitattuihin pitoisuuksiin tehdään poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeaman ero on vähintään 1 prosentti koko asteikosta, testi mitätöidään tai mitattuihin pitoisuuksiin tehdään poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti.

7.8.5.   Kaasunäytepussin analysointi

Seuraavat toimet on toteutettava heti, kun se on käytännössä mahdollista:

| a) | pussiin kerätyt kaasunäytteet on analysoitava viimeistään 30 minuuttia lämmin käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen tai kylmä käynnistys -testin vakautusjakson aikana, |
| --- | --- |

a)

pussiin kerätyt kaasunäytteet on analysoitava viimeistään 30 minuuttia lämmin käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen tai kylmä käynnistys -testin vakautusjakson aikana,

| b) | taustanäytteet on analysoitava viimeistään 60 minuuttia lämmin käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

taustanäytteet on analysoitava viimeistään 60 minuuttia lämmin käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen.

7.8.6.   Syklityön validointi

Ennen syklin todellisen työn laskemista poistetaan mahdolliset moottorin käynnistyksen aikana tallennetut pisteet. Syklin todellinen työ on määritettävä testisykliltä käyttämällä samanaikaisesti moottorin todellista kierrosnopeutta ja todellista vääntömomenttia, jotta voidaan laskea moottorin tehon hetkelliset arvot. Moottorin hetkelliset tehoarvot on integroitava koko syklin ajalle, jotta voidaan laskea syklin todellinen työ Wact (kWh). Jos apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu 6.3.1 kohdan mukaisesti, hetkellisen tehon arvot on korjattava käyttämällä 6.3.5 kohdassa annettua yhtälöä 4.

Moottorin todellisen tehon integroimiseen käytetään menetelmää, joka on kuvattu 7.4.8 kohdassa.

Syklin todellista työtä Wact verrataan syklin viitetyöhön Wref ja sen avulla lasketaan spesifiset päästöt (ks. 8.6.3 kohta).

Wact-arvon on oltava 85–105 prosenttia Wref-arvosta.

7.8.7.   Testisyklin tilastollinen validointi

Todelliset arvot (n
  act, M
  act, P
  act) on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin (n
  ref, M
  ref, P
  ref) nähden sekä WHTC:n että WHSC:n osalta.

Todellisten ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin todellisen signaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos todellisia signaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.

Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

| | (11) |
| --- | --- |

Formula

(11)

jossa

| y | on kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) todellinen arvo |
| --- | --- |
| a
  1 | on regressiolinjan kaltevuus |
| x | on kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo |
| a
  0 | on regressiolinjan y-leikkaus. |

y

on kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) todellinen arvo

a
  1

on regressiolinjan kaltevuus

x

on kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo

a
  0

on regressiolinjan y-leikkaus.

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r2) on laskettava kullekin regressiolinjalle.

Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi yhden hertsin taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 2 (WHTC) tai 3 (WHSC) esitettyjen perusteiden on täytyttävä.

Taulukko 2:

Regressiolinjan toleranssit WHTC:tä varten

| | Nopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 5 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta | enintään 10 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 10 prosenttia moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, a
  1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinaatiokerroin, r
  2 | vähintään 0,970 | vähintään 0,850 | vähintään 0,910 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0 | enintään 10 prosenttia joutokäyntinopeuden enimmäisarvosta | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Nopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 5 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta

enintään 10 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 10 prosenttia moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, a
  1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinaatiokerroin, r
  2

vähintään 0,970

vähintään 0,850

vähintään 0,910

Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0

enintään 10 prosenttia joutokäyntinopeuden enimmäisarvosta

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Taulukko 3

Regressiolinjan toleranssit WHSC:tä varten

| | Nopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta | enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, a
  1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinaatiokerroin, r
  2 | vähintään 0,990 | vähintään 0,950 | vähintään 0,950 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0 | enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Nopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta

enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, a
  1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinaatiokerroin, r
  2

vähintään 0,990

vähintään 0,950

vähintään 0,950

Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0

enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Pisteitä saa poistaa taulukossa 4 ilmoitetuista kohdista regressiota varten ennen regression laskemista. Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Pisteiden poistoa voidaan soveltaa koko sykliin tai mihin tahansa syklin osaan.

Taulukko 4

Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä

| Tapahtuma | Olosuhteet | Sallitut pisteiden poistot |
| --- | --- | --- |
| Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (joutokäyntipiste) | n
  ref = 0 prosenttia
  ja

  M
  ref = 0 prosenttia
  ja



  ja | nopeus ja teho |
| Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (käyttöpiste) | M
  ref < 0 prosenttia | teho ja vääntömomentti |
| Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo | n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

  tai

  n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref'

  tai

  n
  act > 1,02 n
  ref ja | teho ja joko vääntömomentti tai nopeus |
| Käyttäjän pyynnön enimmäisarvo | n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

  tai

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

  tai

  n
  act < 0,98 n
  ref ja | teho ja joko vääntömomentti tai nopeus |

Tapahtuma

Olosuhteet

Sallitut pisteiden poistot

Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (joutokäyntipiste)

n
  ref = 0 prosenttia

ja

M
  ref = 0 prosenttia

ja

Formula

ja

Formula

nopeus ja teho

Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (käyttöpiste)

M
  ref < 0 prosenttia

teho ja vääntömomentti

Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo

n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

tai

n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref'

tai

n
  act > 1,02 n
  ref ja Formula

teho ja joko vääntömomentti tai nopeus

Käyttäjän pyynnön enimmäisarvo

n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

tai

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

tai

n
  act < 0,98 n
  ref ja Formula

teho ja joko vääntömomentti tai nopeus

8.   PÄÄSTÖJEN LASKEMINEN

Testin lopputulos pyöristetään kerralla sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla standardin ASTM E 29-06B mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen spesifinen päästö, pyöristäminen ei ole sallittua.

Hiilivetyjen ja/tai ei-metaanisten hiilivetyjen laskemisen perustana on polttoaineen hiilen/vedyn/hapen moolisuhde (C/H/O):

| | CH1,86O0,006 dieselöljylle (B7), |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 dieselöljylle (B7),

| | CH2,92O0,46 tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitetulle etanolille (ED95), |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitetulle etanolille (ED95),

| | CH1,93O0,032 bensiinille (E10), |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 bensiinille (E10),

| | CH2,74O0,385 etanolille (E85), |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 etanolille (E85),

| | CH2,525 nestekaasulle, |
| --- | --- |

CH2,525 nestekaasulle,

| | CH4 maakaasulle ja biometaanille. |
| --- | --- |

CH4 maakaasulle ja biometaanille.

Laskelmasta on esimerkkejä tämän liitteen lisäyksessä 5.

Moolipohjaiset päästölaskelmat, jotka ovat liitteessä 7 esitetyn, muuhun kuin tiekäyttöön tarkoitettuja liikkuvia koneita koskevan säännön gtr nro 11 mukaisia, ovat sallittuja tyyppihyväksyntäviranomaisen etukäteen antamalla suostumuksella.

8.1.   Kuiva/märkä-korjaus

Jos päästöt on mitattu kuivapohjalla, mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavan yhtälön mukaisesti.

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

jossa

| c
  d | on kuiva pitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia) |
| --- | --- |
| kw | on kuiva/märkä-korjauskerroin (k
  w,a, k
  w,e, tai k
  w,d käytetyn yhtälön mukaisesti). |

c
  d

on kuiva pitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia)

kw

on kuiva/märkä-korjauskerroin (k
  w,a, k
  w,e, tai k
  w,d käytetyn yhtälön mukaisesti).

8.1.1.   Raakapakokaasu

| | (13) |
| --- | --- |
| tai |
| | (14) |
| tai |
| | (15) |
| kun |
| | (16) |
| ja |
| | (17) |

Formula

(13)

tai

Formula

(14)

tai

Formula

(15)

kun

Formula

(16)

ja

Formula

(17)

jossa

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa. |
| --- | --- |
| w
  ALF | on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| q
  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| q
  mad,I | on hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s |
| p
  r | on vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa |
| p
  b | on kokonaisilmanpaine, kPa |
| w
  DEL | on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| c
  CO2 | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO | on kuiva CO-pitoisuus, prosenttia. |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa.

w
  ALF

on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

q
  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

q
  mad,I

on hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s

p
  r

on vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa

p
  b

on kokonaisilmanpaine, kPa

w
  DEL

on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa

c
  CO2

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus, prosenttia.

Yhtälöt 13 ja 14 ovat pääosin samoja; kerroin 1,008 on yhtälöissä 13 ja 15 likimääräinen arvio yhtälön 14 tarkemmasta nimittäjästä.

8.1.2.   Laimennettu pakokaasu

| | (18) |
| --- | --- |
| tai |
| | (19) |
| kun |
| | (20) |

Formula

(18)

tai

Formula

(19)

kun

Formula

(20)

jossa

| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| --- | --- |
| c
  CO2w | on märkä CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| H
  d | on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| D | on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta). |

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa

c
  CO2w

on märkä CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

H
  d

on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

D

on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta).

8.1.3.   Laimennin

| | (21) |
| --- | --- |
| ja |
| | (22) |

Formula

(21)

ja

Formula

(22)

jossa

| H
  d | on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  d

on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.2.   Kosteuden NOx-korjaus

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava kosteuden suhteen 8.2.1 ja 8.2.2 kohdassa annettujen tekijöiden avulla. Imuilman kosteus Ha voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan tai märän lämpömittarin mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä yhtälöitä käyttäen.

8.2.1.   Puristussytytysmoottorit

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

jossa

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa. |
| --- | --- |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa.

8.2.2.   Kipinäsytytteiset polttomoottorit

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

jossa

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa. |
| --- | --- |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa.

8.3.   Hiukkassuodattimen kelluvuuskorjaus

Näytesuodattimen massaan on tehtävä korjaus, joka riippuu sen kelluvuudesta ilmassa. Kelluvuuskorjaukseen vaikuttavat näytteenottosuodattimen tiheys, ilman tiheys ja vaa'an kalibrointipainon tiheys. Itse hiukkasen kelluvuus ei sen sijaan vaikuta korjaukseen. Kelluvuuskorjausta sovelletaan sekä suodattimen taarapainoon että suodattimen bruttopainoon.

Jos suodatinmateriaalin tiheyttä ei tunneta, on käytettävä seuraavia tiheyksiä:

| a) | teflonpintainen lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

teflonpintainen lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3;

| b) | teflonkalvosuodatin: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

teflonkalvosuodatin: 2 144 kg/m3;

| c) | teflonkalvosuodatin, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflonkalvosuodatin, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas: 920 kg/m3.

Jos kalibrointipaino on ruostumatonta terästä, käytetään tiheyttä 8 000 kg/m3. Jos kalibrointipainon materiaali on jokin muu, sen tiheys on tiedettävä.

Seuraavaa yhtälöä on käytettävä:

| | (25) |
| --- | --- |
| ja |
| | (26) |

Formula

(25)

ja

Formula

(26)

jossa

| m
  uncor | on korjaamaton hiukkassuodattimen massa, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | on ilman tiheys, kg/m3 |
| ρ
  w | on vaa'an kalibrointipainon tiheys, kg/m3 |
| ρ
  f | on hiukkasten näytteenottosuodattimen tiheys, kg/m3 |
| p
  b | on kokonaisilmanpaine, kPa |
| T
  a | on ilman lämpötila vaa'an ympärillä, K |
| 28,836 | on ilman moolimassa viitekosteudessa (282,5 K), g/mol |
| 8,3144 | on moolikaasuvakio. |

m
  uncor

on korjaamaton hiukkassuodattimen massa, mg

ρ
  a

on ilman tiheys, kg/m3

ρ
  w

on vaa'an kalibrointipainon tiheys, kg/m3

ρ
  f

on hiukkasten näytteenottosuodattimen tiheys, kg/m3

p
  b

on kokonaisilmanpaine, kPa

T
  a

on ilman lämpötila vaa'an ympärillä, K

28,836

on ilman moolimassa viitekosteudessa (282,5 K), g/mol

8,3144

on moolikaasuvakio.

Hiukkasnäytteen massa m
  p, jota käytetään 8.4.3 ja 8.5.3 kohdassa, lasketaan seuraavasti:

| | (27) |
| --- | --- |

Formula

(27)

jossa

| m
  f,G | on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen bruttomassa, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen taaramassa, mg |

m
  f,G

on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen bruttomassa, mg

m
  f,T

on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen taaramassa, mg

8.4.   Osavirtauslaimennus ja raakakaasumittaus

Kaasumaisten komponenttien hetkellisiä pitoisuussignaaleita käytetään massapäästöjen laskemiseen kertomalla ne hetkellisellä pakokaasun massavirtauksella. Pakokaasun massavirtaus voidaan mitata suoraan tai laskea käyttämällä imuilman ja polttoainevirtauksen mittausmenetelmiä, merkkikaasumenetelmää tai imuilman ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä eri mittalaitteiden vasteaikoihin. Erot otetaan huomioon sovittamalla signaalit ajallisesti yhteen. Hiukkasmittauksissa pakokaasun massavirtasignaalien avulla ohjataan osavirtauslaimennusjärjestelmää ottamaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu näyte. Oikeasuhtaisuus varmistetaan tekemällä näytteen ja pakokaasuvirran välinen regressioanalyysi 9.4.6.1 kohdan mukaisesti. Täydellinen testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 6.

Kuva 6:

Kaavio raakamittaus-/osavirtausmittausjärjestelmästä

Image

8.4.1.   Pakokaasun massavirran määrittäminen

8.4.1.1.   Johdanto

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi ja osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi on tiedettävä pakokaasun massavirta. Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan käyttää jotain 8.4.1.3–8.4.1.7 kohdassa kuvailluista menetelmistä.

8.4.1.2.   Vasteaika

Päästöjen laskennassa kaikkien 8.4.1.3–8.4.1.7. kohdassa kuvattujen menetelmien vasteajan on oltava sama tai lyhyempi kuin analysaattorin vasteaika, joka on ≤ 10 s kuten 9.3.5 kohdassa vaaditaan.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän vasteaika saa olla enintään 0,3 sekuntia. Aiemmin tallennettuun testaukseen perustuvalla ennakoivalla ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran mittauksen vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaika on enintään 1 sekunti. Laitevalmistajan on ilmoitettava järjestelmän vasteaika. Pakokaasuvirran ja osavirtauslaimennusjärjestelmän yhdistetyt vasteaikavaatimukset on esitetty 9.4.6.1 kohdassa.

8.4.1.3.   Suora mittausmenetelmä

Hetkellisen pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:

| a) | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167) |
| --- | --- |

a)

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167)

| b) | ultraäänivirtausmittari, |
| --- | --- |

b)

ultraäänivirtausmittari,

| c) | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

c)

pyörrevanavirtausmittari.

Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.

Virtausmittarien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset.

8.4.1.4.   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus soveltuvilla virtausmittareilla. Hetkellinen pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

| | (28) |
| --- | --- |

Formula

(28)

jossa

| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s |
| q

  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

Virtausmittarien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset, mutta niiden on oltava riittävän tarkkoja, jotta myös pakokaasuvirtauksen lineaarivaatimukset täyttyvät.

8.4.1.5.   Merkkikaasumittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa.

Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esimerkiksi puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.

Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä merkkikaasun ruiskutuspisteen alapuolella riippuen siitä, kumpi on suurempi. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan ennen moottoria.

Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

| | (29) |
| --- | --- |

Formula

(29)

jossa

| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | on merkkikaasuvirta, cm3/min |
| c
  mix,i | on merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm |
| ρ
  e | on pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 5) |
| c
  b | on merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm |

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

q

  vt

on merkkikaasuvirta, cm3/min

c
  mix,i

on merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm

ρ
  e

on pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 5)

c
  b

on merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm

Merkkikaasun taustapitoisuus (c
  b) voidaan määrittää laskemalla välittömästi testiä ennen ja testin jälkeen mitatun taustapitoisuuden keskiarvo.

Jos taustapitoisuus on alle 1 prosentti merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (c
  mix.i) suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

Koko järjestelmän on täytettävä 9.2 kohdassa asetetut pakokaasuvirtauksen lineaarisuusvaatimukset.

8.4.1.6.   Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

| | (30) |
| --- | --- |
| ja |
| | (31) |
| | (32) |

Formula

(30)

ja

Formula

(31)

Formula

(32)

jossa

| q

  maw,i | on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| | on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg |
| λ
  i | on hetkellinen ilman ylimäärä |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  COd | on kuiva CO-pitoisuus, ppm |
| c
  HCw | on märkä HC-pitoisuus, ppm |

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s

Formula

on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg

λ
  i

on hetkellinen ilman ylimäärä

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  COd

on kuiva CO-pitoisuus, ppm

c
  HCw

on märkä HC-pitoisuus, ppm

Ilmavirtamittarin ja analysaattoreiden on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset, ja koko järjestelmän on täytettävä 9.2 kohdassa asetetut pakokaasuvirtauksen lineaarisuusvaatimukset.

Jos käytetään ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, ilman ylimäärän mittaamiseen, sen on oltava 9.3.2.7 kohdan vaatimusten mukainen.

8.4.1.7.   Hiilitasapainomenetelmä

Tähän kuuluu pakokaasun massan laskeminen polttoainevirrasta ja pakokaasun kaasumaisista komponenteista, joihin sisältyy hiiltä. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

| | (33) |
| --- | --- |
| kun |
| | (34) |
| ja |
| | (35) |

Formula

(33)

kun

Formula

(34)

ja

Formula

(35)

jossa

| q
  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| w
  BET | on polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  ALF | on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO2d,a | on märkä CO2-pitoisuus imuilmassa, prosenttia |
| c
  CO | on kuiva CO-pitoisuus, ppm |
| c
  HCw | on märkä HC-pitoisuus, ppm |

q
  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

w
  BET

on polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  ALF

on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO2d,a

on märkä CO2-pitoisuus imuilmassa, prosenttia

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus, ppm

c
  HCw

on märkä HC-pitoisuus, ppm

8.4.2.   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

8.4.2.1.   Johdanto

Testattavaksi luovutetun moottorin raakapakokaasupäästöjen kaasumaiset komponentit mitataan lisäyksessä 2 olevassa 9.3 kohdassa kuvatuilla mittaus- ja näytteenottojärjestelmillä. Tietojen arviointi kuvataan tämän liitteen 8.4.2.2 kohdassa.

Jäljempänä 8.4.2.3 ja 8.4.2.4 kohdassa kuvataan kaksi laskutapaa, jotka käyvät yhtä hyvin lisäyksen 5 vertailupolttoaineelle. 8.4.2.3 kohdan menetelmä on suoraviivaisempi, sillä siinä käytetään taulukkomuotoisia u-arvoja komponentin ja pakokaasun tiheyden välisen suhteen määrittämiseen. 8.4.2.4 kohdan menetelmä on tarkempi sellaisten polttoainelaatujen osalta, jotka poikkeavat lisäyksen 5 eritelmistä, mutta se edellyttää polttoaineen koostumuksen analysointia.

8.4.2.2.   Tietojen arviointi

Päästötiedot kirjataan ja tallennetaan 7.6.6 kohdan mukaisesti.

Kaasumaisten komponenttien massapäästöjen laskentaa varten kirjatut pitoisuudet ja pakokaasun massavirta sovitetaan ajallisesti käyttämällä 3.1 kohdan määritelmän mukaista muunnosaikaa. Sen vuoksi pakokaasun massavirtajärjestelmän ja kunkin kaasupäästöanalysaattorin vasteaika on määritettävä 8.4.1.2 ja 9.3.5 kohdan mukaisesti ja kirjattava.

8.4.2.3.   Massapäästöjen laskeminen taulukkoarvojen avulla

Pilaavien aineiden massa (g/testi) määritetään laskemalla hetkellinen massapäästö saastuttavien aineiden raakapitoisuuksista ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen 8.4.2.2 kohdan mukaisesti määritetyn muunnosajan avulla, yhdistämällä syklin aikana saadut hetkelliset arvot ja kertomalla yhdistetyt arvot taulukon 5 u-arvoilla. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva/märkä-korjaus ennen muita laskelmia.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan tarvittaessa 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella k
  h,D tai k
  h,G.

On sovellettava seuraavaa yhtälöä:

| (g/test) | (36) |
| --- | --- |

Formula

(36)

jossa

| u
  gas | on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä. |

u
  gas

on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 5

c
  gas,i

on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä.

Taulukko 5

Raakapakokaasun u-arvot ja komponenttien tiheydet

| Poltto-aine | re | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (3) |
| Diesel-öljy (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanoli (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Maa-kaasu (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaani | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaani | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Neste-kaasu (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensiini (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanoli (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Poltto-aine

re

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (3)

Diesel-öljy (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanoli (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Maa-kaasu (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaani

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaani

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Neste-kaasu (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensiini (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanoli (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.   Massapäästöjen laskeminen täsmällisten yhtälöiden avulla

Pilaavien aineiden massa (g/testi) määritetään laskemalla hetkellinen massapäästö epäpuhtauksien raakapitoisuuksista, u-arvoista ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen 8.4.2.2 kohdan mukaan määritetyn muunnosajan avulla, ja yhdistämällä syklin aikana saadut hetkelliset arvot. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva/märkä-korjaus ennen muita laskelmia.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella k
  h,D tai k
  h,G.

On sovellettava seuraavaa yhtälöä:

| (g/testi) | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

jossa

| u
  gas | on laskettu yhtälöstä 38 tai 39 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä. |

u
  gas

on laskettu yhtälöstä 38 tai 39

c
  gas,i

on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä.

Hetkelliset u-arvot on laskettava seuraavasti:

| | (38) |
| --- | --- |
| tai |
| | (39) |
| ja |
| | (40) |

Formula

(38)

tai

Formula

(39)

ja

Formula

(40)

jossa:

| M
  gas | on kaasukomponentin moolimassa, g/mol (ks. tämän liitteen lisäys 5) |
| --- | --- |
| Me,i | on pakokaasun hetkellinen moolimassa, g/mol |
| ρ
  gas | on kaasumaisen komponentin tiheys, kg/m3 |
| ρ
  e,i | on pakokaasun hetkellinen tiheys, kg/m3 |

M
  gas

on kaasukomponentin moolimassa, g/mol (ks. tämän liitteen lisäys 5)

Me,i

on pakokaasun hetkellinen moolimassa, g/mol

ρ
  gas

on kaasumaisen komponentin tiheys, kg/m3

ρ
  e,i

on pakokaasun hetkellinen tiheys, kg/m3

Pakokaasun moolimassa M
  e johdetaan yleisestä polttoaineen koostumuksesta CHaO
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  olettaen, että palaminen on täydellinen, seuraavalla tavalla:

| | (41) |
| --- | --- |

Formula

(41)

jossa

| q

  maw,i | on hetkellinen imuilman massavirta (märkä), kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| M
  a | on kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol |

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta (märkä), kg/s

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

M
  a

on kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol

Pakokaasun tiheys e johdetaan seuraavasta:

| | (42) |
| --- | --- |

Formula

(42)

jossa

| q

  mad,i | on hetkellinen imuilman massavirta (kuiva), kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| k
  fw | on 8.1.1 kohdassa annettu polttoainekohtainen kerroin märkää pakokaasua varten (yhtälö 16). |

q

  mad,i

on hetkellinen imuilman massavirta (kuiva), kg/s

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

k
  fw

on 8.1.1 kohdassa annettu polttoainekohtainen kerroin märkää pakokaasua varten (yhtälö 16).

8.4.3.   Hiukkasten määrittäminen

8.4.3.1.   Tietojen arviointi

Hiukkasmassa lasketaan 8.3 kohdassa olevan yhtälön 27 mukaisesti. Hiukkasten arvioimiseksi kirjataan suodattimen läpi testisyklin aikana kulkenut kokonaisnäytemassa (m
  sep).

Hiukkasmassaan voidaan tehdä laimentimen hiukkasmäärää vastaava korjaus 7.5.6 kohdan mukaisesti noudattaen hyvää teknistä käytäntöä ja ottaen huomioon käytetyn hiukkasten mittausmenetelmän ominaisuudet, mikäli tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan.

8.4.3.2.   Massapäästöjen laskeminen

Järjestelmän rakenteesta riippuen hiukkasmassa (g/testi) lasketaan 8.4.3.2.1 tai 8.4.3.2.2 kohdan mukaisella tavalla sen jälkeen, kun hiukkasnäytesuodattimeen on tehty 8.3 kohdan mukainen kelluvuuskorjaus.

8.4.3.2.1.   Näytesuhteeseen perustuva laskelma

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

jossa

| m
  p | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| r
  s | on keskimääräinen näytesuhde testin aikana |

m
  p

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

r
  s

on keskimääräinen näytesuhde testin aikana

ja

| | (44) |
| --- | --- |

Formula

(44)

jossa

| m
  se | on näytteen massa syklin aikana, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | on pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  sed | on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |

m
  se

on näytteen massa syklin aikana, kg

m
  ew

on pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  sed

on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, m
  sep ja m
  sed on sama.

8.4.3.2.2.   Laimennussuhteeseen perustuva laskelma

| | (45) |
| --- | --- |

Formula

(45)

jossa

| m
  p | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  edf | on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

m
  p

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  edf

on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:

| | (46) |
| --- | --- |
| | (47) |
| | (48) |

Formula

(46)

Formula

(47)

Formula

(48)

jossa

| q

  medf,i | on hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| r
  d,i | on hetkellinen laimennussuhde |
| q

  mdew,i | on hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| q

  mdw,i | on hetkellinen laimentimen massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä. |

q

  medf,i

on hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

r
  d,i

on hetkellinen laimennussuhde

q

  mdew,i

on hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

q

  mdw,i

on hetkellinen laimentimen massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä.

8.5.   Täysvirtauslaimennusmittaus (CVS)

Kaasumaisten komponenttien pitoisuussignaaleita, jotka on saatu joko integroimalla syklin aikana tai keräämällä näytepussiin, käytetään massapäästöjen laskemiseen kertomalla ne laimennetun pakokaasun massavirtauksella. Pakokaasun massavirta mitataan vakiotilavuuskerääjällä (CVS), joka voi käyttää kiertomäntäpumppua (PDP), kriittisen virtauksen venturia (CFV) tai aliääniventuria (SSV) ilman virtauksen kompensointia tai sen kanssa.

Näytepussimenetelmässä ja hiukkasten keräämisessä otetaan suhteutettu näyte CVS-järjestelmän laimennetusta pakokaasusta. Jos järjestelmässä ei ole virtauksen kompensointia, näytevirtauksen ja CVS:n virtauksen suhde saa poiketa enintään ± 2,5 prosenttia testin säätöpisteestä. Jos järjestelmässä on virtauksen kompensointi, jokaisen yksittäisen virtauksen on oltava vakio ja ne saavat poiketa enintään ± 2,5 prosenttia omista tavoitevirroistaan.

Täydellinen testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 7.

Kuva 7

Kaavio täysvirtausmittausjärjestelmästä

Image

8.5.1.   Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen

8.5.1.1.   Johdanto

Laimennetun pakokaasun päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirtaus. Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana (kg/testi) on laskettava syklin mittausarvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavista kalibrointitiedoista (PDP:lle V
  0, CFV:lle K
  V ja SSV:lle C
  d) jollakin 8.5.1.2–8.5.1.4 kohdassa kuvatulla menetelmällä. Jos näytteen hiukkasten kokonaisvirta (m
  sep) on suurempi kuin 0,5 prosenttia CVS:n kokonaisvirtauksesta (m
  ed), CVS:n virtaus on korjattava m
  sep-arvolle tai hiukkasnäytevirta on johdettava uudelleen CVS:n läpi ennen virtauksen mittauslaitetta.

8.5.1.2.   PDP-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 6 K:n sisällä koko syklin ajan:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

jossa

| V
  0 | on testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros |
| --- | --- |
| n
  P | on pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana |
| p
  p | on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa |
| T | on laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä, K |

V
  0

on testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros

n
  P

on pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana

p
  p

on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa

T

on laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä, K

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

jossa

| n
  P,i | on pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona |
| --- | --- |

n
  P,i

on pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona

8.5.1.3.   CFV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

jossa

| t | on syklin aika, s |
| --- | --- |
| K
  V | on kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| p
  p | on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | on absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K |

t

on syklin aika, s

K
  V

on kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa

p
  p

on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

on absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

| | (52) |
| --- | --- |

Formula

(52)

jossa

| Δti | on aikaväli, s |
| --- | --- |

Δti

on aikaväli, s

8.5.1.4.   SSV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään syklin ajan välillä ± 11 K lämmönvaihtimen avulla.

| | (53) |
| --- | --- |
| ja |
| | (54) |

Formula

(53)

ja

Formula

(54)

jossa

| A
  0 | on 0,006111 SI-yksiköinä seuraavasta: |
| --- | --- |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| C
  d | on SSV:n purkauskerroin |
| p
  p | on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| r
  p | on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, |
| r
  D | on SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D |

A
  0

on 0,006111 SI-yksiköinä seuraavasta:Formula

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

C
  d

on SSV:n purkauskerroin

p
  p

on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

r
  p

on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, Formula

r
  D

on SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

jossa

| Dt
  i | on aikaväli, s |
| --- | --- |

Dt
  i

on aikaväli, s

Tosiaikainen laskelma aloitetaan joko C
  d:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98, tai Q
  ssv:n kohtuullisella arvolla. Jos laskelma aloitetaan Q
  ssv:llä, Q
  ssv:n aloitusarvoa käytetään Reynoldsin luvun arviointiin.

Reynoldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reynoldsin lukujen alueella, joita käytetään 9.5.4 kohdassa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa.

8.5.2.   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

8.5.2.1.   Johdanto

Testattavaksi luovutetun moottorin laimennettujen pakokaasupäästöjen kaasumaiset komponentit mitataan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvatuilla menetelmillä. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin. Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmä kuvataan 8.5.2.2 ja 8.5.2.3 kohdassa.

8.5.2.2.   Tietojen arviointi

Päästötiedot kirjataan ja tallennetaan 7.6.6 kohdan mukaisesti.

8.5.2.3.   Massapäästöjen laskeminen

8.5.2.3.1.   Vakiomassavirtausjärjestelmät

Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaavien aineiden massa määritetään seuraavan yhtälön avulla:

| (g/testi) | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

jossa

| u
  gas | on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | on komponentin keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg. |

u
  gas

on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 6

c
  gas

on komponentin keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg.

Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, sovelletaan 8.1 kohdan mukaista kuiva/märkä-korjausta.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan tarvittaessa 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella k
  h,D tai k
  h,G.

Taulukossa 6 annetaan u-arvot. u
  gas–arvojen laskennassa laimennetun pakokaasun tiheyden on oletettu olevan saman kuin ilman tiheys. Näin ollen u
  gas-arvot ovat samoja yksittäisille kaasumaisille ainesosille, mutta erilaisia HC:lle.

Taulukko 6

Laimennetun pakokaasun u-arvot ja komponenttien tiheydet

| Polttoaine | ρde | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas
  [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas

   (8) |
| Dieselöljy (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanoli (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Maa-kaasu (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaani | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaani | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Neste-kaasu (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bensiini (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanoli (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Polttoaine

ρde

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas
  [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

ugas

   (8)

Dieselöljy (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanoli (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

Maa-kaasu (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaani

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaani

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

Neste-kaasu (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Bensiini (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanoli (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Vaihtoehtoisesti u-arvot voidaan laskea käyttämällä seuraavaa tarkkaa laskentamenetelmää, josta on yleinen kuvaus 8.4.2.4 kohdassa:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

jossa

| M
  gas | on kaasukomponentin moolimassa, g/mol (ks. tämän liitteen lisäys 5) |
| --- | --- |
| M
  e | on pakokaasun moolimassa, g/mol |
| M
  d | on laimentimen moolimassa = 28,965 g/mol |
| D | on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta). |

M
  gas

on kaasukomponentin moolimassa, g/mol (ks. tämän liitteen lisäys 5)

M
  e

on pakokaasun moolimassa, g/mol

M
  d

on laimentimen moolimassa = 28,965 g/mol

D

on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta).

8.5.2.3.2.   Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen

Pilaavien aineiden nettopitoisuuksien määrittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset taustapitoisuudet laimentimessa. Taustapitoisuuksien keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai integroimalla jatkuva mittaus. Seuraavaa yhtälöä on käytettävä:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

jossa

| c
  gas,e | on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| D | on laimennuskerroin. |

c
  gas,e

on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

c
  d

on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

D

on laimennuskerroin.

Laimennuskerroin on laskettava seuraavasti:

| a) | Diesel- ja nestekaasumoottoreille | (59) |
| --- | --- | --- |

a)

Diesel- ja nestekaasumoottoreille

Formula

(59)

| b) | Maakaasumoottoreille | (60) |
| --- | --- | --- |

b)

Maakaasumoottoreille

Formula

(60)

jossa

| c
  CO2,e | on CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia |
| --- | --- |
| c
  HC,e | on HC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | on NMHC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| c
  CO,e | on CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm |
| F
  S | on stoikiometrinen kerroin. |

c
  CO2,e

on CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia

c
  HC,e

on HC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

c
  NMHC,e

on NMHC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

c
  CO,e

on CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm

F
  S

on stoikiometrinen kerroin.

Stoikiometrinen kerroin lasketaan seuraavasti:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

jossa

| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C) |
| --- | --- |

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C)

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia stoikiometrisiä kertoimia, jos polttoaineen koostumus ei ole tiedossa:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (nestekaasu) | = | 11,6 |
| F
  S (maakaasu) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (nestekaasu)

=

11,6

F
  S (maakaasu)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11,5

8.5.2.3.3.   Virtauskompensoidut järjestelmät

Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalle. Myös taustakorjaus on laskettava suoraan hetkellisen pitoisuuden arvolle. On sovellettava seuraavaa yhtälöä:

| | (62) |
| --- | --- |

Formula

(62)

jossa

| c
  gas,e | on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| m
  ed,i | on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |
| u
  gas | on taulukosta 6 saatu taulukkoarvo |
| D | on laimennuskerroin. |

c
  gas,e

on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

c
  d

on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

m
  ed,i

on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

u
  gas

on taulukosta 6 saatu taulukkoarvo

D

on laimennuskerroin.

8.5.3.   Hiukkasten määrittäminen

8.5.3.1.   Massapäästöjen laskeminen

Hiukkasmassa (g/testi) lasketaan seuraavasti sen jälkeen, kun hiukkasnäytesuodattimeen on tehty 8.3 kohdan mukainen kelluvuuskorjaus:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

jossa

| m
  p | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

m
  p

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

ja

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

jossa

| m
  set | on hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | on toisiolaimentimen massa, kg. |

m
  set

on hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ssd

on toisiolaimentimen massa, kg.

Jos laimentimen taustahiukkastaso on määritetty 7.5.6 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massa (g/testi) on laskettava seuraavasti:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

jossa

| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |
| m
  sd | on taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimentimen massa, kg |
| m
  b | on laimentimesta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg |
| D | on 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin. |

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

m
  sd

on taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimentimen massa, kg

m
  b

on laimentimesta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg

D

on 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin.

8.6.   Yleiset laskelmat

8.6.1.   Poikkeaman korjaus

Edellä 7.8.4 kohdassa tarkoitetun poikkeaman varmentamisen osalta on korjattu pitoisuusarvo laskettava seuraavasti:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

jossa

| c
  ref,z | on nollakaasun viitepitoisuus (yleensä nolla), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | on vertailukaasun viitepitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm |
| c
  pre,z | on testiä edeltävä analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm |
| c
  pre,s | on testiä edeltävä analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm |
| c
  post,z | on testin jälkeen analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm |
| c
  post,s | on testin jälkeen analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm |
| cgas | on näytekaasun pitoisuus, ppm. |

c
  ref,z

on nollakaasun viitepitoisuus (yleensä nolla), ppm

c
  ref,s

on vertailukaasun viitepitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm

c
  pre,z

on testiä edeltävä analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm

c
  pre,s

on testiä edeltävä analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm

c
  post,z

on testin jälkeen analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm

c
  post,s

on testin jälkeen analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm

cgas

on näytekaasun pitoisuus, ppm.

Kustakin komponentista on 8.6.3 kohdan mukaisesti laskettava kahdet spesifiset päästötulokset sen jälkeen, kun mahdolliset muut korjaukset on tehty. Yhdet tulokset on laskettava käyttäen korjaamattomia pitoisuuksia ja toiset on laskettava käyttäen pitoisuuksia, jotka on korjattu yhtälön 66 mukaista poikkeamaa varten.

Käytetyn mittausjärjestelmän ja laskumenetelmän mukaisesti on korjaamattomat päästöt laskettava yhtälöstä 36, 37, 56, 57 tai 62. Korjattujen päästöjen laskemista varten c
  gas yhtälöissä 36, 37 56, 57 tai 62, on korvattava yhtälön 66 arvolla c
  cor. Jos kyseisissä yhtälöissä käytetään hetkellisiä pitoisuusarvoja c
  gas,i, korjattua arvoa on sovellettava myös hetkellisenä arvona c
  cor,i. Yhtälössä 57 on sovellettava korjausta sekä mitattuun että taustapitoisuuteen.

Vertailu tehdään prosenttiosuutena korjaamattomista tuloksista. Korjaamattomien ja korjattujen spesifisten päästöarvojen eron on oltava ± 4 prosenttia korjaamattomista spesifisistä päästöarvoista tai ± 4 prosenttia kustakin raja-arvosta, sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos poikkeama on suurempi kuin 4 prosenttia, testi mitätöidään.

Jos poikkeamakorjausta sovelletaan, päästöjä ilmoitettaessa on käytettävä ainoastaan poikkeamakorjattuja päästötuloksia.

8.6.2.   NMHC:n ja CH4:n laskeminen

NMHC:n ja CH4:n laskeminen riippuu käytetystä kalibrointimenetelmästä. Ilman metaanierotinta (NMC) tehtävään mittaukseen käytettävä FID (tämän liitteen lisäyksen 2 kuvan 11 alempi polku) on kalibroitava propaanilla. FID:n kalibrointia varten metaanierottimella (NMC) tehtävässä sarjassa (tämän liitteeen lisäyksen 2 kuvan 11 ylempi polku) sallitaan seuraavat menetelmät:

| a) | kalibrointikaasu – propaani; propaani ohittaa NMC:n |
| --- | --- |

a)

kalibrointikaasu – propaani; propaani ohittaa NMC:n

| b) | kalibrointikaasu – metaani; metaani kulkee NMC:n kautta. |
| --- | --- |

b)

kalibrointikaasu – metaani; metaani kulkee NMC:n kautta.

NMHC:n ja CH4:n pitoisuus lasketaan seuraavasti a kohdan osalta:

| | (67) |
| --- | --- |
| | (68) |

Formula

(67)

Formula

(68)

NMHC:n ja CH4:n pitoisuus lasketaan seuraavasti b kohdan osalta:

| | (67a) |
| --- | --- |
| | (68a) |

Formula

(67a)

Formula

(68a)

jossa

| c
  HC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n, ppm |
| r
  h | on 9.3.7.2 kohdan mukaisesti määritetty metaanivastekerroin |
| E
  M | on 9.3.8.1 kohdan mukaisesti määritetty metaanihyötysuhde |
| E
  E | on 9.3.8.2 kohdan mukaisesti määritetty etaanihyötysuhde |

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi, ppm

c
  HC(w/oNMC)

on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n, ppm

r
  h

on 9.3.7.2 kohdan mukaisesti määritetty metaanivastekerroin

E
  M

on 9.3.8.1 kohdan mukaisesti määritetty metaanihyötysuhde

E
  E

on 9.3.8.2 kohdan mukaisesti määritetty etaanihyötysuhde

Jos r
  h < 1,05, se voidaan jättää pois yhtälöistä 67, 67a ja 68a.

8.6.3.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Spesifiset päästöt e
  gas tai e
  PM (g/kWh) lasketaan jokaisen yksittäisen ainesosan osalta seuraavilla tavoilla testisyklin tyypistä riippuen.

WHSC-testissä, lämmin WHTC -testissä ja kylmä WHTC -testissä käytetään seuraavaa yhtälöä:

| | (69) |
| --- | --- |
| | (70) |

Formula

(69)

Formula

(70)

jossa

| m | on komponentin massapäästö, g/testi |
| --- | --- |
| W
  act | on syklin todellinen työ määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh. |

m

on komponentin massapäästö, g/testi

W
  act

on syklin todellinen työ määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh.

WHTC-testin lopullinen testitulos on painotettu keskiarvo kylmä käynnistys -testistä ja lämmin käynnistys -testistä seuraavan yhtälön mukaisesti:

jossa

| m
  cold | on komponentin massapäästö kylmä käynnistys -testissä, g/testi |
| --- | --- |
| m
  hot | on komponentin massapäästö lämmin käynnistys -testissä, g/testi |
| W
  act,cold | on syklin todellinen työ kylmä käynnistys -testissä, kWh |
| W
  act,hot | on syklin todellinen työ lämmin käynnistys -testissä, kWh. |

m
  cold

on komponentin massapäästö kylmä käynnistys -testissä, g/testi

m
  hot

on komponentin massapäästö lämmin käynnistys -testissä, g/testi

W
  act,cold

on syklin todellinen työ kylmä käynnistys -testissä, kWh

W
  act,hot

on syklin todellinen työ lämmin käynnistys -testissä, kWh.

Jos sovelletaan 6.6.2 kohdassa tarkoitettua jaksoittaista regeneraatiota, regeneraation sopeuttamistekijät k
  r,u tai k
  r,d on kerrottava yhtälöistä 69 ja 70 määritetyllä spesifisellä päästöllä tai niihin on lisättävä kyseinen päästö tapauksen mukaan.

9.   LAITTEITA KOSKEVAT ERITELMÄT JA TARKASTUS

Tässä liitteessä ei kuvata yksityiskohtaisesti virtauksen, paineen ja lämpötilan mittauslaitteita tai -järjestelmiä. Liitteen 9.2 kohdassa määritetään ainoastaan päästötestien suorittamiseen vaadittavat kyseisten laitteiden tai järjestelmien lineaarisuusvaatimukset.

9.1.   Dynamometriä koskevat vaatimukset

Käytettävän moottoridynamometrin ominaisuuksien on oltava riittävät 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa kuvatun asiaankuuluvan testisyklin suorittamiseen.

Vääntömomentin ja kierrosnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata akseliteho niin tarkasti kuin se on tarpeen syklin validointiedellytysten noudattamiseksi. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, että 9.2 kohdan taulukossa 7 annetut lineaarisuusvaatimukset täyttyvät.

9.2.   Lineaarisuusvaatimukset

Kaikki mittauslaitteet ja -järjestelmät on kalibroitava kansallisten (kansainvälisten) standardien mukaisesti. Mittauslaitteiden ja -järjestelmien on noudatettava taulukon 7 lineaarisuusvaatimuksia. Jäljempänä olevan 9.2.1 kohdan mukainen lineaarisuustarkistus on tehtävä kaasuanalysaattoreille vähintään kolmen kuukauden välein tai aina, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu siten, että se saattaa vaikuttaa kalibrointiin. Muiden laitteiden ja järjestelmien lineaarisuustarkistus on tehtävä laitteen valmistajan toimesta sisäisissä tarkastusmenettelyissä vahvistetuin väliajoin tai standardin ISO 9000 vaatimusten mukaisesti.

Taulukko 7

Laitteiden ja mittausjärjestelmien lineaarisuusvaatimukset

| Mittausjärjestelmä | | Kaltevuus
  a1 | Keskivirhe
  SEE | Determinaatiokerroin
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Moottorin nopeus | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Moottorin vääntömomentti | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Polttoainevirta | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Ilman virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Pakokaasuvirta | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Laimentimen virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Laimennetun pakokaasun virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Näytteen virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kaasun analysaattorit | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Kaasunjakajat | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lämpötilat | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Paineet | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Hiukkastasapaino | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mittausjärjestelmä

Formula

Kaltevuus

a1

Keskivirhe

SEE

Determinaatiokerroin

r2

Moottorin nopeus

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Moottorin vääntömomentti

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Polttoainevirta

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Ilman virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Pakokaasuvirta

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Laimentimen virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Laimennetun pakokaasun virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Näytteen virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kaasun analysaattorit

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Kaasunjakajat

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lämpötilat

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Paineet

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Hiukkastasapaino

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   Lineaarisuustarkistus

9.2.1.1.   Johdanto

Jokaiselle taulukossa 7 mainitulle mittausjärjestelmälle on tehtävä lineaarisuustarkistus. Mittausjärjestelmään on syötettävä vähintään 10 tai muutoin täsmennetty määrä vertailuarvoja, ja mitattuja arvoja on verrattava vertailuarvoihin käyttämällä pienimmän neliösumman lineaarista regressiota 7.8.7 kohdassa olevan yhtälön 11 mukaisesti. Taulukon 7 enimmäisarvoilla tarkoitetaan testauksen aikana odotettavia enimmäisarvoja.

9.2.1.2.   Yleiset vaatimukset

Mittausjärjestelmät on lämmitettävä laitteen valmistajan suositusten mukaan. Mittausjärjestelmiä on käytettävä niiden ominaislämpötilassa, -paineessa ja -virtauksessa.

9.2.1.3.   Menettely

Lineaarisuustarkistus tehdään jokaisen normaalisti käytettävän toiminta-alueen osalta seuraavassa järjestyksessä:

| a) | Laite säädetään nolla-arvoon syöttämällä nollasignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan puhdistettua synteettistä ilmaa (tai typpeä) suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

a)

Laite säädetään nolla-arvoon syöttämällä nollasignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan puhdistettua synteettistä ilmaa (tai typpeä) suoraan analysaattorin aukolle.

| b) | Laite kohdistetaan syöttämällä siihen kohdistussignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan soveltuvaa vertailukaasua suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

b)

Laite kohdistetaan syöttämällä siihen kohdistussignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan soveltuvaa vertailukaasua suoraan analysaattorin aukolle.

| c) | Nollausmenettely (a) toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollausmenettely (a) toistetaan.

| d) | Tarkistus tehdään syöttämällä vähintään 10 vertailuarvoa (joista yksi on nolla), jotka ulottuvat nollasta päästötestissä odotettuihin korkeimpiin arvoihin. Kaasun analysaattoreihin johdetaan tunnettuja kaasupitoisuuksia 9.3.3.2 kohdan mukaisesti suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

d)

Tarkistus tehdään syöttämällä vähintään 10 vertailuarvoa (joista yksi on nolla), jotka ulottuvat nollasta päästötestissä odotettuihin korkeimpiin arvoihin. Kaasun analysaattoreihin johdetaan tunnettuja kaasupitoisuuksia 9.3.3.2 kohdan mukaisesti suoraan analysaattorin aukolle.

| e) | Vertailuarvot mitataan ja mitattuja arvoja tallennetaan 30 sekunnin ajan vähintään yhden hertsin tallennustaajuudella. |
| --- | --- |

e)

Vertailuarvot mitataan ja mitattuja arvoja tallennetaan 30 sekunnin ajan vähintään yhden hertsin tallennustaajuudella.

| f) | 30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit käyttämällä 7.8.7 kohdan yhtälöä 11. |
| --- | --- |

f)

30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit käyttämällä 7.8.7 kohdan yhtälöä 11.

| g) | Lineaarisen regression parametrien on täytettävä 9.2 kohdan taulukon 7 vaatimukset. |
| --- | --- |

g)

Lineaarisen regression parametrien on täytettävä 9.2 kohdan taulukon 7 vaatimukset.

| h) | Nollaus on tarkistettava uudelleen ja tarkistusmenettely tarvittaessa toistettava. |
| --- | --- |

h)

Nollaus on tarkistettava uudelleen ja tarkistusmenettely tarvittaessa toistettava.

9.3.   Kaasupäästöjen mittaaminen ja näytteenottojärjestelmä

9.3.1.   Analysaattoria koskevat vaatimukset

9.3.1.1.   Yleistä

Analysaattorin mittausalueen ja vasteajan on sovelluttava pakokaasun komponenttien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle muuttuvissa ja vakaissa käyttöolosuhteissa.

Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheiden mahdollisuus minimoidaan.

9.3.1.2.   Tarkkuus

Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta, ja se saa olla enintään ± 2 prosenttia lukemasta tai ± 0,3 prosenttia täydestä asteikosta sen mukaan, kumpi luvuista on suurempi.

9.3.1.3.   Toistotarkkuus

Luotettavuuden, joka on määrityksen mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun vasteen vakiopoikkeama, sallittu enimmäisarvo on 1 prosentti koko asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm (tai ppm C) ylittävälle alueelle tai 2 prosenttia kullekin 155 ppm (tai ppm C) alittavalle alueelle.

9.3.1.4.   Melu

Analysaattorin vaste (huipusta huippuun) nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minkä tahansa 10 sekunnin jakson aikana ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden koko asteikosta.

9.3.1.5.   Nollavasteen poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava nollapisteen poikkeama.

9.3.1.6.   Vertailuvasteen poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava vertailuvasteen poikkeama.

9.3.1.7.   Nousuaika

Mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 2,5 sekuntia.

9.3.1.8.   Kaasun kuivaaminen

Pakokaasut voidaan mitata märkinä tai kuivina. Jos kaasun kuivauslaitetta käytetään, sen vaikutuksen mitattavien kaasujen koostumukseen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallisia kuivausmenetelmiä ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.

9.3.2.   Kaasun analysaattorit

9.3.2.1.   Johdanto

Käytettävät mittausperiaatteet kuvataan 9.3.2.2–9.2.3.7 kohdassa. Tämän liitteen lisäyksessä 2 annetaan yksityiskohtainen kuvaus mittausjärjestelmistä. Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavien laitteiden avulla. Epälineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisointipiirejä.

9.3.2.2.   Hiilimonoksidin (CO) analyysi

Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

9.3.2.3.   Hiilidioksidin (CO2) analyysi

Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

9.3.2.4.   Hiilivetyjen (HC) analyysi

Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID), jonka ilmaisimen, venttiilien, putkistojen ja muiden lämmitettyjen osien avulla voidaan pitää kaasun lämpötilana 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). Maakaasukäyttöisten moottoreiden ja kipinäsytytysmoottoreiden hiilivetyanalysaattori voi vaihtoehtoisesti olla tyypiltään lämmittämätön liekki-ionisaatioanalysaattori (FID) käytettävän menetelmän mukaan (ks. tämän liitteen lisäyksessä 2 oleva A.2.1.3 kohta).

9.3.2.5.   Metaanin (CH4) ja muiden hiilivetyjen kuin metaanin (NMHC) analyysi

Metaanin ja muiden hiilivetyjen kuin metaanin osuus on määritettävä lämmitetyn metaanierottimen (NMC) ja kahden FID:n avulla tämän liitteen lisäyksessä 2 olevien A.2.1.4 ja A.2.1.5 kohdan mukaisesti. Komponenttien pitoisuus määritetään 8.6.2 kohdan mukaisesti.

9.3.2.6.   Typen oksidien (NOx) analyysi

Typen oksidien (NOx) mittausta varten on täsmennetty kaksi mittalaitetta, joista kumpaa tahansa voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että laite täyttää 9.3.2.6.1 tai 9.3.2.6.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Vaihtoehtoisen mittausmenettelyn järjestelmävastaavuuden määrittämiseen 5.1.1 kohdan mukaisesti voidaan käyttää ainoastaan kemiluminisenssianalysaattoria (CLD).

9.3.2.6.1.   Kemiluminisenssianalysaattori (CLD)

Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminisenssianalysaattori (CLD) tai lämmitetty kemiluminisenssianalysaattori (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 °C), jos vesijäähdytyskokeen (ks. 9.3.9.2.2 kohta) tulos on tyydyttävä. Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K–473 K (55–200 °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.

9.3.2.6.2.   Ei-dispersoiva ultraviolettianalysaattori (NDUV)

NOx-pitoisuuden mittaamisen käytetään ei-dispersoivaa ultraviolettianalysaattoria (NDUV). Jos NDUV-analysaattori mittaa ainoastaan NO:ta, on NDUV-analysaattorin etupuolelle asennettava NO2/NO-muunnin. NDUV-analysaattorin lämpötila on pidettävä vakaana jotta vältetään veden kondensaatio, ellei näytteen kuivainta ole asennettu mahdollisesti käytettävän NO2/NO-muuntimen tai analysaattorin etupuolelle.

9.3.2.7.   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Edellä olevan 8.4.1.6 kohdan mukaisesti tehtävässä pakokaasuvirran määrityksessä käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma–polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi. Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.

Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:

| | ±3 prosenttia lukemasta kun λ < 2 |
| --- | --- |

±3 prosenttia lukemasta kun λ < 2

| | ±5 prosenttia lukemasta kun 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

±5 prosenttia lukemasta kun 2 ≤ λ < 5

| | ±10 prosenttia lukemasta kun 5 ≤ λ |
| --- | --- |

±10 prosenttia lukemasta kun 5 ≤ λ

Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

9.3.3.   Kaasut

Kaikkien kaasujen pisimmät säilytysajat on otettava huomioon.

9.3.3.1.   Puhtaat kaasut

Kaasuilta vaadittava puhtaus määritetään jäljempänä esitetyillä epäpuhtauksien raja-arvoilla. Seuraavien kaasujen on oltava käytettävissä:

| a) | Kun kyse on raakapakokaasusta: | Puhdistettu typpi
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

a)

Kun kyse on raakapakokaasusta:

Puhdistettu typpi

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Puhdistettu happi
  (Puhtaus 99,5 tilavuusprosenttia O2) |
| --- | --- |

Puhdistettu happi

(Puhtaus 99,5 tilavuusprosenttia O2)

| | Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)
  (40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)

(40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Puhdistettu synteettinen ilma
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.) |
| --- | --- |

Puhdistettu synteettinen ilma

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.)

| b) | Kun kyse on laimennetusta pakokaasusta (valinnaisesti kun kyse on raakapakokaasusta) | Puhdistettu typpi
  (Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

b)

Kun kyse on laimennetusta pakokaasusta (valinnaisesti kun kyse on raakapakokaasusta)

Puhdistettu typpi

(Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

| | Puhdistettu happi
  (Puhtaus 99,5 tilavuusprosenttia O2) |
| --- | --- |

Puhdistettu happi

(Puhtaus 99,5 tilavuusprosenttia O2)

| | Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)
  (40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)
  (Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)

(40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)

(Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

| | Puhdistettu synteettinen ilma
  (Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Happipitoisuus 20,5–21,5 tilavuusprosenttia.) |
| --- | --- |

Puhdistettu synteettinen ilma

(Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Happipitoisuus 20,5–21,5 tilavuusprosenttia.)

Jos kaasupulloja ei ole saatavilla, voidaan käyttää kaasun puhdistinta, jos epäpuhtaustasot voidaan osoittaa.

9.3.3.2.   Kalibrointi- ja vertailukaasut

Käytettävissä on oltava kaasuja, joilla on soveltuvin osin seuraavat kemialliset koostumukset. Muita kaasujen yhdistelmiä saa käyttää, jos kaasut eivät reagoi keskenään. Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

| | C3H8 ja puhdistettu synteettinen ilma (ks. 9.3.3.1 kohta), |
| --- | --- |

C3H8 ja puhdistettu synteettinen ilma (ks. 9.3.3.1 kohta),

| | CO ja puhdistettu typpi, |
| --- | --- |

CO ja puhdistettu typpi,

| | NO ja puhdistettu typpi, |
| --- | --- |

NO ja puhdistettu typpi,

| | NO2 ja puhdistettu synteettinen ilma, |
| --- | --- |

NO2 ja puhdistettu synteettinen ilma,

| | CO2 ja puhdistettu typpi, |
| --- | --- |

CO2 ja puhdistettu typpi,

| | CH4 ja puhdistettu synteettinen ilma, |
| --- | --- |

CH4 ja puhdistettu synteettinen ilma,

| | C2H6 ja puhdistettu synteettinen ilma. |
| --- | --- |

C2H6 ja puhdistettu synteettinen ilma.

Kalibrointi- ja vertailukaasun todellisen pitoisuuden on oltava ± 1 prosentin tarkkuudella sama kuin nimellisarvon ja sen on oltava kansallisten tai kansainvälisten standardien mukainen. Kalibrointikaasun kaikki pitoisuudet on annettava tilavuuspohjaisina (tilavuusprosentteina tai tilavuus-ppm-arvoina).

9.3.3.3.   Kaasunjakajat

Kalibrointiin ja vertailuun käytettäviä kaasuja voidaan myös saada aikaan kaasunjakajilla (tarkkuussekoituslaitteilla) puhdistetulla N2:lla tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla laimentamalla. Kaasunjakajan tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ±1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään kaasunjakajaa. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella kalibrointikaasulla.

Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Kaasunjakaja on tarkastettava käytetyillä asetuksilla, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä enintään ±1 prosenttia nimellisarvosta.

Edellä olevan 9.2.1 kohdan mukaisessa lineaarisuustarkistuksessa kaasunjakajan tarkkuuden on oltava ±1 prosentti.

9.3.3.4.   Happi-interferenssitestikaasut

Happi-interferenssitestikaasut ovat propaanin, hapen ja typen seoksia. Niissä on oltava propaania ja 350 ppm C ±75 ppm C hiilivetyä. Pitoisuusarvo määritetään kalibrointikaasun toleranssivälille hiilivetyjen kokonaismäärän ja epäpuhtauksien kromatografianalyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Kipinä- ja puristussytytysmoottorin testaukseen tarvittavat happipitoisuudet luetellaan taulukossa 8; loppu on puhdistettua typpeä.

Taulukko 8

Happi-interferenssitestikaasut

| Moottorin tyyppi | O2 -pitoisuus (prosenttia) |
| --- | --- |
| Puristussytytys | 21 (20–22) |
| Puristussytytys ja kipinäsytytys | 10 (9–11) |
| Puristussytytys ja kipinäsytytys | 5 (4–6) |
| Kipinäsytytys | 0 (0–1) |

Moottorin tyyppi

O2 -pitoisuus (prosenttia)

Puristussytytys

21 (20–22)

Puristussytytys ja kipinäsytytys

10 (9–11)

Puristussytytys ja kipinäsytytys

5 (4–6)

Kipinäsytytys

0 (0–1)

9.3.4.   Vuototarkastus

Järjestelmälle on tehtävä vuototarkastus. Näytteenotin on irrotettava pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää on tukittava. Analysaattorin pumppu on käynnistettävä. Alkuvakiointijakson jälkeen kaikissa virtausmittareissa lukemana on oltava noin nolla, kun vuotoa ei ole. Jos lukema ei ole nolla, näytteenottolinjat on tarkistettava ja vika on korjattava.

Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia järjestelmän tarkastettavan osan käytönaikaisesta virtauksesta. Analysaattorin ja ohituksen virtoja voidaan käyttää käytönaikaisten virtausten arvioimiseen.

Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiöpaineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen paineeseen). Alustavan stabilointiajan jälkeen järjestelmän paineennousu Δp (kPa/min) saa olla enintään

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

jossa

| V
  s | on järjestelmän tilavuus, l |
| --- | --- |
| q

  vs | on järjestelmän virtausnopeus, l/min |

V
  s

on järjestelmän tilavuus, l

q

  vs

on järjestelmän virtausnopeus, l/min

Toinen tapa on aiheuttaa pitoisuuden askelmuutos näytteenottolinjan alussa vaihtamalla nollakaasusta vertailukaasuun. Jos oikein kalibroidun analysaattorin lukema on riittävän pitkän ajan kuluttua ≤ 99 prosenttia syötetystä pitoisuudesta, tämä viittaa vuoto-ongelmaan, joka on korjattava.

9.3.5.   Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testauksen mittauksessa (paine, virrat, analysaattoreiden suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasukomponentin pitoisuus on kirjattava. Vasteaika on kaasunkytkennän ja kirjatun pitoisuuden muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t
  90) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viive on aika muutoksesta (t
  0) siihen, kunnes vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  10). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t
  90–t
  10).

Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t
  0) siihen, kunnes vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  50).

Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 10 s ja nousuajan ≤ 2,5 s 9.3.1.7 kohdan mukaisesti kaikille rajoitetuille komponenteille (CO, NOx, HC, NMHC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla. Jos NMHC:n mittaamiseen käytetään NMC:tä, järjestelmän vasteaika voi olla enemmän kuin 10 sekuntia.

9.3.6.   NOx-muuntimen hyötysuhdetesti

NO2:n muuntamisessa NO:ksi käytettävän muuntimen tehokkuus on testattava 9.3.6.1–9.3.6.8 kohdan ohjeiden mukaisesti (ks. kuva 8).

Kuva 8:

Kaavio NO2-muuntimen tehokkuuden mittauslaitteesta

Image

9.3.6.1.   Testijärjestely

Muuntimen hyötysuhde voidaan tarkastaa otsonaattorin avulla käyttäen kuvassa 8 olevaa testijärjestelyä ja jäljempänä esitettyä menettelyä.

9.3.6.2.   Kalibrointi

CLD ja HCLD on kalibroitava yleisimmälle käyttöalueelle valmistajan ohjeiden mukaisesti nolla- ja vertailukaasun (jonka NO-pitoisuuden on oltava suunnilleen 80 prosenttia käyttöalueesta ja kaasuseoksen NO2-pitoisuuden alle 5 prosenttia NO-pitoisuudesta) avulla. NOx-analysaattorin on oltava NO-moodissa siten, että vertailukaasu ei kulje muuntimen läpi. Ilmoitettu pitoisuus on kirjattava.

9.3.6.3.   Laskelmat

Muuntimen prosentuaalinen hyötysuhde lasketaan seuraavasti:

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

jossa

| a | on 9.3.6.6 kohdan mukainen NOx-pitoisuus |
| --- | --- |
| b | on 9.3.6.7 kohdan mukainen NOx-pitoisuus |
| c | on 9.3.6.4 kohdan mukainen NO-pitoisuus |
| d | on 9.3.6.5 kohdan mukainen NO-pitoisuus |

a

on 9.3.6.6 kohdan mukainen NOx-pitoisuus

b

on 9.3.6.7 kohdan mukainen NOx-pitoisuus

c

on 9.3.6.4 kohdan mukainen NO-pitoisuus

d

on 9.3.6.5 kohdan mukainen NO-pitoisuus

9.3.6.4.   Hapen lisääminen

Happea tai nollailmaa lisätään T-liitoksen kautta jatkuvasti kaasuvirtaan, kunnes osoitettu pitoisuus on noin 20 prosenttia vähemmän kuin 9.3.6.2 kohdassa saatu kalibrointipitoisuus (analysaattori NO-tilassa).

Ilmoitettu pitoisuus (c) on kirjattava. Otsonaattori ei saa olla aktivoituna prosessin aikana.

9.3.6.5.   Otsonaattorin aktivoiminen

Otsonaattori kytketään tuottamaan riittävästi otsonia, jotta NO-pitoisuus laskee noin 20 prosenttiin (alimmillaan 10 prosenttiin) 9.3.6.2 kohdan kalibrointipitoisuudesta. Ilmoitettu pitoisuus (d) on kirjattava (analysaattori NO-tilassa).

9.3.6.6.   NOx-tila

NO-analysaattori kytketään NOx-tilaan, jolloin (NO:sta, NO2:sta, O2:sta ja N2:sta koostuva) kaasuseos virtaa muuntimen läpi. Ilmoitettu pitoisuus (a) on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

9.3.6.7.   Otsonaattorin aktivoinnin poistaminen

Kytketään sitten otsonaattori pois toiminnasta. Edellä 9.3.6.6 kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa muuntimen läpi ilmaisimeen. Ilmoitettu pitoisuus (b) on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

9.3.6.8.   NO-tila

Kun otsonaattori on aktivoimattomassa tilassa ja laite on kytketty NO-tilaan, hapen tai synteettisen ilman virtaus katkaistaan. Analysaattorin NOx-lukema saa poiketa enintään ±5 prosenttia 9.3.6.2 kohdan mukaisesti mitatusta arvosta (analysaattori NO-tilassa).

9.3.6.9.   Testin aikaväli

Muuntimen hyötysuhde on tarkastettava vähintään kerran kuussa.

9.3.6.10.   Tehokkuusvaatimukset

Muuntimen hyötysuhteen E
  NOx on oltava vähintään 95 prosenttia.

Jos otsonaattori ei voi 9.3.6.5 kohdan mukaisesti vähentää pitoisuutta 80 prosentista 20 prosenttiin analysaattorin yleisimmällä alueella, on käytettävä suurinta aluetta, jolla vähennys saavutetaan.

9.3.7.   FID:n säätäminen

9.3.7.1.   Ilmaisimen vasteen optimointi

FID-laite on säädettävä mittauslaitteen valmistajan ohjeiden mukaan. Tavallisimman käyttöalueen vasteen optimointiin on käytettävä propaania ilmavertailukaasussa.

Kun polttoaineen ja ilman virtaukset on asetettu valmistajan suositusten mukaisiksi, analysaattoriin on johdettava 350 ± 75 ppm C vertailukaasua. Vaste tietyllä polttoainevirtauksella on määritettävä vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta. Polttoaineen virtaus on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet on kirjattava näillä polttoainevirtauksilla. Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero on piirrettävä ja polttoaineen virtaus on säädettävä käyrän rikkaammalle puolelle. Tämä on alustava virtausnopeusasetus, jota joudutaan mahdollisesti tarkentamaan myöhemmin riippuen 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kohdan mukaisten hiilivedyn vastetekijöiden ja happi-interferenssitestin tuloksista. Jos happi-interferenssi tai hiilivedyn vastetekijät eivät täytä seuraavia vaatimuksia, ilmavirtausta on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi toistaen 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kohdan menetelmät jokaisen virtauksen osalta.

Optimointi voidaan vaihtoehtoisesti toteuttaa käyttäen SAE-asiakirjassa N:o 770141 kuvattuja menetelmiä.

9.3.7.2.   Hiilivetyvastekertoimet

Analysaattorin lineaarisuustarkistus on tehtävä käyttämällä ilman ja propaanin sekä puhdistetun synteettisen ilman sekoitusta 9.2.1.3 kohdan mukaisesti.

Vasteen kertoimet on määritettävä otettaessa analysaattori käyttöön ja suurten huoltojen yhteydessä. Tietyn hiilivetylajin vastekerroin (r
  h) on FID:n C1-lukeman suhde kaasun pitoisuuteen sylinterissä ppm C1 -arvona ilmaistuna.

Testikaasun pitoisuuden on oltava riittävä tuottamaan noin koko asteikon 80 prosentin suuruinen vaste. Pitoisuus on tunnettava ± 2 prosentin tarkkuudella käyttäen viitteenä tilavuutena ilmaistua gravimetristä vakiota. Tämän lisäksi kaasusylinteriä on esivakautettava 24 tunnin ajan lämpötilassa 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Käytettävät testikaasut ja suhteelliset vastekerroinalueet ovat seuraavat:

| a) | Metaani ja puhdistettu synteettinen ilma 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- |

a)

Metaani ja puhdistettu synteettinen ilma 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| b) | Propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| --- | --- |

b)

Propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | Tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

Tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Kyseiset arvot ovat suhteessa propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman vastekertoimen r
  h arvoon 1.

9.3.7.3.   Happi-interferenssitesti

Raakapakokaasun analysaattoreiden happi-interferenssitarkistus on tehtävä analysaattorin käyttöönoton yhteydessä ja suurten määräaikaishuoltojen jälkeen.

Valitaan sellainen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 50 prosenttiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasuja koskevat vaatimukset esitetään 9.3.3.4 kohdassa.

| a) | Analysaattori säädetään nollaan. |
| --- | --- |

a)

Analysaattori säädetään nollaan.

| b) | Analysaattori kohdistetaan 0-prosenttisella happiseoksella, jos kyse on kipinäsytytysmoottorista. Puristussytytysmoottorien laitteet kohdistetaan 21-prosenttisella happiseoksella. |
| --- | --- |

b)

Analysaattori kohdistetaan 0-prosenttisella happiseoksella, jos kyse on kipinäsytytysmoottorista. Puristussytytysmoottorien laitteet kohdistetaan 21-prosenttisella happiseoksella.

| c) | Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, tämän kohdan vaiheet a ja b toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, tämän kohdan vaiheet a ja b toistetaan.

| d) | Otetaan käyttöön 5- ja 10-prosenttinen happi-interferenssitestikaasu. |
| --- | --- |

d)

Otetaan käyttöön 5- ja 10-prosenttinen happi-interferenssitestikaasu.

| e) | Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ± 1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan. |
| --- | --- |

e)

Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ± 1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan.

| f) | Happi-interferenssi E
  O2 lasketaan jokaisen vaiheessa d mainitun seoksen osalta seuraavasti: | (73) |
| --- | --- | --- |
| kun analysaattorin vaste on |
| | (74) |

f)

Happi-interferenssi E
  O2 lasketaan jokaisen vaiheessa d mainitun seoksen osalta seuraavasti:

Formula

(73)

kun analysaattorin vaste on

Formula

(74)

jossa

| c
  ref,b | on vaiheen b mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref,d | on vaiheen d mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C |
| c
  FS,b | on vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C |
| c
  FS,d | on vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C |
| c
  m,b | on vaiheen b mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C |
| c
  m,d | on vaiheen d mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C |

c
  ref,b

on vaiheen b mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C

c
  ref,d

on vaiheen d mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C

c
  FS,b

on vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C

c
  FS,d

on vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C

c
  m,b

on vaiheen b mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C

c
  m,d

on vaiheen d mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C

| g) | Happi-interferenssin E
  O2 on oltava vähemmän kuin 1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta ennen testausta. |
| --- | --- |

g)

Happi-interferenssin E
  O2 on oltava vähemmän kuin 1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta ennen testausta.

| h) | Jos happi-interferenssi E
  O2 on suurempi kuin ± 1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi. |
| --- | --- |

h)

Jos happi-interferenssi E
  O2 on suurempi kuin ± 1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi.

| i) | Happi-interferenssi on toistettava jokaisen uuden säädön osalta. |
| --- | --- |

i)

Happi-interferenssi on toistettava jokaisen uuden säädön osalta.

9.3.8.   Metaanierottimen (NMC) hyötysuhde

NMC:tä käytetään muiden hiilivetyjen kuin metaanin poistamiseen kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia, ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina on 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästön massavirtauksen laskemiseksi (ks. 8.6.2 kohta).

9.3.8.1.   Metaanihyötysuhde

Metaanikalibrointikaasua on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi pitoisuutta on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

jossa

| c
  HC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun CH4 virtaa NMC:n läpi, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | on HC-pitoisuus, kun CH4 ohittaa NMC:n, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 virtaa NMC:n läpi, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 ohittaa NMC:n, ppm C

9.3.8.2.   Etaanihyötysuhde

Etaanikalibrointikaasua on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi pitoisuutta on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

jossa

| c
  HC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | on HC-pitoiosuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

on HC-pitoiosuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n, ppm C

9.3.9.   Interferenssit

Muiden kuin analysoitavien kaasujen läsnäolo saattaa vaikuttaa lukemaan monin eri tavoin. NDIR-instrumenteissa esiintyy positiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaikuttaa samoin kuin mitattava kaasu, mutta vähäisemmässä määrin. NDIR-instrumenttien negatiivista interferenssiä esiintyy, kun interferoiva kaasu laajentaa mitattavan kaasun absorptioaluetta, ja CLD-instrumenteissa esiintyy negatiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaimentaa vastetta. Interferenssitarkistukset 9.3.9.1 ja 9.3.9.3 kohdassa on tehtävä ennen analysaattorin alkukäyttöönottoa ja suurten huoltojen yhteydessä.

9.3.9.1.   CO-analysaattorin interferenssitarkistus

Vesi ja CO2 saattavat vaikuttaa CO-analysaattorin suorituskykyyn. Tämän vuoksi huoneenlämpöisen veden läpi on kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän suurimman alueen koko asteikosta, ja analysaattorin vaste on kirjattava. Analysaattorin vaste saa olla enintään 2 prosenttia testin aikana odotetusta keskimääräisestä CO-pitoisuudesta.

CO2:n ja H2O:n interferenssimenettelyt voidaan myös toteuttaa erillisinä. Jos käytetyt CO2- ja H2O-tasot ovat korkeampia kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot, kukin havaittu interferenssiarvo on pienennettävä kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. H2O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot, voidaan tehdä erillisiä interferenssimenettelyjä, mutta havaittu H2O-interferenssi on suurennettava kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun H2O-pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava tässä kohdassa annetun toleranssin mukaisia.

9.3.9.2.   NOx-analysaattorin vaimennustarkistukset CLD-analysaattoria varten

CLD- (ja HCLD-)analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näiden kaasujen vaimennusvasteet ovat suhteessa niiden pitoisuuksiin, ja sen vuoksi niiden vaimennus suurimmilla testauksessa odotettavissa olevilla pitoisuuksilla on määritettävä testaamalla. Jos CLD-analysaattorissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään H2O- ja/tai CO2-mittalaitteita, vaimennus on arvioitava näiden laitteiden ollessa toiminnassa ja kompensaatioalgoritmeja soveltaen.

9.3.9.2.1.   CO2-vaimennuksen tarkistus

NDIR-analysaattorin läpi on johdettava CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia suurimmasta käyttöalueesta, ja CO2-arvo on kirjattava arvona A. Tämän jälkeen vertailukaasua laimennetaan noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla, ja se johdetaan NDIR- ja CLD-analysaattorin läpi, jolloin CO2- ja NO-arvot kirjataan vastaavasti arvoina B ja C: Tämän jälkeen CO2-virtaus katkaistaan ja (H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan pelkästään NO-vertailukaasua, ja NO-arvo kirjataan arvona D.

Prosentuaalinen vaimennus on laskettava seuraavasti:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

jossa

| A | on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-pitoisuus prosentteina |
| --- | --- |
| B | on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-pitoisuus prosentteina |
| C | on (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-pitoisuus, ppm |
| D | on (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus, ppm |

A

on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-pitoisuus prosentteina

B

on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-pitoisuus prosentteina

C

on (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-pitoisuus, ppm

D

on (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus, ppm

CO2- ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän määrittämiseksi voidaan myös käyttää muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitusta tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

9.3.9.2.2.   Veden vaimennustesti

Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan märän kaasun pitoisuusmittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrypitoisuuden määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon.

(H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila on määritettävä ja kirjattava arvona F. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on määritettävä ja kirjattava arvona G.

Seoksen vesihöyrypitoisuus (prosenttia) lasketaan seuraavasti:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

ja kirjataan arvona H. Odotettu laimennetun NO-vertailukaasun (vesihöyryssä) pitoisuus lasketaan seuraavasti

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

ja kirjataan arvona D
  e. Pakokaasujen suurin testauksen aikana odotettu vesihöyrypitoisuus (prosentteina) on arvioitava CO2:n suurimmasta pitoisuudesta pakokaasussa A seuraavasti

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

ja kirjattava arvona H
  m.

Prosentuaalinen veden vaimennus on laskettava seuraavasti:

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

jossa

| D
  e | on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| C | on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm |
| H
  m | on vesihöyryn suurin pitoisuus, prosentteina |
| H | on vesihöyryn todellinen pitoisuus, prosentteina |

D
  e

on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm

C

on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm

H
  m

on vesihöyryn suurin pitoisuus, prosentteina

H

on vesihöyryn todellinen pitoisuus, prosentteina

9.3.9.2.3.   Suurin sallittu vaimennus

CO2:n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta.

9.3.9.3.   NOx-analysaattorin vaimennustarkistus NDUV-analysaattoria varten

Hiilivedyt ja H2O voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NOx:lla. Jos NDUV-analysaattorissa käytetään kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään muiden kaasujen mittauksia tämän interferenssin todentamista varten, tällaiset mittaukset on tehtävä samanaikaisesti, jotta algoritmeja testataan analysaattorin inferenssin todentamisen aikana.

9.3.9.3.1.   Menettely

NDUV-analysaattori on käynnistettävä, nollattava ja kohdistettava ja sitä on käytettävä laitteen valmistajan ohjeiden mukaisesti. On suositeltavaa käyttää moottorin pakokaasuja tämän varmennuksen tekemiseen. Pakokaasun NOx-määrän todentamiseen on käyttävä CLD:tä. CLD:n vastetta käytetään viitearvona. Myös pakokaasun HC on mitattava FID-analysaattorilla. FID:n vastetta käytetään hiilivedyn viitearvona.

NDUV-analysaattoriin ohjataan moottorin pakokaasua ennen näytteen kuivainta, jos sitä käytetään testauksen aikana. Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä aika, jona siirtolinja puhdistuu ja analysaattorin vaste huomioidaan. Samalla kun kaikki analysaattorit mittaavat näytteen pitoisuutta, kirjataan 30 sekunnin näytetietoja, ja lasketaan kolmen analysaattorin aritmeettinen keskiarvo.

CLD:n keskiarvo on vähennettävä NDUV:n keskiarvosta. Erotus on kerrottava odotetun keskimääräisen HC-pitoisuuden ja todentamisen aikana mitatun HC-pitoisuuden välisellä suhteella seuraavasti:

| | (82) |
| --- | --- |

Formula

(82)

jossa:

| c
  NOx,CLD | on CLD:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | on NDUV:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm |
| c
  HC,e | on odotettu HC:n enimmäispitoisuus, ppm |
| c
  HC,m | on mitattu HC-pitoisuus, ppm. |

c
  NOx,CLD

on CLD:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm

c
  NOx,NDUV

on NDUV:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm

c
  HC,e

on odotettu HC:n enimmäispitoisuus, ppm

c
  HC,m

on mitattu HC-pitoisuus, ppm.

9.3.9.3.2.   Suurin sallittu vaimennus

HC:n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia testauksen aikana odotetusta NOx-pitoisuudesta.

9.3.9.4.   Näytteen kuivain

Näytteen kuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NOx-mittaukseen interferenssiä.

9.3.9.4.1.   Näytteen kuivaimen tehokkuus

Kuivissa CLD-analysaattoreissa on osoitettava, että suurimmalla oletetulla vesihöyryn pitoisuudella H
  m (ks. 9.3.9.2.2 kohta) näytteen kuivain pitää CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (tai noin 0,008 prosenttia H2O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 3,9 °C:ssa ja paineessa 101,3 kPa. Tämä kosteusvaatimus vastaa myös noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 25 °C ja paineessa 101,3 kPa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila termisen kosteudenpoistimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä. CLD-pakokaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen johdettu virta on kosteudenpoistimesta tuleva virtaus.

9.3.9.4.2.   Näytteen kuivaimen NO2-läpäisy

Nestemäinen vesi, jota jää väärin suunniteltuun näytteen kuivaimeen, voi aiheuttaa NO2:n poistumisen näytteestä. Jos näytteen kuivainta käytetään yhdessä NDUV-analysaattorin kanssa ja ilman sitä edeltävää NO2/NO-muunninta, sen myötä voi näytteestä poistua NO2:ta ennen NOx-mittausta.

Näytteen kuivaimen olisi mahdollistettava NO2:n kokonaismäärän mittaaminen vähintään 95 prosenttisesti NO2:n odotetulla enimmäispitoisuudella.

9.3.10.   Näytteenotto raa’asta pakokaasupäästöstä (tarvittaessa)

Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava virtaussuuntaa vastaan vähintään 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän pakojärjestelmän pakoaukosta sen mukaan, kumpi mitoista on suurempi, ja niin lähelle moottoria, että pakokaasun lämpötila anturin kohdalla on vähintään 343 K (70 °C).

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka CO2-päästö on suurin. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen.

9.3.11.   Näytteenotto laimennetusta pakokaasupäästöstä (tarvittaessa)

Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava tämän liitteen lisäyksen 2 vaatimusten mukainen. Kaasupäästöjen näytteenottimet on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.

Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:

| a) | päästöt kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä; HC:n osalta näytepussi lämmitetään lämpötilaan 464 ± 11 K (191 ± 11°C), ja NOx:n osalta näytepussin lämpötilan on oltava kastepisteen yläpuolella; |
| --- | --- |

a)

päästöt kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä; HC:n osalta näytepussi lämmitetään lämpötilaan 464 ± 11 K (191 ± 11°C), ja NOx:n osalta näytepussin lämpötilan on oltava kastepisteen yläpuolella;

| b) | päästönäytteitä kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan syklin ajalta. |
| --- | --- |

b)

päästönäytteitä kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan syklin ajalta.

Taustapitoisuuksista määritetään virtaussuunnassa ennen laimennustunnelia a tai b kohdan mukaisesti, ja ne vähennetään päästöpitoisuudesta 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti.

9.4.   Hiukkasten mittaaminen ja näytteenottojärjestelmä

9.4.1.   Yleiset vaatimukset

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten laimennus- ja näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty. Hiukkasten näytteenottojärjestelmä on suunniteltava siten, että se antaa edustavan näytteen hiukkasista suhteessa pakokaasuvirtaan.

9.4.2.   Laimennusjärjestelmää koskevat yleiset vaatimukset

Hiukkasten määrittämiseksi näyte on laimennettava suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä (laimennin). Laimennusjärjestelmän on toimittava seuraavasti:

| a) | veden tiivistyminen estetään täysin laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä |
| --- | --- |

a)

veden tiivistyminen estetään täysin laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä

| b) | pidetään laimennetun pakokaasun lämpötila välillä 315–325 K (42–52 °C) 20 cm ennen suodattimen pitimiä tai niiden jälkeen |
| --- | --- |

b)

pidetään laimennetun pakokaasun lämpötila välillä 315–325 K (42–52 °C) 20 cm ennen suodattimen pitimiä tai niiden jälkeen

| c) | laimentimen lämpötilan on oltava välillä 293–315 K (20–42 °C) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä |
| --- | --- |

c)

laimentimen lämpötilan on oltava välillä 293–315 K (20–42 °C) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä

| d) | vähimmäislaimennussuhteen on oltava välillä 5:1–7:1 ja primaarin laimennusvaiheen osalta vähintään 2:1 moottorin pakokaasuvirtauksen enimmäismäärään nähden |
| --- | --- |

d)

vähimmäislaimennussuhteen on oltava välillä 5:1–7:1 ja primaarin laimennusvaiheen osalta vähintään 2:1 moottorin pakokaasuvirtauksen enimmäismäärään nähden

| e) | osavirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 0,5–5 sekuntia |
| --- | --- |

e)

osavirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 0,5–5 sekuntia

| f) | täysvirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 1–5 sekuntia, ja viipymisajan mahdollisesti käytettävässä sekundaarisessa laimennusjärjestelmässä sekundaarisen laimentimen lisäyskohdasta suodattimen pitimiin on oltava vähintään 0,5 sekuntia. |
| --- | --- |

f)

täysvirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 1–5 sekuntia, ja viipymisajan mahdollisesti käytettävässä sekundaarisessa laimennusjärjestelmässä sekundaarisen laimentimen lisäyskohdasta suodattimen pitimiin on oltava vähintään 0,5 sekuntia.

Laimentimesta voidaan poistaa kosteus ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, ja se on erityisen hyödyllistä, jos laimennin on hyvin kosteaa.

9.4.3.   Hiukkasnäytteiden otto

9.4.3.1.   Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle interferenssin välttämiseksi. Näin ollen 9.3.10 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava tämän liitteen lisäyksessä 2 asetettujen vaatimusten mukainen.

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka hiukkaspäästö on suurin. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakosarjan pakokaasun kokonaismassavirtaa.

9.4.3.2.   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle häiriöiden välttämiseksi laimennustunnelissa. Näin ollen 9.3.11 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava tämän liitteen lisäyksessä 2 asetettujen vaatimusten mukainen.

9.4.4.   Hiukkasnäytesuodattimet

Laimennetusta pakokaasusta otetaan näytteet suodattimella, joka vastaa 9.4.4.1–9.4.4.3 kohdan vaatimuksia testisarjan aikana.

9.4.4.1.   Suodattimen ominaisuudet

Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti)- tai PAO (polyalfaolefiini) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia. Tuotteen luokituksessa kuvastuvia näytesuodattimen valmistajan mittauksia voidaan käyttää tämän ominaisuuden osoittamiseen. Suodatinmateriaalin on oltava joko

| a) | fluoridihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu tai |
| --- | --- |

a)

fluoridihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu tai

| b) | fluorihiilikalvo (PTFE-kalvo). |
| --- | --- |

b)

fluorihiilikalvo (PTFE-kalvo).

9.4.4.2.   Suodattimen koko

Suodattimen on oltava pyöreä ja nimelliseltä halkaisijaltaan 47 mm (toleranssi 46,50 ± 0,6 mm) ja suodatusalueen halkaisijaltaan vähintään 38 mm.

9.4.4.3.   Suodattimen pintanopeus

Pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 0,90–1,00 m/s siten, että vähemmän kuin 5 prosenttia kirjatuista virtausarvoista ylittää tämän vaihteluvälin. Jos hiukkasten kokonaismassa suodattimessa on suurempi kuin 400 μg, suodattimen pintanopeutta voidaan laskea arvoon 0,50 m/s. Pintanopeus lasketaan näytteen tilavuusvirtauksena suodatinta edeltävässä paineessa ja suodatinpinnan lämpötilassa, jaettuna suodattimen suodatusalueella.

9.4.5.   Punnituskammion ja analyysivaa’an eritelmät

Kammiossa (tai huoneessa) ei saa olla epäpuhtauksia (kuten pölyä, aerosolia tai puolihaihtuvia aineksia), jotka voisivat joutua hiukkassuodattimille. Punnitushuoneen on oltava vaatimusten mukainen vähintään 60 minuuttia ennen suodattimien punnitusta.

9.4.5.1.   Punnituskammion olosuhteet

Punnituskammio (tai punnitushuone), jossa hiukkassuodattimia vakautetaan ja jossa suodattimet punnitaan, on pidettävä suodattimien vakautus- ja punnitusaikana 295 ± 1 K:n lämpötilassa (22 ± 1 °C). Kosteus on pidettävä lämpötilan 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C) kastepisteessä.

Jos vakiointi ja punnitus tapahtuvat eri tiloissa, vakiointitilan lämpötilan on säilyttävä välillä 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), mutta kastepistettä koskeva vaatimus on edelleen 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Kosteus ja ympäristön lämpötila on kirjattava.

9.4.5.2.   Vertailusuodattimen punnitseminen

Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta on punnittava 12 tunnin kuluessa näytteenottosuodattimien punnituksesta, mutta mieluummin samanaikaisesti. Niiden on oltava samaa materiaalia kuin näytesuodattimien. Punnituksiin on sovellettava kelluvuuskorjausta.

Jos jonkin vertailusuodattimien paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet hylättävä ja päästötestit uusittava.

Vertailusuodattimet on vaihdettava säännöllisesti hyvän tekniset käytännön mukaisesti mutta vähintään kerran vuodessa.

9.4.5.3.   Analyysivaaka

Suodattimien painon määrittämiseen käytettävän analyysivaa’an on läpäistävä 9.2 kohdan taulukon 7 lineaarisuustarkistus. Tämä edellyttää tarkkuutta (keskipoikkeama), joka on vähintään 2 μg, ja erotuskykyä, joka on vähintään 1 μg (1 merkki = 1 μg).

Jotta varmistetaan suodattimien tarkka punnitus, on suositeltavaa, että vaaka asennetaan seuraavasti:

| a) | tärinäeristetylle alustalle, jotta vaaka voidaan eristää ulkoisilta häiriöiltä ja tärinältä, |
| --- | --- |

a)

tärinäeristetylle alustalle, jotta vaaka voidaan eristää ulkoisilta häiriöiltä ja tärinältä,

| b) | suojataan konvektioilmavirrasta staattisesti hajauttavalla virtaussuojalla, joka on sähköisesti maadoitettu. |
| --- | --- |

b)

suojataan konvektioilmavirrasta staattisesti hajauttavalla virtaussuojalla, joka on sähköisesti maadoitettu.

9.4.5.4.   Staattisten sähkön vaikutusten eliminointi

Suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijan tai vastaavan laitteen avulla. Jos käytetään PTFE-kalvosuodatinta, staattinen sähkö on mitattava ja suositellaan, että se on ±2,0 V neutraalista.

Staattiset sähkövaraukset on minimoitava vaa’an ympäristöstä. Tähän voidaan käyttää seuraavia menetelmiä:

| a) | vaaka on sähköisesti maadoitettu |
| --- | --- |

a)

vaaka on sähköisesti maadoitettu

| b) | hiukkasnäytteiden manuaalisessa käsittelyssä käytetään ruostumatonta terästä olevia pihtejä |
| --- | --- |

b)

hiukkasnäytteiden manuaalisessa käsittelyssä käytetään ruostumatonta terästä olevia pihtejä

| c) | pihdit on maadoitettava maadoitushihnalla tai käyttäjällä on oltava maadoitushihna, jossa käytetään vaa’an kanssa yhteistä maata. Maadoitushihnoissa on oltava sopiva vastus, joka suojaa käyttäjiä tapaturmaiselta sähköiskulta. |
| --- | --- |

c)

pihdit on maadoitettava maadoitushihnalla tai käyttäjällä on oltava maadoitushihna, jossa käytetään vaa’an kanssa yhteistä maata. Maadoitushihnoissa on oltava sopiva vastus, joka suojaa käyttäjiä tapaturmaiselta sähköiskulta.

9.4.5.5.   Muut vaatimukset

Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.

9.4.5.6.   Virtauksen mittauslaitteiden kalibrointi

Jokaiselle hiukkasten näytteenotossa ja osavirtauslaimennusjärjestelmässä käytettävällä virtausmittarille on tehtävä lineaarisuustarkistus 9.2.1 kohdassa määritellyllä tavalla niin usein kuin se on tarpeen tämän säännön tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi. Virtauksen viitearvot mitataan tarkalla virtausmittarilla, joka on kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien mukainen. Virtauseron mittauksen kalibrointi, ks. 9.4.6.2 kohta.

9.4.6.   Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat erityisvaatimukset

Osavirtauslaimennusjärjestelmän on oltava sellainen, että moottorin pakokaasuvirrasta saadaan suhteellinen raakapakokaasunäyte ja järjestelmä ottaa huomioon pakokaasuvirtauksen poikkeamat. Tämän takia laimennussuhde tai näytteenottosuhde r
  d tai r
  s on määritettävä niin, että 9.4.6.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset täyttyvät.

9.4.6.1.   Järjestelmän vasteaika

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritellään 9.4.6.6 kohdan menetelmällä. Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. 8.3.1.2 kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on ≤ 0,3 sekuntia, voidaan käyttää online-ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa yhdistelmän nousuaika on ≤1 sekuntia ja yhdistelmän viive ≤ 10 sekuntia.

Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte, q

  mp,i. Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välillä vähintään 5 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavien kriteerien on täytyttävä:

| a) | Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95. |
| --- | --- |

a)

Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95.

| b) | Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

b)

Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta.

| c) | Regressiolinjan q

  mp-leikkaus saa olla enintään ±2 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

c)

Regressiolinjan q

  mp-leikkaus saa olla enintään ±2 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta.

Ennakoiva ohjaus on pakollinen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika t
  50,P ja pakokaasun massavirtasignaalin muunnosaika t
  50,F ovat yhteenlaskettuina > 0,3 sekuntia. Tässä tapauksessa tehdään esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia voidaan käyttää hiukkasjärjestelmän näytevirran ohjaukseen. Osavirtauslaimennusjärjestelmän oikea ohjaus saavutetaan, jos q

  mp:n ohjaukseen käytettävän esitestin q

  mew,pre:n aikamerkkiä siirretään ”ennakointiajalla”t
  50,P + t
  50,F F.

Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että q

  mew,i:n aikaa mukautetaan t50,F:llä suhteessa q

  mp,i:hin (t
  50,P:tä ei käytetä ajan mukauttamiseen). Arvojen q

  mew ja q

  mp välinen aikasiirtymä on siis näille arvoille 9.4.6.6 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen ero.

9.4.6.2.   Virtauseron mittausta koskevat vaatimukset

Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran q

  mp tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella seuraavasti:

| | (83) |
| --- | --- |

Formula

(83)

Tässä tapauksessa eron virhe saa olla entintään sellainen, että q

  mp:n tarkkuus on ±5 prosenttia, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.

Arvon q

  mp riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:

| a) | Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon q

  mp tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä. |
| --- | --- |

a)

Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon q

  mp tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.

| b) | Arvo q

  mdw kalibroidaan suhteessa arvoon q

  mdew siten, että saavutetaan samat q

  mp:n tarkkuudet kuin a kohdassa. Ks. tarkemmin 9.4.6.3 kohta. |
| --- | --- |

b)

Arvo q

  mdw kalibroidaan suhteessa arvoon q

  mdew siten, että saavutetaan samat q

  mp:n tarkkuudet kuin a kohdassa. Ks. tarkemmin 9.4.6.3 kohta.

| c) | Arvon q

  mp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a kohdan menetelmää vastaavat q

  mp:n tarkkuudet. |
| --- | --- |

c)

Arvon q

  mp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a kohdan menetelmää vastaavat q

  mp:n tarkkuudet.

| d) | Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ±2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen q

  mdew ja q

  mdw eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta q

  mdew:n arvosta. |
| --- | --- |

d)

Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ±2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen q

  mdew ja q

  mdw eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta q

  mdew:n arvosta.

9.4.6.3.   Virtauseron mittauslaitteiden kalibrointi

Virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta q

  mp täyttää 9.4.6.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:

| a) | Arvon q

  mdw virtausmittari kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn q

  mdw-arvon ja testissä käytetyn q

  mdew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa. |
| --- | --- |

a)

Arvon q

  mdw virtausmittari kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn q

  mdw-arvon ja testissä käytetyn q

  mdew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.

| b) | Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn q

  mdew-arvoon. |
| --- | --- |

b)

Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn q

  mdew-arvoon.

| c) | Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii q

  mp:n mittaukseen. Tämän jälkeen q

  mdew säädetään testissä käytettyyn arvoon ja q

  mdw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusvirta ovat samat kuin varsinaisessa testissä. |
| --- | --- |

c)

Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii q

  mp:n mittaukseen. Tämän jälkeen q

  mdew säädetään testissä käytettyyn arvoon ja q

  mdw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusvirta ovat samat kuin varsinaisessa testissä.

| d) | Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasukomponentti on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta r
  d: | (84) |
| --- | --- | --- |

d)

Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasukomponentti on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta r
  d:

Formula

(84)

Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon q

  mp:n tarkkuuden takaamiseksi.

9.4.6.4.   Hiilivirran tarkastaminen

On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testikammion kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.

Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 prosenttia CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.

Jos hiilivirran tarkastus tehdään, käytetään tämän liitteen lisäyksessä 4 esitettyä menettelyä. Hiilivirta lasketaan lisäyksen 4 yhtälöiden 112–114 mukaan. Kaikkien hiilivirtojen olisi oltava 3 prosentin vaihtelualueella.

9.4.6.5.   Testiä edeltävä tarkastus

Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testausta seuraavalla tavalla:

Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa (ks. 9.4.6.2 kohta). Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan lukien q

  mdw:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 5–15 testissä käytetyllä q

  mdew-arvolla.

Jos 9.4.6.2 kohdan mukaisen kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.

9.4.6.6.   Muunnosajan määrittäminen

Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testin mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:

Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän teknisen käytännön mukainen.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin suurimmasta pakokaasuvirrasta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.

Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50 prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän q
  mp-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin q
  mew,i-signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (ks. 9.4.6.1 kohta).

Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ”ennakoiva” arvo, jota sovelletaan 9.4.6.1 kohdan mukaisesti.

9.5.   CVS-järjestelmän kalibrointi

9.5.1.   Yleistä

CVS-järjestelmä on kalibroitava käyttäen tarkkaa virtausmittaria ja kuristinlaitetta. Virtaus järjestelmän läpi on mitattava eri rajoitusasetuksilla, ja järjestelmän säätömuuttujat on mitattava ja suhteutettava virtaukseen.

Kalibroinnissa voidaan käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua vakiotilavuusvirtalaitetta, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.

9.5.2.   Kiertomäntäpumpun (PDP) kalibrointi

Kaikki pumppuun liittyvät muuttujat on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn kalibrointiventurin kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila) on piirrettävä yhdessä korrelaatiofunktion kanssa, joka on pumpun muuttujien määrätyn yhdistelmän. Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kaikki käytettävät alueet on kalibroitava.

Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.

Liitoskohtien ja kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisen kanavan vuodot eivät saa ylittää 0,3:a prosenttia alimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP:n nopeuspiste).

9.5.2.1.   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (q

  vCVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään kuusi asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Ilman virtaus on tämän jälkeen muunnettava pumpun virtaukseksi (V
  0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:

| | (85) |
| --- | --- |

Formula

(85)

jossa

| q

  vCVS | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila pumpun syötössä, K |
| p
  p | on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa |
| n | on pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s |

q

  vCVS

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila pumpun syötössä, K

p
  p

on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa

n

on pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s

Jotta paineen vaihtelut pumpussa ja pumpun jättämä voidaan ottaa huomioon, on laskettava pumpun nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja pumpun absoluuttisen lähtöpaineen välinen korrelaatiokerroin (X
  0) seuraavasti:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

jossa

| Δp
  p | on pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | on absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa. |

Δp
  p

on pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa

p
  p

on absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa.

Kalibrointiyhtälö on luotava tekemällä lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus seuraavasti:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

| D
  0 ja m | ovat leikkauspiste ja kulmakerroin, jotka kuvaavat regressiolinjoja. |
| --- | --- |

D
  0 ja m

ovat leikkauspiste ja kulmakerroin, jotka kuvaavat regressiolinjoja.

Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen (D
  0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.

Yhtälön avulla lasketut arvot saavat poiketa mitatusta V
  0-arvosta ±0,5 prosenttia. Arvo m vaihtelee pumppukohtaisesti. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun jättämää, mitä pienentyneet m:n arvot esittävät. Tämän vuoksi kalibrointi on suoritettava pumpun käynnistyksen yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen ja jos koko järjestelmän verifiointi ilmaisee pumpun jättämän muuttuneen.

9.5.3.   Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi

CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen vakiotilavuusvirtalaitteen virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on laitteen imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.

Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi K
  v on kuvattava vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpaineen funktiona. Kriittisellä (kuristetulla) virtauksella K
  v:n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaine kasvaa) vakiotilavuusvirtalaitteen kuristus poistuu ja K
  v pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.

9.5.3.1.   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (q

  vCVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Kalibrointikerroin on laskettava kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

jossa

| q

  vCVS | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila venturin syötössä, K |
| p
  p | on absoluuttinen venturin syöttöpuolella, kPa. |

q

  vCVS

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila venturin syötössä, K

p
  p

on absoluuttinen venturin syöttöpuolella, kPa.

Keskimääräinen K
  V ja vakiopoikkeama on laskettava. Vakiopoikkeama saa olla enintään ±0,3 prosenttia K
  V:n keskimääräisestä arvosta.

9.5.4.   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio, kuten yhtälössä 53 esitetään (ks. 8.5.1.4 kohta).

9.5.4.1.   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (Q
  SSV) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

| | (89) |
| --- | --- |

Formula

(89)

jossa

| Q
  SSV | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| r
  p | on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, = |
| r
  D | on SSV:n kurkun halkaisijan d
  V suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D. |

Q
  SSV

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

r
  p

on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, = Formula

r
  D

on SSV:n kurkun halkaisijan d
  V suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D.

Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi C
  d on piirrettävä SSV:n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun Re funktiona. Re SSV:n kurkussa lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

| | (90) |
| --- | --- |
| ja |
| | (91) |

Formula

(90)

ja

Formula

(91)

jossa

| A1 | on 25,55152 SI-yksiköinä seuraavasta: |
| --- | --- |
| Q
  SSV | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| μ | on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, kg/ms |
| b | on 1,458 × 106 (empiirinen vakio), kg/ms K0,5 |
| S | on 110,4 (empiirinen vakio), K. |

A1

on 25,55152 SI-yksiköinä seuraavasta: Formula

Q
  SSV

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

μ

on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, kg/ms

b

on 1,458 × 106 (empiirinen vakio), kg/ms K0,5

S

on 110,4 (empiirinen vakio), K.

Koska Q
  SSV on syöte Re-yhtälössä, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin Q
  SSV tai C
  d ja sitä on toistettava niin kauan, kunnes Q
  SSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 prosenttia.

Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen C
  d-arvojen on oltava ±0,5 prosentin sisällä mitatuista C
  d-arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.

9.5.5.   Koko järjestelmän tarkastus

CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä johtamalla tunnettu massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan 8.5.2.3 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä u-kerrointa 0,000472 HC:n kertoimen 0,000480 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista tekniikoista.

9.5.5.1.   Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla

CVS-järjestelmään on johdettava tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava.

Näin määritetyn massan on oltava ±3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

9.5.5.2.   Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla

Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin paino on määritettävä ± 0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava.

Näin määritetyn massan on oltava ±3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

10.   HIUKKASMÄÄRÄN MITTAUSMENETTELY

10.1.   Näytteenotto

Hiukkaspäästöt mitataan jatkuvalla näytteenotolla joko tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa A.2.2.1 ja A.2.2.2 kohdassa kuvatusta osavirtauslaimennusjärjestelmästä tai tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa A.2.2.3 ja A.2.2.4 kohdassa kuvatusta täysvirtauslaimennusjärjestelmästä.

10.1.1.   Laimenteen suodatus

Laimennusjärjestelmässä tehtävässä sekä ensimmäisessä että tapauksen mukaan toisessa pakokaasun laimennuksessa käytettävä laimenne johdetaan suodattimiin, jotka täyttävät tämän liitteen lisäyksessä 2 olevissa A.3.2.2 tai A.3.2.4 kohdassa määritetyt suurtehohiukkassuodatinta (HEPA) koskevat vaatimukset. Haluttaessa laimenne voidaan esipuhdistaa puuhiilellä ennen sen johtamista HEPA-suodattimeen laimenteessa olevien hiilivetypitoisuuksien vähentämiseksi ja stabiloimiseksi. On suositeltavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA-suodatinta ja mahdollisesti käytettävän puuhiilipuhdistimen jälkeen.

10.2.   Hiukkasnäytevirran kompensoiminen – täysvirtauslaimennusjärjestelmät

Laimennusjärjestelmästä hiukkasnäytteenottoa varten otetun massavirran kompensoimiseksi palautetaan otettu massavirta (suodatettuna) laimennusjärjestelmään. Vaihtoehtoisesti voidaan laimennusjärjestelmän kokonaismassavirta korjata matemaattisesti, jotta otettu hiukkasnäytevirta otetaan huomioon. Jos laimennusjärjestelmästä hiukkasmäärän ja hiukkasmassan näytteenottoa varten yhteensä otettu kokonaismassavirta on alle 0,5 prosenttia laimennustunnelissa olevasta laimennetun pakokaasun kokonaisvirrasta (med), korjaus tai virran palauttaminen voidaan jättää tekemättä.

10.3.   Hiukkasnäytevirran kompensoiminen – osavirtauslaimennusjärjestelmät

10.3.1.   Osavirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa massavirta otetaan laimennusjärjestelmästä hiukkasnäytteenottoa varten siten, että näytteenoton oikeasuhtaisuutta valvotaan. Tämä tehdään joko syöttämällä hiukkasnäytevirta takaisin laimennusjärjestelmään virtaussuunnassa virtauksenmittauslaitteen yläpuolelta taikka 10.3.2 kohdassa kuvatulla matemaattisella korjauksella. Kun kyse on kokonaisnäytteenottotyyppisestä osavirtauslaimennusjärjestelmästä, hiukkasnäytteenottoa varten otettu massavirta korjataan hiukkasmassan laskemista varten 10.3.3 kohdan mukaisesti.

10.3.2.   Laimennusjärjestelmään syötetty hetkellinen kaasuvirta (qmp
  ), jota käytetään näytteenoton oikeasuhtaisuuden varmistamiseen, korjataan jollakin seuraavista menetelmistä:

| a) | Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään, 9.4.6.2 kohdassa oleva yhtälö 83 korvataan seuraavalla yhtälöllä: | (92) |
| --- | --- | --- |

a)

Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään, 9.4.6.2 kohdassa oleva yhtälö 83 korvataan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

(92)

jossa

| qmp | = | osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| qmdw | = | laimennusilman massavirta, kg/s |
| qex | = | hiukkasnäytemassavirta, kg/s. |

qmp

=

osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s

qmdew

=

laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qmdw

=

laimennusilman massavirta, kg/s

qex

=

hiukkasnäytemassavirta, kg/s.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaimeen lähetettävän signaalin qex
  on oltava kaikkina aikoina tarkkuudeltaan 0,1 prosenttia arvosta qmdew
  , ja signaali olisi lähetettävä vähintään 1 hertsin taajuudella.

| b) | Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään kokonaan tai osittain mutta vastaava virta syötetään takaisin laimennusjärjestelmään virtauksenmittauslaitteen yläpuolelta, 9.4.6.2 kohdassa oleva yhtälö 83 korvataan seuraavalla yhtälöllä: | (93) |
| --- | --- | --- |

b)

Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään kokonaan tai osittain mutta vastaava virta syötetään takaisin laimennusjärjestelmään virtauksenmittauslaitteen yläpuolelta, 9.4.6.2 kohdassa oleva yhtälö 83 korvataan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

(93)

jossa

| qmp | = | osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| qmdw | = | laimennusilman massavirta, kg/s |
| qex | = | hiukkasnäytemassavirta, kg/s |
| qsw | = | laimennustunneliin hiukkasnäytteen ottoa varten takaisin syötetty massavirta, kg/s. |

qmp

=

osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s

qmdew

=

laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qmdw

=

laimennusilman massavirta, kg/s

qex

=

hiukkasnäytemassavirta, kg/s

qsw

=

laimennustunneliin hiukkasnäytteen ottoa varten takaisin syötetty massavirta, kg/s.

Osavirtauslaimennusjärjestelmään syötettyjen qex
  ja qsw
  :n eron on oltava kaikkina aikoina tarkkuudeltaan 0,1 prosenttia arvosta qmdew
  . Signaali (tai signaalit) olisi lähetettävä vähintään 1 hertsin taajuudella.

10.3.3.   Hiukkasmittauksen korjaaminen

Kun hiukkasvirta otetaan osavirtauslaimennusjärjestelmästä kokonaisnäytteenoton yhteydessä, hiukkasten massa (mPM
  ), joka on laskettu 8.4.3.2.1 tai 8.4.3.2.2 kohdan mukaisesti, korjataan seuraavalla tavalla virran arvon korjaamiseksi. Korjaus on tehtävä myös silloin, kun suodatettu virta johdetaan takaisin osavirtauslaimennusjärjestelmään.

| | (94) |
| --- | --- |

Formula

(94)

jossa

| mPM,corr | = | hiukkasten massa, joka on korjattu otetun hiukkasvirran huomioon ottamiseksi, g/testi |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | hiukkasten massa, joka on määritetty 8.4.3.2.1 tai 8.4.3.2.2 kohdan mukaisesti, g/testi |
| msed | = | laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg |
| mex | = | laimennustunnelista hiukkasnäytettä varten otetun laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg. |

mPM,corr

=

hiukkasten massa, joka on korjattu otetun hiukkasvirran huomioon ottamiseksi, g/testi

mPM

=

hiukkasten massa, joka on määritetty 8.4.3.2.1 tai 8.4.3.2.2 kohdan mukaisesti, g/testi

msed

=

laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg

mex

=

laimennustunnelista hiukkasnäytettä varten otetun laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg.

10.3.4.   Osavirtauslaimennusjärjestelmästä otetun näytteen oikeasuhtaisuus

Hiukkasmäärän mittaamisessa käytetään jollakin 8.4.1.3–8.4.1.7 kohdassa kuvatulla menetelmällä määritettyä pakokaasun massavirtaa osavirtauslaimennusjärjestelmän säätämiseksi niin, että otettava näyte on oikeassa suhteessa pakokaasun massavirtaan. Oikeasuhtaisuus varmistetaan tekemällä näytteen ja pakokaasuvirran välinen regressioanalyysi 9.4.6.1 kohdan mukaisesti.

10.4.   Hiukkasmäärän määrittäminen

10.4.1.   Ajallinen yhdenmukaistaminen

Osavirtauslaimennusjärjestelmän tapauksessa viipymisaika hiukkasnäytteenotto- ja hiukkasmittausjärjestelmässä otetaan huomioon sovittamalla hiukkasmääräsignaali ja testisykli sekä pakokaasun massavirta ajallisesti yhteen 8.4.2.2 kohdassa määritellyn menetelmän mukaisesti. Hiukkasnäytteenotto- ja hiukkasmittausjärjestelmän muunnosaika määritetään tämän liitteen lisäyksessä 8 olevan A.8.1.3.7 kohdan mukaisesti.

10.4.2.   Hiukkasmäärän määrittäminen osavirtauslaimennus-järjestelmällä

Kun hiukkasnäyte otetaan osavirtauslaimennusjärjestelmällä 8.4 kohdassa vahvistettujen menetelmien mukaisesti, hiukkasmäärä testisyklin aikana lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

| | (95) |
| --- | --- |

Formula

(95)

jossa

| N | = | hiukkasmäärä testisyklin aikana |
| --- | --- | --- |
| medf | = | 8.4.3.2.2 kohdan mukaisesti määritetty vastaavan laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana, kg/testi |
| k | = | kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset viitelaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1 |
| | = | laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri |
| | = | haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti |
| | = | lasketaan seuraavasta yhtälöstä: | (96) |

N

=

hiukkasmäärä testisyklin aikana

medf

=

8.4.3.2.2 kohdan mukaisesti määritetty vastaavan laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana, kg/testi

k

=

kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset viitelaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1

Formula

=

laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri

Formula

=

haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti

Formula

=

lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

(96)

jossa

| cs,i | = | hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri |
| --- | --- | --- |
| n | = | testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä. |

cs,i

=

hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri

n

=

testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä.

10.4.3.   Hiukkasmäärän määrittäminen täysvirtauslaimennusjärjestelmällä

Kun hiukkasnäyte otetaan täysvirtauslaimennusjärjestelmällä 8.5 kohdassa vahvistettujen menetelmien mukaisesti, hiukkasmäärä testisyklin aikana lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

| | (97) |
| --- | --- |

Formula

(97)

jossa

| N | = | hiukkasmäärä testisyklin aikana |
| --- | --- | --- |
| med | = | laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana, lasketaan jollakin 8.5.1.2–8.5.1.4 kohdassa kuvatulla menetelmällä, kg/testi |
| k | = | kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset viitelaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1 |
| | = | laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen korjattu hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri |
| | = | haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti |
| | = | lasketaan seuraavasta yhtälöstä: | (98) |

N

=

hiukkasmäärä testisyklin aikana

med

=

laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana, lasketaan jollakin 8.5.1.2–8.5.1.4 kohdassa kuvatulla menetelmällä, kg/testi

k

=

kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset viitelaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1

Formula

=

laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen korjattu hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri

Formula

=

haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti

Formula

=

lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Formula

(98)

jossa

| cs,i | = | hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri |
| --- | --- | --- |
| n | = | testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä. |

cs,i

=

hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri

n

=

testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä.

10.4.4.   Testitulos

10.4.4.1.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Kunkin WHSC-testin, lämmin WHTC -testin ja kylmä WHTC -testin spesifiset päästöt hiukkasmäärinä/kWh lasketaan seuraavasti:

| | (99) |
| --- | --- |

Formula

(99)

jossa

| e | = | hiukkasmäärä/kWh |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | todellinen sykliteho 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh. |

e

=

hiukkasmäärä/kWh

Wact

=

todellinen sykliteho 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh.

10.4.4.2.   Jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvat pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvalla jälkikäsittelyjärjestelmillä varustettuihin moottoreihin sovelletaan 6.6.2 kohdan yleisiä määräyksiä. Lämpimän käynnistyksen WHTC-testissä mitatut päästöt painotetaan yhtälön 5 mukaisesti, jossa Formula on keskimääräinen hiukkasmäärä/kWh ilman regeneraatiota ja Formula keskimääräinen hiukkasmäärä/kWh regeneraation kanssa. Regeneraation sopeuttamiskertoimet lasketaan tapauksen mukaan yhtälön 6, 6a, 7 tai 8 mukaisesti.

10.4.4.3.   Painotettu keskimääräinen WHTC-testitulos

WHTC-testin lopullinen testitulos on painotettu keskiarvo kylmä käynnistys -testistä ja lämmin käynnistys -testistä (mahdollinen jaksoittainen regeneraatio mukaan luettuna), ja se lasketaan jollakin seuraavista yhtälöistä:

| a) | kertoimella tehtävän regeneraatiosopeuttamisen tapauksessa tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa jälkikäsittelyä | (100) |
| --- | --- | --- |

a)

kertoimella tehtävän regeneraatiosopeuttamisen tapauksessa tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa jälkikäsittelyä

Formula

(100)

| (b) | lisättävällä tekijällä tehtävän regeneraatiosopeutuksen tapauksessa | (101) |
| --- | --- | --- |

(b)

lisättävällä tekijällä tehtävän regeneraatiosopeutuksen tapauksessa

Formula

(101)

jossa

| Ncold | = | hiukkasten kokonaismäärä kylmä WHTC -testisyklin aikana |
| --- | --- | --- |
| Nhot | = | hiukkasten kokonaismäärä lämmin WHTC -testisyklin aikana |
| Wact,cold | = | todellinen sykliteho kylmä WHTC -testisyklin aikana 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh |
| Wact, hot | = | todellinen sykliteho lämmin WHTC -testisyklin aikana 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh |
| kr | = | regeneraatiosopeutus 6.6.2 kohdan mukaisesti tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa jälkikäsittelyä; kr
  = 1. |

Ncold

=

hiukkasten kokonaismäärä kylmä WHTC -testisyklin aikana

Nhot

=

hiukkasten kokonaismäärä lämmin WHTC -testisyklin aikana

Wact,cold

=

todellinen sykliteho kylmä WHTC -testisyklin aikana 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh

Wact, hot

=

todellinen sykliteho lämmin WHTC -testisyklin aikana 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh

kr

=

regeneraatiosopeutus 6.6.2 kohdan mukaisesti tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa jälkikäsittelyä; kr
  = 1.

10.4.4.4.   Lopullisten tulosten pyöristäminen

Lopulliset WHSC-testitulokset ja painotetut keskimääräiset WHTC-testitulokset pyöristetään yhdessä vaiheessa kolmen merkitsevän numeron tarkkuuteen ASTM E 29–06B:n mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen spesifinen päästö, pyöristäminen on sallittua.

10.5.   Taustahiukkasmäärän määrittäminen

| 10.5.1. | Laimennustunnelin taustahiukkaspitoisuuden määrittämiseksi voidaan moottorin valmistajan pyynnöstä ottaa näyte kyseisistä pitoisuuksista ennen testiä tai sen jälkeen kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkas- ja hiilivetysuodattimien alapuolella ennen hiukkasmäärän mittausjärjestelmää. |
| --- | --- |

10.5.1.

Laimennustunnelin taustahiukkaspitoisuuden määrittämiseksi voidaan moottorin valmistajan pyynnöstä ottaa näyte kyseisistä pitoisuuksista ennen testiä tai sen jälkeen kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkas- ja hiilivetysuodattimien alapuolella ennen hiukkasmäärän mittausjärjestelmää.

| 10.5.2. | Tunnelin taustahiukkaspitoisuuksia ei saa vähentää tyyppihyväksyntää varten, mutta niitä voidaan valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen ennakkohyväksynnän perusteella käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, jos voidaan osoittaa, että tunnelin taustapitoisuuden osuus on merkittävän suuruinen, jolloin se voidaan vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista. |
| --- | --- |

10.5.2.

Tunnelin taustahiukkaspitoisuuksia ei saa vähentää tyyppihyväksyntää varten, mutta niitä voidaan valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen ennakkohyväksynnän perusteella käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, jos voidaan osoittaa, että tunnelin taustapitoisuuden osuus on merkittävän suuruinen, jolloin se voidaan vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.

---

(1)  Tämän liitteen numerointi vastaa WHDC gtr nro 4:n numerointia. Joitakin WHDC gtr:n kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

(2)  polttoaineen mukaisesti

(3)  kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66 - 76 %; H = 22 - 25 %; N = 0 - 12 %

(5)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(6)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70 - 90 %; C4 = 10 - 30 %

(7)  polttoaineen mukaisesti

(8)  kun l = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66 - 76 %; H = 22 - 25 %; N = 0 - 12 %

(10)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(11)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70 - 90 %; C4 = 10 - 30 %

Lisäys 1

WHTC-testin dynamometriajo

| Aika | Normaalinopeus | Normaalimomentti |
| --- | --- | --- |
| s | prosenttia | prosenttia |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = käyttö |

Aika

Normaalinopeus

Normaalimomentti

s

prosenttia

prosenttia

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = käyttö

Lisäys 2

Mittauslaitteisto

A.2.1.   Tässä lisäyksessä esitetään näytteenotto- ja analysointijärjestelmien perusvaatimukset ja yleiset kuvaukset kaasu- ja hiukkaspäästöjen mittauksen osalta. Koska erilaiset kokoonpanot voivat tuottaa vastaavia tuloksia, käytettävän laitteiston ei tarvitse olla täysin tämän lisäyksen kuvien mukainen. Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voidaan käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja, virtausmittareita ja katkaisimia. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän teknisen käytännön mukaista.

A.2.1.1.   Analysointijärjestelmät

A.2.1.2.   Analysointijärjestelmän kuvaus

Seuraavassa on kuvattu raakapakokaasun (kuva 9) tai laimennetun pakokaasun (kuva 10) kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu

| a) | HFID- tai FID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa, |
| --- | --- |

a)

HFID- tai FID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa,

| b) | NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa, |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa,

| c) | HCLD- tai CLD-analysaattorin käyttöön typen oksidien mittaamisessa. |
| --- | --- |

c)

HCLD- tai CLD-analysaattorin käyttöön typen oksidien mittaamisessa.

Kaikkien tutkittavien komponenttien näyte on otettava yhdellä näytteenottimella ja jaettava sisäisesti eri analysaattoreihin. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta lähekkäin sijaitsevaa näytteenotinta. Pakokaasun komponenttien (mukaan lukien vesi ja rikkihappo) tahaton kondensoituminen analysointijärjestelmän laitteisiin missä tahansa pisteessä on estettävä.

Kuva 9

Raakapakokaasun CO-, CO2-, NOx- ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio

Image

Kuva 10

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2-, NOx- ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio

Image

A.2.1.3.   Kuvien 9 ja 10 osat

| EP | Pakoputki |
| --- | --- |
| SP | Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 9) |

EP

Pakoputki

SP

Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 9)

Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava. Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla enintään 1 mm. Näytteenottimessa on oltava vähintään kolme reikää kolmessa eri säteittäisessä tasossa näytteiden ottamiseksi lähes samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken halkaisijasta. Näytteenottoon voidaan käyttää yhtä tai kahta näytteenotinta.

| SP2 | Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- |

SP2

Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 10)

Näytteenottimen on

| a) | muodostettava lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 alkuosa 254–762 millimetrin pituudelta, |
| --- | --- |

a)

muodostettava lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 alkuosa 254–762 millimetrin pituudelta,

| b) | oltava sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm:n suuruinen, |
| --- | --- |

b)

oltava sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm:n suuruinen,

| c) | oltava asennettu laimennustunnelin DT (kuva 15) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijan mittaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin), |
| --- | --- |

c)

oltava asennettu laimennustunnelin DT (kuva 15) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijan mittaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin),

| d) | oltava (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

d)

oltava (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| e) | oltava lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tai 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) kipinäsytytysmoottoreiden osalta, |
| --- | --- |

e)

oltava lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tai 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) kipinäsytytysmoottoreiden osalta,

| f) | oltava lämmittämätön FID-mittauksessa (kylmä). |
| --- | --- |

f)

oltava lämmittämätön FID-mittauksessa (kylmä).

| SP3 | Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (vain kuva 10) |
| --- | --- |

SP3

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (vain kuva 10)

Näytteenottimen on oltava

| a) | samassa tasossa kuin SP 2, |
| --- | --- |

a)

samassa tasossa kuin SP 2,

| b) | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

b)

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| c) | lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

c)

lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen estämiseksi.

| HF1 | Lämmitetty esisuodatin (valinnainen) |
| --- | --- |

HF1

Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)

Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1.

| HF2 | Lämmitetty suodatin |
| --- | --- |

HF2

Lämmitetty suodatin

Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.

| HSL1 | Lämmitetty näytteenottolinja |
| --- | --- |

HSL1

Lämmitetty näytteenottolinja

Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteisiin ja hiilivetyanalysaattoriin.

Näytteenottolinjan

| a) | sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä, |
| --- | --- |

a)

sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE), |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE),

| c) | on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 °C ± 10 °C) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

c)

on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 °C ± 10 °C) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C),

| d) | seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

d)

seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 °C),

| e) | kaasun lämpötilan on oltava 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta HF2 ja HFID-anturia. |
| --- | --- |

e)

kaasun lämpötilan on oltava 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta HF2 ja HFID-anturia.

| HSL2 | Lämmitetty NOx-näytteenottolinja |
| --- | --- |

HSL2

Lämmitetty NOx-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan

| a) | seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 °C) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti märkämittauksessa, |
| --- | --- |

a)

seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 °C) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti märkämittauksessa,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE).

| HP | Lämmitetty näytteenottopumppu |
| --- | --- |

HP

Lämmitetty näytteenottopumppu

Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL.

| SL | CO- ja CO2-näytteenottolinja |
| --- | --- |

SL

CO- ja CO2-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön.

| HC | HFID-analysaattori |
| --- | --- |

HC

HFID-analysaattori

Lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID) tai liekki-ionisaatioanalysaattori (FID) hiilivetyjen määrittämiseksi. HFID:n lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 °C–200 °C).

| CO, CO2 | NDIR-analysaattori |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR-analysaattori

NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten (valinnainen hiukkasmittauksen laimennussuhteen määrittämistä varten).

| NOx | CLD-analysaattori tai NDUV-analysaattori |
| --- | --- |

NOx

CLD-analysaattori tai NDUV-analysaattori

CLD- tai HCLD- tai NDUV-analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos HCLD-analysaattoria käytetään, sen lämpötila on pidettävä välillä 328 K–473 K (55 °C–200 °C).

| B | Näytteen kuivain (valinnainen NO-mittauksessa) |
| --- | --- |

B

Näytteen kuivain (valinnainen NO-mittauksessa)

Pakokaasunäytteen jäähdyttämistä ja kondensoimalla tapahtuvaa veden poistamista varten. Tämä on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria tämän liitteen 9.3.9.2.2 kohdan mukaisesti. Jos vesi poistetaan kondensoimalla, näytekaasun lämpötilaa tai kastepistettä on tarkkailtava joko vesiloukussa tai siitä virtaussuuntaan. Näytekaasun lämpötila tai kastepiste ei saa ylittää lämpötilaa 280 K (7 °C). Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivaimien avulla.

| BK | Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- |

BK

Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10)

Taustapitoisuuksien mittaamista varten.

| BG | Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- |

BG

Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10)

Näytepitoisuuksien mittaamista varten.

A.2.1.4.   Metaanierotinmenetelmä (NMC)

Erotin hapettaa metaania (CH4) lukuun ottamatta kaikki hiilivedyt hiilidioksidiksi (CO2) ja vedeksi, joten kun näyte on johdettu NMC:n läpi, HFID-analysaattori havaitsee ainoastaan metaanin. Tavanomaisen HC-näytteenottolinjan (ks. kuvat 9 ja 10) lisäksi voidaan asentaa toinen HC-näytteenottolinja, joka on varustettu erottimella kuvan 11 mukaisesti. Näin voidaan mitata samanaikaisesti HC:n kokonaismäärä, CH4 ja NMHC.

Erottimen CH4- ja C2H6-katalysointiominaisuudet pakokaasuvirran olosuhteita vastaavassa vesipitoisuudessa lämpötilassa 600 K (327 °C) tai sen yläpuolella on selvitettävä ennen testauksia. Näytteeksi otetun pakokaasuvirran kastepiste ja O2-taso on tunnettava. FID-analysaattorin suhteellinen CH4- ja C2H6-vaste määritetään tämän liitteen 9.3.8 kohdan mukaisesti.

Kuva 11

Metaanierottimen (NMC) avulla tehtävän metaanianalyysin vuokaavio

Image

A.2.1.5.   Kuvan 11 osat

| NMC | Metaanierotin |
| --- | --- |

NMC

Metaanierotin

Kaikkien muiden hiilivetyjen kuin metaanin hapettamista varten

HC

Lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID) tai liekki-ionisaatioanalysaattori (FID) hiilivety- ja metaanipitoisuuden mittaamiseen. HFID:n lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 °C–200 °C).

| V1 | Valitsinventtiili |
| --- | --- |

V1

Valitsinventtiili

Nollakaasun ja vertailukaasun valitsemista varten

| R | Paineensäädin |
| --- | --- |

R

Paineensäädin

Näytteenottolinjan paineen ja HFID:n virtauksen säätämistä varten

A.2.2.   Laimennus- ja hiukkasnäytteenottojärjestelmä

A.2.2.1.   Osavirtausjärjestelmän kuvaus

Tässä esitetään laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen. Pakokaasuvirran jakaminen ja sitä seuraava laimennusprosessi voidaan toteuttaa erilaisilla laimennusjärjestelmätyypeillä. Hiukkasten keräämistä varten hiukkasten keräilyjärjestelmään johdetaan joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai ainoastaan osa siitä. Ensimmäinen menetelmä on kokonaisnäytteenottomenetelmä, jälkimmäinen jakeittainen näytteenottomenetelmä. Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.

Kuvan 12 mukaisessa kokonaisnäytteenottojärjestelmässä raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC2 ja hiukkasnäytteenottojärjestelmän näytteenottopumpulla P (ks. kuva 16). Laimenninvirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC1, joka voi käyttää arvoja q

  mew tai q

  maw ja q

  mf komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimenninvirran välinen ero. Laimentimen virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (ks. kuva 16). Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta.

Kuva 12

Osavirtauslaimennusjärjestelmän kaaviokuva (kokonaisnäytteenottojärjestelmä)

Image

Kuvan 13 mukaisessa jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Kokonaisvirtausta tunnelin kautta säädetään virtauksen ohjaimella FC1, joka on liitetty joko laimenninvirtaan tai tunnelin kokonaisvirtauksen imupuhaltimeen. Virtauksen ohjain FC1 voi käyttää arvoja q

  mew tai q

  maw ja q

  mf komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimenninvirran välinen ero. Laimentimen virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirtaus virtauksen mittauslaitteella FM2. Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta. Hiukkasnäyte otetaan DT:stä hiukkasten näytteenottojärjestelmällä (ks. kuva 16).

Kuva 13

Osavirtauslaimennusjärjestelmän kaaviokuva (jakeittain tapahtuva näytteenottojärjestelmä)

Image

A.2.2.2.   Kuvien 12 ja 13 osat

| EP | Pakoputki |
| --- | --- |

EP

Pakoputki

Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava osiin, joiden pituuden ja halkaisijan välinen suhde on 12 tai sitä pienempi. Mutkat minimoidaan inertiasaostuman vähentämiseksi. Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty. On suositeltavaa käyttää suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.

| SP | Näytteenotin |
| --- | --- |

SP

Näytteenotin

Näytteenottimen on oltava jokin seuraavista:

| a) | avoin putki virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla |
| --- | --- |

a)

avoin putki virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla

| b) | avoin putki virtaussuuntaan pakoputken keskiviivan kohdalla |
| --- | --- |

b)

avoin putki virtaussuuntaan pakoputken keskiviivan kohdalla

| c) | monireikäinen näytteenotin, kuten otsakkeen SP1 alla kuvataan A.2.1.3 kohdassa |
| --- | --- |

c)

monireikäinen näytteenotin, kuten otsakkeen SP1 alla kuvataan A.2.1.3 kohdassa

| d) | kannellinen näytteenotin, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, kuten kuvassa 14 esitetään. |
| --- | --- |

d)

kannellinen näytteenotin, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, kuten kuvassa 14 esitetään.

Näytteenottimen kärjen sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 mm. Pakoputken ja näytteenottimen halkaisijoiden suhteen on oltava vähintään 4.

Kun käytetään tyypin a näytteenotinta, välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle on asennettava inertiaan perustuva esiluokituslaite (sykloni tai iskuelementti), jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm.

Kuva 14

Kannellisen näytteenottimen kaaviokuva

Image

| TT | Pakokaasun siirtoputki |
| --- | --- |

TT

Pakokaasun siirtoputki

Siirtoputken on oltava mahdollisimman lyhyt,

| a) | pituudeltaan enintään 0,26 m, jos se on eristetty 80 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen
  tai |
| --- | --- |

a)

pituudeltaan enintään 0,26 m, jos se on eristetty 80 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen

tai

| b) | pituudeltaan enintään 1 m, jos se on lämmitetty yli 150 °C:een 90 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen. |
| --- | --- |

b)

pituudeltaan enintään 1 m, jos se on lämmitetty yli 150 °C:een 90 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen.

Siirtoputken läpimitan on oltava vähintään sama kuin näytteenottimen läpimitta mutta enintään 25 mm, ja sen ulostulon on oltava laimennustunnelin keskilinjalla ja osoitettava virtaussuuntaan.

Edellä olevan a kohdan osalta eristys on tehtävä aineella, jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,05 W/mK, säteittäissuuntaisen eristyksen paksuuden vastatessa näytteenottimen halkaisijaa.

| FC1 | Virtauksen ohjain |
| --- | --- |

FC1

Virtauksen ohjain

Virtauksen ohjainta on käytettävä ohjaamaan laimentimen virtausta painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB kautta. Se voidaan kytkeä tämän liitteen 8.4.1 kohdassa määritettyihin pakovirta-anturin signaaleihin. Virtauksen ohjain voidaan asentaa asianomaisen puhaltimen etu- tai takapuolelle. Kun käytetään paineilmasyöttöä, FC1 ohjaa suoraan ilmavirtaa.

| FM1 | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- |

FM1

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimentimen virtauksen mittaamista varten. FM1 on valinnainen, jos painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| DAF | Laimentimen suodatin |
| --- | --- |

DAF

Laimentimen suodatin

Laimennin (ulkoilma, synteettinen ilma tai typpi) suodatetaan suurtehosuodattimella (HEPA), jonka alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia standardin EN 1822-1 (suodatinluokka H14 tai parempi), ASTM F 1471–93 tai muun vastaavan standardin mukaisesti.

| FM2 | Virtauksen mittauslaite (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

FM2

Virtauksen mittauslaite (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamista varten. FM2 on valinnainen, jos imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| PB | Painepuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

PB

Painepuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimentimen virtauksen säätämiseksi. PB:tä ei tarvita käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimentimen virtausta, jos se on kalibroitu.

| SB | Imupuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

SB

Imupuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

SB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu.

| DT | Laimennustunneli (osavirtaus) |
| --- | --- |

DT

Laimennustunneli (osavirtaus)

Laimennustunnelia koskevat vaatimukset:

| a) | sen on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä, eli täydellistä sekoittumista ei vaadita kokonaisnäytteenottojärjestelmässä; |
| --- | --- |

a)

sen on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä, eli täydellistä sekoittumista ei vaadita kokonaisnäytteenottojärjestelmässä;

| b) | sen on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, |
| --- | --- |

b)

sen on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä,

| c) | sen seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

sen seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| d) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

d)

se voidaan eristää.

| PSP Hiukkasten näytteenotin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain | kuva 13) |
| --- | --- |

PSP Hiukkasten näytteenotin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain

kuva 13)

Hiukkasten näytteenotin on hiukkasten siirtoputken PTT:n kärkiosa (ks. A.2.2.6 kohta) ja

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm,

| c) | sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä edellyttäen, että laimentimen lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä edellyttäen, että laimentimen lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

d)

se voidaan eristää.

A.2.2.3.   Täysvirtauslaimennusjärjestelmän kuvaus

Laimennusjärjestelmän kuvaus perustuu siihen, että raakapakokaasun kokonaismäärä laimennetaan laimennustunnelissa DT käyttämällä vakiotilavuuskerääjää (CVS). Tämä esitetään kuvassa 15.

Laimennetun pakokaasun virtaus mitataan joko vakiotilavuusvirtapumpulla (PDP), kriittisen virtauksen venturilla (CFV) tai aliääniventurilla (SSV). Suhteelliseen hiukkasnäytteenottoon ja virtauksen määritykseen voidaan käyttää lämmönvaihdinta (HE) tai sähköistä virtauksen kompensointia (EFC). Koska hiukkasten massan määritys perustuu laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaukseen, laimennussuhdetta ei tarvitse laskea.

Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten keruuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan kaksoislaimennusta käyttävään hiukkasnäytteenottojärjestelmään (ks. kuva 17). Vaikka kaksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain laimennusjärjestelmä, se kuvataan hiukkasnäytteenottojärjestelmän muunnoksena, koska useimmat sen osat ovat samoja kuin tyypillisessä hiukkasnäytteenottojärjestelmässä.

Kuva 15

Täysvirtauslaimennusjärjestelmän (CVS) kaaviokuva

Image

A.2.2.4.   Kuvan 15 osat

| EP | Pakoputki |
| --- | --- |

EP

Pakoputki

Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta laimennustunneliin ei saa olla yli 10 metriä. Jos järjestelmän pituus on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä pitkät putket on eristettävä lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos se on käytössä. Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla suurempi kuin 0,1 W/mK lämpötilassa 673 K mitattuna. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava osiin, joiden pituuden ja halkaisijan välinen suhde on 12 tai pienempi.

| PDP | Vakiotilavuusvirtapumppu |
| --- | --- |

PDP

Vakiotilavuusvirtapumppu

PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimentimen sisääntulojärjestelmän avulla. Pakokaasun staattisen vastapaineen, joka on mitattu PDP-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä PDP:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ±6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä. Virtauksen kompensointia voi käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla on enintään 323 K (50 °C).

| CFV | Kriittisen virtauksen venturi |
| --- | --- |

CFV

Kriittisen virtauksen venturi

CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa olotilassa (kriittinen virtaus). Pakokaasun staattisen vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ±11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä.

| SSV | Aliääniventuri |
| --- | --- |

SSV

Aliääniventuri

SSV mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran käyttämällä aliääniventurin kaasuvirtatoimintoa, joka ottaa huomioon syöttöpaineen ja -lämpötilan ja syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen. Pakokaasun staattisen vastapaineen, joka on mitattu SSV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä SSV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ±11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä.

| HE | Lämmönvaihdin (valinnainen) |
| --- | --- |

HE

Lämmönvaihdin (valinnainen)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadittujen rajojen sisällä. Jos käytetään EFC:tä, lämmönvaihdin ei ole välttämätön.

| EFC | Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen) |
| --- | --- |

EFC

Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen)

Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SSV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä mainittujen rajojen sisällä, on otettava käyttöön virtauksen kompensointijärjestelmä virtauksen yhtäjaksoista mittaamista ja kaksoislaimennusjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään pitämään näytteenottovirtauksen suhteellinen osuus ±2,5 prosentissa sen edetessä kaksoislaimennusjärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (ks. kuva 17).

| DT | Laimennustunneli (täysvirtaus) |
| --- | --- |

DT

Laimennustunneli (täysvirtaus)

Laimennustunnelin

| a) | on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti; |
| --- | --- |

a)

on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti;

| b) | Se voidaan eristää; |
| --- | --- |

b)

Se voidaan eristää;

| c) | seinämä voidaan lämmittää kondensoituneen veden poistamiseksi. |
| --- | --- |

c)

seinämä voidaan lämmittää kondensoituneen veden poistamiseksi.

Moottorin pakokaasu on johdettava virtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja se on sekoitettava perusteellisesti. Tarvittaessa voidaan käyttää sekoitussuutinta.

Kun käytetään kaksoislaimennusjärjestelmää, laimennustunnelista otettu näyte siirretään toiseen laimennustunneliin, jossa sitä laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodattimien läpi (kuva 17). Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava riittävästi toisiolaimenninta pitämään kaksoislaimennettu pakokaasuvirta lämpötilassa 315–325 K (42–52 °C) välittömästi ennen hiukkassuodatinta.

| DAF | Laimentimen suodatin |
| --- | --- |

DAF

Laimentimen suodatin

Laimennin (ulkoilma, synteettinen ilma tai typpi) suodatetaan suurtehosuodattimella (HEPA), jonka alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia standardin EN 1822-1 (suodatinluokka H14 tai parempi), ASTM F 1471–93 tai muun vastaavan standardin mukaisesti.

| PSP | Hiukkasnäytteenotin |
| --- | --- |

PSP

Hiukkasnäytteenotin

Näytteenotin on PTT:n johto-osa, ja

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan mitan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan mitan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm,

| c) | sen seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä, jos ilman lämpötila on enintään 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

sen seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä, jos ilman lämpötila on enintään 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

d)

se voidaan eristää.

A.2.2.5.   Hiukkasten keräämisjärjestelmän kuvaus

Hiukkasnäytteenottojärjestelmä tarvitaan hiukkasten keräämiseksi hiukkassuodattimesta; se esitetään kuvissa 16 ja 17. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenotto, jossa koko laimennettu pakokaasunäyte johdetaan suodattimien läpi, laimennus- ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä yhtenäisen kokonaisuuden (ks. kuva 12). Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen tai täysvirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuva näytteenotto, jossa vain osa laimennetusta pakokaasusta ohjataan suodattimien läpi, laimennus- ja näytteenottojärjestelmät muodostavat yleensä eri kokonaisuudet.

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä näyte laimennetusta pakokaasusta otetaan laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta näytteenottopumpun P avulla, kuten kuvassa 16 esitetään. Näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävien suodattimenpitimien FH läpi. Näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3.

Täysvirtauslaimennusjärjestelmässä käytetään kaksoislaimennusperiaatteella toimivaa hiukkasten näytteenottojärjestelmää, kuten kuvassa 17 esitetään. Näyte laimennetusta pakokaasusta siirretään laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta toiseen laimennustunneliin SDT, jossa se laimennetaan vielä kerran. Sen jälkeen näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävien suodattimenpitimien FH läpi. Laimentimen virtaus on tavallisesti vakio, kun taas näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (ks. kuva 15), laimennettua kokonaispakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

Kuva 16

Hiukkasten keräämisjärjestelmän kaaviokuva

Image

Kuva 17

Kaksoislaimennusperiaatteella toimivan hiukkasten keräämisjärjestelmän kaaviokuva

Image

A.2.2.6.   Kuvan 16 (vain osavirtausjärjestelmä) ja kuvan 17 (vain täysvirtausjärjestelmä) osat

| PTT | Hiukkasten siirtoputki |
| --- | --- |

PTT

Hiukkasten siirtoputki

Vaatimukset:

| a) | siirtoputken on oltava hiukkasiin nähden inertti, |
| --- | --- |

a)

siirtoputken on oltava hiukkasiin nähden inertti,

| b) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| c) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

c)

se voidaan eristää.

| SDT | Toinen laimennustunneli (vain kuva 17) |
| --- | --- |

SDT

Toinen laimennustunneli (vain kuva 17)

Vaatimukset

| a) | toisen laimennustunnelin pituuden ja halkaisijan on oltava riittävä tuottamaan tämän liitteen 9.4.2 kohdan f alakohdan vaatimusten mukainen viipymisaika |
| --- | --- |

a)

toisen laimennustunnelin pituuden ja halkaisijan on oltava riittävä tuottamaan tämän liitteen 9.4.2 kohdan f alakohdan vaatimusten mukainen viipymisaika

| b) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| c) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

c)

se voidaan eristää.

| FH | Suodattimenpidin |
| --- | --- |

FH

Suodattimenpidin

Vaatimukset:

| a) | suodattimenpitimen avautuvan kartiokulman on oltava 12,5° (keskustasta) siirryttäessä siirtolinjan halkaisijasta suodattimen suodatusalueen pinnan halkaisijaan, |
| --- | --- |

a)

suodattimenpitimen avautuvan kartiokulman on oltava 12,5° (keskustasta) siirryttäessä siirtolinjan halkaisijasta suodattimen suodatusalueen pinnan halkaisijaan,

| b) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| c) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

c)

se voidaan eristää.

Monen suodattimen vaihtimet (automaattivaihtimet) sallitaan sillä edellytyksellä, että näytteenottosuodattimien välillä ei ole vuorovaikutusta.

PTFE-kalvosuodattimet on asennettava erityiseen kasettiin suodattimenpitimeen.

Välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle voidaan asentaa inertiaan perustuva esiluokituslaite, jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm, jos näytteenottimena käytetään avointa putkea, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan.

| P | Näytteenottopumppu |
| --- | --- |
| FC2 | Virtauksen ohjain |

P

Näytteenottopumppu

FC2

Virtauksen ohjain

Virtauksen ohjainta on käytettävä ohjaamaan hiukkasnäytteen virtausta.

| FM3 | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- |

FM3

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittarilla tai virtausmittarilla määritetään hiukkasnäytevirta, joka kulkee hiukkassuodattimen läpi. Se voidaan asentaa näytteenottopumpun P etu- tai takapuolelle.

| FM4 | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- |

FM4

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittarilla tai virtausmittarilla määritetään toisiolaimentimen virta, joka kulkee hiukkassuodattimen läpi.

| BV | Palloventtiili (valinnainen) |
| --- | --- |

BV

Palloventtiili (valinnainen)

Palloventtiilin sisähalkaisija ei saa olla pienempi kuin hiukkassiirtoputken PTT sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava alle 0,5 sekuntia.

Lisäys 3

Tilastot

A.3.1.   Keskiarvo ja keskihajonta

Aritmeettinen keskiarvo lasketaan seuraavasti:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

Keskihajonta lasketaan seuraavasti:

| | (103) |
| --- | --- |

Formula

(103)

A.3.2.   Regressioanalyysi

Regressiolinjan kaltevuus lasketaan seuraavasti:

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Regressiolinjan y-leikkaus lasketaan seuraavasti:

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

Estimaatin keskivirhe (SEE) lasketaan seuraavasti:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

Determinaatiokerroin lasketaan seuraavasti:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

A.3.3.   Järjestelmän vastaavuuden määrittäminen

Tämän liitteen 5.1.1 kohdan mukaisen järjestelmävastaavuuden määrityksen on perustuttava seitsemän (tai useamman) näyteparin korrelaatiotutkimukseen ehdokasjärjestelmän ja yhden tämän liitteen hyväksytyn viitejärjestelmän välillä ja siinä on käytettävä soveltuvaa testisykliä tai -syklejä. Sovellettavat vastaavuusperusteet ovat F-testi ja kaksipuolinen Studentin t-testi.

Tilastomenetelmällä tarkastellaan hypoteesia, jonka mukaan ehdokasjärjestelmällä mitatut näytteen keskihajonta ja päästönäytteen keskiarvo eivät eroa kyseiselle päästölle viitejärjestelmällä mitatusta näytteen keskihajonnasta ja näytteen keskiarvosta. Hypoteesia testataan F- ja t-arvojen 10 prosentin merkitsevyystason pohjalta. Taulukossa 9 annetaan kriittiset F- ja t-arvot 7–10 näyteparille. Jos jäljempänä annetuilla kaavoilla lasketut F- ja t-arvot ovat suurempia kuin kriittiset F- ja t-arvot, ehdokasjärjestelmä ei ole vastaava.

Käytetään seuraavaa menettelyä: Alaindeksillä R tarkoitetaan viitejärjestelmää ja alaindeksillä C ehdokasjärjestelmää.

| a) | Tehdään vähintään 7 testiä siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat n
  R ja n
  C. |
| --- | --- |

a)

Tehdään vähintään 7 testiä siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat n
  R ja n
  C.

| b) | Lasketaan keskiarvot

  ja

  sekä keskihajonnat s
  R ja s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Lasketaan F-arvo seuraavasti: | (108) |
| --- | --- | --- |

c)

Lasketaan F-arvo seuraavasti:

Formula

(108)

(kahdesta keskihajonnasta suuremman, eli s
  R tai s
  C, on oltava osoittajassa)

| d) | Lasketaan t-arvo seuraavasti: | (109) |
| --- | --- | --- |

d)

Lasketaan t-arvo seuraavasti:

Formula

(109)

| e) | Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja taulukossa 9 annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 10 prosentin merkitsevyystasolla (90 prosentin luotettavuustaso). |
| --- | --- |

e)

Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja taulukossa 9 annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 10 prosentin merkitsevyystasolla (90 prosentin luotettavuustaso).

| f) | Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:






  F-testille:

  , | (110) |
| --- | --- | --- |
| t-testille: | (111) |

f)

Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:

Formula

Formula

(110)

Formula

(111)

| g) | Määritetään vastaavuus seuraavasti:






  i) | jos F < F
  crit ja t < t
  crit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää, |
| --- | --- | --- |

g)

Määritetään vastaavuus seuraavasti:

i)

jos F < F
  crit ja t < t
  crit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää,

| ii) | jos F ≥ F
  crit tai t ≥ t
  crit, ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää. |
| --- | --- |

ii)

jos F ≥ F
  crit tai t ≥ t
  crit, ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää.

Taulukko 9

Valittujen otoskokojen t- ja F-arvot

| Otoksen koko | F-testi | t-testi |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6, 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7, 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8, 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9, 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Otoksen koko

F-testi

t-testi

df

Fcrit

df

tcrit

7

6, 6

3,055

6

1,943

8

7, 7

2,785

7

1,895

9

8, 8

2,589

8

1,860

10

9, 9

2,440

9

1,833

Lisäys 4

Hiilivirran tarkistaminen

A.4.1.   Johdanto

Vain hyvin pieni osa pakokaasun sisältämästä hiilestä on peräisin muualta kuin polttoaineesta, ja se on aivan pientä osaa lukuun ottamatta pakokaasussa hiilidioksidina. Tämä on perustana CO2-mittauksiin perustuvalle järjestelmän varmennustarkastukselle.

Hiilen virtaus pakokaasun mittausjärjestelmiin määräytyy polttoaineen virtauksen mukaan. Hiilen virtaus päästöjen ja hiukkasten mittausjärjestelmien näytteenottopisteissä on riippuvainen CO2-pitoisuuksista ja kaasuvirtauksesta kyseisissä pisteissä.

Tässä mielessä moottorin tuottama hiilivirta tunnetaan, ja havainnoimalla samaa hiilivirtaa pakoputkessa ja osavirtausnäytteenottojärjestelmän ulostulossa voidaan varmentaa vuotoeheys ja virtausmittauksen tarkkuus. Tämän tarkastuksen etuna on se, että moottorin osat toimivat todellisissa moottorin testausolosuhteissa lämpötilan ja virtauksen osalta.

Kaaviossa 18 esitetään näytteenottopisteet, joissa hiilivirrat on tarkastettava. Jäljempänä esitetään yhtälöt hiilivirran laskemiseksi kussakin näytteenottopisteessä.

Kuva 18

Hiilivirran tarkastuksen mittauspisteet

Image

A.4.2.   Hiilivirta moottoriin (paikka 1)

Hiilimassavirta moottoriin polttoaineella CH
  α
  O
  ε
  saadaan seuraavasta:

| | (112) |
| --- | --- |

Formula

(112)

jossa

| qmf | on polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- |

qmf

on polttoaineen massavirta, kg/s

A.4.3.   Hiilivirta raakapakokaasussa (paikka 2)

Hiilimassavirta moottorin pakoputkessa määritetään raakahiilidioksidipitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta seuraavasti:

| | (113) |
| --- | --- |

Formula

(113)

jossa

| c
  CO2,r | on märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, % |
| q

  mew | on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| Me | on pakokaasun moolimassa, g/mol |

c
  CO2,r

on märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, %

c
  CO2,a

on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, %

q

  mew

on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

Me

on pakokaasun moolimassa, g/mol

Jos CO2 on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi tämän liitteen 8.1 kohdan mukaisesti.

A.5.4.   Hiilivirta laimennusjärjestelmässä (paikka 3)

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä on otettava huomioon myös jakosuhde. Hiilivirta määritetään laimennetusta CO2-pitoisuudesta, pakokaasun massavirrasta ja näytevirrasta seuraavasti:

| | (114) |
| --- | --- |

Formula

(114)

jossa

| c
  CO2,d | on märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, % |
| q

  mew | on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| q

  mp | on osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s |
| Me | on pakokaasun moolimassa, g/mol |

c
  CO2,d

on märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia

c
  CO2,a

on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, %

q

  mew

on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

q

  mp

on osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s

Me

on pakokaasun moolimassa, g/mol

Jos CO2 on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi tämän liitteen 8.1 kohdan mukaisesti.

A.4.5.   Pakokaasun moolimassan laskeminen

Pakokaasun moolimassa lasketaan yhtälön 41 mukaisesti (ks. tämän liitteen 8.4.2.4 kohta).

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia pakokaasun moolimassoja:

| Me
  (diesel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| Me
  (nestekaasu) | = | 28,6 g/mol |
| Me
  (maakaasu) | = | 28,3 g/mol |

Me
  (diesel)

=

28,9 g/mol

Me
  (nestekaasu)

=

28,6 g/mol

Me
  (maakaasu)

=

28,3 g/mol

Lisäys 5

Esimerkkejä laskutoimituksista

A.5.1.   Nopeuden ja vääntömomentin denormalisointimenettely

Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:

| nopeusprosentti | = | 43 prosenttia |
| --- | --- | --- |
| vääntömomenttiprosentti | = | 82 prosenttia |

nopeusprosentti

=

43 prosenttia

vääntömomenttiprosentti

=

82 prosenttia

Oletetaan seuraavat arvot:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

jolloin tulokseksi saadaan

Formula

kun kartoituskäyrältä saatu suurin vääntömomentti moottorin kierrosnopeudella 1 178 min–1 on 700 Nm

Formula

A.5.2.   Stoikiometristen laskujen lähtötiedot

| Vedyn atomimassa | 1,00794 g/atomi |
| --- | --- |
| Hiilen atomimassa | 12,011 g/atomi |
| Rikin atomimassa | 32,065 g/atomi |
| Typen atomimassa | 14,0067 g/atomi |
| Hapen atomimassa | 15,9994 g/atomi |
| Argonin atomimassa | 39,9 g/atomi |
| Veden moolimassa | 18,01534 g/mol |
| Hiilidioksidin moolimassa | 44,01 g/mol |
| Hiilimonoksidin moolimassa | 28,011 g/mol |
| Hapen moolimassa | 31,9988 g/mol |
| Typen moolimassa | 28,011 g/mol |
| Typpioksidin moolimassa | 30,008 g/mol |
| Typpidioksidin moolimassa | 46,01 g/mol |
| Rikkidioksidin moolimassa | 64,066 g/mol |
| Kuivailman moolimassa | 28,965 g/mol |

Vedyn atomimassa

1,00794 g/atomi

Hiilen atomimassa

12,011 g/atomi

Rikin atomimassa

32,065 g/atomi

Typen atomimassa

14,0067 g/atomi

Hapen atomimassa

15,9994 g/atomi

Argonin atomimassa

39,9 g/atomi

Veden moolimassa

18,01534 g/mol

Hiilidioksidin moolimassa

44,01 g/mol

Hiilimonoksidin moolimassa

28,011 g/mol

Hapen moolimassa

31,9988 g/mol

Typen moolimassa

28,011 g/mol

Typpioksidin moolimassa

30,008 g/mol

Typpidioksidin moolimassa

46,01 g/mol

Rikkidioksidin moolimassa

64,066 g/mol

Kuivailman moolimassa

28,965 g/mol

Olettaen, että puristusvaikutuksia ei ilmene, kaikkia moottorin imu-/palamis-/pakoprosessissa esiintyviä kaasuja voidaan pitää ihanteellisina ja mahdollisten volumetristen laskelmien on siten perustuttava moolitilavuuteen, joka on 22,414 l/mol Avogadron hypoteesin mukaan.

A.5.3.   Kaasupäästöt (dieselpolttoaine)

Yksittäisen testisyklin pisteen mittaustiedot (näytteenottotaajuus 1 Hz) hetkellisen massapäästön laskemista varten esitetään seuraavassa. Tässä esimerkissä CO ja NOx on mitattu kuivana, HC märkänä. HC-pitoisuus on ilmoitettu propaanivastaavuutena (C3), ja C1-vastaavuus saadaan kertomalla se kolmella. Laskutoimitus suoritetaan samoin muissa syklin pisteissä.

Laskuesimerkissä on pyöristetyt eri vaiheiden välitulokset menettelyn kuvaamiseksi selkeämmin. Todellisessa laskutoimituksessa välitulosten pyöristäminen ei ole sallittua (ks. tämän liitteen 8 kohta).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Tarkastellaan seuraavaa polttoainekoostumusta:

| Osa | Moolisuhde | Massaprosentti |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Osa

Moolisuhde

Massaprosentti

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Vaihe 1:   Kuiva/märkä korjaus (tämän liitteen 8.1 kohta):

Yhtälö 16:

Formula

Yhtälö 13:

Formula

Yhtälö 12:

Formula

Formula

Vaihe 2:   Lämpötilan ja kosteuden NOx-korjaus (tämän liitteen 8.2.1 kohta):

Yhtälö 23:

Formula

Vaihe 3:   Jokaisen syklin yksittäisen pisteen hetkellisten päästöjen laskeminen (tämän liitteen 8.4.3.2 kohta):

Yhtälö 36:

Formula

Formula

Formula

Vaihe 4:   Massapäästön laskeminen syklin ajalta integroimalla hetkelliset päästöarvot ja taulukon 5 u-arvot (tämän liitteen 8.4.2.3 kohta):

Seuraava laskutoimitus koskee WHTC-sykliä (1 800 s) ja samaa päästöä jokaisessa syklin pisteessä.

Yhtälö 36:

Formula

Formula

Formula

Vaihe 5:   Spesifisten päästöjen laskeminen (tämän liitteen 8.6.3 kohta)

Yhtälö 69:

Formula

Formula

Formula

A.5.4.   Hiukkaspäästöt (dieselpolttoaine)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Vaihe 1:   m
  edf:n laskeminen (tämän liitteen 8.4.3.2.2 kohta):

Yhtälö 48:

Formula

Yhtälö 47:

Formula

Yhtälö 46:

Formula

Vaihe 2:   Hiukkasmassan kelluvuuskorjaus (tämän liitteen 8.3 kohta)

Ennen testiä:

Yhtälö 26:

Formula

Yhtälö 25:

Formula

Testin jälkeen:

Yhtälö 26:

Formula

Yhtälö 25:

Formula

Yhtälö 27:

Formula

Vaihe 3:   Hiukkasmassapäästön laskeminen (tämän liitteen 8.4.3.2.2 kohta):

Yhtälö 45:

Formula

Vaihe 4:   Spesifisten päästöjen laskeminen (tämän liitteen 8.6.3 kohta)

Yhtälö 69:

Formula

A.5.5.   λ-muutoskerroin (Sλ)

A.5.5.1.   λ-muutoskertoimen (Sλ) (1) laskeminen

Formula

jossa

| Sλ | = | λ-muutoskerroin |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| O2* | = | alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| n ja m | = | viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon eli:


  jossa







  CH4 | = | metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C2 | = | kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C3 | = | kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C4 | = | kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C5 | = | kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| diluent | = | laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina. |

Sλ

=

λ-muutoskerroin

inert %

=

inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

O2*

=

alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

n ja m

=

viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon eli:

jossa

CH4

=

metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C2

=

kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C3

=

kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C4

=

kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C5

=

kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

diluent

=

laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina.

A.5.5.2.   Esimerkkejä λ-muutoskertoimen Sλ laskemisesta:

Esimerkki 1: G25: CH4 = 86 prosentti, N2 = 14 prosenttia (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 2: GR: CH4 = 87 prosenttia, C2H6 = 13 prosenttia (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 3: USA: CH4 = 89 prosenttia, C2H6 = 4,5 prosenttia, C3H8 = 2,3 prosenttia, C6H14 = 0,2 prosenttia, O2 = 0,6 prosenttia, N2 = 4 prosenttia

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Auton moottoreiden polttoaineiden stoikiometriset ilman ja polttoaineen väliset suhteet — SAE J1829, kesäkuu 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kappale 3.4 "Combustion stoichiometry" (sivut 68–72).

Lisäys 6

Apulaitteiden ja välineiden asentaminen päästötestiä varten

| Numero | Apulaitteet | Asennettu päästötestiä varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Imujärjestelmä | |
| Imusarja | Kyllä |
| Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä | Kyllä |
| Kaksoisinduktiolla varustetun imusarjajärjestelmän valvontalaitteet | Kyllä |
| Ilmanvirtausmittari | Kyllä |
| Imuilman kanavat | Kyllä tai testikammion laitteet |
| Ilmansuodatin | Kyllä tai testikammion laitteet |
| Imuäänenvaimennin | Kyllä tai testikammion laitteet |
| Nopeudenrajoitin | Kyllä |
| 2 | Imusarjan induktiolämmityslaite | Kyllä, jos mahdollista, valittava edullisin asetus |
| 3 | Pakojärjestelmä | |
| Pakosarja | Kyllä |
| Yhdysputket | Kyllä |
| Äänenvaimennin | Kyllä |
| Pakoputki | Kyllä |
| Pakokaasujarru | Ei tai täysin auki |
| Ahdinlaite | Kyllä |
| 4 | Polttoainepumppu | Kyllä |
| 5 | Kaasumoottoreiden laitteet | |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne. | Kyllä |
| Paineenalennin | Kyllä |
| Haihdutin | Kyllä |
| Sekoitin | Kyllä |
| 6 | Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä | |
| Esisuodatin | Kyllä |
| Suodatin | Kyllä |
| Pumppu | Kyllä |
| Korkeapaineputket | Kyllä |
| Suutin | Kyllä |
| Imuventtiili | Kyllä |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä, anturit jne. | Kyllä |
| Säädin/säätöjärjestelmä | Kyllä |
| Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen täyskuormitusrajoitin | Kyllä |
| 7 | Nestejäähdytysjärjestelmä | |
| Jäähdytin | Ei |
| Tuuletin | Ei |
| Tuulettimen suojus | Ei |
| Vesipumppu | Kyllä |
| Termostaatti | Kyllä, voidaan säätää täysin auki |
| 8 | Ilmajäähdytys | |
| Suojus | Ei |
| Tuuletin tai puhallin | Ei |
| Lämpötilan säätölaite | Ei |
| 9 | Sähkölaitteet | |
| Laturi | Ei |
| Puola tai puolat | Kyllä |
| Johtimet | Kyllä |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä | Kyllä |
| 10 | Imuilman ahtolaitteet | |
| Suoraan moottorin ja/tai pakokaasujen käyttämä kompressori | Kyllä |
| Ahtoilman jäähdytin | Kyllä tai testikammion järjestelmä |
| Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen) | Ei |
| Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet | Kyllä |
| 11 | Päästöjen rajoituslaitteet (pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä) | Kyllä |
| 12 | Käynnistyslaitteet | Kyllä tai testikammion järjestelmä |
| 13 | Voiteluöljypumppu | Kyllä |

Numero

Apulaitteet

Asennettu päästötestiä varten

1

Imujärjestelmä

Imusarja

Kyllä

Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä

Kyllä

Kaksoisinduktiolla varustetun imusarjajärjestelmän valvontalaitteet

Kyllä

Ilmanvirtausmittari

Kyllä

Imuilman kanavat

Kyllä tai testikammion laitteet

Ilmansuodatin

Kyllä tai testikammion laitteet

Imuäänenvaimennin

Kyllä tai testikammion laitteet

Nopeudenrajoitin

Kyllä

2

Imusarjan induktiolämmityslaite

Kyllä, jos mahdollista, valittava edullisin asetus

3

Pakojärjestelmä

Pakosarja

Kyllä

Yhdysputket

Kyllä

Äänenvaimennin

Kyllä

Pakoputki

Kyllä

Pakokaasujarru

Ei tai täysin auki

Ahdinlaite

Kyllä

4

Polttoainepumppu

Kyllä

5

Kaasumoottoreiden laitteet

Elektroninen ohjainjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne.

Kyllä

Paineenalennin

Kyllä

Haihdutin

Kyllä

Sekoitin

Kyllä

6

Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä

Esisuodatin

Kyllä

Suodatin

Kyllä

Pumppu

Kyllä

Korkeapaineputket

Kyllä

Suutin

Kyllä

Imuventtiili

Kyllä

Elektroninen ohjainjärjestelmä, anturit jne.

Kyllä

Säädin/säätöjärjestelmä

Kyllä

Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen täyskuormitusrajoitin

Kyllä

7

Nestejäähdytysjärjestelmä

Jäähdytin

Ei

Tuuletin

Ei

Tuulettimen suojus

Ei

Vesipumppu

Kyllä

Termostaatti

Kyllä, voidaan säätää täysin auki

8

Ilmajäähdytys

Suojus

Ei

Tuuletin tai puhallin

Ei

Lämpötilan säätölaite

Ei

9

Sähkölaitteet

Laturi

Ei

Puola tai puolat

Kyllä

Johtimet

Kyllä

Elektroninen ohjainjärjestelmä

Kyllä

10

Imuilman ahtolaitteet

Suoraan moottorin ja/tai pakokaasujen käyttämä kompressori

Kyllä

Ahtoilman jäähdytin

Kyllä tai testikammion järjestelmä

Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen)

Ei

Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet

Kyllä

11

Päästöjen rajoituslaitteet (pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä)

Kyllä

12

Käynnistyslaitteet

Kyllä tai testikammion järjestelmä

13

Voiteluöljypumppu

Kyllä

Lisäys 7

Ammoniakin mittausmenetelmä

A.7.1.   Tässä lisäyksessä kuvaillaan ammoniakin (NH3) mittausmenetelmä. Epälineaarisissa analysaattoreissa voidaan käyttää linearisointipiirejä.

A.7.2.   Ammoniakin mittausta varten on täsmennetty kaksi periaatetta, joista kumpaa tahansa voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että se täyttää A.7.2.1 tai A.7.2.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Kaasunkuivaimien käyttö ei ole sallittua ammoniakkimittauksen yhteydessä.

A.7.2.1.   Laserdiodispektrometri (LDS)

A.7.2.1.1.   Mittausperiaate

LDS-spektrometrissä sovelletaan yhden viivan spektroskopiaa. Ammoniakin absorptioviiva valitaan lähellä infrapunaista olevalta spektrialueelta ja luetaan single–mode-tyyppisellä diodilaserilla.

A.7.2.1.2.   Asennus

Analysaattori on asennettava joko suoraan pakoputkeen tai analysaattorikoteloon ekstraktiivista näytteenottoa varten instrumenttivalmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos analysaattori asennetaan koteloon, näytteen kulkureitin (näytteenottolinja, esisuodattimet ja venttiilit) materiaalina on oltava ruostumaton teräs tai PTFE ja reitti on lämmitettävä lämpötilaan 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) ammoniakkihävikin ja näytteenoton artefaktivirheiden minimoimiseksi. Lisäksi näytteenottolinjan on oltava mahdollisimman lyhyt.

Pakokaasun lämpötilan ja paineen, asennusympäristön ja tärinän vaikutukset mittauksiin on minimoitava, tai on käytettävä kompensointimenetelmiä.

Pakoputkimittauksen yhteydessä instrumentin suojaamiseksi mahdollisesti käytettävä suojavirtaus ei saa vaikuttaa laitteen jälkipuolella mitattavien pakokaasukomponenttien pitoisuuksiin, tai muiden pakokaasukomponenttien näytteet on otettava laitteen etupuolelta.

A.7.2.1.3.   Muiden kaasujen aiheuttama häiriö

Laserin spektrisen erotuskyvyn on oltava alueella 0,5 cm-1, jotta pakokaasun sisältämien muiden kaasujen aiheuttama häiriö olisi mahdollisimman pieni.

A.7.2.2.   FTIR-analysaattori (Fourier Transform Infrared analyser)

A.7.2.2.1.   Mittausperiaate

FTIR-analysaattori perustuu laajan aallonpituuskaistan infrapunaspektroskopiaan. Sen avulla voidaan mitata samanaikaisesti sellaisia pakokaasukomponentteja, joiden standardoidut spektrit ovat käytettävissä instrumentissa. Absorptiospektri (intensiteetti/aallonpituus) lasketaan mitatusta interferogrammista (intensiteetti/aika) Fourier-muunnokseen perustuvalla menetelmällä.

A.7.2.2.2.   Asennus ja näytteenotto

FTIR-analysaattori on asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti. Arvioitavaksi on valittava NH3:n aallonpituus. Näytteen kulkureitin (näytteenottolinja, esisuodattimet ja venttiilit) materiaalina on oltava ruostumaton teräs tai PTFE ja reitti on lämmitettävä lämpötilaan 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) NH3-hävikin ja näytteenoton artefaktivirheiden minimoimiseksi. Lisäksi näytteenottolinjan on oltava mahdollisimman lyhyt.

A.7.2.2.3.   Muiden kaasujen aiheuttama häiriö

NH3-aallonpituuden spektrisen erotuskyvyn on oltava alueella 0,5 cm-1, jotta pakokaasun sisältämien muiden kaasujen aiheuttama häiriö olisi mahdollisimman pieni.

A.7.3.   Päästötestausmenettely ja arviointi

A.7.3.1.   Analysaattoreiden tarkastus

Ennen päästötestausta on valittava analysaattorin alue. Päästöanalysaattorit, joissa on automaattinen tai manuaalinen alueen valinta, ovat sallittuja. Analysaattorin aluevalintaa ei saa muuttaa testisyklin aikana.

Nolla- ja vertailuvasteet on määritettävä, paitsi jos instrumentti kuuluu A.7.3.4.2 kohdan määräysten soveltamisalaan. Vertailuvasteen määrityksessä on käytettävä A.7.4.2.7 kohdan vaatimusten mukaista NH3-kaasua. NH3-vertailukaasua sisältävien vertailukennojen käyttö on sallittua.

A.7.3.2.   Päästöjen kannalta olennaisten tietojen kerääminen

NH3-tietojen keruu on käynnistettävä testisarjan alussa. NH3-pitoisuutta on mitattava keskeytyksettä, ja tallennustaajuuden on oltava vähintään 1 Hz.

A.7.3.3.   Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu loppuun, näytteenottoa on jatkettava, kunnes vasteajat ovat kuluneet umpeen. Analysaattorin poikkeaman määritys on tehtävä A.7.3.4.1 kohdan mukaisesti vain, jos A.7.3.4.2 kohdassa tarkoitettuja tietoja ei ole saatavilla.

A.7.3.4.   Analysaattorin poikkeama

A.7.3.4.1.   Kaasuanalysaattorin nollavaste ja vertailuvaste on määritettävä heti kun se on käytännössä mahdollista, mutta viimeistään 30 minuuttia testisyklin päättymisen jälkeen tai kuumahaihtumajakson aikana. Ennen testiä ja sen jälkeen saatujen tulosten eron on oltava pienempi kuin 2 prosenttia koko asteikosta.

A.7.3.4.2.   Analysaattorin poikkeamaa ei tarvitse määrittää seuraavissa tilanteissa:

| a) | jos valmistajan A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeamat ovat A.7.3.4.1 kohdan vaatimusten mukaiset; |
| --- | --- |

a)

jos valmistajan A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeamat ovat A.7.3.4.1 kohdan vaatimusten mukaiset;

| b) | jos valmistajan A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeaman aikavälit ovat testin kestoaikaa pidemmät. |
| --- | --- |

b)

jos valmistajan A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeaman aikavälit ovat testin kestoaikaa pidemmät.

A.7.3.5.   Tietojen arviointi

Keskimääräiset NH3-pitoisuudet on määritettävä integroimalla hetkelliset arvot testisyklin ajalta. On sovellettava seuraavaa yhtälöä:

| ppm/testi) | (115) |
| --- | --- |

Formula

(115)

jossa

| c
  NH3,I | on pakokaasun hetkellinen NH3-pitoisuus, ppm; |
| --- | --- |
| n | on mittausten lukumäärä. |

c
  NH3,I

on pakokaasun hetkellinen NH3-pitoisuus, ppm;

n

on mittausten lukumäärä.

WHTC-syklin lopullinen testitulos on määritettävä seuraavalla yhtälöllä:

| | (116) |
| --- | --- |

Formula

(116)

jossa

| c
  NH3,cold | on kylmäkäynnistystestin keskimääräinen NH3-pitoisuus, ppm; |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | on lämminkäynnistystestin keskimääräinen NH3-pitoisuus, ppm. |

c
  NH3,cold

on kylmäkäynnistystestin keskimääräinen NH3-pitoisuus, ppm;

c
  NH3,hot

on lämminkäynnistystestin keskimääräinen NH3-pitoisuus, ppm.

A.7.4.   Analysaattorien vaatimukset ja verifiointi

A.7.4.1.   Lineaarisuusvaatimukset

Analysaattorin on oltava tämän liitteen taulukossa 7 esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen. Tämän liitteen 9.2.1 kohdassa tarkoitettu lineaarisuustarkistus on tehtävä vähintään 12 kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin. Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella vertailuarvoja voi olla vähemmän kuin 10, jos voidaan osoittaa, että vastaava tarkkuus saavutetaan.

Lineaarisuuden tarkistuksessa on käytettävä A.7.4.2.7 kohdan vaatimusten mukaista NH3-kaasua. NH3-vertailukaasua sisältävien vertailukennojen käyttö on sallittua.

Instrumenttien, joiden signaaleja käytetään kompensaatioalgoritmeja varten, on täytettävä tämän liitteen taulukossa 7 esitetyt lineaarisuusvaatimukset. Lineaarisuustarkistus on tehtävä sisäisten tarkastusmenettelyiden, instrumentin valmistajan ohjeiden tai ISO 9000 -standardin vaatimusten mukaisesti.

A.7.4.2.   Analysaattoria koskevat vaatimukset

Analysaattorin mittausalueen ja vasteajan on sovelluttava pakokaasun NH3-pitoisuuden mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle muuttuva- ja vakiotilaisissa olosuhteissa.

A.7.4.2.1.   Vähimmäishavaitsemisraja

Analysaattorin havaitsemisrajan on oltava < 2 ppm kaikissa olosuhteissa.

A.7.4.2.2.   Tarkkuus

Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta, ja se saa olla enintään ± 3 prosenttia lukemasta tai ± 2 ppm sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.

A.7.4.2.3.   Nollavasteen poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava nollavasteen poikkeama ja siihen liittyvä aikaväli.

A.7.4.2.4.   Vertailuvasteen poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava vertailuvasteen poikkeama ja siihen liittyvä aikaväli.

A.7.4.2.5.   Järjestelmän vasteaika

Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 20 s.

A.7.4.2.6.   Nousuaika

Analysaattorin nousuajan on oltava ≤ 5 s.

A.7.4.2.7.   NH3-kalibrointikaasu

Käytettävissä on oltava kaasuseos, jonka kemiallinen koostumus on seuraava:

NH3 ja puhdistettu typpi.

Kalibrointikaasun todellisen pitoisuuden on oltava ± 3 prosentin sisällä nimellisarvosta. NH3-pitoisuus on annettava tilavuuspohjaisena (tilavuusprosentteina tai tilavuus-ppm-arvona).

Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

A.7.5.   Vaihtoehtoiset järjestelmät

Tyyppihyväksyntäviranomainen saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset tämän liitteen 5.1.1 kohdan mukaisesti.

’Tuloksilla’ tarkoitetaan keskimääräisiä syklikohtaisia NH3-pitoisuuksia.

Lisäys 8

Hiukkasmääräpäästöjen mittauslaitteet

A.8.1.   Eritelmä

A.8.1.1.   Järjestelmän yleiskuvaus

A.8.1.1.1.   Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on näytteenotin tai näytteenottopiste, jonka avulla voidaan ottaa näyte homogeenisesta virrasta laimennusjärjestelmässä tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan A.2.2.1 ja A.2.2.2 tai A.2.2.3 ja A.2.2.4 kohdan mukaisesti, haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR), joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkaslaskurin (PNC) etupuolella, sekä soveltuva siirtoputkisto.

A.8.1.1.2.   Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukon eteen on suositeltavaa sijoittaa hiukkaskoon esiluokituslaite (esim. sykloni tai iskuelementti). Hiukkaskoon esiluokituslaitteen asemesta on hyväksyttävää käyttää esimerkiksi tämän liitteen lisäyksen 2 kuvassa 14 esitettyä näytteenotinta, joka toimii hiukkaskokoluokituslaitteena. Osavirtauslaimennusjärjestelmien yhteydessä voidaan käyttää sekä hiukkasmassan että hiukkasnäytteenoton osalta samaa esiluokituslaitetta, kun hiukkasnäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa esiluokituslaitteen jälkeen. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erillisiä esiluokituslaitteita, kun hiukkasnäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa ennen hiukkasmassan esiluokituslaitetta.

A.8.1.2.   Yleiset vaatimukset

A.8.1.2.1.   Hiukkasnäytteenottopiste sijaitsee laimennusjärjestelmän sisällä.

Näytteenottimen kärki tai hiukkasnäytteen ottopaikka ja hiukkastensiirtoputki (PTT) muodostavat yhdessä hiukkastensiirtojärjestelmän (PTS). Hiukkastensiirtojärjestelmä siirtää näytteen laimennustunnelista haihtuvien hiukkasten poistolaitteen suulle. Hiukkastensiirtojärjestelmän on täytettävä seuraavat edellytykset:

Täysvirtauslaimennusjärjestelmien ja jakeittaiseen näytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa A.2.2.1 kohdassa) tapauksessa näytteenotin asennetaan lähelle tunnelin keskiviivaa virtaussuunnassa 10–20 tunnelin halkaisijan verran kaasun syöttöaukon jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa. Näytteenotin sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta.

Kokonaisnäytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa A.2.2.1 kohdassa) tapauksessa hiukkasnäytteen ottopiste tai näytteenotin sijoitetaan hiukkastensiirtoputkeen virtaussuunnassa ennen hiukkassuodattimen pidintä, virtauksenmittauslaitetta ja mahdollisia näyte- ja ohitusvirran haarautumakohtia. Näytteenottopiste tai näytteenotin sijoitetaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta. Näytteenottimen olisi oltava mitoiltaan sellainen, ettei se häiritse osavirtauslaimennusjärjestelmän toimintaa.

Hiukkastensiirtojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täytettävä seuraavat edellytykset:

Täysvirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700.

Osavirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700 hiukkastensiirtoputkessa eli virtaussuunnassa näytteenottimen tai -ottopaikan jälkeen.

Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia.

Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.

Poistoputkella, jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta hiukkaslaskurin syöttöaukkoon, on oltava seuraavat ominaisuudet:

Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm.

Poistoputken läpi kulkevan näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.

Hyväksyttävinä pidetään myös muita poistoputken näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.

A.8.1.2.2.   Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen laimentamista ja haihtuvien hiukkasten poistamista varten.

A.8.1.2.3.   Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta hiukkaslaskuriin on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.

A.8.1.2.4.   Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on noudatettava hyvää aerosolinäytteenottokäytäntöä, jonka mukaan vältetään tiukkoja mutkia ja äkillisiä muutoksia poikkileikkauksessa, käytetään sileitä sisäpintoja ja pidetään näytteenottolinja mahdollisimman lyhyenä. Poikkileikkauksessa sallitaan asteittaiset muutokset.

A.8.1.3.   Erityisvaatimukset

A.8.1.3.1.   Hiukkasnäyte ei saa kulkea pumpun läpi ennen kulkemista hiukkaslaskurin läpi.

A.8.1.3.2.   On suositeltavaa käyttää näytteen esiluokituslaitetta.

A.8.1.3.3.   Näytteen esivakiointiyksikön on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| A.8.1.3.3.1. | Yksikkö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useammassa vaiheessa siten, että saavutetaan hiukkaspitoisuus, joka alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan, ja kaasun lämpötila on hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla alle 35 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.1.

Yksikkö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useammassa vaiheessa siten, että saavutetaan hiukkaspitoisuus, joka alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan, ja kaasun lämpötila on hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla alle 35 °C.

| A.8.1.3.3.2. | Yksikön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimennusvaihe, jonka tuloksena näyte saavuttaa vähintään 150 °C:n ja enintään 400 °C:n lämpötilan ja laimennus on vähintään 10-kertainen. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.2.

Yksikön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimennusvaihe, jonka tuloksena näyte saavuttaa vähintään 150 °C:n ja enintään 400 °C:n lämpötilan ja laimennus on vähintään 10-kertainen.

| A.8.1.3.3.3. | Yksikkö pitää lämminvaiheissa nimelliskäyttölämpötilan vakaana A.8.1.3.3.2 kohdassa esitetyissä rajoissa ±10:n °C tarkkuudella. Yksikkö ilmaisee, onko nimelliskäyttölämpötila lämminvaiheissa oikea vai ei. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.3.

Yksikkö pitää lämminvaiheissa nimelliskäyttölämpötilan vakaana A.8.1.3.3.2 kohdassa esitetyissä rajoissa ±10:n °C tarkkuudella. Yksikkö ilmaisee, onko nimelliskäyttölämpötila lämminvaiheissa oikea vai ei.

| A.8.1.3.3.4. | Saavutetaan sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille A.8.2.2.2 kohdassa määritelty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr(di)), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.4.

Saavutetaan sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille A.8.2.2.2 kohdassa määritelty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr(di)), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna.

| A.8.1.3.3.5. | Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH3(CH2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm–3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen osapaineita. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.5.

Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH3(CH2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm–3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen osapaineita.

A.8.1.3.4.   Hiukkaslaskurin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| A.8.1.3.4.1. | Laite toimii täysvirtaustoimintaoloissa. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.1.

Laite toimii täysvirtaustoimintaoloissa.

| A.8.1.3.4.2. | Hiukkaslaskurin mittaustarkkuus on ±10 prosenttia alueella, joka ulottuu arvosta 1 cm–3 laitteen yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajaan, ja määritys perustuu standardiin. Arvon 100 cm–3 alittavilla pitoisuuksilla voidaan vaatia, että laskurin tarkkuus osoitetaan hyvällä tilastollisella luotettavuustasolla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoajoilla tehtyjen mittausten keskiarvoa. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.2.

Hiukkaslaskurin mittaustarkkuus on ±10 prosenttia alueella, joka ulottuu arvosta 1 cm–3 laitteen yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajaan, ja määritys perustuu standardiin. Arvon 100 cm–3 alittavilla pitoisuuksilla voidaan vaatia, että laskurin tarkkuus osoitetaan hyvällä tilastollisella luotettavuustasolla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoajoilla tehtyjen mittausten keskiarvoa.

| A.8.1.3.4.3. | Laitteen luettavuus on vähintään 0,1 cm–3 arvon 100 cm–3 alittavilla pitoisuuksilla. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.3.

Laitteen luettavuus on vähintään 0,1 cm–3 arvon 100 cm–3 alittavilla pitoisuuksilla.

| A.8.1.3.4.4. | Laitteella saadaan lineaarinen vaste hiukkaspitoisuuksiin koko mittausalueella yksittäisten hiukkasten laskemistilassa. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.4.

Laitteella saadaan lineaarinen vaste hiukkaspitoisuuksiin koko mittausalueella yksittäisten hiukkasten laskemistilassa.

| A.8.1.3.4.5. | Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.5.

Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz.

| A.8.1.3.4.6. | Laitteen vasteaika t90 on alle 5 s mitatulla pitoisuusalueella. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.6.

Laitteen vasteaika t90 on alle 5 s mitatulla pitoisuusalueella.

| A.8.1.3.4.7. | Laitteessa on koinsidenssikorjaustoiminne, jossa korjaus on enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan käyttää A.8.2.1.3 kohdassa määritettyä sisäistä kalibrointikerrointa, mutta laskentahyötysuhteen korjaamiseen tai määrittelemiseen ei saa käyttää muita algoritmeja. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.7.

Laitteessa on koinsidenssikorjaustoiminne, jossa korjaus on enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan käyttää A.8.2.1.3 kohdassa määritettyä sisäistä kalibrointikerrointa, mutta laskentahyötysuhteen korjaamiseen tai määrittelemiseen ei saa käyttää muita algoritmeja.

| A.8.1.3.4.8. | Laskentahyötysuhde on 50 prosenttia (±12 prosenttia) sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n (±1 nm) ja yli 90 prosenttia 41 nm:n (±1 nm) hiukkasten osalta. Laskentahyötysuhteet voidaan saavuttaa sisäisin (esim. laitteen suunnittelu) tai ulkoisin (esim. koon esiluokitus) keinoin. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.8.

Laskentahyötysuhde on 50 prosenttia (±12 prosenttia) sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n (±1 nm) ja yli 90 prosenttia 41 nm:n (±1 nm) hiukkasten osalta. Laskentahyötysuhteet voidaan saavuttaa sisäisin (esim. laitteen suunnittelu) tai ulkoisin (esim. koon esiluokitus) keinoin.

| A.8.1.3.4.9. | Jos hiukkaslaskurissa käytetään käyttönestettä, se on vaihdettava laitteen valmistajan ilmoittamin väliajoin. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.9.

Jos hiukkaslaskurissa käytetään käyttönestettä, se on vaihdettava laitteen valmistajan ilmoittamin väliajoin.

A.8.1.3.5.   Jos painetta ja/tai lämpötilaa hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla ei pidetä vakiona kohdassa, jossa hiukkaslaskurin virtaa säädetään, niiden arvot on mitattava ja ilmoitettava, jotta hiukkaspitoisuusmittaukset voidaan korjata vakio-olosuhteisiin.

A.8.1.3.6.   Hiukkastensiirtojärjestelmän, haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ja poistoputken viipymisajan sekä hiukkaslaskurin vasteajan t90 summa saa olla enintään 20 s.

A.8.1.3.7.   Koko hiukkasnäytteenottojärjestelmän (hiukkastensiirtojärjestelmä, haihtuvien hiukkasten poistolaitteen, poistoputken ja hiukkaslaskurin) muunnosaika määritetään suoraan hiukkastensiirtojärjestelmän syöttöaukolla tehtävällä aerosolikytkennällä. Aerosolikytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävän aerosolin on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Pitoisuus on kirjattava. Hiukkaspitoisuus- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kun vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50).

A.8.1.4.   Suositeltavan järjestelmän kuvaus

Seuraavassa kohdassa esitetään suositeltava käytäntö hiukkasmäärän mittaamiseen. Kaikki järjestelmät, jotka täyttävät A.8.1.2 ja A.8.1.3 kohdassa asetetut suorituskykyvaatimukset, ovat kuitenkin hyväksyttäviä.

Kuvissa 19 ja 20 esitetään kaavakuva suositeltavista osa- ja täysvirtauslaimennusjärjestelmissä käytettävistä hiukkasnäytteenottojärjestelmän konfiguraatioista.

Kuva 19

Kaavakuva suositeltavasta hiukkasnäytteenottojärjestelmästä – osavirtausnäytteenotto

Image

Kuva 20

Kaavakuva suositeltavasta hiukkasnäytteenottojärjestelmästä – täysvirtausnäytteenotto

Image

A.8.1.4.1.   Näytteenottojärjestelmän kuvaus

Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on laimennusjärjestelmässä sijaitseva näytteenottimen kärki tai hiukkasnäytteenottopiste, hiukkastensiirtoputki (PTT), hiukkasten esiluokituslaite (PCF) ja haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR), joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkaspitoisuuden mittauslaitteen (PNC) etupuolella. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen laimentamista (hiukkasmäärälaimentimet PND1 ja PND2) ja hiukkasten höyrystämistä varten (höyrystysputki ET). Näytteenotin tai näytteenottopiste testattavaa kaasuvirtaa varten sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että saadaan edustava näyte homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta. Järjestelmän ja hiukkaslaskurin vasteajan t90 summa saa olla enintään 20 s.

A.8.1.4.2.   Hiukkastensiirtojärjestelmä

Näytteenottimen kärki tai hiukkasnäytteen ottopaikka ja hiukkastensiirtoputki (PTT) muodostavat yhdessä hiukkastensiirtojärjestelmän (PTS). Hiukkastensiirtojärjestelmä siirtää näytteen laimennustunnelista ensimmäisen hiukkasmäärälaimentimen suulle. Hiukkastensiirtojärjestelmän on täytettävä seuraavat edellytykset:

Täysvirtauslaimennusjärjestelmien ja jakeittaiseen näytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa A.2.2.1 kohdassa) tapauksessa näytteenotin asennetaan lähelle tunnelin keskiviivaa virtaussuunnassa 10–20 tunnelin halkaisijan verran kaasun syöttöaukon jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa. Näytteenotin sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta.

Kokonaisnäytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa A.2.2.1 kohdassa) tapauksessa hiukkasnäytteen ottopiste sijoitetaan hiukkastensiirtoputkeen virtaussuunnassa ennen hiukkassuodattimen pidintä, virtauksenmittauslaitetta ja mahdollisia näyte- ja ohitusvirran haarautumakohtia. Näytteenottopiste tai näytteenotin sijoitetaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta.

Hiukkastensiirtojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täytettävä seuraavat edellytykset:

Virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700.

Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia.

Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n hiukkasille.

Poistoputkella, jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta hiukkaslaskurin syöttöaukkoon, on oltava seuraavat ominaisuudet:

Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm.

Poistoputken läpi kulkevan näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.

Hyväksyttävinä pidetään myös muita poistoputken näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n hiukkasille.

A.8.1.4.3.   Hiukkasten esiluokituslaite

Suositeltu hiukkasten esiluokituslaite sijoitetaan virtaussuunnassa haihtuvien hiukkasten poistolaitteen etupuolelle. Esiluokituslaitteen 50 prosentin luokituskoon on oltava 2,5–10 μm tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkaspäästönäytteiden ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava sellainen, että laitteeseen tulevista 1 μm:n hiukkasista 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkaspäästönäytteiden ottamiseen. Osavirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa voidaan käyttää sekä hiukkasmassan että hiukkasmäärän näytteenottoon samaa esiluokituslaitetta, kun hiukkasmääränäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa esiluokituslaitteen jälkeen. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erillisiä esiluokituslaitteita, kun hiukkasmääränäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa ennen hiukkasmassan esiluokituslaitetta.

A.8.1.4.4.   Haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR)

Haihtuvien hiukkasten poistolaite koostuu hiukkasmäärälaimentimesta (PND1), höyrystysputkesta ja toisesta laimentimesta (PND2), jotka on asennettu sarjaan. Laimentamisessa pienennetään hiukkaspitoisuuden mittausyksikköön tulevan näytteen hiukkaspitoisuutta niin, että se alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan sekä estää nukleaatiota näytteessä. Laitteen on ilmaistava, onko PND1:n ja höyrystysputken käyttölämpötila oikea.

Laitteella on saatava 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH3(CH2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm–3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen osapaineita. Lisäksi on saavutettava sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna.

A.8.1.4.4.1.   Ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin (PND1)

Ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin on suunniteltava sellaiseksi, että se laimentaa hiukkaspitoisuutta ja toimii (seinämän) lämpötilassa 150–400 °C. Seinämän lämpötila-asetus olisi pidettävä mainitulle alueelle sijoittuvassa vakiokäyttölämpötilassa ±10 °C:een tarkkuudella siten, ettei se ylitä höyrystysputken seinämän lämpötilaa (A.8.1.4.4.2 kohta). Laimentimeen olisi johdettava HEPA-suodattimella suodatettua laimennusilmaa, ja sen olisi saatava aikaan välille 10–200 sijoittuva laimennuskerroin.

A.8.1.4.4.2.   Höyrystysputki

Höyrystysputken seinämän lämpötila säädetään koko putken pituudelta vähintään ensimmäisen hiukkasmäärälaimentimen seinämän lämpötilaan ja pidetään vakiokäyttölämpötilassa 300–400 °C ±10 °C:n tarkkuudella.

A.8.1.4.4.3.   Toinen hiukkasmäärälaimennin (PND2)

PND2 on suunniteltava sellaiseksi, että sillä laimennetaan hiukkaspitoisuutta. Laimentimeen johdetaan HEPA-suodattimella suodatettua laimennusilmaa, ja sen on pystyttävä ylläpitämään välille 10–30 asettuva laimennuskerroin. PND2:n laimennuskerroin on valittava väliltä 10–15 siten, että hiukkaspitoisuus toisen laimentimen jälkeen on pienempi kuin hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan yläraja ja kaasun lämpötila ennen sen johtamista hiukkaslaskuriin on pienempi kuin 35 °C.

A.8.1.4.5.   Hiukkaslaskuri (PNC)

Hiukkaslaskurin on täytettävä A.8.1.3.4 kohdan vaatimukset.

A.8.2.   Hiukkasnäytteenottojärjestelmän kalibrointi/validointi (1)

A.8.2.1.   Hiukkaslaskurin kalibrointi

A.8.2.1.1.   Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että hiukkaslaskurille on myönnetty standardinmukaisuuden osoittava kalibrointitodistus enintään 12 kuukautta ennen päästötestiä.

A.8.2.1.2.   Hiukkaslaskuri on lisäksi kalibroitava uudelleen ja sille on myönnettävä uusi kalibrointitodistus kaikkien suurempien huoltotoimenpiteiden jälkeen.

A.8.2.1.3.   Kalibroinnissa on noudatettava standardikalibrointimenetelmää

| a) | vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta kalibroidun aerosolielektrometrin vasteeseen, kun samalla otetaan näyte elektrostaattisesti luokitelluista kalibrointihiukkasista, tai |
| --- | --- |

a)

vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta kalibroidun aerosolielektrometrin vasteeseen, kun samalla otetaan näyte elektrostaattisesti luokitelluista kalibrointihiukkasista, tai

| b) | vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun hiukkaslaskurin vasteeseen. |
| --- | --- |

b)

vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun hiukkaslaskurin vasteeseen.

Jos käytetään elektrometriä, kalibroinnissa on käytettävä vähintään kuutta standardipitoisuutta, jotka sijoitetaan mahdollisimman tasaisesti hiukkaslaskurin mittausalueelle. Näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollapitoisuuspiste, joka saadaan aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukkoon HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun kalibroitavaan hiukkaslaskuriin ei sovelleta kalibrointikerrointa, mitattujen pitoisuuksien on vastattava ±10 prosentin tarkkuudella kutakin käytettyä standardipitoisuutta paitsi nollakohdassa. Muutoin kalibroitava hiukkaslaskuri on hylättävä. Lasketaan ja kirjataan saatujen tietosarjojen lineaarisen regression gradientti. Kalibroitavaan hiukkaslaskuriin sovelletaan kalibrointikerrointa, joka vastaa gradientin käänteisarvoa. Vasteen lineaarisuus määritetään laskemalla kahden tietosarjan Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen neliö (R2), jonka on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,97. Sekä gradienttia että R2:ta laskettaessa lineaarisen regression on kuljettava nollapisteen kautta (nollapitoisuus kummassakin laitteessa).

Jos käytetään viitehiukkaslaskuria, kalibroinnissa on käytettävä vähintään kuutta standardipitoisuutta, jotka sijoitetaan hiukkaslaskurin mittausalueelle. Vähintään kolmessa pisteessä pitoisuuden on oltava alle 1 000 cm–3, ja muut pitoisuudet on sijoitettava lineaarisin välein arvon 1 000 cm–3 ja laitteen yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan välille. Näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollapitoisuuspiste, joka saadaan aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukkoon HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun kalibroitavaan hiukkaslaskuriin ei sovelleta kalibrointikerrointa, mitattujen pitoisuuksien on vastattava ±10 prosentin tarkkuudella kutakin standardipitoisuutta paitsi nollakohdassa. Muutoin kalibroitava hiukkaslaskuri on hylättävä. Lasketaan ja kirjataan saatujen tietosarjojen lineaarisen regression gradientti. Kalibroitavaan hiukkaslaskuriin sovelletaan kalibrointikerrointa, joka vastaa gradientin käänteisarvoa. Vasteen lineaarisuus määritetään laskemalla kahden tietosarjan Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen neliö (R2), jonka on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,97. Sekä gradienttia että R2:ta laskettaessa lineaarisen regression on kuljettava nollapisteen kautta (nollapitoisuus kummassakin laitteessa).

A.8.2.1.4.   Kalibroinnissa on lisäksi tarkastettava, täyttääkö hiukkaslaskuri A.8.1.3.4.8 kohdan vaatimukset sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n hiukkasten havaitsemistehokkuuden osalta. Laskentahyötysuhdetta ei tarvitse tarkastaa 41 nm:n hiukkasten osalta.

A.8.2.2.   Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen kalibrointi/validointi

A.8.2.2.1.   Kun haihtuvien hiukkasten poistolaite on uusi tai sille tehdään suurempia huoltotoimenpiteitä, laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimet on kalibroitava koko sen laimennusasetusasteikolta laitteen vakionimelliskäyttölämpötiloissa. Laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimen määräaikaisvalidointia varten edellytetään pelkästään tarkastusta yhdellä asetuksella, jota tavanomaisesti käytetään dieselhiukkassuodattimella varustetuille ajoneuvoille tehtävissä mittauksissa. Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite on kalibroitu tai sille on myönnetty validointitodistus enintään 6 kuukautta ennen päästötestiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolaite antaa lämpötilan seurantaan liittyviä varoituksia, validointi voidaan tehdä 12 kuukauden välein.

Haihtuvien hiukkasten poistolaitteelle on määriteltävä hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n hiukkasten osalta. Sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasten osalta hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr(d)) saa olla enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin. Validoinnin osalta edellytetään, että keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin vastaa ±10 prosentin tarkkuudella keskimääräistä hiukkaspitoisuuden vähenemiskerrointa (Formula), joka määritettiin haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ensimmäisessä kalibroinnissa.

A.8.2.2.2.   Näissä mittauksissa käytettävän testausaerosolin on oltava sellainen, että se koostuu sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n kiinteistä hiukkasista ja että vähimmäispitoisuus haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukolla on 5 000 cm–3. Hiukkaspitoisuudet mitataan virtaussuunnassa ennen komponentteja ja niiden jälkeen.

Hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr(di) ) kunkin hiukkaskoon osalta lasketaan seuraavasti:

| | (117) |
| --- | --- |

Formula

(117)

jossa

| Nin(di) | = | hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten halkaisija di |
| --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten halkaisija di ja |
| di | = | hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm) |

Nin(di)

=

hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten halkaisija di

Nout(di)

=

hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten halkaisija di ja

di

=

hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm)

arvot Nin(di
  ) ja Nout(di
  ) on korjattava samoihin olosuhteisiin.

keskimääräinen hiukkaspitoisuuden väheneminen (Formula) tietyllä laimennusasetuksella lasketaan seuraavasti:

| | (118) |
| --- | --- |

Formula

(118)

On suositeltavaa, että haihtuvien hiukkasten poistolaite kalibroidaan ja validoidaan kokonaisena yksikkönä.

A.8.2.2.3.   Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaitteelle on myönnetty haihtuvien hiukkasten todellisen poistotehokkuuden osoittava validointitodistus enintään 6 kuukautta ennen päästötestiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolaite antaa lämpötilan seurantaan liittyviä varoituksia, validointi voidaan tehdä 12 kuukauden välein. On osoitettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite poistaa sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan vähintään 30 nm:n tetrakontaanihiukkaset (CH3(CH2)38CH3) yli 99,0-prosenttisesti, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm–3 ja laitetta käytetään pienimmällä laimennusasetuksella ja valmistajan suosittelemassa käyttölämpötilassa.

A.8.2.3.   Hiukkasmääräjärjestelmän tarkastusmenettelyt

A.8.2.3.1.   Hiukkaslaskurin on ennen kutakin testiä ilmoitettava mitattu pitoisuus, joka on alle 0,5 cm–3, kun koko hiukkasnäytteenottojärjestelmän (haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ja hiukkaslaskurin) syöttöaukkoon on asennettu HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava.

A.8.2.3.2.   Kuukausittaisissa tarkastuksissa on hiukkaslaskuriin syötettävästä virrasta saatava mittaustulos, joka vastaa 5 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin nimellisvirtausta tarkastettaessa kalibroidulla virtausmittarilla.

A.8.2.3.3.   Hiukkaslaskurin on päivittäisissä tarkastuksissa annettava pitoisuusarvoksi enintään 0,2 cm–3, kun laskurin syöttöaukkoon on asennettu HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun suodatin poistetaan, hiukkaslaskurin on osoitettava mitatun pitoisuuden nousseen vähintään arvoon 100 cm–3, kun siihen johdetaan ulkoilmaa, ja osoitettava arvoksi jälleen enintään 0,2 cm–3, kun HEPA-suodatin asennetaan uudelleen paikoilleen.

A.8.2.3.4.   Ennen kunkin testin aloittamista on varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että järjestelmään mahdollisesti kuuluva höyrystysputki on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.

A.8.2.3.5.   Ennen kunkin testin aloittamista on varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että laimennin PND1 on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.

---

(1)  Esimerkkejä kalibrointi-tai validointimenetelmistä löytyy osoitteesta: www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

LIITE 5

VERTAILUPOLTTOAINEIDEN ERITELMÄT

Puristussytytysmoottoreiden ja kaksipolttoainemoottoreiden testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot

Tyyppi: Dieselöljy (B7)

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvo (1) | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Setaani-indeksi | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Setaaniluku (2) | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tislaus: |
| — | 50 %:n piste |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvo (1)

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Setaani-indeksi

46,0

EN ISO 4264

Setaaniluku (2)

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Tislaus:

—

50 %:n piste

°C

245

EN-ISO 3405

| — | 95 %:n piste |
| --- | --- |

—

95 %:n piste

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | lopullinen kiehumispiste |
| --- | --- |

—

lopullinen kiehumispiste

°C

360

EN-ISO 3405

Leimahduspiste

°C

55

EN 22719

CFPP

°C

5

EN 116

Viskositeetti 40 °C:ssa

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Rikkipitoisuus

mg/kg

10

EN ISO 20846/EN ISO 20884

Kuparikorroosio

(3 h 50 °C:ssa)

luokitus

Luokka 1

EN-ISO 2160

Conradsonin hiilijäännös (10 % DR)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Kokonaiskontaminaatio

mg/kg

24

EN 12662

Vesipitoisuus

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Neutralointiluku (vahva happo)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Hapettumisvakaus (3)

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen)

μm

400

EN ISO 12156

Hapettumisvakaus 110 °C:ssa (3)

H

20,0

EN 15751

Rasvahappojen metyyliesterit (FAME) (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Tyyppi: Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli (ED95) (5)

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (6) | Testimenetelmä (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Pienin | Suurin |
| Alkoholin kokonaismäärä (etanoli ja korkeammat tyydyttyneet alkoholit) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Muut korkeammat tyydyttyneet monoalkoholit (C3–C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanoli | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Happamuus, etikkahappona laskettuna | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Ulkomuoto | | Puhdas ja kirkas | |
| Leimahduspiste | °C | 10 | | EN 3679 |
| Kuiva jäännös | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vesipitoisuus | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (8)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehydit asetaldehydinä laskettuna | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Esterit etyyliasetaattina laskettuna | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Rikkipitoisuus | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfaatit | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Hiukkaskontaminaatio | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfori | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Epäorgaaninen kloridi | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 tai EN 15492 |
| Kupari | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Sähkönjohtavuus | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 tai prEN 15938 |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (6)

Testimenetelmä (7)

Pienin

Suurin

Alkoholin kokonaismäärä (etanoli ja korkeammat tyydyttyneet alkoholit)

% m/m

92,4

EN 15721

Muut korkeammat tyydyttyneet monoalkoholit (C3–C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanoli

% m/m

0,3

EN 15721

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Happamuus, etikkahappona laskettuna

% m/m

0,0025

EN 15491

Ulkomuoto

Puhdas ja kirkas

Leimahduspiste

°C

10

EN 3679

Kuiva jäännös

mg/kg

15

EN 15691

Vesipitoisuus

% m/m

6,5

EN 15489 (8)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehydit asetaldehydinä laskettuna

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Esterit etyyliasetaattina laskettuna

% m/m

0,1

ASTM D1617

Rikkipitoisuus

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfaatit

mg/kg

4,0

EN 15492

Hiukkaskontaminaatio

mg/kg

24

EN 12662

Fosfori

mg/l

0,20

EN 15487

Epäorgaaninen kloridi

mg/kg

1,0

EN 15484 tai EN 15492

Kupari

mg/kg

0,100

EN 15488

Sähkönjohtavuus

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 tai prEN 15938

Kipinäsytytysmoottoreiden ja kaksipolttoainemoottoreiden testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot

Tyyppi: Bensiini (E10)

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (9) | Testimenetelmä (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin | |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:2005 (11) |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:2005 (11) |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m2 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Höyrynpaine | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Vesipitoisuus | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Tislaus: |
| — | haihtunut 70 °C:ssa |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (9)

Testimenetelmä (10)

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:2005 (11)

Moottorioktaaniluku, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:2005 (11)

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m2

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Höyrynpaine

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Vesipitoisuus

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Tislaus:

—

haihtunut 70 °C:ssa

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | haihtunut 100 °C:ssa |
| --- | --- |

—

haihtunut 100 °C:ssa

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | haihtunut 150 °C:ssa |
| --- | --- |

—

haihtunut 150 °C:ssa

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | lopullinen kiehumispiste |
| --- | --- |

—

lopullinen kiehumispiste

°C

190

210

EN-ISO 3405

Hiiltojäännös

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Hiilivetyanalyysi:

| — | olefiinejä |
| --- | --- |

—

olefiinejä

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromaatteja |
| --- | --- |

—

aromaatteja

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | bentseeniä |
| --- | --- |

—

bentseeniä

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238,

EN 14517

| — | tyydyttynyttä |
| --- | --- |

—

tyydyttynyttä

% v/v

ilmoitetaan

EN 14517

EN 15553

Hiili-vetysuhde

ilmoitetaan

Hiili-happisuhde

ilmoitetaan

Induktioaika (12)

minutes

480

EN-ISO 7536

Happipitoisuus (13)

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Hartsipitoisuus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Rikkipitoisuus (14)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Kuparikorroosio

(3 h 50 °C:ssa)

luokitus

—

Luokka 1

EN-ISO 2160

Lyijypitoisuus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforipitoisuus (15)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanoli (12)

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Tyyppi: Etanoli (E85)

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (16) | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | ilmoitetaan | ISO 3675 |
| Höyrynpaine | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Rikkipitoisuus (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 or EN 15486 |
| Hapettumisvakaus | minuuttia | 360 | | EN ISO 7536 |
| Hartsipitoisuus
  (ilman liuotteita) | mg/100ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Ulkomuoto
  Määritellään ympäristön lämpötilassa tai 15 °C:ssa, sen mukaan kumpi on korkeampi. | | puhdas ja kirkas, ilman näkyviä kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauksia | silmämääräinen tarkastus |
| Etanoli ja korkeammat alkoholit (18) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Korkeammat alkoholit (C3–C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanoli | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Bensiini (19) | % v/v | tasapainosuhde | EN 228 |
| Fosfori | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Vesipitoisuus | % v/v | | 0,300 | EN 15489 or EN 15692 |
| Epäorgaaninen kloridi | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Kuparinauhakorroosio
  (3 h 50°C:ssa) | luokitus | Luokka 1 | | EN ISO 2160 |
| Happamuus (etikkahappona CH3COOH) | % m/m | — | 0,0050 | EN 15491 |
| (mg/l) | (40) |
| Sähkönjohtavuus | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 or prEN 15938 |
| Hiili-vetysuhde | | ilmoitetaan | |
| Hiili-happisuhde | | ilmoitetaan | |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (16)

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Moottorioktaaniluku, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

ilmoitetaan

ISO 3675

Höyrynpaine

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Rikkipitoisuus (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 or EN 15486

Hapettumisvakaus

minuuttia

360

EN ISO 7536

Hartsipitoisuus

(ilman liuotteita)

mg/100ml

—

5

EN-ISO 6246

Ulkomuoto

Määritellään ympäristön lämpötilassa tai 15 °C:ssa, sen mukaan kumpi on korkeampi.

puhdas ja kirkas, ilman näkyviä kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauksia

silmämääräinen tarkastus

Etanoli ja korkeammat alkoholit (18)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Korkeammat alkoholit (C3–C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanoli

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Bensiini (19)

% v/v

tasapainosuhde

EN 228

Fosfori

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Vesipitoisuus

% v/v

0,300

EN 15489 or EN 15692

Epäorgaaninen kloridi

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Kuparinauhakorroosio

(3 h 50°C:ssa)

luokitus

Luokka 1

EN ISO 2160

Happamuus (etikkahappona CH3COOH)

% m/m

—

0,0050

EN 15491

(mg/l)

(40)

Sähkönjohtavuus

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 or prEN 15938

Hiili-vetysuhde

ilmoitetaan

Hiili-happisuhde

ilmoitetaan

Tyyppi: Nestekaasu

| Muuttuja | Yksikkö | Polttoaine A | Polttoaine B | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | | EN 27941 |
| C3-pitoisuus | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-pitoisuus | % v/v | tasapainosuhde (21) | tasapainosuhde (21) | |
| < C3, > C4 | % v/v | enintään 2 | enintään 2 | |
| Olefiinit | % v/v | enintään 12 | enintään 15 | |
| Haihdutusjäämä | mg/kg | enintään 50 | enintään 50 | EN 15470 |
| Vesi 0 °C:ssa | | vapaa | vapaa | EN 15469 |
| Kokonaisrikkipitoisuus, ml. hajuste | mg/kg | enintään 10 | enintään 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Rikkivety | | ei ole | ei ole | EN ISO 8819 |
| Kuparinauhakorroosio
  (1h 40 °C:ssa) | luokitus | Luokka 1 | Luokka 1 | ISO 6251 (22) |
| Haju | | luonteenomainen | luonteenomainen | |
| Moottorin oktaaniluku (23) | | Vähintään 89,0 | Vähintään 89,0 | EN 589 liite B |

Muuttuja

Yksikkö

Polttoaine A

Polttoaine B

Testausmenetelmä

Koostumus:

EN 27941

C3-pitoisuus

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

C4-pitoisuus

% v/v

tasapainosuhde (21)

tasapainosuhde (21)

< C3, > C4

% v/v

enintään 2

enintään 2

Olefiinit

% v/v

enintään 12

enintään 15

Haihdutusjäämä

mg/kg

enintään 50

enintään 50

EN 15470

Vesi 0 °C:ssa

vapaa

vapaa

EN 15469

Kokonaisrikkipitoisuus, ml. hajuste

mg/kg

enintään 10

enintään 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Rikkivety

ei ole

ei ole

EN ISO 8819

Kuparinauhakorroosio

(1h 40 °C:ssa)

luokitus

Luokka 1

Luokka 1

ISO 6251 (22)

Haju

luonteenomainen

luonteenomainen

Moottorin oktaaniluku (23)

Vähintään 89,0

Vähintään 89,0

EN 589 liite B

Tyyppi: Maakaasu/biometaani

| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pienin | suurin |
| Viitepolttoaine GR |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaani | | 13 | 11 | 15 | |
| Tasapainosuhde (24) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326-5 |

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testausmenetelmä

pienin

suurin

Viitepolttoaine GR

Koostumus:

Metaani

87

84

89

Etaani

13

11

15

Tasapainosuhde (24)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (25)

—

10

ISO 6326-5

| Vertailupolttoaine G23 |
| --- |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Tasapainosuhde (26) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli-% | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Vertailupolttoaine G23

Koostumus:

Metaani

92,5

91,5

93,5

Tasapainosuhde (26)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

7,5

6,5

8,5

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326-5

| Vertailupolttoaine G25 |
| --- |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | mooli-% | 86 | 84 | 88 | |
| Tasapainosuhde (28) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli-% | 14 | 12 | 16 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Vertailupolttoaine G25

Koostumus:

Metaani

mooli-%

86

84

88

Tasapainosuhde (28)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

14

12

16

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326-5

| Vertailupolttoaine G20 |
| --- |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | mooli-% | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Tasapainosuhde (30) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli-% | | | | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobben indeksi (netto) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Vertailupolttoaine G20

Koostumus:

Metaani

mooli-%

100

99

100

ISO 6974

Tasapainosuhde (30)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobben indeksi (netto)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Eritelmissä mainitut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan ISO-standardin 4259 vaatimuksia.

(2)  Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää ISO-standardin 4259 vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen tarkkuuden saavuttamiseksi.

(3)  Vaikka hapettumisvakautta säädellään, säilytysaika on todennäköisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysajasta on tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

(4)  FAME-pitoisuuden on vastattava EN-standardia 14214.

(5)  Polttoaineena käytettävään etanoliin voidaan lisätä moottorin valmistajan määrittämää setaaniparannusainetta, mikäli haitallisia sivuvaikutuksia ei ole tiedossa. Jos nämä ehdot täyttyvät, suurin sallittu määrä on 10 massaprosenttia.

(6)  Eritelmissä mainitut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan ISO-standardin 4259 vaatimuksia.

(7)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.

(8)  Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan EN-standardin 15489 vaatimuksia.

(9)  Eritelmissä mainitut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan ISO-standardin 4259 vaatimuksia.

(10)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.

(11)  Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2.

(12)  Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon polttoainevirtoja, mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä.

(13)  Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.

(14)  Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan.

(15)  Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.

(16)  Eritelmissä mainitut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan ISO-standardin 4259 vaatimuksia.

(17)  Päästötesteissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

(18)  Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.

(19)  Lyijyttömän bensiinin osalta pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 vähennettynä veden, alkoholien, MTBE:n ja ETBE:n prosentteina ilmoitettujen pitoisuuksien summalla.

(20)  Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.

(21)  Tasapainosuhde tarkoittaa seuraavaa: tasapainosuhde = 100 - C3 - <C3 - >C4.

(22)  Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testimenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.

(23)  Moottorin valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntätestauksessa voidaan käyttää suurempaa MON-arvoa.

(24)  Inertit + C2+

(25)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(26)  Inertit (muut kuin N2) + C2+ C2+

(27)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(28)  Inertit (muut kuin N2) + C2+ C2+

(29)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(30)  Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

(31)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(32)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

---

LIITE 6

TYYPPIHYVÄKSYNNÄN YHTEYDESSÄ AJOKELPOISUUDEN MÄÄRITTELEMISEEN TARVITTAVAT TIEDOT

HIILIMONOKSIDIPÄÄSTÖJEN MITTAAMINEN JOUTOKÄYNTINOPEUKSILLA

1.   JOHDANTO

| 1.1. | Tässä liitteessä vahvistetaan menettely hiilidioksidipäästöjen mittaamiseksi joutokäyntinopeuksilla (normaalilla ja suurella) bensiiniä tai etanolia (E85) käyttävästä kipinäsytytysmoottorista tai maakaasua/biometaania tai nestekaasua käyttävästä kipinäsytytysmoottorista, joka on asennettu luokan M2, N1 tai M1 ajoneuvoon, jonka suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia. |
| --- | --- |

1.1.

Tässä liitteessä vahvistetaan menettely hiilidioksidipäästöjen mittaamiseksi joutokäyntinopeuksilla (normaalilla ja suurella) bensiiniä tai etanolia (E85) käyttävästä kipinäsytytysmoottorista tai maakaasua/biometaania tai nestekaasua käyttävästä kipinäsytytysmoottorista, joka on asennettu luokan M2, N1 tai M1 ajoneuvoon, jonka suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

| 2.1. | Sovelletaan säännössä nro 83 olevassa 5.3.7 kohdassa esitettyjä yleisiä vaatimuksia 2.2–2.4 kohdassa esitetyin poikkeuksin. |
| --- | --- |

2.1.

Sovelletaan säännössä nro 83 olevassa 5.3.7 kohdassa esitettyjä yleisiä vaatimuksia 2.2–2.4 kohdassa esitetyin poikkeuksin.

| 2.2. | Säännön nro 83 5.3.7.3 kohdassa tarkoitetut atomisuhteet ovat seuraavat:






  Hcv= atomisuhde vety-hiili | — | bensiini (E10) 1,93 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Säännön nro 83 5.3.7.3 kohdassa tarkoitetut atomisuhteet ovat seuraavat:

Hcv= atomisuhde vety-hiili

—

bensiini (E10) 1,93

| — | nestekaasu 2,525 |
| --- | --- |

—

nestekaasu 2,525

| — | maakaasu/biometaani 4,0 |
| --- | --- |

—

maakaasu/biometaani 4,0

| — | etanoli (E85) 2,74 |
| --- | --- |

—

etanoli (E85) 2,74

Ocv= atomisuhde happi-hiili

| — | bensiini (E10) 0,032 |
| --- | --- |

—

bensiini (E10) 0,032

| — | nestekaasu 0,0 |
| --- | --- |

—

nestekaasu 0,0

| — | maakaasu/biometaani 0,0 |
| --- | --- |

—

maakaasu/biometaani 0,0

| — | etanoli (E85) 0,385 |
| --- | --- |

—

etanoli (E85) 0,385

| 2.3. | Liitteessä 2A (taulukko 6) olevassa 1.4.3 kohdassa oleva taulukko on täydennettävä tämän liitteen 2.2 ja 2.4 kohdassa asetettujen vaatimusten pohjalta. |
| --- | --- |

2.3.

Liitteessä 2A (taulukko 6) olevassa 1.4.3 kohdassa oleva taulukko on täydennettävä tämän liitteen 2.2 ja 2.4 kohdassa asetettujen vaatimusten pohjalta.

| 2.4. | Valmistajan on vahvistettava tässä liitteessä olevan 2.1 kohdan mukaisesti tyyppihyväksynnän yhteydessä kirjattu lambda-arvo oikeaksi ja tyypillisen tuotantoajoneuvon arvoa edustavaksi 24 kuukauden kuluessa tyyppihyväksynnän myöntämisestä. On suoritettava arviointi, joka perustuu tuotannosta otettujen ajoneuvojen tarkastuksiin ja tutkimuksiin. |
| --- | --- |

2.4.

Valmistajan on vahvistettava tässä liitteessä olevan 2.1 kohdan mukaisesti tyyppihyväksynnän yhteydessä kirjattu lambda-arvo oikeaksi ja tyypillisen tuotantoajoneuvon arvoa edustavaksi 24 kuukauden kuluessa tyyppihyväksynnän myöntämisestä. On suoritettava arviointi, joka perustuu tuotannosta otettujen ajoneuvojen tarkastuksiin ja tutkimuksiin.

3.   TEKNISET VAATIMUKSET

| 3.1. | Sovelletaan säännön nro 83 liitteessä 5 esitettyjä teknisiä vaatimuksia 3.2 kohdassa esitetyin poikkeuksin. |
| --- | --- |

3.1.

Sovelletaan säännön nro 83 liitteessä 5 esitettyjä teknisiä vaatimuksia 3.2 kohdassa esitetyin poikkeuksin.

| 3.2. | Säännön nro 83 liitteessä 5 olevassa 2.1 kohdassa määritellyillä vertailupolttoaineilla katsotaan tarkoitettavan tämän säännön liitteessä 5 esitettyjä asianomaisia vertailupolttoaineita. |
| --- | --- |

3.2.

Säännön nro 83 liitteessä 5 olevassa 2.1 kohdassa määritellyillä vertailupolttoaineilla katsotaan tarkoitettavan tämän säännön liitteessä 5 esitettyjä asianomaisia vertailupolttoaineita.

---

LIITE 7

MOOTTORIJÄRJESTELMIEN KESTÄVYYDEN TARKASTAMINEN

1.   JOHDANTO

1.1.   Tässä liitteessä vahvistetaan menettelyt, joita käytetään valittaessa moottoreita testattavaksi käyttöiän kertymäohjelmassa huononemiskertoimien määrittämiseksi. Huononemiskertoimia on sovellettava liitteen 4 mukaisesti mitattuihin päästöarvoihin tämän liitteen 3.6 kohdan mukaisesti.

1.2.   Tässä liitteessä vahvistetaan myös päästöihin liittyvät ja päästöihin liittymättömät huoltotoimet, joita suoritetaan käyttöiän kertymäohjelman piiriin kuuluville moottoreille. Näiden huoltotoimenpiteiden on vastattava käytössä oleville moottoreille tehtäviä huoltotoimia, ja niistä on ilmoitettava uusien moottoreiden ja ajoneuvojen omistajille.

2.   MOOTTOREIDEN VALINTA KÄYTTÖIÄN AIKAISTEN HUONONEMISKERTOIMIEN MÄÄRITTÄMISEKSI

2.1.   Käyttöiän aikaisten huononemiskertoimien määrittämistä varten tehtäviin päästötesteihin on valittava moottorit tämän säännön 7 kohdan mukaisesti määritetystä moottoriperheestä.

2.2.   Eri moottoriperheistä olevat moottorit voidaan edelleen ryhmitellä perheiksi käytetyn pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän tyypin mukaan. Jotta voitaisiin sijoittaa samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen moottorit, joissa on eri määrä sylintereitä ja erilainen sylinterirakenne mutta joiden pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja asennukseltaan samanlaiset, valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tiedot, joista ilmenee, että näiden moottorijärjestelmien päästöjenrajoituksen suorituskyky on samanlainen.

2.3.   Moottorin valmistajan on valittava yksi 2.2 kohdan mukaisesti määritettyyn moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen kuuluva moottori testattavaksi 3.2 kohdassa määritellyn käyttöiän kertymäohjelman mukaisesti ja ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista.

2.3.1.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen soveltuu paremmin jokin toinen moottori, tyyppihyväksyntäviranomaisen ja moottorin valmistajan on yhdessä valittava testattava moottori.

3.   KÄYTTÖIÄN AIKAISTEN HUONONEMISKERTOIMIEN MÄÄRITTÄMINEN

3.1.   Yleistä

Tiettyyn moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen sovellettavat huononemiskertoimet määritellään niin, että valituille moottoreille suoritetaan käyttöiän kertymäohjelma, jonka aikana mitataan määräajoin kaasumaiset ja hiukkaspäästöt WHTC- ja WHSC-testeillä.

3.2.   Käyttöiän kertymäohjelma

Käyttöiän kertymäohjelma voidaan suorittaa valmistajan valinnan mukaan joko käyttämällä valitulla moottorilla varustettua ajoneuvoa todelliseen käyttöön perustuvan käyttöiän kertymäohjelman mukaisesti tai testaamalla valittu moottori dynamometrillä toteutetun käyttöiän kertymäohjelman mukaisesti.

3.2.1.   Käyttöiän kertymä todellisessa käytössä ja dynamometrillä mitattuna

3.2.1.1.   Valmistajan on määriteltävä moottoreihin sovellettava ajomatkan, käyttöiän kertymäsyklin ja vanhennussyklin toetutustapa ja laajuus hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

3.2.1.2.   Valmistajan on määriteltävä testipisteet, joista kaasu- ja hiukkasmaiset päästöt mitataan lämmin WHTC -testien ja WHSC-testien aikana. Testipisteitä on oltava vähintään kolme, yksi käyttöiän kertymäohjelman alussa, yksi suunnilleen sen puolivälissä ja yksi ohjelman lopussa.

3.2.1.3.   Jäljempänä olevan 3.5.2 kohdan mukaisesti laskettujen alkupisteen päästöjen ja käyttöiän loppupisteen päästöjen on oltava tämän säännön 5.3 kohdassa vahvistettujen raja-arvojen mukaiset, mutta yksittäiset testipisteistä saadut päästötulokset voivat olla kyseisiä raja-arvoja suurempia.

3.2.1.4.   Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan toimia niin, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testi (lämmin WHTC tai WHSC), ja toinen testi suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa.

3.2.1.5.   Eri moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheisiin sovellettavat käyttöiän kertymäohjelmat voivat olla erilaiset.

3.2.1.6.   Käyttöiän kertymäohjelma voi olla lyhyempi kuin käyttöikä, mutta se ei saa olla 3.2.1.8 kohdan taulukossa esitettyä lyhyempi.

3.2.1.7.   Jos moottorin käyttöiän kertymäohjelma tehdään dynamometrillä, valmistajan on annettava soveltuvat tiedot käyttöiän kertymäjakson (ajomatkan) ja dynamometritestauksen keston vastaavuudesta. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi polttoaineenkulutuksen vastaavuus sekä ajoneuvon nopeuden ja moottorin pyörintänopeuden vastaavuus.

3.2.1.8.   Käytön vähimmäiskertymäjakso

Taulukko 1

Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus

| Ajoneuvoluokka, johon kuuluvaan ajoneuvoon moottori on tarkoitus asentaa (1) | Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus | Käyttöikä |
| --- | --- | --- |
| Luokan N1 ajoneuvot | 160 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan N2 ajoneuvot | 188 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 16 tonnia | 188 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 16 tonnia | 233 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan M1 ajoneuvot | 160 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan M2 ajoneuvot | 160 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan M3 alaluokkiin I, II, A ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 7,5 tonnia | 188 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |
| Luokan M3 alaluokkiin III ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia | 233 000 km | Ks. tämän säännön 5.4. kohta |

Ajoneuvoluokka, johon kuuluvaan ajoneuvoon moottori on tarkoitus asentaa (1)

Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus

Käyttöikä

Luokan N1 ajoneuvot

160 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan N2 ajoneuvot

188 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 16 tonnia

188 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 16 tonnia

233 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan M1 ajoneuvot

160 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan M2 ajoneuvot

160 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan M3 alaluokkiin I, II, A ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 7,5 tonnia

188 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

Luokan M3 alaluokkiin III ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia

233 000 km

Ks. tämän säännön 5.4. kohta

3.2.1.9.   Nopeutettu vanhennus niin, että mukautetaan käyttöiän kertymäohjelmaa polttoaineenkulutuksen perusteella, on sallittu. Mukautuksen on perustuttava tyypillisen käytönaikaisen polttoaineenkulutuksen ja vanhennussyklin kulutuksen väliseen suhteeseen, mutta vanhennussyklin polttoaineenkulutus saa ylittää tyypillisen käytönaikaisen kulutuksen enintään 30 prosentilla.

3.2.1.10.   Käyttöiän kertymäohjelma on kuvailtava yksityiskohtaisesti tyyppihyväksyntähakemuksessa ja annettava tiedoksi tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testien aloittamista.

3.2.2.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että lämmin WHTC -testeissä ja WHSC-testeissä on tehtävä lisämittauksia valmistajan valitsemien pisteiden välillä, sen on ilmoitettava tästä valmistajalle. Valmistajan on laadittava tarkistettu käyttöiän kertymäohjelma ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä se.

3.3.   Moottorin testaus

3.3.1.   Moottorijärjestelmän vakauttaminen

3.3.1.1.   Valmistajan on määriteltävä kullekin moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle käyttötuntimäärä, jonka jälkeen moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän toiminta on vakautunut. Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on annettava saataville tiedot ja tulokset, joiden perusteella aika on määritetty. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi valita, että moottori- ja jälkikäsittelyjärjestelmän vakauttamiseksi moottoria käytetään 60–125 tuntia tai vastaava ajokilometrimäärä vanhennussyklissä.

3.3.1.2.   Käyttöiän kertymäohjelman katsotaan alkavan 3.3.1.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson päättymisestä.

3.3.2.   Käyttöiän kertymätesti

3.3.2.1.   Vakautuksen jälkeen moottorille on tehtävä valmistajan valitsema käyttöiän kertymäohjelma 3.2 kohdan mukaisesti. Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt on mittava lämmin WHTC -testeillä ja WHSC-testeillä käyttöiän kertymäohjelman kuluessa valmistajan määrittämissä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen 3.2.2 kohdan mukaisesti mahdollisesti määräämissä kohdissa. Jos 3.21.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (lämmin WHTC tai WHSC), toinen testisykli (lämmin WHTC tai WHSC) on suoritettava käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa.

3.3.2.2.   Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottoria on huollettava 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

3.3.2.3.   Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottorille voidaan tehdä muita kuin määräaikaisia huoltotoimenpiteitä esimerkiksi siinä tapauksessa että OBD-järjestelmä on havainnut ongelman, joka on aiheuttanut vianilmaisimen aktivoitumisen.

3.4.   Raportointi

3.4.1.   Kaikkien käyttöiän kertymäohjelman kuluessa tehtyjen päästötestien (lämmin WHTC ja WHSC) tulokset on annettava tyyppihyväksyntäviranomaisen käyttöön. Jos jokin päästötesti on julistettu mitättömäksi, valmistajan on annettava selitys siitä, miksi näin on menetelty. Tällaisessa tapauksessa on suoritettava uusi lämmin WHTC- ja WHSC-testisarja käyttöiän kertymän seuraavien 100 tunnin aikana.

3.4.2.   Valmistajan on pidettävä kirjaa kaikista päästötesteihin liittyvistä tiedoista ja moottorille käyttöiän kertymäohjelman aikana tehdyistä huoltotoimenpiteistä. Nämä tiedot on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle yhdessä käyttöiän kertymäohjelmassa tehtyjen päästötestien tulosten kanssa.

3.5.   Huononemiskertoimien määrittäminen

3.5.1.   Kullekin pilaavalle aineelle, joka on mitattu lämmin WHTC- ja WHSC-testeissä käyttöiän kertymäohjelman kussakin testipisteessä, on tehtävä lineaarinen ”best fit” -regressioanalyysi kaikkien testitulosten perusteella. Kunkin pilaavan aineen jokaisen mittaukset tulokset ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin kyseisen pilaavan aineen raja-arvo tämän säännön 5.3 kohdassa. Jos tämän liitteen 3.2.1.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (lämmin WHTC tai WHSC) ja että toinen testisykli (lämmin WHTC tai WHSC) suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa, regressioanalyysi tehdään vain kussakin testipisteessä suoritetun testisyklin tulosten perusteella.

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen ennakkosuostumuksella voidaan tehdä epälineaarinen regressioanalyysi.

3.5.2.   Kunkin pilaavan aineen päästöarvot käyttöiän kertymäohjelman alussa ja testattavana olevan moottorin käyttöiän loppupisteessä on laskettava regressioyhtälöstä. Jos käyttöiän kertymäohjelma on lyhyempi kuin käyttöikä, käyttöiän loppupisteen päästöarvot on määritettävä ekstrapoloimalla 3.5.1 kohdassa tarkoitetusta regressioyhtälöstä.

3.5.3.   Kutakin pilaavaa ainetta koskeva huononemiskerroin on käyttöiän loppupisteessä ja käyttöiän kertymäohjelman alussa sovellettavien päästöarvojen suhde (kertova huononemiskerroin).

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen ennakkosuostumuksella kunkin pilaavan aineen osalta voidaan käyttää summaavaa huononemiskerrointa. Summaava huononemiskerroin on käyttöiän loppupisteen ja käyttöiän kertymäohjelman alun laskettujen päästöarvojen erotus.

Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovan huononemiskertoimen arvoksi otetaan 1,0 ja summaavan 0,00.

Kuvassa 1 annetaan esimerkki huononemiskertoimien määrityksestä lineaarisen regressioanalyysin avulla.

Sekä kertovien että summaavien huononemiskertoimien käyttö samassa pilaavien aineiden ryhmässä ei ole sallittua.

Jos tämän liitteen 3.2.1.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (lämmin WHTC tai WHSC) ja että toinen testisykli (lämmin WHTC tai WHSC) suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa, kussakin testipisteessä suoritetulle testisyklille laskettua huononemiskerrointa sovelletaan myös toiseen testisykliin.

Kuva 1

Esimerkki huononemiskertoimen määrityksestä

3.6.   Annetut huononemiskertoimet

3.6.1.   Vaihtoehtona käyttöiän kertymäohjelman käytölle huononemiskertoimien määrittämiseksi valmistajat voivat käyttää seuraavia annettuja kertovia huononemiskertoimia:

Taulukko 2

Huononemiskertoimet

| Testisykli | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
   (3) | NOx | NH3 | Hiukkasmassa | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |

Testisykli

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
   (3)

NOx

NH3

Hiukkasmassa

Hiukkasmäärä

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Summaavia annettuja huononemiskertoimia ei käytetä. Kertovia annettuja huononemiskertoimia ei saa muuttaa summaaviksi huononemiskertoimiksi.

3.7.   Huononemiskertoimien soveltaminen

3.7.1.   Moottoreiden on täytettävä tämän säännön 5.3 kohdassa esitetyt kunkin pilaavan aineen raja-arvoja koskevat vaatimukset sen jälkeen, kun liitteen 4 mukaisesti mitattuun testitulokseen (egas, ePM) on sovellettu huononemiskertoimia. Huononemiskertoimen (DF) tyypin mukaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | : | Kertova | : | (egas tai ePM) * DF ≤ päästöraja-arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Summaava | : | egas tai ePM) + DF ≤ päästöraja-arvo. |

a)

:

Kertova

:

(egas tai ePM) * DF ≤ päästöraja-arvo

b)

:

Summaava

:

egas tai ePM) + DF ≤ päästöraja-arvo.

3.7.2.   Valmistaja voi halutessaan soveltaa moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle määritettyjä huononemiskertoimia moottorijärjestelmään, joka ei kuulu samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen. Tässä tapauksessa valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että moottorijärjestelmä, jota varten jälkikäsittelyjärjestelmäperhe on alun perin testattu, ja moottorijärjestelmä, johon huononemiskertoimia aiotaan soveltaa, ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja ajoneuvoon asentamista koskevilta vaatimuksiltaan samanlaisia ja että kyseisten moottoreiden tai moottorijärjestelmien päästöt ovat samanlaiset.

3.7.3.   Kutakin pilaavaa ainetta koskevat huononemiskertoimet asianomaisen testisyklin osalta on kirjattava liitteen 2A lisäyksessä olevaan 1.4.1 ja 1.4.2 kohtaan ja liitteen 2C lisäyksessä olevaan 1.4.1 ja 1.4.2 kohtaan.

3.8.   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen

3.8.1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästöjen osalta on tarkastettava tämän säännön 8 kohdan vaatimusten mukaisesti.

3.8.2.   Valmistaja voi halutessaan mitata pilaavien aineiden päästöt pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien etupuolelta samanaikaisesti, kun tehdään tyyppihyväksyntätestejä. Näin valmistaja voi muodostaa epäviralliset huononemiskertoimet erikseen moottorille ja jälkikäsittelyjärjestelmälle ja käyttää niitä apuna tuotantolinjan lopussa tehtävissä tarkastuksissa.

3.8.3.   Tyyppihyväksyntää varten on kirjattava ainoastaan 3.5 tai 3.6 kohdan mukaiset huononemiskertoimet liitteen 2A lisäyksessä olevaan 1.4.1 ja 1.4.2 kohtaan ja liitteen 2C lisäyksessä olevaan 1.4.1 ja 1.4.2 kohtaan.

4.   HUOLTAMINEN

Huoltotoimenpiteet on käyttöiän kertymäohjelman aikana suoritettava valmistajan huolto-ohjeiden mukaisesti.

4.1.   Päästöihin liittyvä määräaikaishuolto

4.1.1.   Päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet on tehtävä käyttöiän kertymäohjelman aikana vastaavin välein kuin ajoneuvojen ja moottoreiden omistajille tarkoitetuissa valmistajan huolto-ohjeissa esitetään. Huolto-ohjelmaa voidaan päivittää tarvittaessa käyttöiän kertymäohjelman aikana sillä edellytyksellä, että mitään huoltotoimenpidettä ei poisteta huolto-ohjelmasta sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu testimoottorille.

4.1.2.   Moottorin valmistajan on käyttöiän kertymäohjelmaa varten (tarvittaessa) eriteltävä seuraavien osien säätö, puhdistus ja huolto sekä määräaikaiset vaihdot:

| a) | pakokaasun kierrätysjärjestelmän suodattimet ja jäähdyttimet, |
| --- | --- |

a)

pakokaasun kierrätysjärjestelmän suodattimet ja jäähdyttimet,

| b) | kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili (tarvittaessa), |
| --- | --- |

b)

kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili (tarvittaessa),

| c) | polttoaineruiskujen suukappaleet (ainoastaan puhdistus), |
| --- | --- |

c)

polttoaineruiskujen suukappaleet (ainoastaan puhdistus),

| d) | polttoaineruiskut, |
| --- | --- |

d)

polttoaineruiskut,

| e) | turboahdin, |
| --- | --- |

e)

turboahdin,

| f) | moottorin elektroninen valvontayksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet, |
| --- | --- |

f)

moottorin elektroninen valvontayksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet,

| g) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat), |
| --- | --- |

g)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat),

| h) | typen oksidien poistojärjestelmä, |
| --- | --- |

h)

typen oksidien poistojärjestelmä,

| i) | pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket, |
| --- | --- |

i)

pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket,

| j) | muut pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

j)

muut pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät.

4.1.3.   Kriittisiä päästöihin vaikuttavia määräaikaishuoltotoimia voidaan tehdä vain siinä tapauksessa, että ne tehdään käytön aikana ja niistä ilmoitetaan ajoneuvon omistajalle.

4.2.   Määräaikaishuollon muutokset

4.2.1.   Valmistajan on pyydettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselta lupaa, jos se haluaa suorittaa uusia määräaikaisia huoltotoimia käyttöiän kertymäohjelman aikana ja suositella kyseisiä toimia ajoneuvojen tai moottoreiden omistajille. Pyyntöön on liitettävä uuden määräaikaisen huoltotoimen tarvetta koskevat perustelut ja tiedot huoltoväleistä.

4.3.   Muu kuin päästöihin liittyvä määräaikainen huolto

4.3.1.   Muita kuin päästöihin liittyviä tarkoituksenmukaisia ja teknisesti tarpeellisia huoltotoimia (kuten öljynvaihto, öljyn-, polttoaineen- tai ilmansuodattimen vaihto, jäähdytysjärjestelmän huolto sekä joutokäynnin, käyntinopeuden rajoittimen, moottorin pulttien kiristyksen, venttiilivälyksen, ruiskutuksen välyksen, ajoituksen ja mahdollisen käyttöhihnan kireyden säätö) voidaan suorittaa käyttöiän kertymäohjelmaan valituille moottoreille valmistajan omistajalle suosittelemien pisimpien huoltovälien mukaisesti.

4.4.   Korjaus

4.4.1.   Käyttöiän kertymäohjelmassa testattavaksi valittuihin moottoreihin voidaan tehdä muiden kuin moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmän tai polttoainejärjestelmän osien korjauksia vain osan vikaantumisen tai moottorijärjestelmän vian seurauksena.

4.4.2.   Jos moottori, päästöjenrajoitusjärjestelmä tai polttoainejärjestelmä vikaantuu käyttöiän kertymäohjelman aikana, on käynnissä oleva ohjelma mitätöitävä ja aloitettava uusi käyttöiän kertymäohjelma uudella moottorijärjestelmällä.

---

(1)  ”Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3)” määritelmän mukaisesti –ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2. kohta 2.

(2)  Sovelletaan puristussytytysmoottoreihin

(3)  Sovelletaan kipinäsytytysmoottoreihin

---

LIITE 8

KÄYTÖSSÄ OLEVIEN AJONEUVOJEN TAI MOOTTOREIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUS

1.   JOHDANTO

1.1   Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuuden tarkastamista ja osoittamista varten.

1.2.   KÄYTÖNAIKAISEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN OSOITTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

2.1.   Käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden vaatimustenmukaisuus on osoitettava testaamalla ajoneuvoja tieliikenteessä niin, että ajotapa, olosuhteet ja hyötykuorma vastaavat tavanomaista ajoa. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuustestauksen on vastattava ajoneuvon käyttöä todellisilla ajoreiteillä, tavanomaisella kuormituksella ja tavanomaisen ammattikuljettajan ajamana. Jos ajoneuvoa ajaa muu kuin kyseisen ajoneuvon tavanomainen ammattikuljettaja, kuljettajan on oltava ammattitaitoinen ja koulutettu kuljettamaan testattavan ajoneuvoluokan ajoneuvoja.

2.2.   Jos tietyn ajoneuvon tavanomaisten käyttöolosuhteiden ei katsota soveltuvan testien suorittamiseen asianmukaisesti, valmistaja tai tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia, että käytetään muita ajoreittejä ja hyötykuormia.

2.3.   Valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että valitut ajoneuvot, ajotavat, olosuhteet ja hyötykuormat ovat kyseisen moottoriperheen osalta edustavia. Ajotapojen ja hyötykuormien soveltuvuus käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen on määritettävä 4.1 ja 4.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten perusteella.

2.4.   Valmistajan on uuden moottoriperheen tyyppihyväksynnän yhteydessä esitettävä aikataulu ja otantasuunnitelma vaatimustenmukaisuuden testausta varten.

2.5.   Ajoneuvot, joissa ei ole tämän säännön 9.4.2.1 ja 9.4.2.2 kohdassa tarkoitettua tietoliikenneyhteyttä, joka mahdollistaisi tarvittavien ECU-tietojen saannin, joiden tiedot ovat puutteelliset tai joissa käytetään muuta kuin standardoitua datasiirron yhteyskäytäntöä, on katsottava vaatimusten vastaisiksi.

2.6.   Ajoneuvot, joissa ECU-tietojen kerääminen vaikuttaa ajoneuvon päästöihin tai suorituskykyyn, on katsottava vaatimusten vastaisiksi.

3.   MOOTTORIN TAI AJONEUVON VALINTA

3.1.   Sen jälkeen, kun moottoriperheelle on myönnetty tyyppihyväksyntä, valmistajan on tehtävä kyseiselle moottoriperheelle käytönaikaiset testit 18 kuukauden kuluessa sellaisen ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröinnistä, jossa on kyseiseen perheeseen kuuluva moottori. Kun kyse on monivaiheisesta tyyppihyväksynnästä, ensimmäisellä rekisteröinnillä tarkoitetaan valmistuneen ajoneuvon ensimmäistä rekisteröintiä.

Testaus on toistettava vähintään kahden vuoden välein kunkin moottoriperheen osalta tämän säännön 5.4 kohdassa tarkoitetun ajoneuvon käyttöiän aikana.

Valmistajan pyynnöstä testaaminen voidaan lopettaa viiden vuoden kuluttua tuotannon lopettamisesta.

3.1.1.   Vähintään kolme moottoria käsittävä otanta on tehtävä niin, että todennäköisyys sille, että erä läpäisee testin, kun 20 prosenttia ajoneuvoista tai moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 10 prosenttia), ja todennäköisyys sille, että erä hyväksytään, kun 60 prosenttia ajoneuvoista tai moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

3.1.2.   Otokselle on määritettävä testitunnusluku, joka ilmoittaa vaatimustenvastaisten testitulosten kumulatiivisen määrän, kun n testiä on suoritettu.

3.1.3.   Erän hyväksyminen tai hylkääminen tehdään seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| a) | jos testitunnusluku on pienempi tai yhtä suuri kuin otoksen kokoa vastaava taulukossa 1 annettu hyväksymiskynnys, erän osalta tehdään hyväksyvä päätös |
| --- | --- |

a)

jos testitunnusluku on pienempi tai yhtä suuri kuin otoksen kokoa vastaava taulukossa 1 annettu hyväksymiskynnys, erän osalta tehdään hyväksyvä päätös

| b) | jos testitunnusluku on suurempi tai yhtä suuri kuin otoksen kokoa vastaava taulukossa 1 annettu hylkäämiskynnys, erän osalta tehdään hylkäävä päätös |
| --- | --- |

b)

jos testitunnusluku on suurempi tai yhtä suuri kuin otoksen kokoa vastaava taulukossa 1 annettu hylkäämiskynnys, erän osalta tehdään hylkäävä päätös

| c) | muussa tapauksessa testataan toinen moottori tämän liitteen mukaisesti ja laskutoimitusta sovelletaan otokseen, johon on lisätty yksi yksikkö. |
| --- | --- |

c)

muussa tapauksessa testataan toinen moottori tämän liitteen mukaisesti ja laskutoimitusta sovelletaan otokseen, johon on lisätty yksi yksikkö.

Taulukossa 1 esitetyt hyväksymis- ja hylkäämiskynnykset on laskettu kansainvälisen standardin ISO 8422/1991 mukaisesti.

Taulukko 1

Otannan hyväksymis- ja hylkäämiskynnykset

Näytteen vähimmäiskoko: 3

| Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä
  (otoksen koko) | Hyväksymiskynnys | Hylkäämiskynnys |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä

(otoksen koko)

Hyväksymiskynnys

Hylkäämiskynnys

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on kelpuutettava valitut moottorit ja ajoneuvokokoonpanot ennen testausmenettelyn aloittamista. Testattavien ajoneuvojen valintakriteerit on esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

3.2.   Valittujen moottoreiden ja ajoneuvojen on oltava käytössä ja rekisteröityjä kyseisellä alueella (esim. Euroopan unionissa). Ajoneuvolla on oltava ajettu vähintään 25 000 km.

3.3.   Kustakin testattavasta ajoneuvosta on oltava huoltokirja, josta käy ilmi, että ajoneuvoa on huollettu valmistajan suositusten mukaisesti.

3.4.   OBD-järjestelmä on tarkastettava moottorin oikean toiminnan toteamiseksi. OBD-muistin sisältämät vikatiedot ja valmiuskoodi on kirjattava ja tarvittavat korjaukset tehtävä.

Moottoreita, joissa on C-luokan vika, ei tarvitse välttämättä korjata ennen testiä. Vikakoodia (DTC) ei tyhjennetä.

Jos moottorin jonkin liitteessä 11 tarkoitetun laskurin arvoa ei ole nollattu, moottoria ei voida testata. Tästä on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

3.5.   Moottorissa tai ajoneuvossa ei saa olla merkkejä epäasianmukaisesta käytöstä (esimerkiksi ylikuormituksesta, väärän polttoaineen käytöstä tai muusta väärinkäytöstä) eikä muista tekijöistä (asetusten luvaton muuttaminen), jotka voivat vaikuttaa päästöihin. Tietokoneelle tallennettu OBD-järjestelmän vikakoodi ja moottorin käyttötuntimäärä on otettava huomioon.

3.6.   Ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmän kaikkien osien on oltava asianomaisten tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaiset.

3.7.   Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja voi tehdä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testit 3.1 kohdassa tarkoitettua pienemmälle määrälle moottoreita tai ajoneuvoja, jos moottoriperheeseen kuuluvia moottoreita valmistetaan vähemmän kuin 500 yksikköä vuodessa.

4.   TESTAUSOLOSUHTEET

4.1.   Ajoneuvon hyötykuorma

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksessa voidaan käyttää keinotekoista kuormaa.

Jos käytettävissä ei ole tilastotietoja, joiden avulla voidaan osoittaa hyötykuorman olevan ajoneuvon osalta edustavan, on käytettävä kuormaa, joka on 50–60 prosenttia ajoneuvon suurimmasta sallitusta hyötykuormasta.

Suurin sallittu hyötykuorma on erityisen päätöslauselman nro 1 (TRANS/WP.29/1045) liitteessä 3 tarkoitetun suurimman teknisesti sallitun massan kuormitettuna ja ajokuntoisen ajoneuvon massan erotus.

4.2.   Ympäristöolosuhteet

Testit on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

Ilmanpaineen on oltava vähintään 82,5 kPa.

Alin sallittu lämpötila on 266 K (-7 °C), ja korkein on arvo, joka saadaan seuraavasta kaavasta määritellyssä ilmanpaineessa:

Formula

jossa

| | T on ympäristön lämpötila, K |
| --- | --- |

T on ympäristön lämpötila, K

| | pb on ilmanpaine, kPa. |
| --- | --- |

pb on ilmanpaine, kPa.

4.3.   Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.2.6.1 kohdan mukainen.

4.4.   Voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssin on oltava valmistajan eritelmien mukaisia.

4.4.1.   Voiteluöljy

Voiteluöljystä on otettava näytteitä.

4.4.2.   Polttoaine

Polttoaineen on oltava asianomaisten standardien mukaista kaupan olevaa polttoainetta tai tämän säännön liitteessä 5 määriteltyä vertailupolttoainetta. Polttoaineesta on otettava näytteitä.

4.4.2.1.   Jos valmistaja on tämän säännön 4 kohdan mukaisesti ilmoittanut, että moottori täyttää tämän säännön vaatimukset käytettäessä tämän säännön liitteen 1 osassa 1 olevassa 3.2.2.2.1 kohdassa ilmoitettuja kaupan olevia polttoaineita, testit on tehtävä ainakin yhdellä ilmoitetulla kaupan olevalla polttoaineella tai ilmoitettujen kaupan olevien polttoaineiden ja asianomaisiin standardeihin sisältyvien kaupan olevien polttoaineiden seoksella.

4.4.3.   Reagenssi

Jos pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmässä käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi, siitä on otettava näyte. Reagenssi ei saa olla jäätynyt.

4.5.   Ajomatkaa koskevat vaatimukset

Ajo-osuudet on ilmoitettava prosentteina kokonaisajoajasta.

Ajomatkan on koostuttava kaupunkiajosta, maantieajosta ja moottoritieajosta tässä järjestyksessä 4.5.1–4.5.4 kohdassa määriteltyjen osuuksien mukaisesti. Jos muu testausjärjestys on käytännön syistä perusteltu, voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää muuta kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien järjestystä.

Ilmaisulla ”noin” tarkoitetaan tässä kohdassa tavoitearvoa ±5 prosentin toleranssilla.

Kaupunkiajossa ajoneuvon nopeus on 0–50 km/h. Maantieajossa ajoneuvon nopeus on 50–75 km/h. Moottoritieajossa ajoneuvon nopeus on yli 75 km/h.

4.5.1.   Luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen osalta ajomatkan koostumuksen on oltava seuraava: noin 45 prosenttia kaupunkiajoa, noin 25 prosenttia maantieajoa ja noin 30 prosenttia moottoritieajoa.

4.5.2.   Luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen osalta ajomatkan koostumuksen on oltava seuraava: noin 45 prosenttia kaupunkiajoa, noin 25 prosenttia maantieajoa ja noin 30 prosenttia moottoritieajoa. Alaluokkiin I, II tai A kuuluvat luokkien M2 ja M3 ajoneuvot on testattava siten, että kaupunkiajoa on noin 70 prosenttia ja maantieajoa noin 30 prosenttia ajomatkasta.

4.5.3.   Luokan N2 ajoneuvojen osalta ajomatkan koostumuksen on oltava seuraava: noin 45 prosenttia kaupunkiajoa, noin 25 prosenttia maantieajoa ja sen jälkeen noin 30 prosenttia moottoritieajoa.

4.5.4.   Luokan N3 ajoneuvojen osalta ajomatkan koostumuksen on oltava seuraava: noin 20 prosenttia kaupunkiajoa, noin 25 prosenttia maantieajoa ja sen jälkeen noin 55 prosenttia moottoritieajoa.

4.5.5   Ajomatkaa arvioitaessa voidaan käyttää lisäohjeena seuraavia WHDC-tietokannasta saatuja ajomatkaa koskevia ominaisarvoja:

| a) | kiihdytys: 26,9 prosenttia ajasta |
| --- | --- |

a)

kiihdytys: 26,9 prosenttia ajasta

| b) | hidastus: 22,6 prosenttia ajasta |
| --- | --- |

b)

hidastus: 22,6 prosenttia ajasta

| c) | tasainen nopeus: 38,1 prosenttia ajasta |
| --- | --- |

c)

tasainen nopeus: 38,1 prosenttia ajasta

| d) | pysähtyneenä (ajoneuvon nopeus = 0): 12,4 prosenttia ajasta. |
| --- | --- |

d)

pysähtyneenä (ajoneuvon nopeus = 0): 12,4 prosenttia ajasta.

4.6.   Toiminnalliset vaatimukset

4.6.1.   Ajomatka on valittava niin, että testaus on keskeytymätön, näytteitä voidaan ottaa jatkuvasti ja 4.6.5 kohdassa tarkoitettu testin vähimmäiskestoaika saavutetaan.

4.6.2.   Päästöjä ja muita tietoja koskeva näytteenotto on aloitettava ennen moottorin käynnistämistä. Kylmäkäynnistyksen päästöt voidaan jättää arvioinnin ulkopuolelle tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.2.6 kohdan mukaisesti.

4.6.3.   Eri ajomatkojen tietoja ei saa yhdistää, eikä yksittäisen ajomatkan tietoja saa muuttaa tai poistaa.

4.6.4.   Jos moottori sammuu, se voidaan käynnistää uudelleen, mutta näytteenottoa ei saa keskeyttää.

4.6.5.   Testin kestoajan on oltava tapauksen mukaan vähintään sellainen, että WHTC-syklin työ tulee tehdyksi viisi kertaa tai että tuotetaan viisi kertaa WHTC-syklin CO2-viitemassa (kg/sykli).

4.6.6.   Kannettavan päästöjenmittausjärjestelmän (PEMS) tarvitsema sähköteho on otettava ulkoisesta tehonlähteestä eikä lähteestä, joka saa tehonsa testattavana olevasta moottorista suoraan tai epäsuorasti.

4.6.7.   PEMS-järjestelmän laitteiden asentaminen ei saa vaikuttaa ajoneuvon päästöihin eikä suorituskykyyn.

4.6.8.   Ajoneuvoja suositellaan käytettävän tavanomaisissa päiväliikenneolosuhteissa.

4.6.9.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa A.1.3.2 kohdassa tarkoitetun tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tuloksiin, tyyppihyväksyntäviranomainen voi katsoa, että testi on mitätön.

4.6.10.   Edellä 3.1.1–3.1.3 kohdassa tarkoitettuun näytteeseen kuuluvien ajoneuvojen testauksessa on käytettävä samaa ajoreittiä.

5.   MOOTTORINOHJAUSYKSIKÖN (ECU) DATAVIRTA

5.1.   Käytönaikaista testausta varten tarvittavien moottorinohjausyksikön (ECU) datavirtatietojen saatavuuden ja vaatimustenmukaisuuden todentaminen

5.1.1.   Tämän säännön liitteessä I olevan 9.4.2 kohdan vaatimusten mukaisten datavirtatietojen saatavuus on osoitettava ennen käytönaikaisen testauksen aloittamista.

5.1.1.1.   Jos kyseisiä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla PEMS-järjestelmän avulla, tietojen saatavuus on osoitettava käyttämällä ulkopuolista OBD-lukulaitetta liitteen 9B mukaisesti.

| 5.1.1.1.1. | Jos tiedot voidaan saada asianmukaisesti lukulaitteen avulla, PEMS-järjestelmän katsotaan olevan viallinen, ja testi on mitätön. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

Jos tiedot voidaan saada asianmukaisesti lukulaitteen avulla, PEMS-järjestelmän katsotaan olevan viallinen, ja testi on mitätön.

| 5.1.1.1.2. | Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla kahdesta ajoneuvosta, joissa on samaan moottoriperheeseen kuuluva moottori, vaikka lukulaite toimii oikein, moottorin katsotaan olevan vaatimusten vastainen. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla kahdesta ajoneuvosta, joissa on samaan moottoriperheeseen kuuluva moottori, vaikka lukulaite toimii oikein, moottorin katsotaan olevan vaatimusten vastainen.

5.1.2.   Tämän säännön 9.4.2.1 kohdassa vaadittavien ECU-datavirtatietojen perusteella PEMS-laitteiden avulla lasketun vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus on todennettava täydellä kuormituksella.

5.1.2.1.   Menetelmä vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 4.

5.1.2.2.   ECU:n vääntömomenttisignaali katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos laskettu vääntömomentti on tämän säännön 9.4.2.5 kohdassa vahvistettujen täyden kuormituksen vääntömomentin toleranssien sisällä.

5.1.2.3.   Jos laskettu vääntömomentti ei ole tämän säännön 9.4.2.5 kohdassa vahvistettujen täyden kuormituksen vääntömomentin toleranssien sisällä, moottori katsotaan testissä hylätyksi.

6.   PÄÄSTÖJEN ARVIOINTI

6.1.   Testaus on tehtävä ja tulokset laskettava tämän liitteen lisäyksen 1 vaatimusten mukaisesti.

6.2.   Vaatimustenmukaisuuden tunnusluku on laskettava ja esitettävä sekä CO2-massaan perustuvan menetelmän että työhön perustuvan menetelmän mukaisesti. Hyväksymis- tai hylkäämispäätös on tehtävä työhön perustuvan menetelmän tulosten mukaisesti.

6.3.   Minkään testatun moottorijärjestelmän pakokaasupäästöjen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen 90. kumulatiivinen prosenttipiste, määritettynä tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistettujen mittaus- ja laskentamenetelmien mukaisesti, ei saa olla taulukossa 2 esitettyjä arvoja suurempi.

Taulukko 2

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötestien suurimmat sallitut vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut

| Päästö | Suurin sallittu vaatimustenmukaisuuden tunnusluku |
| --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC | 1,50 |
| NMHC | 1,50 |
| CH4 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| Hiukkasmassa | — |
| Hiukkasmäärä | — |

Päästö

Suurin sallittu vaatimustenmukaisuuden tunnusluku

CO

1,50

THC

1,50

NMHC

1,50

CH4

1,50

NOx

1,50

Hiukkasmassa

—

Hiukkasmäärä

—

7.   KÄYTÖNAIKAISEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TESTAUKSEN TULOSTEN ARVIOINTI

7.1.   Jäljempänä 10 kohdassa tarkoitetun käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan selosteen perusteella tyyppihyväksyntäviranomaisen on joko

| a) | katsottava, että moottorijärjestelmäperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on riittävä eikä muita toimenpiteitä tarvita, |
| --- | --- |

a)

katsottava, että moottorijärjestelmäperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on riittävä eikä muita toimenpiteitä tarvita,

| b) | katsottava, että toimitetut tiedot eivät riitä päätöksen tekemiseen ja pyydettävä valmistajalta lisätietoja ja uusia testituloksia, tai |
| --- | --- |

b)

katsottava, että toimitetut tiedot eivät riitä päätöksen tekemiseen ja pyydettävä valmistajalta lisätietoja ja uusia testituloksia, tai

| c) | katsottava, että moottorijärjestelmäperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus ei ole riittävä ja ryhdyttävä tämän säännön 9.3 kohdassa ja tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

c)

katsottava, että moottorijärjestelmäperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus ei ole riittävä ja ryhdyttävä tämän säännön 9.3 kohdassa ja tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.

8.   AJONEUVON VARMISTUSTESTAUS

8.1.   Varmistustestaus suoritetaan moottoriperheen käytön aikaisten päästöarvojen asianmukaisuuden vahvistamiseksi.

8.2.   Hyväksyntäviranomaiset voivat suorittaa varmistustestejä.

8.3.   Varmistustestaus on tehtävä 2.1 ja 2.2 kohdassa tarkoitettuna ajoneuvon testauksena. Testiin on valittava edustavat ajoneuvot, joita on käytettävä tavanomaisissa olosuhteissa ja jotka on testattava tässä liitteessä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

8.4.   Testitulosta voidaan pitää epätyydyttävänä, kun kahden tai useamman samaan moottoriperheeseen kuuluvalla moottorilla varustetun ajoneuvon testissä jonkin säännellyn pilaavan aineen pitoisuus ylittää merkittävästi 6 kohdan mukaisesti määritetyn raja-arvon.

9.   Suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi

9.1.   Valmistajan on ilmoitettava suunnittelemistaan korjaavista toimenpiteistä sekä päätöksestään ryhtyä toimenpiteisiin tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jossa toimenpiteiden kohteena olevia moottoreita tai ajoneuvoja on rekisteröitynä tai käytössä. Ilmoituksessa on kuvailtava korjaavat toimenpiteet sekä moottoriperheet, joita toimenpiteet koskevat. Korjaavien toimenpiteiden käynnistyttyä valmistajan on raportoitava tyyppihyväksyntäviranomaiselle säännöllisesti niiden etenemisestä.

9.2.   Valmistajalla on oltava asiakirjat kaikesta korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan liittyvästä kirjeenvaihdosta. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa käytössä olevien ajoneuvojen korjausmenettelystä ja toimitettava säännöllisesti tilannekatsauksia tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

9.3.   Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitelmalle sen yksikäsitteisesti yksilöivä nimi tai numero.

9.4.   Valmistajan on esitettävä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi, ja siinä on annettava 9.4.1–9.4.11 kohdassa tarkoitetut tiedot.

9.4.1.   Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman piiriin kuuluvasta moottorijärjestelmätyypistä.

9.4.2.   Kuvaus niistä mukautuksista, korjauksista, kunnostustoimenpiteistä, säädöistä ja muista muutoksista, jotka on tarkoitus tehdä moottoreiden saattamiseksi vaatimusten mukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset toimenpiteet moottorin saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi.

9.4.3.   Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa moottoreiden tai ajoneuvojen omistajille korjaavista toimenpiteistä.

9.4.4.   Mahdollinen kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jotka valmistaja vahvistaa edellytyksiksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys valmistajan syistä tällaisten edellytysten asettamiseen. Huolto- tai käyttöedellytyksiä voidaan asettaa vain, jos ne todistettavasti liittyvät vaatimustenvastaisuuteen ja korjaaviin toimenpiteisiin.

9.4.5.   Kuvaus menettelystä, jota moottorin tai ajoneuvon omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet voidaan toteuttaa, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä. Korjaus on tehtävä joutuisasti kohtuullisen ajan kuluessa ajoneuvon toimittamisesta.

9.4.6.   Jäljennös moottorin tai ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista.

9.4.7.   Lyhyt kuvaus järjestelyistä, joilla valmistaja varmistaa, että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi osia ja järjestelmiä. Ajankohta, jolloin osia tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi, on ilmoitettava.

9.4.8.   Jäljennös kaikista ohjeista, jotka lähetetään korjauksen suorittaville henkilöille.

9.4.9.   Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin suunnitelmaan kuuluvan moottori- tai ajoneuvotyypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevia tietoja, teknisiä selvityksiä jne.

9.4.10.   Muut tiedot tai selvitykset, joita tyyppihyväksyntäviranomainen voi kohtuudella pitää tarpeellisina korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman arvioimiseksi.

9.4.11.   Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään tarraa, on toimitettava esimerkki siitä.

9.5.   Valmistajaa voidaan vaatia tekemään asianmukaisesti suunnitellut ja tarvittavat testit osille ja moottoreille, joihin on tehty ehdotettu muutos tai korjaus, jotta voidaan todeta kyseisen muutoksen tai korjauksen tuloksellisuus.

10.   RAPORTOINTIMENETTELYT

10.1.   Kustakin testatusta moottoriperheestä on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tekninen raportti. Raportista on käytävä ilmi käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen toimenpiteet ja tulokset. Raportissa on annettava ainakin seuraavat tiedot:

10.1.1.   Yleistä

10.1.1.1.   Valmistajan nimi ja osoite:

10.1.1.2.   Kokoonpanotehtaiden osoitteet

10.1.1.3.   Valmistajan edustajan nimi, osoite, puhelin- ja faksinumero sekä sähköpostiosoite

10.1.1.4.   Tyyppi ja kaupallinen kuvaus (mainitaan kaikki variantit)

10.1.1.5.   Moottoriperhe

10.1.1.6.   Kantamoottori

10.1.1.7.   Moottoriperheen jäsenet

10.1.1.8.   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuustarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustettujen ajoneuvojen tunnusnumerot (VIN)

10.1.1.9.   Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon, ja merkinnän sijainti

10.1.1.10.   Ajoneuvoluokka

10.1.1.11.   Moottorin tyyppi: bensiini / etanoli (E85) / dieselöljy / maakaasu / nestekaasu / etanoli (ED95) (tarpeeton yliviivataan)

10.1.1.12.   Käytössä olevien ajoneuvojen perheeseen kuuluviin moottorityyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntöjen numerot, mukaan lukien tarvittaessa kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)

10.1.1.13.   Tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien moottoreiden tyyppihyväksyntöjen laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi

10.1.1.14.   Valmistajan ilmoittamien tietojen kattama moottoreiden valmistusaika (esimerkiksi kalenterivuonna 2014 valmistetut ajoneuvot tai moottorit)

10.1.2.   Moottorin tai ajoneuvon valinta

10.1.2.1.   Ajoneuvon tai moottorin paikannusmenetelmä

10.1.2.2.   Ajoneuvojen, moottoreiden ja käytössä olevien moottoriperheiden valinta

10.1.2.3.   Maantieteelliset alueet, joilla valmistaja on kerännyt ajoneuvoja

10.1.3.   Laitteet

10.1.3.1.   PEMS-järjestelmän laitteet, merkki ja tyyppi

10.1.3.2.   PEMS-järjestelmän kalibrointi

10.1.3.3.   PEMS-järjestelmän tehonsyöttö

10.1.3.4.   Laskentaohjelmisto ja käytettävä versio (esim. EMROAD 4.0)

10.1.4.   Testitiedot

10.1.4.1.   Testauspäivä ja -aika

10.1.4.2.   Testauspaikka ja tiedot testireitistä

10.1.4.3.   Säätila ja ympäristöolosuhteet (esim. lämpötila, kosteus, korkeus merenpinnasta)

10.1.4.4.   Ajoneuvon kulkema matka testireitillä

10.1.4.5.   Testipolttoaineen ominaisuudet

10.1.4.6.   Reagenssin tiedot (tapauksen mukaan)

10.1.4.7.   Voiteluöljyn tiedot

10.1.4.8.   Päästötestien tulokset tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti

10.1.5.   Moottorin tiedot

10.1.5.1.   Moottorin käyttämän polttoaineen tyyppi (esim. dieselöljy, etanoli ED95, maakaasu, nestekaasu, bensiini, E85)

10.1.5.2.   Moottorin palojärjestelmä (esim. puristussytytys, kipinäsytytys)

10.1.5.3.   Tyyppihyväksyntänumero

10.1.5.4.   Moottori kunnostettu

10.1.5.5.   Moottorin valmistaja

10.1.5.6.   Moottorin malli

10.1.5.7.   Moottorin valmistusvuosi ja -kuukausi

10.1.5.8.   Moottorin sarjanumero

10.1.5.9.   Moottorin iskutilavuus [litraa]

10.1.5.10.   Sylinteriluku

10.1.5.11.   Moottorin nimellisteho [kW @ rpm]

10.1.5.12.   Moottorin suurin vääntömomentti [Nm @ rpm]

10.1.5.13.   Joutokäyntinopeus [rpm]

10.1.5.14.   Valmistajan toimittama täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrä käytettävissä (kyllä/ei)

10.1.5.15.   Valmistajan toimittaman täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän viitenumero

10.1.5.16.   Typen oksidien poistojärjestelmä (esim. EGR, SCR)

10.1.5.17.   Katalysaattorin tyyppi

10.1.5.18.   Hiukkasloukun tyyppi

10.1.5.19.   Onko jälkikäsittelyä muutettu tyyppihyväksyntään nähden? (kyllä/ei)

10.1.5.20.   ECU-yksikön tiedot (ohjelmiston kalibrointinumero)

10.1.6.   Ajoneuvon tiedot

10.1.6.1.   Ajoneuvon omistaja

10.1.6.2.   Ajoneuvon luokka (esim. M3, N3) ja sovellus (esim. kuorma-auto, nivelkuorma-auto, kaupunkilinja-auto)

10.1.6.3.   Ajoneuvon valmistaja

10.1.6.4.   Ajoneuvon valmistusnumero

10.1.6.5.   Ajoneuvon rekisterinumero ja rekisteröintimaa

10.1.6.6.   Ajoneuvon malli

10.1.6.7.   Ajoneuvon valmistusvuosi ja -kuukausi

10.1.6.8.   Vaihteiston tyyppi (esim. käsivalintainen, automaatti tai muu)

10.1.6.9.   Vaihteiden määrä eteenpäin

10.1.6.10.   Matkamittarin lukema testin alussa [km]

10.1.6.11.   Ajoneuvoyhdistelmän bruttopaino (GVW) [kg]

10.1.6.12.   Rengaskoko [ei pakollinen]

10.1.6.13.   Pakoputken halkaisija [mm] [ei pakollinen]

10.1.6.14.   Akseleiden lukumäärä

10.1.6.15.   Polttoainesäiliöiden tilavuus [litraa] [ei pakollinen]

10.1.6.16.   Polttoainesäiliöiden lukumäärä [ei pakollinen]

10.1.6.17.   Reagenssisäiliöiden tilavuus [litraa] [ei pakollinen]

10.1.6.18.   Reagenssisäiliöiden lukumäärä [ei pakollinen]

10.1.7.   Testausreitin ominaisuudet

10.1.7.1.   Matkamittarin lukema testin alussa [km]

10.1.7.2.   Kesto [s]

10.1.7.3.   Keskimääräiset ympäristöolosuhteet (laskettuna mitatuista hetkellisistä tiedoista)

10.1.7.4.   Ympäristöolosuhteita mittaavien antureiden tiedot (antureiden tyyppi ja sijainti)

10.1.7.5.   Ajoneuvon nopeustiedot (esim. kumulatiivinen nopeusjakauma)

10.1.7.6.   Kaupunkiajon, maantieajon ja moottoritieajon osuudet matkan ajasta 4.5 kohdan mukaisesti

10.1.7.7.   Kiihdytyksen, hidastuksen, tasaisen nopeuden ja pysähtyneenä olemisen osuudet matkan ajasta 4.5.5 kohdan mukaisesti

10.1.8.   Mitatut hetkelliset tiedot

10.1.8.1.   THC-pitoisuus [ppm]

10.1.8.2.   CO-pitoisuus [ppm]

10.1.8.3.   NOx-pitoisuus [ppm]

10.1.8.4.   CO2-pitoisuus [ppm]

10.1.8.5.   CH4-pitoisuus [ppm] vain maakaasukäyttöiset moottorit

10.1.8.6.   Pakokaasuvirta [kg/h]

10.1.8.7.   Pakokaasun lämpötila [°C]

10.1.8.8.   Ulkoilman lämpötila [°C]

10.1.8.9.   Ilmanpaine [kPa]

10.1.8.10.   Ilmankosteus [g/kg] [ei pakollinen]

10.1.8.11.   Moottorin vääntömomentti [Nm]

10.1.8.12.   Moottorin pyörintänopeus [rpm]

10.1.8.13.   Polttoaineen virtaus [g/s]

10.1.8.14.   Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila [°C]

10.1.8.15.   Ajoneuvon maanopeus [km/h] ECU- ja GPS-tiedoista

10.1.8.16.   Ajoneuvon sijainnin leveysaste [astetta] (tarkkuuden on oltava riittävä testireitin jäljitettävyyden kannalta)

10.1.8.17.   Ajoneuvon sijainnin pituusaste [astetta]

10.1.9.   Laskennalliset hetkelliset tiedot

10.1.9.1.   THC-massa [g/s]

10.1.9.2.   CO-massa [g/s]

10.1.9.3.   NOx-massa [g/s]

10.1.9.4.   CO2-massa [g/s]

10.1.9.5.   CH4-massa [g/s] (vain kipinäsytytysmoottorit)

10.1.9.6.   Kumulatiivinen THC-massa [g]

10.1.9.7.   Kumulatiivinen CO-massa [g]

10.1.9.8.   Kumulatiivinen NOx-massa [g]

10.1.9.9.   Kumulatiivinen CO2-massa [g]

10.1.9.10.   Kumulatiivinen CH4-massa [g] (vain maakaasukäyttöiset moottorit)

10.1.9.11.   Laskennallinen polttoaineen virtaus [g/s]

10.1.9.12.   Moottorin teho [kW]

10.1.9.13.   Moottorin työ [kWh]

10.1.9.14.   Työjakson kesto [s]

10.1.9.15.   Työjakson keskimääräinen moottoriteho [%]

10.1.9.16.   Työjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.9.17.   Työjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.9.18.   Työjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.9.19.   Työjakson CH4:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] (vain maakaasukäyttöiset moottorit)

10.1.9.20.   CO2-massajakson kesto [s]

10.1.9.21.   CO2-massajakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.9.22.   CO2-massajakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.9.23.   CO2-massajakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.9.24.   CO2-massajakson CH4:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] (vain maakaasukäyttöiset moottorit)

10.1.10.   Keskimääräiset ja integroidut tiedot

10.1.10.1.   Keskimääräinen THC-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

10.1.10.2.   Keskimääräinen CO-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

10.1.10.3.   Keskimääräinen NOx-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

10.1.10.4.   Keskimääräinen CO2-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

10.1.10.5.   Keskimääräinen CH4-pitoisuus [ppm] vain maakaasukäyttöiset moottorit [ei pakollinen]

10.1.10.6.   Keskimääräinen pakokaasuvirta [kg/h] [ei pakollinen]

10.1.10.7.   Keskimääräinen pakokaasun lämpötila [°C] [ei pakollinen]

10.1.10.8.   THC-päästöt [g]

10.1.10.9.   CO-päästöt [g]

10.1.10.10.   NOx-päästöt [g]

10.1.10.11.   CO2-päästöt [g]

10.1.10.12.   CH4-päästöt [g] vain maakaasukäyttöiset moottorit

10.1.11.   Hyväksymis- ja hylkäämistulokset

10.1.11.1.   Seuraavien vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste:

10.1.11.2.   Työjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.11.3.   Työjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.11.4.   Työjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.11.5.   Työjakson CH4:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] (vain maakaasukäyttöiset moottorit)

10.1.11.6.   CO2-massajakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.11.7.   CO2-massajakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.11.8.   CO2-massajakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.1.11.9.   CO2-massajakson CH4:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] (vain maakaasukäyttöiset moottorit)

10.1.11.10.   Työjakso: Pienin ja suurin keskimääräinen jakson teho [%]

10.1.11.11.   CO2-massajakso: Pienin ja suurin jakson kesto [s]

10.1.11.12.   Työjakso: Kelpoisten jaksojen osuus [%]

10.1.11.13.   CO2-massajakso: Kelpoisten jaksojen osuus [%]

10.1.12.   Testien verifioinnit

10.1.12.1.   THC-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

10.1.12.2.   CO-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

10.1.12.3.   NOx-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

10.1.12.4.   CO2-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

10.1.12.5.   CH4-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen (vain maakaasukäyttöiset moottorit)

10.1.12.6.   Tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2 kohdan mukaisesti.

| 10.1.12.6.1. | Tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa A.1.3.2.1 kohdassa kuvaillun lineaarisen regressioanalyysin tulokset, mukaan lukien regressiolinjan kaltevuus (m), determinaatiokerroin (r2) ja regressiolinjan y-leikkaus (b). |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

Tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa A.1.3.2.1 kohdassa kuvaillun lineaarisen regressioanalyysin tulokset, mukaan lukien regressiolinjan kaltevuus (m), determinaatiokerroin (r2) ja regressiolinjan y-leikkaus (b).

| 10.1.12.6.2. | ECU-tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

ECU-tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.2 kohdan mukaisesti.

| 10.1.12.6.3. | Spesifistä polttoaineenkulutusta koskevan johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset, mukaan lukien määritetty spesifinen polttoaineenkulutus ja kannettavien päästöjenmittauslaitteistojen (PEMS) avulla tehtyjen mittausten perusteella määritetyn spesifisen polttoaineenkulutuksen ja WHTC-testiä varten ilmoitetun spesifisen polttoaineenkulutuksen välinen suhde, tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

Spesifistä polttoaineenkulutusta koskevan johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset, mukaan lukien määritetty spesifinen polttoaineenkulutus ja kannettavien päästöjenmittauslaitteistojen (PEMS) avulla tehtyjen mittausten perusteella määritetyn spesifisen polttoaineenkulutuksen ja WHTC-testiä varten ilmoitetun spesifisen polttoaineenkulutuksen välinen suhde, tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.3 kohdan mukaisesti.

| 10.1.12.6.4. | Matkamittarin johdonmukaisuuden tarkastuksen tulos tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

Matkamittarin johdonmukaisuuden tarkastuksen tulos tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.4 kohdan mukaisesti.

| 10.1.12.6.5. | Ilmanpaineen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulos tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.5 kohdan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

Ilmanpaineen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulos tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.3.2.5 kohdan mukaisesti.”.

10.1.13.   Luettelo mahdollisista muista liitteistä.

Lisäys 1

Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä

A.1.1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettelyt käytössä olevien ajoneuvojen kaasumaisten päästöjen määrittämiseksi ajo-olosuhteissa käyttämällä kannettavia päästöjenmittausjärjestelmiä, jäljempänä ’PEMS-järjestelmiä’. Ajoneuvon pakokaasuista mitattaviin kaasumaisiin päästöihin kuuluvat seuraavat komponentit: hiilimonoksidi, hiilivetyjen kokonaismäärä sekä typen oksidit ja lisäksi metaani maakaasukäyttöisten moottoreiden osalta.

Muita kaasuja kuin maakaasua käyttävien moottoreiden osalta valmistaja, tekninen tutkimuslaitos tai tyyppihyväksyntäviranomainen voi mitata hiilivetyjen kokonaismäärän (THC) ei-metaanihiilivetyjen päästöjen mittauksen sijasta. Tässä tapauksessa hiilivetyjen kokonaismäärän päästöraja-arvo on sama kuin tämän säännön 5.3 kohdassa annettu ei-metaanihiilivetyjen päästöjen raja-arvo. A.1.4.2.3 ja A.1.4.3.2 kohdan mukaisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskemisessa sovellettava raja-arvo on tässä tapauksessa ei-metaanihiilivetyjen päästöjen raja-arvo.

Lisäksi on mitattava hiilidioksidi, jotta voidaan suorittaa A.1.3 ja A.1.4 kohdassa tarkoitetut laskutoimitukset.

A.1.2.   Testausmenettely

A.1.2.1.   Yleiset vaatimukset

Testit on tehtävä käyttäen PEMS-järjestelmää, joka koostuu seuraavista osista:

| A.1.2.1.1. | Kaasuanalysaattorit, joilla mitataan säänneltyjen pilaavien aineiden pitoisuudet pakokaasussa |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

Kaasuanalysaattorit, joilla mitataan säänneltyjen pilaavien aineiden pitoisuudet pakokaasussa

| A.1.2.1.2. | Pakokaasun massavirtamittari, jonka toiminta perustuu keskiarvon määrittävään Pitot-putkeen tai vastaavaan periaatteeseen |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

Pakokaasun massavirtamittari, jonka toiminta perustuu keskiarvon määrittävään Pitot-putkeen tai vastaavaan periaatteeseen

| A.1.2.1.3. | Satelliittipaikannuslaite, jäljempänä ’GPS’ |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

Satelliittipaikannuslaite, jäljempänä ’GPS’

| A.1.2.1.4. | Anturit ympäristön lämpötilan ja ilmanpaineen mittausta varten |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

Anturit ympäristön lämpötilan ja ilmanpaineen mittausta varten

| A.1.2.1.5. | Liitäntä ajoneuvon ECU-yksikköön |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

Liitäntä ajoneuvon ECU-yksikköön

A.1.2.2.   Testiparametrit

Taulukossa 1 mainitut testiparametrit on mitattava ja kirjattava.

Taulukko 1

Testiparametrit

| Suure | Yksikkö | Lähde |
| --- | --- | --- |
| THC-pitoisuus (1) | ppm | analysaattori |
| CO-pitoisuus (1) | ppm | analysaattori |
| NOx-pitoisuus (1) | ppm | analysaattori |
| CO2-pitoisuus (1) | ppm | analysaattori |
| CH4-pitoisuus (1), (2) | ppm | analysaattori |
| Pakokaasuvirta | kg/h | pakokaasun virtausmittari (EFM) |
| Pakokaasun lämpötila | K | EFM |
| Ympäristön lämpötila (3) | K | anturi |
| Ilmanpaine | kPa | anturi |
| Moottorin vääntömomentti (4) | Nm | ECU tai anturi |
| Moottorin nopeus | rpm | ECU tai anturi |
| Moottorin polttoainevirta | g/s | ECU tai anturi |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila | K | ECU tai anturi |
| Moottorin imuilman lämpötila (3) | K | anturi |
| Ajoneuvon maanopeus | km/h | ECU ja GPS |
| Ajoneuvon leveysaste | aste | GPS |
| Ajoneuvon pituusaste | aste | GPS |

Suure

Yksikkö

Lähde

THC-pitoisuus (1)

ppm

analysaattori

CO-pitoisuus (1)

ppm

analysaattori

NOx-pitoisuus (1)

ppm

analysaattori

CO2-pitoisuus (1)

ppm

analysaattori

CH4-pitoisuus (1), (2)

ppm

analysaattori

Pakokaasuvirta

kg/h

pakokaasun virtausmittari (EFM)

Pakokaasun lämpötila

K

EFM

Ympäristön lämpötila (3)

K

anturi

Ilmanpaine

kPa

anturi

Moottorin vääntömomentti (4)

Nm

ECU tai anturi

Moottorin nopeus

rpm

ECU tai anturi

Moottorin polttoainevirta

g/s

ECU tai anturi

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila

K

ECU tai anturi

Moottorin imuilman lämpötila (3)

K

anturi

Ajoneuvon maanopeus

km/h

ECU ja GPS

Ajoneuvon leveysaste

aste

GPS

Ajoneuvon pituusaste

aste

GPS

A.1.2.3.   Ajoneuvon valmistelu

Ajoneuvo on valmisteltava tekemällä seuraavat toimenpiteet:

| a) | OBD-järjestelmän tarkastus: Havaitut ongelmat on korjaamisen jälkeen kirjattava ja esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. |
| --- | --- |

a)

OBD-järjestelmän tarkastus: Havaitut ongelmat on korjaamisen jälkeen kirjattava ja esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

| b) | Öljyn, polttoaineen ja mahdollisen reagenssin vaihtaminen. |
| --- | --- |

b)

Öljyn, polttoaineen ja mahdollisen reagenssin vaihtaminen.

A.1.2.4.   Mittauslaitteiston asentaminen

A.1.2.4.1.   Pääyksikkö

Jos mahdollista, PEMS-järjestelmä on asennettava sellaiseen paikkaan, että seuraavat tekijät vaikuttavat siihen mahdollisimman vähän:

| a) | ympäristön lämpötilan muutokset |
| --- | --- |

a)

ympäristön lämpötilan muutokset

| b) | ilmanpaineen muutokset |
| --- | --- |

b)

ilmanpaineen muutokset

| c) | sähkömagneettinen säteily |
| --- | --- |

c)

sähkömagneettinen säteily

| d) | mekaaniset iskut ja tärinä |
| --- | --- |

d)

mekaaniset iskut ja tärinä

| e) | ulkoilman hiilivedyt – jos FID-analysaattorin polttimen ilmana käytetään ulkoilmaa. |
| --- | --- |

e)

ulkoilman hiilivedyt – jos FID-analysaattorin polttimen ilmana käytetään ulkoilmaa.

Laitteet on asennettava PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti.

A.1.2.4.2.   Pakokaasun virtausmittari

Pakokaasun virtausmittari on asennettava ajoneuvon pakoputkeen. Mittarin anturit on asetettava siten, että niiden kummallakin puolella (virtauksen suuntaan ja sitä vastaan) on suora putki, jonka pituus on vähintään kaksi kertaa virtausmittarin läpimitta. Pakokaasun virtausmittari olisi mieluiten asennettava ajoneuvon äänenvaimentimen jälkeen pakokaasun paineenvaihteluiden vaikutuksen minimoimiseksi.

A.1.2.4.3.   Satelliittipaikannusjärjestelmä

Antenni on kiinnitettävä mahdollisimman korkealle niin, ettei sen toiminta ole vaarassa häiriintyä ajon aikana.

A.1.2.4.4.   Liitäntä ajoneuvon ECU-yksikköön

Taulukossa 1 luetellut moottorin parametrit on tallennettava tietojenkeruulaitteen avulla. Tietojenkeruulaite voi hyödyntää ajoneuvon CAN-väylää, jolla ECU-tietoja siirretään standardoitujen yhteyskäytäntöjen mukaisesti (esim. SAE J1939, J1708 tai ISO 15765-4)

A.1.2.4.5.   Näytteiden ottaminen kaasupäästöistä

Näytteenottolinja on lämmitettävä tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan A.2.2.3 kohdan mukaisesti ja eristettävä asianmukaisesti liitoskohdistaan (näytteenotin ja pääyksikön tausta), jotta ei syntyisi kylmiä kohtia, jotka voisivat aiheuttaa näytteenottojärjestelmän kontaminoitumisen hiilivetyjen tiivistymisen vuoksi.

Näytteenotin on asennettava pakoputkeen liitteessä 4 olevan 9.3.10 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Jos näytteenottolinjan pituutta muutetaan, järjestelmän siirtoajat on tarkistettava ja tarvittaessa korjattava.

A.1.2.5.   Testiä edeltävät menettelyt

A.1.2.5.1.   PEMS-instrumenttien käynnistys ja stabilointi

Pääyksikköä on lämmitettävä ja vakautettava valmistajan ohjeiden mukaisesti, kunnes paineet, lämpötilat ja virtaukset saavuttavat käyttöarvonsa.

A.1.2.5.2.   Näytteenottojärjestelmän puhdistus

Järjestelmän kontaminoitumisen estämiseksi PEMS-instrumenttien näytteenottolinjoja on huuhdeltava näytteenoton alkamiseen saakka instrumenttien valmistajan ohjeiden mukaisesti

A.1.2.5.3.   Analysaattoreiden tarkastus ja kalibrointi

Analysaattoreiden nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ja lineaarisuustarkastukset on tehtävä käyttäen kalibrointikaasuja, jotka ovat liitteessä 4 olevan 9.3.3 kohdan vaatimusten mukaisia.

A.1.2.5.4.   Pakokaasun virtausmittarin puhdistaminen

Virtausmittaria on huuhdeltava paineantureiden liitoskohdissa instrumenttivalmistajan ohjeiden mukaisesti. Tarkoituksena on poistaa kondensoituneet aineet ja dieselhiukkaset painelinjoista ja virtausputkien paineenmittausaukoista.

A.1.2.6.   Päästötestin kulku

A.1.2.6.1.   Testin alku

Päästönäytteiden ottaminen, pakokaasuparametrien mittaaminen ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaaminen on aloitettava ennen moottorin käynnistämistä. Tietojen arviointi on aloitettava sen jälkeen, kun jäähdytysaineen lämpötila on saavuttanut ensimmäisen kerran arvon 343 K (70 °C) tai kun jäähdytysaineen lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on ±2 K viiden minuutin aikana, sen mukaan kumpi tila saavutetaan ensin, mutta viimeistään 20 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

A.1.2.6.2.   Testausajo

Päästönäytteiden ottamista, pakokaasuparametrien mittaamista ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaamista on jatkettava koko sen ajan, joka ajoneuvoa testataan tavanomaisessa käytössä. Moottori voidaan pysäyttää ja käynnistää, mutta päästönäytteiden ottamista on jatkettava koko testijakson ajan.

PEMS-kaasuanalysaattorit on tarkastettava vähintään kahden tunnin välein. Tarkastusten aikana kirjatut tiedot on merkittävä, eikä niitä saa käyttää päästölaskelmissa.

A.1.2.6.3.   Testausjakson päättäminen

Testauksen lopussa näytteenottojärjestelmien vasteaikojen on annettava kulua umpeen. Moottori voidaan sammuttaa ennen näytteenoton lopettamista tai sen jälkeen.

A.1.2.7.   Mittausten verifiointi

A.1.2.7.1.   Analysaattoreiden tarkastus

Analysaattoreiden A.1.2.5.3 kohdassa tarkoitetut nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ja lineaarisuustarkastukset on tehtävä käyttäen kalibrointikaasuja, jotka ovat liitteessä 4 olevan 9.3.3 kohdan vaatimusten mukaisia.

A.1.2.7.2.   Nollavasteen poikkeama

Nollavasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan luettuna. Nollavasteen poikkeaman on oltava alle 2 prosenttia koko asteikosta alimmalla mittausalueella.

A.1.2.7.3.   Vertailuvasteen poikkeama

Vertailuvasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien. Vertailuvasteen poikkeaman on oltava alle 2 prosenttia koko asteikosta alimmalla mittausalueella.

A.1.2.7.4.   Poikkeaman varmentaminen

Tätä kohtaa sovelletaan vain silloin, kun nollapoikkeamakorjausta ei ole tehty.

Heti kun se on käytännössä mahdollista, mutta viimeistään 30 minuuttia testin päättymisen jälkeen on määritettävä kaasuanalysaattorin alueiden nollavaste ja vertailuvaste niiden poikkeaman tarkastamiseksi verrattuna ennen testiä saatuihin tuloksiin.

Analysaattorin poikkeamaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3 kohdassa tarkoitettu ero on alle 2 prosenttia, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä poikkeamaa koskeva korjaus A.1.2.7.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3 kohdassa tarkoitettu ero on alle 2 prosenttia, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä poikkeamaa koskeva korjaus A.1.2.7.5 kohdan mukaisesti.

| b) | Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3 kohdassa tarkoitettu ero on 2 prosenttia tai enemmän, testi on mitätöitävä tai mitatuille pitoisuuksille on tehtävä poikkeamaa koskeva korjaus A.1.2.7.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3 kohdassa tarkoitettu ero on 2 prosenttia tai enemmän, testi on mitätöitävä tai mitatuille pitoisuuksille on tehtävä poikkeamaa koskeva korjaus A.1.2.7.5 kohdan mukaisesti.

A.1.2.7.5.   Poikkeaman korjaus

Jos käytetään A.1.2.7.4 kohdassa tarkoitettua poikkeaman korjausta, korjattu pitoisuusarvo on laskettava liitteessä 4 olevan 8.6.1 kohdan mukaisesti.

Korjaamattomien ja korjattujen spesifisten päästöarvojen ero saa olla enintään ± 6 prosenttia korjaamattomista spesifisistä päästöarvoista. Jos poikkeama on suurempi kuin 6 prosenttia, testi mitätöidään. Jos poikkeamakorjausta sovelletaan, päästöjä ilmoitettaessa on käytettävä ainoastaan poikkeamakorjattuja päästötuloksia.

A.1.3.   Päästöjen laskeminen

Testin lopputulos pyöristetään sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla standardin ASTM E 29-06b mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen spesifinen päästö, pyöristäminen ei ole sallittua.

A.1.3.1.   Tietojen kohdistaminen

Eri signaalien välisen viipeen aiheuttaman massapäästöjen laskentaa vääristävän vaikutuksen minimoimiseksi päästölaskelmiin liittyvät tiedot on kohdistettava ajallisesti A.1.3.1.1-A.1.3.1.4 kohdan mukaisesti.

A.1.3.1.1.   Kaasuanalysaattorin tiedot

Kaasuanalysaattoreilta saatavat tiedot on kohdistettava liitteessä 4 olevassa 9.3.5 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

A.1.3.1.2.   Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot

Kaasuanalysaattoreilta saadut tiedot on kohdistettava pakokaasun virtausmittareiden (EFM) tietojen kanssa käyttäen A.1.3.1.4 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

A.1.3.1.3.   PEMS-järjestelmän ja moottorin tiedot

PEMS-järjestelmästä saadut tiedot (kaasuanalysaattorit ja EFM) saadut tiedot on kohdistettava moottorin ECU-yksiköltä saatujen tietojen kanssa käyttäen A.1.3.1.4 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

A.1.3.1.4.   PEMS-tietojen aikakohdistuksen parantaminen

Taulukossa 1 luetellut testitiedot jaetaan kolmeen ryhmään:

| 1. | Kaasuanalysaattorit (THC, tarvittaessa CH4, CO, CO2, NOx-pitoisuudet); |
| --- | --- |

1.

Kaasuanalysaattorit (THC, tarvittaessa CH4, CO, CO2, NOx-pitoisuudet);

| 2. | Pakokaasun virtausmittari (pakokaasun massavirta ja lämpötila); |
| --- | --- |

2.

Pakokaasun virtausmittari (pakokaasun massavirta ja lämpötila);

| 3. | Moottori (vääntömomentti, pyörintänopeus, polttoaineen virtaus, ajoneuvon nopeus ECU-yksiköltä). |
| --- | --- |

3.

Moottori (vääntömomentti, pyörintänopeus, polttoaineen virtaus, ajoneuvon nopeus ECU-yksiköltä).

Kunkin ryhmän tietojen ajallinen kohdistus muiden ryhmien tietojen kanssa on tarkistettava hakemalla kahden parametrisarjan suurin korrelaatiokerroin. Kaikkia ryhmän parametreja on siirrettävä mahdollisimman suuren korrelaatiokertoimen saamiseksi. Eri ryhmiä kohdistettaessa on käytettävä seuraavia parametreja korrelaatiokertoimen laskemiseksi:

Kun kohdistetaan ajallisesti

| a) | ryhmiä 1 ja 2 (analysaattorit ja EFM-tiedot) ryhmän 3 (moottorin tiedot) kanssa: ajoneuvon nopeus GPS-järjestelmästä ja ajoneuvon nopeus ECU-yksiköstä; |
| --- | --- |

a)

ryhmiä 1 ja 2 (analysaattorit ja EFM-tiedot) ryhmän 3 (moottorin tiedot) kanssa: ajoneuvon nopeus GPS-järjestelmästä ja ajoneuvon nopeus ECU-yksiköstä;

| b) | ryhmää 1 ryhmän 2 kanssa: CO2-pitoisuus ja pakokaasumassa; |
| --- | --- |

b)

ryhmää 1 ryhmän 2 kanssa: CO2-pitoisuus ja pakokaasumassa;

| c) | ryhmää 2 ryhmän 3 kanssa: CO2-pitoisuus ja moottorin polttoainevirta. |
| --- | --- |

c)

ryhmää 2 ryhmän 3 kanssa: CO2-pitoisuus ja moottorin polttoainevirta.

A.1.3.2.   Tietojen johdonmukaisuuden tarkastus

A.1.3.2.1.   Analysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot

Tietojen (pakokaasun massavirta virtausmittarilta ja kaasupitoisuudet) johdonmukaisuus on verifioitava ECU-yksiköltä saadun mitatun polttoainevirran ja liitteessä 4 olevassa 8.4.1.6 kohdassa esitetyn kaavan avulla lasketun polttoainevirran korrelaation avulla. Mitatuille ja lasketuille polttoainevirran arvoille on tehtävä lineaarinen regressioanalyysi. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

Formula

jossa

| y | on laskettu polttoaineen virtaus [g/s] |
| --- | --- |
| m | on regressiolinjan kaltevuus |
| x | on mitattu polttoaineen virtaus [g/s] |
| b | on regressiolinjan y-leikkaus |

y

on laskettu polttoaineen virtaus [g/s]

m

on regressiolinjan kaltevuus

x

on mitattu polttoaineen virtaus [g/s]

b

on regressiolinjan y-leikkaus

Kullekin regressiolinjalle on laskettava kaltevuus (m) ja determinaatiokerroin (r). Tämä analyysi suositellaan tehtäväksi alueella, jonka rajoina ovat 15 prosenttia maksimiarvosta ja maksimiarvo, ja taajuudella, joka on vähintään 1 Hz. Jotta testi voidaan katsoa päteväksi, seuraavat kaksi kriteeriä on arvioitava:

Taulukko 2

Toleranssit

| Regressiolinjan kaltevuus, m | 0,9–1,1 – suositus |
| --- | --- |
| Determinaatiokerroin, r2 | vähintään 0,90 – pakollinen |

Regressiolinjan kaltevuus, m

0,9–1,1 – suositus

Determinaatiokerroin, r2

vähintään 0,90 – pakollinen

A.1.3.2.2.   ECU-yksikön vääntömomenttitieto

ECU:n vääntömomenttitietojen johdonmukaisuus on verifioitava vertaamalla ECU:n suurimpia vääntömomenttiarvoja moottorin eri pyörimisnopeuksilla virallisen täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän vastaaviin arvoihin tässä liitteessä olevan 5 kohdan mukaisesti.

A.1.3.2.3.   Polttoaineen ominaiskulutus

Spesifinen polttoaineenkulutus (brake specific fuel consumption, BSFC) on tarkastettava käyttämällä seuraavia arvoja:

| a) | polttoaineenkulutusta, joka on laskettu päästötiedoista (kaasuanalysaattorin pitoisuustiedot ja pakokaasun massavirtatiedot) kaavalla, joka esitetään liitteessä 4 olevassa 8.4.1.6 kohdassa. |
| --- | --- |

a)

polttoaineenkulutusta, joka on laskettu päästötiedoista (kaasuanalysaattorin pitoisuustiedot ja pakokaasun massavirtatiedot) kaavalla, joka esitetään liitteessä 4 olevassa 8.4.1.6 kohdassa.

| b) | työtä, joka on laskettu ECU-yksikön tiedoista (moottorin vääntömomentti ja pyörintänopeus). |
| --- | --- |

b)

työtä, joka on laskettu ECU-yksikön tiedoista (moottorin vääntömomentti ja pyörintänopeus).

A.1.3.2.4.   Matkamittari

Ajoneuvon matkamittarin osoittama matka on tarkastettava vertaamalla sitä GPS-tietoihin ja tarkistettava.

A.1.3.2.5.   Ilmanpaine

Ilmanpaineen arvo on tarkastettava vertaamalla sitä GPS-tietojen mukaiseen korkeuteen merenpinnasta.

A.1.3.3.   Kuiva-märkäkorjaus

Jos pitoisuus mitataan kuivana, se on muunnettava märäksi pitoisuudeksi liitteessä 4 olevan 8.1 kohdan kaavalla.

A.1.3.4.   Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus

PEMS-järjestelmällä mitattua NOx-arvoa ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden mukaisesti.

A.1.3.5.   Hetkellisten kaasupäästöjen laskeminen

Massapäästöt on määritettävä liitteessä 4 olevan 8.4.2.3 kohdan mukaisesti.

A.1.4.   Päästöjen ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen määrittäminen

A.1.4.1.   Keskiarvon määritysjakson periaate

Päästöt on integroitava käyttämällä liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvaa menetelmää ja hiilidioksidimassan tai työn viitearvoja. Laskennan periaate on seuraava: Massapäästöjä ei lasketa koko tietosarjalle, vaan sen osille, joiden pituus määritetään niin, että se vastaa moottorin hiilidioksidimassaa tai työtä, joka on mitattu muuttuvatilaisen laboratoriosyklin ajalta. Liikkuvan keskiarvon laskenta suoritetaan käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottojaksoa. Näitä tietosarjan osia, joita käytetään päästötietojen keskiarvojen määrittämiseen, kutsutaan jäljempänä ”keskiarvon määritysjaksoiksi”.

Mitätöityjä tietojaksoja ei oteta huomioon määritysjakson työtä tai hiilidioksidimassaa ja päästöjä laskettaessa.

Seuraavat tiedot katsotaan mitätöidyiksi:

| a) | instrumenttien ajoittaisen verifioinnin aikana ja/tai nollavasteen poikkeaman verifioinnin jälkeen saadut tiedot |
| --- | --- |

a)

instrumenttien ajoittaisen verifioinnin aikana ja/tai nollavasteen poikkeaman verifioinnin jälkeen saadut tiedot

| b) | tiedot, jotka on saatu muissa kuin tässä liitteessä olevassa 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

b)

tiedot, jotka on saatu muissa kuin tässä liitteessä olevassa 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa.

Massapäästöt (mg/jakso) on määritettävä liitteessä 4 olevan 8.4.2.3 kohdan mukaisesti.

Kuva 1.

Ajoneuvon nopeus ajan funktiona sekä keskiarvotetut päästöt ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen ajan funktiona.

A.1.4.2.   Työhön perustuva menetelmä

Kuva 2.

Työhön perustuva menetelmä

Keskiarvon määritysjakson kesto t
  2,i
  – t
  1,i
  , kun i on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

| W(tj,i) | on moottorin työ mitattuna käynnistyksen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kWh; |
| --- | --- |
| Wref | on moottorin työ WHTC-syklin aikana, kWh; |
| arvo t2,i | on valittava niin, että |

W(tj,i)

on moottorin työ mitattuna käynnistyksen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kWh;

Wref

on moottorin työ WHTC-syklin aikana, kWh;

arvo t2,i

on valittava niin, että

Jossa Δt on näytteenottojakso, jonka pituus on enintään 1 sekunti.

A.1.4.2.1.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Spesifinen päästö e
  gas (mg/kWh) on laskettava kaikille määritysjaksoille ja kaikille pilaaville aineille erikseen seuraavasti:

Formula

jossa

| m | on ainesosan massapäästö, mg/määritysjakso; |
| --- | --- |
| | on moottorin työ määritysjakson i aikana, kWh. |

m

on ainesosan massapäästö, mg/määritysjakso;

Formula

on moottorin työ määritysjakson i aikana, kWh.

A.1.4.2.2.   Kelpoisten määritysjaksojen valinta

Kelpoisia ovat jaksot, joiden keskimääräinen teho on yli 20 prosenttia moottorin enimmäistehosta. Kelpoisten jaksojen osuuden on oltava vähintään 50 prosenttia.

| A.1.4.2.2.1. | Jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, tietojen arviointi on toistettava käyttäen alhaisempia tehokynnyksiä. Tehokynnystä on alennettava 1 prosentti kerrallaan, kunnes kelpoisten jaksojen osuus on suurempi kuin 50 prosenttia. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, tietojen arviointi on toistettava käyttäen alhaisempia tehokynnyksiä. Tehokynnystä on alennettava 1 prosentti kerrallaan, kunnes kelpoisten jaksojen osuus on suurempi kuin 50 prosenttia.

| A.1.4.2.2.2. | Alempi kynnys ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 15 prosenttia. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Alempi kynnys ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 15 prosenttia.

| A.1.4.2.2.3. | Testi on mitätön, jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia tehokynnyksen ollessa 15 prosenttia. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Testi on mitätön, jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia tehokynnyksen ollessa 15 prosenttia.

A.1.4.2.3.   Vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskenta

Vaatimustenmukaisuuden tunnusluku on laskettava kullekin kelpoiselle määritysjaksolle ja kullekin yksittäiselle pilaavalle aineelle seuraavasti:

Formula

jossa

| e | on ainesosan spesifinen päästö, mg/kWh; |
| --- | --- |
| L | on sovellettava raja-arvo, mg/kWh. |

e

on ainesosan spesifinen päästö, mg/kWh;

L

on sovellettava raja-arvo, mg/kWh.

A.1.4.3.   Hiilidioksidimassaan perustuva menetelmä

Kuva 3.

Hiilidioksidimassaan perustuva menetelmä

Keskiarvon määritysjakson kesto t
  2,i
  – t
  1,i
  , kun i on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

| mCO2(tj,i) | on hiilidioksidimassa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kg; |
| --- | --- |
| mCO2,ref | on WHTC-syklille määritetty hiilidioksidimassa; |
| arvo t2,i | on valittava niin, että |

mCO2(tj,i)

on hiilidioksidimassa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kg;

mCO2,ref

on WHTC-syklille määritetty hiilidioksidimassa;

arvo t2,i

on valittava niin, että

Jossa Δt on näytteenottojakso, jonka pituus on enintään 1 sekunti.

Hiilidioksidimassat lasketaan määritysjaksoille integroimalla hetkelliset päästöarvot, jotka on laskettu A.1.3.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

A.1.4.3.1.   Kelpoisten määritysjaksojen valinta

Kelpoisia määritysjaksoja ovat sellaiset, joiden kesto ei ylitä seuraavan yhtälön mukaista enimmäiskestoaikaa:

Formula

jossa

| D
  max | on määritysjakson enimmäiskestoaika, s; |
| --- | --- |
| P
  max | on moottorin suurin teho, kW. |

D
  max

on määritysjakson enimmäiskestoaika, s;

P
  max

on moottorin suurin teho, kW.

| A.1.4.3.1.1. | Jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, tietojen arviointi on toistettava käyttäen pidempiä jakson kestoja. Tämä voidaan tehdä pienentämällä A.1.4.3.1 kohdassa annettua kaavan arvoa 0,2 asteittain 0,01:llä, kunnes kelpoisten jaksojen osuus on vähintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

Jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, tietojen arviointi on toistettava käyttäen pidempiä jakson kestoja. Tämä voidaan tehdä pienentämällä A.1.4.3.1 kohdassa annettua kaavan arvoa 0,2 asteittain 0,01:llä, kunnes kelpoisten jaksojen osuus on vähintään 50 prosenttia.

| A.1.4.3.1.2. | Arvon on kuitenkin oltava edellä mainitussa kaavassa aina vähintään 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

Arvon on kuitenkin oltava edellä mainitussa kaavassa aina vähintään 0,15.

| A.1.4.3.1.3. | Testi on mitätöitävä, jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, kun määritysjakson enimmäiskestoaika on määritetty A.1.4.3.1, A.1.4.3.1.1 ja A.1.4.3.1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.3.

Testi on mitätöitävä, jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, kun määritysjakson enimmäiskestoaika on määritetty A.1.4.3.1, A.1.4.3.1.1 ja A.1.4.3.1.2 kohdan mukaisesti.

A.1.4.3.2.   Vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskenta

Vaatimustenmukaisuuden tunnusluku on laskettava kullekin kelpoiselle määritysjaksolle ja kullekin yksittäiselle pilaavalle aineelle seuraavasti:

Formula

Formula(käytönaikainen suhde) ja

Formula(varmennussuhde)

jossa

| m | on ainesosan massapäästö, mg/määritysjakso; |
| --- | --- |
| | on hiilidioksidimassa määritysjakson i aikana, kg; |
| mCO2,ref | on WHTC-syklille määritetty hiilidioksidimassa, kg; |
| mL | on sovellettavaa WHTC-syklin raja-arvoa vastaava päästökomponentin massapäästö, mg. |

m

on ainesosan massapäästö, mg/määritysjakso;

Formula

on hiilidioksidimassa määritysjakson i aikana, kg;

mCO2,ref

on WHTC-syklille määritetty hiilidioksidimassa, kg;

mL

on sovellettavaa WHTC-syklin raja-arvoa vastaava päästökomponentin massapäästö, mg.

---

(1)  Mitattava märkänä tai korjattava märäksi

(2)  Vain maakaasulla toimivissa kaasumoottoreissa

(3)  Käytettävä ympäristön tai imuilman lämpötila-anturia

(4)  Kirjattavan arvon on oltava joko a) nettovääntömomentti tai b) nettovääntömomentti, joka on laskettu moottorin todellisen vääntömomenttiprosentin, kitkamomentin ja viitevääntömomentin perusteella standardin SAE J1939-71 mukaisesti.

Lisäys 2

Kannettava mittauslaitteisto

A.2.1.   Yleistä

Kaasumaiset päästöt on mitattava tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistetun menettelyn mukaisesti. Tässä lisäyksessä kuvaillaan testauksessa käytettävien kannettavien mittauslaitteiden ominaisuudet.

A.2.2.   Mittauslaitteet

A.2.2.1.   Kaasuanalysaattoreita koskevat yleiset vaatimukset

Kannettavan päästöjenmittausjärjestelmän (PEMS) kaasuanalysaattoreiden on täytettävä liitteessä 4 olevassa 9.3.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

A.2.2.2.   Kaasuanalysaattoreiden tekniikka

Kaasut on analysoitava käyttämällä liitteessä 4 olevassa 9.3.1 kohdassa tarkoitettua vahvistettua tekniikkaa

Typen oksidien analysoinnissa voidaan käyttää myös ei-dispersoivaa ultraviolettianalysaattoria (NDUV).

A.2.2.3.   Näytteiden ottaminen kaasupäästöistä

Näytteenottimien on täytettävä liitteen 4 lisäyksessä 2 olevassa A.2.1.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Näytteenottolinja on lämmitettävä lämpötilaan 190 °C (± 10 °C).

A.2.2.4.   Muut instrumentit

Mittausinstrumenttien on täytettävä liitteessä 4 olevassa taulukossa 7 ja kohdassa 9.3.1 esitetyt vaatimukset.

A.2.3.   Apulaitteet

A.2.3.1.   Pakokaasujen virtausmittarin (EFM) pakoputkiliitäntä

EFM:n asentaminen saa lisätä vastapainetta enintään moottorin valmistajan suositteleman arvon verran ja pakoputken pituutta enintään 1,2 metriä. EFM, kuten kaikki PEMS-laitteet, on asennettava sovellettavien paikallisten liikenneturvallisuus- ja vakuutusmääräysten mukaisesti.

A.2.3.2.   PEMS-laitteiden sijainti ja kiinnittäminen

PEMS-laitteet on asennettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan A.1.2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

A.2.3.3.   Sähkövoima

PEMS-laitteiden sähkönsyöttö on järjestettävä tässä liitteessä olevassa 4.6.6 kohdassa kuvaillulla tavalla.

Lisäys 3

Kannettavien mittauslaitteiden kalibrointi

A.3.1.   Kalibrointi ja tarkastus

A.3.1.1.   Kalibrointikaasut

Kannettavan päästöjenmittausjärjestelmän (PEMS) kaasuanalysaattorit on kalibroitava käyttäen kaasuja, jotka täyttävät liitteessä 4 olevassa 9.3.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

A.3.1.2.   Vuototesti

PEMS-laitteiden vuototestit on tehtävä liitteessä 4 olevassa 9.3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

A.3.1.3.   Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

PEMS-järjestelmän vasteaikojen tarkastus on tehtävä liitteessä 4 olevassa 9.3.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Lisäys 4

Moottorinohjausyksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenetelmä

A.4.1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan yleisellä tasolla menetelmä, jota käytetään ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin tarkastamisessa kannettavalla päästöjenmittausjärjestelmällä tehtävän käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen (ISC-PEMS-testauksen) aikana.

Moottorin valmistaja voi päättää menetelmän yksityiskohdista, jotka tyyppi hyväksyntäviranomaisen on kelpuutettava.

A.4.2.   Suurimman vääntömomentin menetelmä

| A.4.2.1. | Suurimman vääntömomentin menetelmän tarkoituksena on osoittaa, että ajoneuvon testauksen aikana on saavutettu piste, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä. |
| --- | --- |

A.4.2.1.

Suurimman vääntömomentin menetelmän tarkoituksena on osoittaa, että ajoneuvon testauksen aikana on saavutettu piste, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä.

| A.4.2.2. | Jos ISC-PEMS-päästötestin aikana ei ole saavutettu pistettä, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä, valmistaja voi muuttaa ajoneuvon kuormitusta ja/tai testausreittiä tarpeen mukaan, voidakseen osoittaa ko. pisteen saavuttamisen ISC-PEMS-päästötestin suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

A.4.2.2.

Jos ISC-PEMS-päästötestin aikana ei ole saavutettu pistettä, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä, valmistaja voi muuttaa ajoneuvon kuormitusta ja/tai testausreittiä tarpeen mukaan, voidakseen osoittaa ko. pisteen saavuttamisen ISC-PEMS-päästötestin suorittamisen jälkeen.

---

LIITE 9A

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

1.   JOHDANTO

1.1.   Tässä liitteessä vahvistetaan tämän säännön soveltamisalaan kuuluvien moottorijärjestelmien päästöjen rajoittamiseen liittyvien sisäisten valvontajärjestelmien (OBD-järjestelmien) toimintaa koskevat vaatimukset.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

2.1.   Yleiset vaatimukset, mukaan luettuna sähköistä suojausta koskevat erityisvaatimukset, vahvistetaan liitteessä 9B olevassa 4 kohdassa sekä tämän liitteen 2 kohdassa.

2.2.   Varalla

2.3.   Valvontavaatimuksia koskevat lisäsäännökset

2.3.1.   Virheellisesti toimivat ruiskut

| 2.3.1.1. | Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle selvitys siitä, miten virheellisesti toimivat (esimerkiksi likaiset tai tukkeutuneet) polttoaineruiskut vaikuttavat päästöjenrajoitusjärjestelmään pitkällä aikavälillä, vaikka OBD-kynnysarvot eivät virheellisen toiminnan seurauksena ylittyisikään. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle selvitys siitä, miten virheellisesti toimivat (esimerkiksi likaiset tai tukkeutuneet) polttoaineruiskut vaikuttavat päästöjenrajoitusjärjestelmään pitkällä aikavälillä, vaikka OBD-kynnysarvot eivät virheellisen toiminnan seurauksena ylittyisikään.

| 2.3.1.2. | Tämän säännön 4.10.7 kohdassa tarkoitetun ajanjakson jälkeen valmisajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle suunnitelma valvontamenetelmiksi, joita valmistaja aikoo käyttää liitteen 9B lisäyksessä 3 edellytettyjen menetelmien lisäksi 2.3.1.1 kohdassa tarkoitettujen vaikutusten seuraamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Tämän säännön 4.10.7 kohdassa tarkoitetun ajanjakson jälkeen valmisajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle suunnitelma valvontamenetelmiksi, joita valmistaja aikoo käyttää liitteen 9B lisäyksessä 3 edellytettyjen menetelmien lisäksi 2.3.1.1 kohdassa tarkoitettujen vaikutusten seuraamiseksi.

| 2.3.1.2.1. | Kun viranomainen on hyväksynyt esitetyn suunnitelman, valmistajan on otettava menetelmät käyttöön OBD-järjestelmässä tyyppihyväksynnän saamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.1.2.1.

Kun viranomainen on hyväksynyt esitetyn suunnitelman, valmistajan on otettava menetelmät käyttöön OBD-järjestelmässä tyyppihyväksynnän saamiseksi.

2.3.2.   Hiukkaspäästöjen jälkikäsittelylaitteita koskevat valvontavaatimukset

| 2.3.2.1 | Hiukkaspäästöjen jälkikäsittelylaitteiden, mukaan luettuina suodatus ja jatkuva regenerointi, suorituskykyä on valvottava taulukossa 1 esitettyä OBD-kynnysarvoa vasten. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Hiukkaspäästöjen jälkikäsittelylaitteiden, mukaan luettuina suodatus ja jatkuva regenerointi, suorituskykyä on valvottava taulukossa 1 esitettyä OBD-kynnysarvoa vasten.

| 2.3.2.2. | Jos käytetään wall flow -tyyppistä dieselhiukkassuodatinta, valmistaja voi halutessaan soveltaa 2.3.3.1 kohdan vaatimusten sijasta liitteen 9B lisäyksessä 8 vahvistettuja suorituskyvyn valvontaa koskevia vaatimuksia, jos valmistaja voi teknisin asiakirjoin osoittaa, että jos huononemista tapahtuu, on olemassa positiivinen korrelaatio suodatustehon heikkenemisen ja dieselhiukkassuodattimen paineenalennuksen vähenemisen välillä moottorin käyttöolosuhteissa, jotka kuvaillaan liitteen 9B lisäyksessä 8. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Jos käytetään wall flow -tyyppistä dieselhiukkassuodatinta, valmistaja voi halutessaan soveltaa 2.3.3.1 kohdan vaatimusten sijasta liitteen 9B lisäyksessä 8 vahvistettuja suorituskyvyn valvontaa koskevia vaatimuksia, jos valmistaja voi teknisin asiakirjoin osoittaa, että jos huononemista tapahtuu, on olemassa positiivinen korrelaatio suodatustehon heikkenemisen ja dieselhiukkassuodattimen paineenalennuksen vähenemisen välillä moottorin käyttöolosuhteissa, jotka kuvaillaan liitteen 9B lisäyksessä 8.

2.4.   Vaihtoehtoinen hyväksyntä

2.4.1.   Varalla (1)

2.4.2.   Vaihtoehtona liitteessä 9B olevassa 4 kohdassa ja tässä liitteessä esitetyille vaatimuksille sellaiset moottorinvalmistajat, jotka valmistavat tämän säännön soveltamisalaan kuuluvaa moottorityyppiä vähemmän kuin 500 kappaletta vuodessa maailmanlaajuisesti, voivat saada tyyppihyväksynnän tämän säännön vaatimusten mukaisesti, kun moottoria valvotaan vähintään virtapiirien eheyden ja anturisignaalien loogisuuden ja uskottavuuden osalta ja jälkikäsittelyjärjestelmää valvotaan ainakin täydellisen toimintakatkoksen varalta. Sellaiset moottorinvalmistajat, jotka valmistavat tämän säännön soveltamisalaan kuuluvaa moottorityyppiä vähemmän kuin 50 kappaletta vuodessa maailmanlaajuisesti, voivat saada tyyppihyväksynnän tämän säännön vaatimusten mukaisesti, kun päästöjen rajoittamiseen liittyviä moottorijärjestelmän osia valvotaan vähintään virtapiirien eheyden ja anturisignaalien loogisuuden ja uskottavuuden osalta (”osan valvonta”)

Valmistaja ei voi tässä kohdassa tarkoitettuja vaihtoehtoisia säännöksiä useampaan kuin 500 moottoriin vuosittain.

2.4.3.   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava muille sopimuspuolille olosuhteista, joissa kukin [2.4.1 ja] 2.4.2 kohdan mukaisista tyyppihyväksynnöistä on annettu.

2.5.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

OBD-järjestelmään sovelletaan tämän säännön 8.4 kohdassa vahvistettuja tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevia vaatimuksia.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarpeen varmentaa, varmentaminen on tehtävä tämän säännön 8.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

3.   SUORITUSVAATIMUKSET

3.1.   Raja-arvoina ovat liitteessä 9B olevassa 5 kohdassa vahvistetut arvot.

3.2.   OBD-kynnysarvot

3.2.1.   OBD-järjestelmään sovellettavat OBD-kynnysarvot esitetään rivillä ”yleiset vaatimukset” taulukossa 1 puristussytytysmoottoreille ja taulukossa 2 kaasukäyttöisille moottoreille ja kipinäsytytysmoottoreille, jotka on asennettu luokan M3 ajoneuvoihin, luokan N2 ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia, tai luokan N3 ajoneuvoihin.

3.2.2.   Ennen tämän säännön 4.10.7 kohdassa tarkoitetun siirtymävaiheen päättymistä sovellettavat OBD-kynnysarvot esitetään rivillä ”siirtymävaihe” taulukossa 1 puristussytytysmoottoreille ja taulukossa 2 kaasukäyttöisille moottoreille ja kipinäsytytysmoottoreille, jotka on asennettu luokan M3 ajoneuvoihin, luokan N2 ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia, tai luokan N3 ajoneuvoihin.

Taulukko 1

OBD-kynnysarvot (puristussytytysmoottorit)

| | Raja-arvo mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | Hiukkasmassa |
| Siirtymävaihe | 1 500 | 25 |
| Yleiset vaatimukset | 1 200 | 25 |

Raja-arvo mg/kWh

NOx

Hiukkasmassa

Siirtymävaihe

1 500

25

Yleiset vaatimukset

1 200

25

Taulukko 2

OBD-kynnysarvot (kaikki kaasukäyttöiset moottorit ja kipinäsytytysmoottorit, jotka on asennettu luokan M3 ajoneuvoihin, luokan N2 ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia, tai luokan N3 ajoneuvoihin.

| | Raja-arvo mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO
   (2)) |
| Siirtymävaihe | 1 500 | |
| Yleiset vaatimukset | 1 200 | |

Raja-arvo mg/kWh

NOx

CO
   (2))

Siirtymävaihe

1 500

Yleiset vaatimukset

1 200

4.   DEMONSTROINTIVAATIMUKSET

4.1.   Sovelletaan liitteessä 9B olevassa 6 ja 7 kohdassa tarkoitettuja demonstrointivaatimuksia ja testimenettelyitä.

5.   ASIAKIRJAVAATIMUKSET

5.1.   Sovelletaan liitteessä 9B olevassa 8 kohdassa vahvistettuja asiakirjavaatimuksia.

6.   KÄYTÖNAIKAISTA SUORITUSKYKYÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

Tämän kohdan vaatimuksia sovelletaan OBD-järjestelmän valvontaan liitteen 9C määräysten mukaisesti.

6.1.   Tekniset vaatimukset

6.1.1.   OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn valvontaan sovelletaan E-säännön nro 49 liitteessä 9C vahvistettuja vaatimuksia, mukaan luettuina yhteyskäytäntöjä sekä osoittajia ja nimittäjiä ja niiden korottamista koskevat vaatimukset.

6.1.2.   Tietyn valvontalaitteen m käytönaikainen suorituskykysuhde (IUPRm) lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa:

| | ’osoittajam’ on tietyn valvontalaitteen m osoittaja eli laskuri, joka osoittaa, kuinka monta kertaa ajoneuvoa on käytetty siten, että kaikki ne valvontaedellytykset, jotka ovat tarpeen, jotta kyseinen valvontalaite havaitsee vian, ovat täyttyneet, |
| --- | --- |

’osoittajam’ on tietyn valvontalaitteen m osoittaja eli laskuri, joka osoittaa, kuinka monta kertaa ajoneuvoa on käytetty siten, että kaikki ne valvontaedellytykset, jotka ovat tarpeen, jotta kyseinen valvontalaite havaitsee vian, ovat täyttyneet,

| | ’nimittäjäm’ on tietyn valvontalaitteen m nimittäjä eli laskuri, joka osoittaa kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittävien ajosyklien määrän (tai niiden ajosyklien määrän, joiden aikana esiintyy kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittäviä tapahtumia). |
| --- | --- |

’nimittäjäm’ on tietyn valvontalaitteen m nimittäjä eli laskuri, joka osoittaa kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittävien ajosyklien määrän (tai niiden ajosyklien määrän, joiden aikana esiintyy kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittäviä tapahtumia).

6.1.3.   Ajoneuvossa olevan valvontalaiteryhmän käytönaikainen suorituskykysuhde (IUPRg) lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa:

| | ’osoittajag’ on valvontalaiteryhmän g osoittaja ja sen yksittäisen valvontalaitteen m todellinen arvo (osoittajam), jonka 6.2.1 kohdassa tarkoitettu käytönaikainen suorituskykysuhde on tietyssä ajoneuvossa olevan valvontalaiteryhmän g valvontalaitteista alhaisin,
  ja |
| --- | --- |

’osoittajag’ on valvontalaiteryhmän g osoittaja ja sen yksittäisen valvontalaitteen m todellinen arvo (osoittajam), jonka 6.2.1 kohdassa tarkoitettu käytönaikainen suorituskykysuhde on tietyssä ajoneuvossa olevan valvontalaiteryhmän g valvontalaitteista alhaisin,

ja

| | ’nimittäjäg’ on valvontalaiteryhmän g nimittäjä ja sen yksittäisen valvontalaitteen m todellinen arvo (nimittäjäm), jonka 6.2.1 kohdassa tarkoitettu käytönaikainen suorituskykysuhde on tietyssä ajoneuvossa olevan valvontalaiteryhmän g valvontalaitteista alhaisin. |
| --- | --- |

’nimittäjäg’ on valvontalaiteryhmän g nimittäjä ja sen yksittäisen valvontalaitteen m todellinen arvo (nimittäjäm), jonka 6.2.1 kohdassa tarkoitettu käytönaikainen suorituskykysuhde on tietyssä ajoneuvossa olevan valvontalaiteryhmän g valvontalaitteista alhaisin.

6.2.   Käytönaikaisen suorituskykysuhteen vähimmäisarvo

6.2.1.   OBD-järjestelmän valvontalaitteen m käytönaikaisen suorituskykysuhteen IUPRm, määritettynä liitteessä 9C olevan 5 kohdan mukaisesti, on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin käytönaikaisen suorituskykysuhteen vähimmäisarvo IUPRm(min), jota sovelletaan valvontalaitteeseen m moottorin tämän säännön 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttöiän ajan.

6.2.2.   Kaikkiin valvontalaitteisiin sovellettava käytönaikaisen suorituskykysuhteen IUPR(min) vähimmäisarvo on 0,1.

6.2.3.   Edellä olevan 6.2.1 kohdan vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos seuraavat ehdot täyttyvät kaikkien valvontalaiteryhmien g osalta:

| 6.2.3.1. | Kaikkien tarkasteltavana olevaan OBD-moottoriperheeseen kuuluvilla moottoreilla varustettujen ajoneuvojen IUPRg-arvojen keskiarvo on yhtä suuri tai suurempi kuin IUPR(min), ja |
| --- | --- |

6.2.3.1.

Kaikkien tarkasteltavana olevaan OBD-moottoriperheeseen kuuluvilla moottoreilla varustettujen ajoneuvojen IUPRg-arvojen keskiarvo on yhtä suuri tai suurempi kuin IUPR(min), ja

| 6.2.3.2. | Yli 50 prosenttia 6.2.3.1 kohdassa tarkoitetuista moottoreista on sellaisia, että niiden IUPRg-arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin IUPR(min). |
| --- | --- |

6.2.3.2.

Yli 50 prosenttia 6.2.3.1 kohdassa tarkoitetuista moottoreista on sellaisia, että niiden IUPRg-arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin IUPR(min).

6.3.   Asiakirjavaatimukset

6.3.1.   Kutakin valvottavaa osaa tai järjestelmää koskevissa, liitteessä 9B olevassa 8 kohdassa edellytettävissä asiakirjoissa on oltava seuraavat tiedot käytönaikaisesta suorituskyvystä:

| a) | osoittajan ja nimittäjän korottamiseen sovellettavat kriteerit, |
| --- | --- |

a)

osoittajan ja nimittäjän korottamiseen sovellettavat kriteerit,

| b) | osoittajan tai nimittäjän korottamisen käytöstä poistamiseen liittyvät kriteerit. |
| --- | --- |

b)

osoittajan tai nimittäjän korottamisen käytöstä poistamiseen liittyvät kriteerit.

| 6.3.1.1. | Yleisen nimittäjän korottamisen käytöstä poistamiseen liittyvät kriteerit on lisättävä 6.3.1 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Yleisen nimittäjän korottamisen käytöstä poistamiseen liittyvät kriteerit on lisättävä 6.3.1 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin.

6.4.   OBD-järjestelmän käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva vakuutus

6.4.1.   Valmistajan on tyyppihyväksyntää koskevassa hakemuksessa annettava OBD-järjestelmän käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva vakuutus tämän liitteen lisäyksessä 2 vahvistetun mallin mukaisesti. Vakuutuksen lisäksi on varmennettava 6.1 kohdan vaatimusten noudattaminen 6.5 kohdassa esitettyjen lisäarviointisääntöjen mukaisesti.

6.4.2.   Edellä olevassa 6.4.1 kohdassa tarkoitettu vakuutus on liitettävä tämän liitteen 5 ja 6.3 kohdassa edellytettäviin OBD-moottoriperhettä koskeviin asiakirjoihin.

6.4.3.   Valmistajan on säilytettävä asiakirjat, jotka sisältävät kaikki testitiedot, tekniset ja valmistukseen liittyvät analyysit ja muut tiedot, jotka ovat perustana OBD-järjestelmän käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle vakuutukselle. Valmistajan on annettava nämä tiedot tyyppihyväksyntäviranomaisen käyttöön pyynnöstä.

6.4.4.   Tämän säännön 4.10.7 kohdassa kuvatun siirtymävaiheen aikana valmistajan ei tarvitse antaa 6.4.1 kohdassa edellytettyä vakuutusta.

6.5.   Käytönaikaisen suorituskyvyn arviointi

6.5.1.   OBD-järjestelmän käytönaikainen vaatimustenmukaisuus ja tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten noudattaminen on osoitettava ainakin tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistetun menettelyn mukaisesti.

6.5.2.   Kansalliset viranomaiset ja niiden valtuuttamat tahot voivat tehdä lisätestejä tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi.

| 6.5.2.1. | Jotta viranomaiset voisivat tämän liitteen 6.5.2 kohdan säännösten nojalla osoittaa, että OBD-järjestelmä ei ole tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten mukainen, niiden on 95 prosentin luotettavuustasolla ja vähintään 30 ajoneuvon otoksen perusteella näytettävä toteen, että järjestelmä on ainakin yhden 6.2.3 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen vastainen. |
| --- | --- |

6.5.2.1.

Jotta viranomaiset voisivat tämän liitteen 6.5.2 kohdan säännösten nojalla osoittaa, että OBD-järjestelmä ei ole tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten mukainen, niiden on 95 prosentin luotettavuustasolla ja vähintään 30 ajoneuvon otoksen perusteella näytettävä toteen, että järjestelmä on ainakin yhden 6.2.3 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen vastainen.

| 6.5.2.2. | Kun järjestelmä on 6.5.2.1 kohdan mukaisesti osoitettu vaatimusten vastaiseksi, valmistajalla on mahdollisuus osoittaa, että järjestelmä on tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten mukainen suorittamalla testi, joka perustuu vähintään 30 ajoneuvon otokseen ja jossa luotettavuustaso on suurempi kuin 6.5.2.1 kohdassa tarkoitetussa testissä. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

Kun järjestelmä on 6.5.2.1 kohdan mukaisesti osoitettu vaatimusten vastaiseksi, valmistajalla on mahdollisuus osoittaa, että järjestelmä on tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten mukainen suorittamalla testi, joka perustuu vähintään 30 ajoneuvon otokseen ja jossa luotettavuustaso on suurempi kuin 6.5.2.1 kohdassa tarkoitetussa testissä.

| 6.5.2.3. | Edellä 6.5.2.1 ja 6.5.2.2 kohdassa tarkoitettuja testejä varten sekä viranomaisten että valmistajien on annettava toisilleen tarvittavat tiedot, joita ovat esimerkiksi ajoneuvojen valintaa koskevat tiedot. |
| --- | --- |

6.5.2.3.

Edellä 6.5.2.1 ja 6.5.2.2 kohdassa tarkoitettuja testejä varten sekä viranomaisten että valmistajien on annettava toisilleen tarvittavat tiedot, joita ovat esimerkiksi ajoneuvojen valintaa koskevat tiedot.

6.5.3.   Jos tämän liitteen 6.5.1 tai 6.5.2 kohdan mukaisesti todetaan, että järjestelmä ei ole tämän liitteen 6.2.3 kohdan vaatimusten mukainen, on ryhdyttävä tämän säännön 9.3 kohdassa tarkoitettuihin korjaaviin toimenpiteisiin.

---

(1)  Tämä kohta on varattu tulevia vaihtoehtoisia hyväksyntiä varten (esim. .Euro VI:n siirtäminen osaksi sääntöä nro 83).

(2)  CO:n OBD-kynnysarvo vahvistetaan myöhemmin.

Lisäys 1

OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn arviointi

A.1.1.   Yleistä

A.1.1.1.   Tässä lisäyksessä vahvistetaan menettely, jota on noudatettava demonstroitaessa OBD-järjestelmän käytönaikaista suorituskykyä tämän liitteen 6 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

A.1.2.   OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn demonstrointi

A.1.2.1.   Valmistajan on demonstroitava moottoriperheen OBD-järjestelmän käytönaikaista suorituskykyä tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi tyyppihyväksynnän kyseisille ajoneuvoille tai moottoreille. Demonstrointi edellyttää kaikkien tarkasteltavana olevaan moottoriperheeseen kuuluvien OBD-moottoriperheiden käytönaikaisen OBD-suorituskyvyn tarkastelemista (kuva 1)

Kuva 1

Kaksi OBD-moottoriperhettä yhdessä moottoriperheessä.

A.1.2.1.1.   Valmistajan on järjestettävä ja suoritettava OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn demonstrointi tiiviissä yhteistyössä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

A.1.2.1.2.   Valmistaja voi käyttää vaatimustenmukaisuuden demonstroinnissa sellaisia soveltuvia elementtejä, joita on käytetty toiseen moottoriperheeseen kuuluvan OBD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuuden demonstroinnissa, mikäli aikaisempi demonstrointi on tehty enintään kaksi vuotta aikaisemmin (kuva 2).

| A.1.2.1.2.1. | Valmistaja ei kuitenkaan voi edelleen käyttää näitä elementtejä kolmannen tai useamman moottoriperheen vaatimustenmukaisuuden demonstroinnissa, ellei kukin näistä demonstroinneista tapahdu kahden vuoden kuluessa kyseisten elementtien ensimmäisestä käyttämisestä vaatimustenmukaisuuden demonstroinnissa. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

Valmistaja ei kuitenkaan voi edelleen käyttää näitä elementtejä kolmannen tai useamman moottoriperheen vaatimustenmukaisuuden demonstroinnissa, ellei kukin näistä demonstroinneista tapahdu kahden vuoden kuluessa kyseisten elementtien ensimmäisestä käyttämisestä vaatimustenmukaisuuden demonstroinnissa.

Kuva 2

Aiemmin osoitettu OBD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuus

A.1.2.2.   OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn demonstrointi on tehtävä samanaikaisesti ja samalla taajuudella kuin liitteessä 8 tarkoitettu käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden demonstrointi.

A.1.2.3.   Valmistajan on uuden moottoriperheen ensimmäisen tyyppihyväksynnän yhteydessä esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle alustava aikataulu ja otantasuunnitelma vaatimustenmukaisuuden testausta varten.

A.1.2.4.   Ajoneuvotyypit, joissa ei ole tietoliikenneyhteyttä, joka mahdollistaisi tarvittavien käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen saannin liitteen 9C mukaisesti, joiden tiedot ovat puutteelliset tai joissa käytetään muuta kuin standardoitua datasiirron yhteyskäytäntöä, on katsottava vaatimusten vastaisiksi.

A.1.2.4.1.   Yksittäiset ajoneuvot, joissa on mekaanisia tai sähköisiä vikoja, jotka estävät tarvittavien käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen keräämisen liitteen 9C mukaisesti, on jätettävä vaatimustenmukaisuustestauksen ulkopuolelle, eikä kyseistä ajoneuvotyyppiä voida pitää vaatimusten vastaisena, ellei käytettävissä ole otantavaatimukset täyttäviä puutteellisia ajoneuvoja, joilla testaus voidaan tehdä asianmukaisesti.

A.1.2.5.   Moottori- ja ajoneuvotyyppien, joissa käytönaikaisten suorituskykytietojen keruu vaikuttaa OBD-valvonnan toimintaan, katsotaan olevan vaatimusten vastaisia.

A.1.3.   OBD-järjestelmän käytönaikaiset suorituskykytiedot

A.1.3.1.   OBD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa otetaan huomioon OBD-järjestelmän käytönaikaista suorituskykyä koskeva tiedot, jotka OBD-järjestelmä on tallentanut liitteessä 9C olevan 6 kohdan mukaisesti ja jotka on ilmoitettu mainitun liitteen 7 kohdan mukaisesti.

A.1.4.   Moottorin tai ajoneuvon valinta

A.1.4.1.   Moottorin valinta

A.1.4.1.1.   Kun tiettyä OBD-moottoriperhettä käytetään useissa eri moottoriperheissä (kuva 2), valmistajan on kyseisen OBD-moottoriperheen käytönaikaisen suorituskyvyn demonstrointia varten valittava moottoreita kaikista näistä moottoriperheistä.

A.1.4.1.2.   Kaikki tietyn OBD-moottoriperheen moottorit voidaan ottaa mukaan samaan demonstrointiin, vaikka niissä olevat valvontajärjestelmät olisivat eri sukupolvea tai kehitystasoa.

A.1.4.2.   Ajoneuvon valinta

A.1.4.2.1.   Ajoneuvosegmentit

| A.1.4.2.1.1. | Demonstroinnin kohteena olevat ajoneuvot on jaettava seuraaviin kuuteen segmenttiin:






  a) | luokan N ajoneuvot: pitkän matkan ajoneuvot, jakeluajoneuvot ja muut, kuten työmaa-ajoneuvot. |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Demonstroinnin kohteena olevat ajoneuvot on jaettava seuraaviin kuuteen segmenttiin:

a)

luokan N ajoneuvot: pitkän matkan ajoneuvot, jakeluajoneuvot ja muut, kuten työmaa-ajoneuvot.

| b) | luokan M ajoneuvot: kaukoliikenteen linja-autot, kaupunkilinja-autot ja muut, kuten luokan M1 ajoneuvot. |
| --- | --- |

b)

luokan M ajoneuvot: kaukoliikenteen linja-autot, kaupunkilinja-autot ja muut, kuten luokan M1 ajoneuvot.

| A.1.4.2.1.2. | Mikäli mahdollista, tutkimukseen on valittava ajoneuvoja kustakin segmentistä. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

Mikäli mahdollista, tutkimukseen on valittava ajoneuvoja kustakin segmentistä.

| A.1.4.2.1.3. | Vähimmäismäärä on 15 ajoneuvoa segmenttiä kohti. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Vähimmäismäärä on 15 ajoneuvoa segmenttiä kohti.

| A.1.4.2.1.4. | Jos tiettyä OBD-moottoriperhettä käytetään useissa eri moottoriperheissä (kuva 2), kustakin tällaisesta moottoriperheestä on otettava ajoneuvosegmenttiä mahdollisimman hyvin edustava määrä moottoreita, kun otetaan huomioon kyseiseen segmenttiin kuuluvien myytyjen ja käytössä olevien ajoneuvojen määrä. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Jos tiettyä OBD-moottoriperhettä käytetään useissa eri moottoriperheissä (kuva 2), kustakin tällaisesta moottoriperheestä on otettava ajoneuvosegmenttiä mahdollisimman hyvin edustava määrä moottoreita, kun otetaan huomioon kyseiseen segmenttiin kuuluvien myytyjen ja käytössä olevien ajoneuvojen määrä.

A.1.4.2.2.   Ajoneuvojen kelpoisuus

| A.1.4.2.2.1. | Valittujen moottoreiden on oltava asennettuina sopimuspuolena olevassa maassa rekisteröityyn ja käytössä olevaan ajoneuvoon. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Valittujen moottoreiden on oltava asennettuina sopimuspuolena olevassa maassa rekisteröityyn ja käytössä olevaan ajoneuvoon.

| A.1.4.2.2.2. | Kustakin valitusta ajoneuvosta on oltava käytettävissä huoltotiedot, joista käy ilmi, että ajoneuvoa on huollettu valmistajan suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Kustakin valitusta ajoneuvosta on oltava käytettävissä huoltotiedot, joista käy ilmi, että ajoneuvoa on huollettu valmistajan suositusten mukaisesti.

| A.1.4.2.2.3. | On tarkastettava, että OBD-järjestelmä toimii oikein. OBD-muistin sisältämät OBD-järjestelmää itseään koskevat vikatiedot on kirjattava ja tarvittavat korjaukset tehtävä. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

On tarkastettava, että OBD-järjestelmä toimii oikein. OBD-muistin sisältämät OBD-järjestelmää itseään koskevat vikatiedot on kirjattava ja tarvittavat korjaukset tehtävä.

| A.1.4.2.2.4. | Moottorissa tai ajoneuvossa ei saa olla merkkejä epäasianmukaisesta käytöstä (esimerkiksi ylikuormituksesta, väärän polttoaineen käytöstä tai muusta väärinkäytöstä) eikä muista tekijöistä (esimerkiksi asetusten luvaton muuttaminen), jotka voivat vaikuttaa OBD-järjestelmän suorituskykyyn. Sen määrittämiseksi, onko ajoneuvoa käytetty epäasianmukaisesti tai onko se muuten otantaan kelpaamaton, on otettava huomioon myös järjestelmän muistiin tallennetut OBD-järjestelmän vikakoodit ja käyttötuntitiedot. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

Moottorissa tai ajoneuvossa ei saa olla merkkejä epäasianmukaisesta käytöstä (esimerkiksi ylikuormituksesta, väärän polttoaineen käytöstä tai muusta väärinkäytöstä) eikä muista tekijöistä (esimerkiksi asetusten luvaton muuttaminen), jotka voivat vaikuttaa OBD-järjestelmän suorituskykyyn. Sen määrittämiseksi, onko ajoneuvoa käytetty epäasianmukaisesti tai onko se muuten otantaan kelpaamaton, on otettava huomioon myös järjestelmän muistiin tallennetut OBD-järjestelmän vikakoodit ja käyttötuntitiedot.

| A.1.4.2.2.5. | Ajoneuvon päästöjenrajoitus- ja OBD-järjestelmän kaikkien osien on oltava asianomaisten tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaiset. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

Ajoneuvon päästöjenrajoitus- ja OBD-järjestelmän kaikkien osien on oltava asianomaisten tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaiset.

A.1.5.   Käytönaikaista suorituskykyä koskevat tutkimukset

A.1.5.1.   Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen keruu

A.1.5.1.1.   Valmistajan on A.1.6 kohdan vaatimusten mukaisesti kerättävä seuraavat tiedot kustakin tutkimukseen kuuluvasta OBD-järjestelmästä:

| a) | ajoneuvon valmistenumero (VIN), |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon valmistenumero (VIN),

| b) | kunkin valvontalaiteryhmän osoittajag ja nimittäjäg, joita järjestelmä seuraa liitteessä 9C olevan 6 kohdan vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

kunkin valvontalaiteryhmän osoittajag ja nimittäjäg, joita järjestelmä seuraa liitteessä 9C olevan 6 kohdan vaatimusten mukaisesti,

| c) | yleinen nimittäjä, |
| --- | --- |

c)

yleinen nimittäjä,

| d) | sytytyssyklilaskurin arvo, |
| --- | --- |

d)

sytytyssyklilaskurin arvo,

| e) | moottorin kokonaiskäyntiaika. |
| --- | --- |

e)

moottorin kokonaiskäyntiaika.

A.1.5.1.2.   Arvioitavana olevan valvontalaiteryhmän tulokset on hylättävä, ellei sen osalta saavuteta nimittäjän vähimmäisarvoa 25.

A.1.5.2.   Käytönaikaisen suorituskyvyn arviointi

A.1.5.2.1.   Yksittäisen moottorin valvontalaiteryhmäkohtainen todellinen suorituskykysuhde (IUPRg) on laskettava kyseisen ajoneuvon OBD-järjestelmästä saatujen osoittajang ja nimittäjäng perusteella.

A.1.5.2.2.   Tämän liitteen 6.5.1 kohdassa tarkoitettu OBD-moottoriperheen käytönaikaisen suorituskyvyn arviointi on tehtävä tarkasteltavana olevan OBD-moottoriperheen kullekin valvontalaiteryhmälle ajoneuvosegmentissä.

A.1.5.2.3.   Tämän liitteen 6.5.1. kohdan soveltamiseksi OBD-järjestelmän käytönaikainen suorituskyky katsotaan osoitetuksi tämän lisäyksen A.1.4.2.1 kohdassa tarkoitetun ajoneuvosegmentin osalta, jos ja vain jos seuraavat vaatimukset täyttyvät minkä tahansa valvontalaiteryhmän g osalta:

| a) | tarkasteltavan otoksen IUPRg-arvojen keskiarvo

  on suurempi kuin 88 prosenttia arvosta IUPR(min), ja |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | yli 34 prosenttia kaikista tarkasteltavaan otokseen kuuluvista moottoreista on sellaisia, että niiden IUPRg -arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin IUPR(min). |
| --- | --- |

b)

yli 34 prosenttia kaikista tarkasteltavaan otokseen kuuluvista moottoreista on sellaisia, että niiden IUPRg -arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin IUPR(min).

A.1.6.   Raportointi tyyppihyväksyntäviranomaiselle

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle OBD-moottoriperheen käytönaikaista suorituskykyä koskeva raportti, joka sisältää seuraavat tiedot:

A.1.6.1.   Luettelo tarkasteltavaan OBD-moottoriperheeseen (kuva 1) kuuluvista moottoreista

A.1.6.2.   Seuraavat tiedot ajoneuvoista, jotka olivat mukana demonstroinnissa:

| a) | demonstroinnissa mukana olleiden ajoneuvojen kokonaismäärä, |
| --- | --- |

a)

demonstroinnissa mukana olleiden ajoneuvojen kokonaismäärä,

| b) | ajoneuvosegmenttien määrä ja tyyppi, |
| --- | --- |

b)

ajoneuvosegmenttien määrä ja tyyppi,

| c) | kunkin ajoneuvon valmistenumero (VIN) ja lyhyt kuvaus ajoneuvosta (tyyppi-variantti-versio). |
| --- | --- |

c)

kunkin ajoneuvon valmistenumero (VIN) ja lyhyt kuvaus ajoneuvosta (tyyppi-variantti-versio).

A.1.6.3.   Seuraavat tiedot kunkin ajoneuvon OBD-järjestelmän käytönaikaisesta suorituskyvystä:

| a) | kunkin valvontalaiteryhmän osoittajag, nimittäjäg ja käytönaikainen suorituskykysuhde (IUPRg), |
| --- | --- |

a)

kunkin valvontalaiteryhmän osoittajag, nimittäjäg ja käytönaikainen suorituskykysuhde (IUPRg),

| b) | yleinen nimittäjä, sytytyssyklilaskurin arvo, moottorin käyntituntien kokonaismäärä. |
| --- | --- |

b)

yleinen nimittäjä, sytytyssyklilaskurin arvo, moottorin käyntituntien kokonaismäärä.

A.1.6.4.   Seuraavat käytönaikaista suorituskykyä koskevat tilastotiedot kunkin valvontalaiteryhmän osalta:

| a) | Otoksen IUPRg-arvojen keskiarvo

  , |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | niiden otokseen sisältyvien moottoreiden määrä ja prosenttiosuus, joiden IUPRg on yhtä suuri tai suurempi kuin IUPRm(min). |
| --- | --- |

b)

niiden otokseen sisältyvien moottoreiden määrä ja prosenttiosuus, joiden IUPRg on yhtä suuri tai suurempi kuin IUPRm(min).

Lisäys 2

OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn vaatimustenmukaisuutta koskeva vakuutus

”(Valmistajan nimi) vakuuttaa, että tähän OBD-moottoriperheeseen kuuluvat moottorit on suunniteltu ja valmistettu niin, että ne ovat liitteessä 9A olevan 6.1 ja 6.2 kohdan mukaisia.

(Valmistajan nimi) antaa tämän vakuutuksen vilpittömässä mielessä tehtyään asianmukaisen teknisen arvioinnin OBD-moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden OBD-järjestelmien käytönaikaisesta suorituskyvystä asianomaisissa käyttö- ja ympäristöolosuhteissa.

[päiväys]”

---

LIITE 9B

AJONEUVON SISÄISTÄ VALVONTAJÄRJESTELMÄÄ (OBD) KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä esitetään tämän säännön soveltamisalaan kuuluvien moottorijärjestelmien päästöjen rajoittamiseen liittyviä sisäisiä valvontajärjestelmiä (OBD-järjestelmiä) koskevat tekniset vaatimukset.

Tämä liite perustuu maailmanlaajuiseen yhdenmukaistettuun OBD-järjestelmien sertifiointiin, yleinen tekninen sääntö (gtr) nro 5

2.   Varalla (1)

3.   MÄÄRITELMÄT

3.1.   ”Hälytysjärjestelmällä” tarkoitetaan ajoneuvon sisäistä järjestelmää, joka ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle tai muulle asianomaiselle osapuolelle, että OBD-järjestelmä on havainnut toimintahäiriön.

3.2.   ”Kalibroinnin tarkistusnumerolla” tarkoitetaan moottorijärjestelmän laskemaa ja ilmoittamaa numeroa, jolla varmistetaan kalibroinnin/ohjelmiston eheys.

3.3.   ”Osan vikaantumisen valvonnalla” tarkoitetaan syöttöosien valvontaa virtapiirin vikojen ja oletusvirheiden varalta sekä tulostusosien valvontaa virtapiirin vikojen ja toimintavirheiden varalta. Se käsittää osat, jotka on kytketty sähköisesti moottorijärjestelmän ohjaimeen tai ohjaimiin.

3.4.   ”Vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla” tarkoitetaan vikakoodia, joka on tallennettuna muistissa, kunnes OBD-järjestelmä vahvistaa toimintahäiriön olemassaolon.

3.5.   ”Jatkuvatoimisella virhetoiminnan ilmaisimella” tarkoitetaan virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa koko ajan, kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori käynnissä (virtalukko auki – moottori käynnissä).

3.6.   ”Puutteella” tarkoitetaan OBD-valvontastrategiaa tai muuta OBD-ominaisuutta, joka ei täytä kaikkia tämän liitteen yksityiskohtaisia vaatimuksia.

3.7.   ”Virtapiirin vialla” tarkoitetaan toimintahäiriötä (esim. tyhjäkäynti tai oikosulku), jonka seurauksena mitattava signaali (jännite, virta, taajuus jne.) on sen alueen ulkopuolella, jossa anturin siirtotoiminnan on tarkoitus toimia.

3.8.   ”Päästöihin liittyvällä OBD-perheellä” tarkoitetaan valmistajan tekemää sellaisten moottorijärjestelmien ryhmitystä, joilla on samat päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät.

3.9.   ”Päästörajojen valvonnalla” tarkoitetaan sellaisen vian tarkkailua, jonka seurauksena OBD-raja-arvot ylittyvät, ja siihen sisältyy toinen tai molemmat seuraavista:

| a) | suora päästömittaus pakokaasupäästöantureiden avulla ja malli, jonka avulla määritetään suorien päästöjen ja sovellettavan testisyklin spesifisten päästöjen vastaavuus; |
| --- | --- |

a)

suora päästömittaus pakokaasupäästöantureiden avulla ja malli, jonka avulla määritetään suorien päästöjen ja sovellettavan testisyklin spesifisten päästöjen vastaavuus;

| b) | päästöjen lisääntymisestä kertova ilmoitus, joka perustuu tietokoneen syöttö- ja tulostustietojen ja testisyklin spesifisten päästöjen vertailuun. |
| --- | --- |

b)

päästöjen lisääntymisestä kertova ilmoitus, joka perustuu tietokoneen syöttö- ja tulostustietojen ja testisyklin spesifisten päästöjen vertailuun.

3.10.   ”Toimintavirheellä” tarkoitetaan toimintahäiriötä, jossa tulostuskomponentti ei noudata tietokoneen käskyä oletetulla tavalla.

3.11.   ”Toimintahäiriöihin perustuvalla päästöjenrajoitusstrategialla (MECS)” tarkoitetaan moottorijärjestelmän sisäistä strategiaa, joka aktivoituu päästöihin liittyvän toimintahäiriön seurauksena.

3.12.   ”Virhetoiminnan ilmaisimen tilalla” tarkoitetaan virhetoiminnan ilmaisimen säätöä, joka voi olla jatkuvatoiminen, lyhytkestoinen, päälle kytkettävä tai pois päältä;

3.13.   ”Valvonta” ks. ”päästörajojen valvonta”, ”suorituksen valvonta” ja ”täydellisen toimintakatkoksen valvonta”

3.14.   ”OBD-testisyklillä” tarkoitetaan sykliä, jonka ajan moottorijärjestelmää käytetään moottorin testipenkissä sen arvioimiseksi, miten OBD-järjestelmä reagoi kelpuutetun vaurioituneen osan läsnäoloon.

3.15.   ”OBD-kantamoottorijärjestelmällä” tarkoitetaan moottorijärjestelmää, joka on valittu päästöihin liittyvästä OBD-perheestä sillä perusteella, että useimmat sen OBD-osista edustavat kyseistä perhettä.

3.16.   ”Päälle kytkettävällä virhetoiminnan ilmaisimella” tarkoitetaan virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa ohjaustilasta manuaalisesti sitä pyydettäessä, kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori sammutettuna (virtalukko auki – moottori pois päältä).

3.17.   ”Käsiteltävänä olevalla vikakoodilla” tarkoitetaan vikakoodia, jonka OBD-järjestelmä on tallentanut, koska valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa saattaa esiintyä toimintahäiriö tämänhetkisen tai viimeisen loppuun saatetun käyttöjakson aikana.

3.18.   ”Potentiaalisella vikakoodilla” tarkoitetaan vikakoodia, jonka OBD-järjestelmä on tallentanut, koska valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa saattaa esiintyä toimintahäiriö, mutta joka edellyttää tarkempaa arviointia. Potentiaalinen vikakoodi on käsiteltävänä oleva vikakoodi, joka ei ole vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi.

3.19.   ”Aiemmin aktiivisella vikakoodilla” tarkoitetaan aiemmin vahvistettua ja aktiivista vikakoodia, joka jää muistiin sen jälkeen, kun OBD-järjestelmä on katsonut, ettei vikakoodin aiheuttanutta toimintahäiriötä esiinny enää.

3.20.   ”Oletusvirheellä” tarkoitetaan toimintahäiriötä, jossa yksittäisen anturin tai osan signaali poikkeaa oletetusta arvosta, kun sitä verrataan muiden ohjausjärjestelmän antureiden ja osien antamiin signaaleihin. Oletusvirheitä ovat toimintahäiriöt, joiden seurauksena mitattava signaali (jännite, virta, taajuus jne.) on sillä alueella, jossa anturin siirtotoiminnan on tarkoitus toimia.

3.21.   ”Valmiudella” tarkoitetaan tilaa, joka ilmoittaa, onko valvontalaite tai valvontalaitteiden ryhmä ollut toiminnassa sen jälkeen, kun on viimeksi saatu pyyntö tai komento tietojen poistamiseksi (esim. OBD-lukulaitteen kautta).

3.22.   ”Lyhytkestoisella virhetoiminnan ilmaisimella" tarkoitetaan virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa siltä ajalta, kun virta-avain on käännetty päälle-asentoon ja moottori on käynnistetty (virtalukko auki – moottori käynnissä) ja joka sammuu 15 sekunnin kuluttua tai kun avain irrotetaan, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.

3.23.   ”Ohjelmiston kalibrointitunnuksella" tarkoitetaan kirjain- ja numeromerkeistä muodostuvaa sarjaa, joka ilmoittaa moottorijärjestelmään asennetun päästöihin liittyvän kalibrointi-/ohjelmistoversion (versiot).

3.24.   ”Täydellisen toimintakatkoksen valvonnalla” tarkoitetaan sellaisen toimintahäiriön valvomista, joka johtaa järjestelmän halutun toiminnon täydelliseen lakkaamiseen.

3.25.   ”Lämmitysjaksolla” tarkoitetaan jaksoa, jonka aikana moottoria käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnesteen lämpötila kohoaa vähintään 22 K (22 °C / 40 °F) moottorin käynnistyshetkestä mitattuna ja saavuttaa vähintään 333 K:n (60 °C / 140 °F:n) lämpötilan. (2)

3.26.   Lyhenteet

| AES | lisäpäästöstrategia |
| --- | --- |
| CV | kampikammion tuuletusjärjestelmä |
| DOC | dieselöljyn hapetuskatalysaattori |
| DPF | dieselhiukkassuodatin tai hiukkasloukku, mukaan luettuina katalysoidut dieselhiukkassuodattimet ja jatkuvasti regeneroituvat loukut |
| DTC | vikakoodi |
| EGR | pakokaasun takaisinkierrätys |
| HC | hiilivety |
| LNT | NOx-loukku (tai NOx-kerääjä) |
| LPG | nestekaasu |
| MECS | toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusstrategia |
| NG | maakaasu |
| NOx | typen oksidit |
| OTL | OBD:n raja-arvo |
| PM | hiukkaset |
| SCR | selektiivinen katalyyttinen pelkistys |
| SW | tuulilasinpyyhkimet |
| TFF | täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| VGT | muuttuvageometrinen turboahdin |
| VVT | vaihtuva venttiilin ajoitus |

AES

lisäpäästöstrategia

CV

kampikammion tuuletusjärjestelmä

DOC

dieselöljyn hapetuskatalysaattori

DPF

dieselhiukkassuodatin tai hiukkasloukku, mukaan luettuina katalysoidut dieselhiukkassuodattimet ja jatkuvasti regeneroituvat loukut

DTC

vikakoodi

EGR

pakokaasun takaisinkierrätys

HC

hiilivety

LNT

NOx-loukku (tai NOx-kerääjä)

LPG

nestekaasu

MECS

toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusstrategia

NG

maakaasu

NOx

typen oksidit

OTL

OBD:n raja-arvo

PM

hiukkaset

SCR

selektiivinen katalyyttinen pelkistys

SW

tuulilasinpyyhkimet

TFF

täydellisen toimintakatkoksen valvonta

VGT

muuttuvageometrinen turboahdin

VVT

vaihtuva venttiilin ajoitus

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Tämän liitteen yhteydessä OBD-järjestelmän on pystyttävä havaitsemaan toimintahäiriöt, ilmaisemaan niiden esiintyminen virhetoiminnan ilmaisimen avulla, määrittämään toimintahäiriöiden todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja ilmoittamaan tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolelle.

OBD-järjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että se tunnistaa vikatyypit ajoneuvon/moottorin koko käyttöiän ajan. Tämän tavoitteen yhteydessä tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa huomioon, että sellaisten moottorien, joita on käytetty pidempään kuin mikä on niiden säännelty käyttöikä, OBD-järjestelmän suorituskyky ja herkkyys saattavat olla heikentyneet jonkin verran, joten OBD-järjestelmän raja-arvot saattavat ylittyä ennen kuin OBD-järjestelmä ilmoittaa toimintahäiriöstä ajoneuvon kuljettajalle.

Edellä oleva kohta ei merkitse sitä, että moottorin valmistajan vaatimustenmukaisuusvastuu ulottuisi moottorin säänneltyä käyttöikää (aika tai matkaväli, jonka aikana päästöstandardeja tai päästörajoja sovelletaan) pidemmäksi.

4.1.   OBD-järjestelmän hyväksyntää koskeva hakemus

4.1.1.   Ensisijainen hyväksyntä

Moottorijärjestelmän valmistaja voi hakea OBD-järjestelmänsä hyväksymistä jollakin seuraavista kolmesta tavasta:

| a) | Moottorijärjestelmän valmistaja hakee yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset. |
| --- | --- |

a)

Moottorijärjestelmän valmistaja hakee yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset.

| b) | Moottorijärjestelmän valmistaja hakee päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntää osoittamalla, että perhettä edustava OBD-kantamoottorijärjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

Moottorijärjestelmän valmistaja hakee päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntää osoittamalla, että perhettä edustava OBD-kantamoottorijärjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset.

Moottorijärjestelmän valmistaja hakee OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää aiemmin hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-järjestelmään kuulumista koskevat edellytykset.

4.1.2.   Hyväksynnän laajentaminen/muuttaminen

4.1.2.1.   Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

Uusi moottorijärjestelmä voidaan valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella ottaa hyväksytyn päästöihin liittyvän OBD-perheen jäseneksi, jos kaikilla näin laajennettuun päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvilla moottorijärjestelmillä on edelleen samat päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät.

Jos kaikki OBD-kantamoottorijärjestelmän OBD-rakenneosat ovat uuden moottorijärjestelmän osia edustavia, OBD-kantamoottorijärjestelmä pysyy muuttumattomana ja valmistaja tekee tarvittavat muutokset tämän liitteen 8 kohdan mukaiseen asiakirjapakettiin.

Jos uusi moottorijärjestelmä sisältää rakenneosia, jotka eivät ole edustettuina OBD-kantamoottorijärjestelmässä, mutta jotka sen sijaan ovat koko perhettä edustavia, uudesta moottorijärjestelmästä tulee uusi OBD-kantamoottorijärjestelmä. Tässä tapauksessa on osoitettava, että uudet OBD-rakenneosat ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia, ja asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.

4.1.2.2.   Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta

Olemassa olevaa hyväksyntää voidaan valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella laajentaa OBD-järjestelmään tehdyn rakennemuutoksen johdosta, jos valmistaja pystyy osoittamaan, että rakennemuutos on tämän liitteen vaatimusten mukainen.

Asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.

Jos olemassa oleva hyväksyntä on annettu päästöihin liittyvälle OBD-perheelle, valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät ovat edelleen samat kaikilla perheen jäsenillä ja että OBD-kantamoottorijärjestelmä on edelleen perhettä edustava.

4.1.2.3.   Hyväksynnän muutos, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta

Tätä kohtaa sovelletaan, kun valmistaja hakee hyväksynnän myöntäneen viranomaisen vaatimuksesta tai omasta aloitteestaan muutosta olemassa olevaan hyväksyntään yhden tai useamman virhetoiminnan uudelleen luokittelemiseksi.

Tässä tapauksessa on osoitettava, että uusi luokitus on vaatimustenmukainen tämän liitteen säännösten perusteella, ja asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.

4.2.   Valvontavaatimukset

OBD-järjestelmän on valvottava kaikkia päästöihin liittyviä moottorijärjestelmän osia ja järjestelmiä lisäyksessä 3 ja kaksipolttoainemoottoreiden tai -ajoneuvojen tapauksessa liitteessä 15 asetettujen vaatimusten mukaisesti. OBD-järjestelmän ei kuitenkaan edellytetä käyttävän yhtä ainutta valvontalaitetta kaikkien lisäyksessä 3 ja kaksipolttoainemoottoreiden tai -ajoneuvojen tapauksessa liitteessä 15 olevassa 7 kohdassa mainittujen virhetoimintojen havaitsemiseen.

OBD-järjestelmän on valvottava myös omia osiaan.

Tämän liitteen lisäyksen 3 kohdissa luetellaan ne järjestelmät tai osat, joita OBD-järjestelmän on valvottava, ja kuvataan, millaista kuhunkin osaan tai järjestelmään kohdistuvan valvonnan on oltava (esim. päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta).

Valmistajan niin halutessa järjestelmä voi valvoa muitakin järjestelmiä ja osia.

4.2.1.   Valvontamenetelmän valinta

Hyväksyntäviranomaiset voivat sallia sen, että valmistaja käyttää muuta kuin lisäyksessä 3 tai kaksipolttoainemoottoreiden tai -ajoneuvojen tapauksessa liitteessä 15 olevassa 7 kohdassa mainittua valvontamenetelmää. Valmistajan on osoitettava, että valittu valvontatapa on kestävä, oikea-aikainen ja tehokas (teknisten asiakirjojen, testitulosten, aiempien hyväksyntien tms. avulla).

Jos jotakin järjestelmää ja/tai osaa ei mainita lisäyksessä 3 tai kaksipolttoainemoottoreiden tai -ajoneuvojen tapauksessa liitteessä 15 olevassa 7 kohdassa, valmistajan on esitettävä valvontamenettely hyväksyntäviranomaiselle hyväksyttäväksi. Hyväksyntäviranomainen hyväksyy valitun valvontatavan ja -menetelmän (päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan vikaantumisen valvonta), jos valmistaja on pystynyt osoittamaan, että se on lisäyksessä 3 tai kaksipolttoainemoottoreiden tai -ajoneuvojen tapauksessa liitteessä 15 olevassa 7 kohdassa mainittuihin menetelmiin verrattuna kestävä, oikea-aikainen ja tehokas (teknisten asiakirjojen, testitulosten, aiempien hyväksyntien tms. avulla).

4.2.1.1.   Vastaavuuden määrittäminen suhteessa todellisiin päästöihin

Päästörajojen valvonnassa vaaditaan vastaavuuden määrittämistä testisyklin spesifisten päästöjen kanssa. Vastaavuus osoitetaan yleensä testimoottorilla laboratorio-oloissa.

Muissa valvontatapauksissa (suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta) vastaavuutta todellisiin päästöihin ei tarvitse määrittää. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi kuitenkin pyytää testitietoja tarkistaakseen toimintahäiriön seurausten luokituksen tämän liitteen 6.2 kohdassa kuvatulla tavalla.

Esimerkkejä:

Sähkövika ei välttämättä edellytä korrelaatiota, koska vika on luonteeltaan kyllä/ei. Deltapaineen avulla havaittu dieselhiukkassuodattimen vika ei välttämättä edellytä korrelaatiota, koska se edeltää toimintahäiriötä.

Jos valmistaja pystyy osoittamaan tämän liitteen demonstraatiovaatimusten mukaisesti, että päästöt eivät ylitä OBD-raja-arvoja, vaikka osan tai järjestelmän toiminta lakkaisi täysin tai se poistettaisiin, sallitaan kyseisen osan tai järjestelmän suorituksen valvonta.

Jos tietyn pilaannuttavan aineen päästöjä valvotaan pakoputken päästöanturilla, muilta valvontalaitteilta ei vaadita muuta vastaavuuden osoittamista suhteessa kyseisen pilaannuttavan aineen todellisiin päästöihin. Tämä vapautus ei kuitenkaan sulje pois tarvetta sisällyttää näitä valvontalaitteita, jotka käyttävät muita valvontamenetelmiä, osaksi OBD-järjestelmää, sillä valvontalaitteita tarvitaan virhetoiminnan eristämiseksi.

Virhetoiminta luokitellaan aina 4.5 kohdan mukaisesti sen perusteella, miten se vaikuttaa päästöihin, riippumatta virhetoiminnan havaitsemiseksi käytetystä valvontatavasta.

4.2.2.   Osan vikaantumisen valvonta (syöttö-/tulostusosat/-järjestelmät)

OBD-järjestelmän on moottorijärjestelmään kuuluvien syöttöosien osalta havaittava vähintään virtapiirin häiriöt ja, mikäli se on mahdollista, oletusvirheet.

Oletusvirheen havaitsemiseen kuuluu myös sen tarkistaminen, että anturin antama tulos ei ole epätavallisen suuri tai epätavallisen alhainen (eli määritys on ”kaksipuolinen”).

OBD-järjestelmän on, mikäli se on mahdollista ja mikäli tyyppihyväksyntäviranomainen sen hyväksyy, havaittava erikseen oletusvirheet (esim. epätavallisen korkea ja epätavallisen alhainen) ja virtapiirin häiriöt (esim. toiminta-alueen yläpuolella ja toiminta-alueen alapuolella). Lisäksi tallennetaan jokaisen erillisen virhetoiminnan omat vikakoodit (esim. toiminta-alueen alapuolella, toiminta-alueen yläpuolella ja oletusvirhe).

OBD-järjestelmän on moottorijärjestelmään kuuluvien tulostusosien osalta havaittava vähintään virtapiirin häiriöt ja, mikäli se on mahdollista, se, jos toiminnallinen vastaus tietokoneen käskyihin ei ole oikea.

OBD-järjestelmän on, mikäli se on mahdollista ja mikäli tyyppihyväksyntäviranomainen sen hyväksyy, havaittava erikseen toimintavirheet ja virtapiirin häiriöt (esim. toiminta-alueen yläpuolella ja toiminta-alueen alapuolella) ja tallennettava omat vikakoodit jokaiselle erilliselle toimintahäiriölle (esim. toiminta-alueen alapuolella, toiminta-alueen yläpuolella, toimintavirhe).

OBD-järjestelmän on myös valvottava moottorijärjestelmään kuulumattomilta osilta tulevien tai niille annettujen tietojen oletuksenmukaisuutta, mikäli tiedot saattavat vaarantaa päästöjenrajoitusjärjestelmän ja/tai moottorijärjestelmän asianmukaisen suorituksen.

4.2.2.1.   Poikkeus osan valvontaan

Moottorijärjestelmän virtapiirin häiriöiden ja, mahdollisuuksien mukaan, toiminta- ja oletusvirheiden valvontaa ei edellytetä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | virheen seurauksena pilaannuttavan aineen päästöt lisääntyvät alle 50 prosenttia säännellystä päästörajasta; ja |
| --- | --- |

a)

virheen seurauksena pilaannuttavan aineen päästöt lisääntyvät alle 50 prosenttia säännellystä päästörajasta; ja

| b) | mikään päästö ei virheen seurauksena ylitä säänneltyä päästörajaa; (3), ja |
| --- | --- |

b)

mikään päästö ei virheen seurauksena ylitä säänneltyä päästörajaa; (3), ja

| c) | virhe ei vaikuta osaan tai järjestelmään, joka mahdollistaa OBD-järjestelmän asianmukaisen suorituksen; ja |
| --- | --- |

c)

virhe ei vaikuta osaan tai järjestelmään, joka mahdollistaa OBD-järjestelmän asianmukaisen suorituksen; ja

| d) | virhe ei olennaisesti viivytä päästöjenrajoitusjärjestelmän kykyä toimia alkuperäisen rakennesuunnitelman mukaisesti tai vaikuta tällaiseen kykyyn (esim. reagenssin lämmitysjärjestelmän rikkoutumista kylmissä olosuhteissa ei voida pitää poikkeuksena). |
| --- | --- |

d)

virhe ei olennaisesti viivytä päästöjenrajoitusjärjestelmän kykyä toimia alkuperäisen rakennesuunnitelman mukaisesti tai vaikuta tällaiseen kykyyn (esim. reagenssin lämmitysjärjestelmän rikkoutumista kylmissä olosuhteissa ei voida pitää poikkeuksena).

Päästöjen vaikutusten määrittämisessä käytetään vakioitua moottorijärjestelmää, joka on moottoridynamoajon testikammiossa, ja määritys tehdään tämän liitteen demonstraatiomenettelyjen mukaisesti.

Jos tällainen demonstraatiomenettely ei perusteen d osalta ole ratkaiseva, valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tarvittavat rakennesuunnittelun tekijät, kuten hyvä tekninen käytäntö, tekniset näkökohdat, simulaatiot ja testitulokset.

4.2.3.   Valvonnan tiheys

Valvontalaitteiden on oltava toiminnassa jatkuvasti aina, kun valvontaedellytykset täyttyvät, tai kerran käyttöjaksoa kohden (esim. valvontalaitteet, jotka lisäävät päästöjä päällä ollessaan).

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä hyväksyä valvontalaitteita, jotka eivät ole toiminnassa jatkuvasti. Tässä tapauksessa valmistajan on selkeästi ilmoitettava tästä hyväksyntäviranomaiselle ja kuvattava olosuhteet, joissa valvontalaite on toiminnassa, ja perusteltava ehdotus soveltuvilla rakennesuunnittelun tekijöillä (kuten hyvällä teknisellä käytännöllä).

Valvontalaitteiden on oltava toiminnassa sovellettavan OBD-testisyklin aikana 7.2.2 kohdan mukaisesti.

Valvontalaitteen katsotaan olevan toiminnassa jatkuvasti, jos se on toiminnassa vähintään kahdesti sekunnissa ja se havaitsee kyseisen valvonnan kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kuluessa. Jos tietokoneen syöttö- tai tulostusosaa koskeva näytteenottotaajuus on harvempi kuin kahdesti sekunnissa moottorin valvonnan osalta, valvontalaitteen katsotaan olevan toiminnassa jatkuvasti, jos järjestelmä havaitsee kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen jokaisella näytteenottokerralla.

Jatkuvasti valvottavien osien tai järjestelmien osalta ei vaadita, että tulostusosa/-järjestelmä aktivoidaan pelkästään kyseisen tulostusosan/-järjestelmän valvomista varten.

4.3.   OBD-tietojen tallennusvaatimukset

Kun toimintahäiriö on havaittu, mutta se ei ole vielä varmistunut, mahdollista toimintahäiriötä käsitellään ”potentiaalisena vikakoodina” ja se tallennetaan ”käsiteltävänä olevana vikakoodina”. ”Potentiaalinen vikakoodi” ei johda hälytysjärjestelmän aktivoitumiseen 4.6 kohdan mukaisesti.

Toimintahäiriötä voidaan ensimmäisen käyttöjakson aikana pitää suoraan ”vahvistettuna ja aktiivisena” ilman että sen on täytynyt ensin olla ”potentiaalinen vikakoodi”. Se määritellään ”käsiteltävänä olevaksi vikakoodiksi” ja ”vahvistetuksi ja aktiiviseksi vikakoodiksi”.

Jos toimintahäiriö, joka on määritelty aiemmin aktiiviseksi, ilmaantuu uudelleen, kyseinen toimintahäiriö voidaan luokitella valmistajan niin halutessa suoraan ”käsiteltävänä olevaksi vikakoodiksi” ja ”vahvistetuksi ja aktiiviseksi vikakoodiksi”, ilman että se määritellään ensin ”potentiaaliseksi vikakoodiksi”. Jos kyseinen toimintahäiriö luokitellaan potentiaaliseksi, se on edelleen myös aiemmin aktiivinen vikakoodi siihen asti, kunnes se määritellään vahvistetuksi ja aktiiviseksi.

Valvontajärjestelmän on katsottava, esiintyykö toimintahäiriö ennen seuraavan käyttöjakson päättymistä sen jälkeen, kun se on havaittu ensimmäisen kerran. Tällä kertaa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi tallennetaan ja hälytysjärjestelmä aktivoituu 4.6 kohdan mukaisesti.

Jos käytössä on palautettavissa oleva toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusjärjestelmä (eli toiminta palautuu automaattisesti normaaliksi ja päästöjenrajoitusjärjestelmä poistuu käytöstä, kun moottori käynnistetään seuraavan kerran), ”vahvistettua ja aktiivista” vikakoodia ei tarvitse tallentaa, ellei päästöjenrajoitusjärjestelmä aktivoidu uudelleen ennen seuraavan käyttöjakson päättymistä. Jos päästöjenrajoitusjärjestelmää ei voi palauttaa, ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi tallennetaan heti, kun päästöjenrajoitusjärjestelmä aktivoituu.

Joissakin erityistapauksissa, joissa valvontalaitteet tarvitsevat enemmän kuin kaksi käyttöjaksoa toimintahäiriön havaitsemiseksi ja varmistamiseksi (esim. valvontalaitteet, jotka käyttävät tilastomalleja tai tarkastelevat ajoneuvon nesteiden kulutusta), tyyppihyväksyntäviranomainen voi sallia useamman kuin kahden käyttöjakson käyttämisen valvonnassa, mikäli valmistaja pystyy perustelemaan pidemmän ajan (esim. teknisillä syillä, kokeiden tuloksilla, omilla kokemuksilla jne.).

Kun järjestelmä ei enää havaitse vahvistettua ja aktiivista virhetoimintoa yhden kokonaisen käyttöjakson aikana, se määritellään aiemmin aktiiviseksi virheeksi seuraavan käyttöjakson alusta alkaen ja tämä luokitus säilyy siihen asti, kunnes lukulaite on poistanut tähän virhetoimintoon liittyvän OBD-tiedon tai se on poistettu tietokoneen muistista 4.4 kohdan mukaisesti.

Huomautus: Tämän kohdan vaatimuksia kuvataan tarkemmin tämän liitteen lisäyksessä 2.

4.4.   OBD-tietojen poistovaatimukset

OBD-järjestelmä ei saa poistaa vikakoodia ja sovellettavia tietoja (kuten tilanteeseen liittyviä tilatietoja) tietokoneen muistista ennen kuin kyseinen vikakoodi on ollut luokiteltuna aiemmin aktiiviseksi virheeksi vähintään 40 lämmityssyklin tai 200 moottorin käyntitunnin ajan sen mukaan, kumpi tulee ensin täyteen. OBD-järjestelmän on poistettava kaikki vikakoodit ja sovellettavat tiedot (mukaan luettuna tilanteeseen liittyvät tilatiedot) lukulaitteen tai huoltovälineen vaatimuksesta.

4.5.   Virhetoiminnan luokitusvaatimukset

Virhetoiminnan luokitus kertoo, mihin luokkaan virhetoiminta on osoitettu sen havaitsemishetkellä tämän liitteen 4.2 kohdan mukaisesti.

Virhetoiminta osoitetaan yhteen luokkaan ajoneuvon todellisen käyttöiän ajaksi, ellei hyväksynnän myöntänyt viranomainen tai valmistaja katso virhetoiminnan uudelleenluokituksen olevan tarpeen.

Jos virhetoiminta luokiteltaisiin eri luokkaan eri säännellyn pilaannuttavan aineen päästöjen tai muuhun valvontakapasiteettiin kohdistuvien vaikutustensa mukaan, virhetoiminta osoitetaan siihen luokkaan, joka on etusijalla hierarkkisessa näyttöstrategiassa.

Jos toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusjärjestelmä aktivoituu virhetoiminnan havaitsemisen seurauksena, virhetoiminta luokitellaan joko sen perusteella, mikä on aktivoituneen päästöjenrajoitusjärjestelmän vaikutus päästötasoon, tai sen perusteella, mikä on sen vaikutus muuhun valvontakapasiteettiin. Virhetoiminta osoitetaan sen jälkeen siihen luokkaan, joka etusijalla hierarkkisessa näyttöstrategiassa.

4.5.1.   Luokan A virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokkaan A, kun asianomaisten OBD-raja-arvojen (OTL) oletetaan ylittyvän.

On mahdollista, että päästöt eivät ole ylittäneet OTL-arvoja sillä hetkellä, kun kyseisen luokan virhetoiminta ilmenee.

4.5.2.   Luokan B1 virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokkaan B1, jos on olemassa edellytykset sille, että päästöt saattaisivat ylittää OTL-rajat, mutta jos täsmällistä vaikutusta päästöihin ei voida arvioida, ja todelliset päästöt saattavat olosuhteista riippuen olla OTL-rajojen ylä- tai alapuolella.

Esimerkkejä luokan B1 virhetoiminnoista ovat sellaisten valvontalaitteiden havaitsemat virhetoiminnat, jotka päättelevät päästötason antureiden antamien lukemien tai supistuneen valvontakapasiteetin perusteella.

Luokan B1 virhetoimintoja ovat sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä hoitaa luokan A tai B1 virhetoimintojen valvontaa.

4.5.3.   Luokan B2 virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokan B2 virhetoiminnaksi, kun olosuhteet viittaavat siihen, että virhe vaikuttaa päästöihin, mutta ei niin paljon, että OTL-rajat ylittyisivät.

Sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä valvoa luokan B2 virhetoimintoja, luokitellaan luokkaan B1 tai B2.

4.5.4.   Luokan C virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokan C virhetoiminnaksi, kun olosuhteet viittaavat siihen, että virhe, jos sitä tarkkaillaan, oletettavasti vaikuttaa päästöihin, mutta ei niin paljon, että säännellyt päästörajat ylittyisivät.

Sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä valvoa luokan C virhetoimintoja, luokitellaan luokkaan B1 tai B2.

4.6.   Hälytysjärjestelmä

Hälytysjärjestelmän osan vioittuminen ei saa johtaa OBD-järjestelmän toiminnan pysähtymiseen.

4.6.1.   Virhetoiminnan ilmaisinta koskevat vaatimukset

Virhetoiminnan ilmaisimen on oltava visuaalinen merkki, joka nähtävissä kaikissa valaistusolosuhteissa. Virhetoiminnan ilmaisimessa on oltava keltainen tai ruskeankeltainen (määritelty E-säännössä nro 37) varoitusmerkki, jonka tunnuksena on 0640-symboli ISO-standardin 7000:2004 mukaisesti.

4.6.2.   Virhetoiminnan ilmaisimen syttymiskaava

Virhetoiminnan ilmaisin syttyy OBD-järjestelmän havaitsemasta virhetoiminnasta riippuen jollakin seuraavassa taulukossa kuvatuista aktivointitavoista:

| | Aktivointitila 1 | Aktivointitila 2 | Aktivointitila 3 | Aktivointitila 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivoinnin edellytykset | Ei virhetoimintaa | Luokan C virhetoiminta | Luokan B virhetoiminta ja B1-laskurit < 200 h | Luokan A virhetoiminta tai B1-laskuri > 200 h |
| Virta-avain asennossa moottori käynnissä | Ei näyttöä | Hierarkkinen näyttöstrategia | Hierarkkinen näyttöstrategia | Hierarkkinen näyttöstrategia |
| Virta-avain väliasennossa moottori sammutettuna | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia |

Aktivointitila 1

Aktivointitila 2

Aktivointitila 3

Aktivointitila 4

Aktivoinnin edellytykset

Ei virhetoimintaa

Luokan C virhetoiminta

Luokan B virhetoiminta ja B1-laskurit < 200 h

Luokan A virhetoiminta tai B1-laskuri > 200 h

Virta-avain asennossa moottori käynnissä

Ei näyttöä

Hierarkkinen näyttöstrategia

Hierarkkinen näyttöstrategia

Hierarkkinen näyttöstrategia

Virta-avain väliasennossa moottori sammutettuna

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Näyttöstrategia edellyttää virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumista sen luokan mukaan, mihin virhetoiminta on luokiteltu. Strategia lukitaan ohjelmistokoodilla, joka ei ole normaalisti saatavilla lukulaitteen avulla.

Virhetoiminnan aktivointistrategia, kun virta-avain on väliasennossa mutta moottori sammutettuna, kuvataan 4.6.4 kohdassa.

Kuvissa B1 ja B2 kuvataan vaaditut aktivointistrategiat, kun virta-avain on paikallaan ja moottori käynnissä tai sammutettuna.

Kuva B1

Lampun testaus ja valmiudenosoitin

Image

Kuva B.2

Virhetoiminnan näyttöstrategia: vain hierarkkinen strategia käytettävissä

Image

4.6.3.   Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi, kun moottori on päällä

Kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori käynnistetty (moottori päällä), virhetoiminnan ilmaisin kytkeytyy komennosta pois päältä, elleivät 4.6.3.1 kohdan vaatimukset täyty.

4.6.3.1.   Virhetoiminnan ilmaisimen näyttöstrategia

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnin yhteydessä jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on ensisijainen lyhytkestoiseen ja päälle kytkettävään virhetoiminnan ilmaisimeen nähden. Virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnin yhteydessä lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin on ensisijainen päälle kytkettävään virhetoiminnan ilmaisimeen nähden.

4.6.3.1.1.   Luokan A virhetoiminnat

OBD-järjestelmä antaa komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi, kun vahvistettu vikakoodi on tallennettu luokan A virhetoiminnan yhteydessä.

4.6.3.1.2.   Luokan B virhetoiminnat

OBD-järjestelmä antaa komennon lyhytkestoisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi seuraavan kerran, kun virta-avain laitetaan päälle-asentoon, kun vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu luokan B virhetoiminnan yhteydessä.

Jos B1-laskuri saavuttaa 200 tuntia, OBD-järjestelmä antaa komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi.

4.6.3.1.3.   Luokan C virhetoiminnat

Valmistaja voi tarjota mahdollisuuden, jossa luokan C virhetoiminnasta saa tietoa käyttämällä päälle kytkettävää virhetoiminnan ilmaisinta, joka on käytettävissä siihen saakka, kunnes moottori käynnistetään.

4.6.3.1.4.   Virhetoiminnan ilmaisimen käytöstäpoisto

”Jatkuvatoiminen” virhetoiminnan ilmaisin muuttuu ”lyhytkestoiseksi” virhetoiminnan ilmaisimeksi, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma, ja virhetoimintaa, joka alun perin aktivoi jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen, ei havaita käynnissä olevan käyttöjakson aikana eikä jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidu muun virhetoiminnan vuoksi.

”Lyhytkestoinen” virhetoiminnan ilmaisin kytkeytyy pois päältä, jos virhetoimintaa ei havaita kolmen peräkkäisen käyttöjakson aikana, kun valvontalaite on todennut ettei kyseistä virhetoimintoa esiinny eikä virhetoiminnan ilmaisin aktivoidu jonkin muun luokan A tai B virhetoiminnan vuoksi.

Tämän liitteen lisäyksessä 2 olevissa kuvissa 1, 4A ja 4B kuvataan lyhytkestoisen ja jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen deaktivointia erilaisissa käyttötilanteissa.

4.6.4.   Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi, kun virta-avain on väliasennossa ja moottori sammutettuna

Kun virta-avain on väliasennossa ja moottori sammutettuna, virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnissa on kaksi jaksoa, joiden väillä on viiden sekunnin jakso, jolloin virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä:

| a) | ensimmäisessä jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan ilmaisimen kytkeytymisestä ja valvottavien osien valmiudesta, |
| --- | --- |

a)

ensimmäisessä jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan ilmaisimen kytkeytymisestä ja valvottavien osien valmiudesta,

| b) | toisessa jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan havaitsemisesta. |
| --- | --- |

b)

toisessa jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan havaitsemisesta.

Toista jaksoa toistetaan, kunnes moottori käynnistetään (4) (moottori käynnissä) tai avain siirretään off-asentoon.

Valmistajan pyynnöstä tämä aktivointi voi tapahtua ainoastaan yhden kerran käyttöjakson aikana (esim. kun kyseessä ovat käynnistys-pysäytysjärjestelmät).

4.6.4.1.   Virhetoiminnan ilmaisimen toiminta/valmius

Virhetoiminnan ilmaisimessa on oltava 5 sekuntia kestävä näyttö, joka osoittaa, että virhetoiminnan ilmaisin on toiminnassa.

Virhetoiminnan ilmaisimen on oltava off-asennossa 10 sekunnin ajan.

Sen jälkeen virhetoiminnan ilmaisin pysyy päällä viiden sekunnin ajan sen osoittamiseksi, että valmius kaikkien valvottavien osien osalta on täydellinen.

Virhetoiminnan ilmaisimen on vilkuttava kerran sekunnissa viiden sekunnin ajan sen ilmaisemiseksi, että valmius yhden tai useamman valvottavan osan osalta ei ole täydellinen.

Sen jälkeen virhetoiminnan ilmaisin on off-asennossa viiden sekunnin ajan.

4.6.4.2.   Virhetoiminnan esiintyminen/puuttuminen

Edellä 4.6.4.1 kohdassa kuvatun jakson jälkeen virhetoiminnan ilmaisin osoittaa virhetoiminnan esiintymisen välähdyssarjoin tai palamalla yhtäjaksoisesti riippuen sovellettavasta aktivointitilasta seuraavien kohtien mukaisesti, tai virhetoimintojen puuttumisen yksittäisin välähdyksin. Välähtelevä virhetoiminnan ilmaisin on jokaisen välähdyksen yhteydessä päällä yhden sekunnin ajan ja pois päältä yhden sekunnin ajan, ja välähdyssarjaa seuraa neljän sekunnin jakso, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

Aktivointitiloja on neljä: aktivointitila 4 on ensisijainen aktivointitiloihin 1, 2 ja 3 nähden, aktivointitila 3 on ensisijainen aktivointitiloihin 1 ja 2 nähden ja aktivointitila 2 on ensisijainen aktivointitilaan 1 nähden.

4.6.4.2.1.   Aktivointitila 1 – ei virhetoimintoja

Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kerran.

4.6.4.2.2.   Aktivointitila 2 – ”Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin”

Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kaksi kertaa, jos OBD-järjestelmä on antanut komennon päälle kytkettävän virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti.

4.6.4.2.3.   Aktivointitila 3 – ”Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin”

Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kolme kertaa, jos OBD-järjestelmä on antanut komennon lyhytkestoisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti.

4.6.4.2.4.   Aktivointitila 4 – ”Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin”

Virhetoiminnan ilmaisin jää pysyvästi päälle (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin), jos OBD-järjestelmä on antanut komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti.

4.6.5.   Virhetoimintoihin liittyvät laskurit

4.6.5.1.   Virhetoiminnan ilmaisimen laskurit

4.6.5.1.1.   Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri

OBD-järjestelmässä on oltava jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, joka laskee niiden tuntien lukumäärän, joiden ajan moottoria on käytetty jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoituna.

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-bittisen laskurin enimmäisarvoon saakka ja pidettävä arvo muistissa siihen saakka, kunnes olosuhteet sallivat laskurin nollaamisen.

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on toimittava seuraavasti:

| a) | jos laskeminen aloitetaan nollasta, jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu, |
| --- | --- |

a)

jos laskeminen aloitetaan nollasta, jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu,

| b) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna, |
| --- | --- |

b)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna,

| c) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se jäi, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, havaitaan kolmen käyttöjakson ajan, |
| --- | --- |

c)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se jäi, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, havaitaan kolmen käyttöjakson ajan,

| d) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen uudelleen nollasta, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, on havaittu kolmen käyttöjakson jälkeen siitä, kun laskuri viimeksi pysäytettiin, |
| --- | --- |

d)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen uudelleen nollasta, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, on havaittu kolmen käyttöjakson jälkeen siitä, kun laskuri viimeksi pysäytettiin,

| e) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri nollataan, kun






  i) | virhetoimintaa, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, ei ole havaittu 40 lämmitysjakson tai 200 moottorin käyttötunnin aikana siitä, kun laskurin viimeksi pysäytettiin, riippuen siitä, kumpi tulee ensin, tai |
| --- | --- | --- |

e)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri nollataan, kun

i)

virhetoimintaa, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, ei ole havaittu 40 lämmitysjakson tai 200 moottorin käyttötunnin aikana siitä, kun laskurin viimeksi pysäytettiin, riippuen siitä, kumpi tulee ensin, tai

| ii) | OBD-lukulaite antaa OBD-järjestelmälle käskyn tyhjentää OBD-tiedot. |
| --- | --- |

ii)

OBD-lukulaite antaa OBD-järjestelmälle käskyn tyhjentää OBD-tiedot.

Kuva C1

Virhetoiminnan ilmaisimen laskurien aktivointiperiaatteiden kuvaus

Kuva C2

B1-laskurien aktivointiperiaatteiden kuvaus

4.6.5.1.2.   Kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri

OBD-järjestelmässä on oltava kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, joka laskee niiden tuntien kumulatiivisen lukumäärän, joiden ajan moottoria on käytetty sen käyttöiän aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoituna.

Kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-bittisen laskurin enimmäisarvoon ja säilytettävä kyseinen arvo.

Moottorijärjestelmä, lukulaite tai akun irrottaminen ei saa nollata kumulatiivista jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuria.

Kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on toimittava seuraavasti:

| a) | kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan, |
| --- | --- |

a)

kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan,

| b) | kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna, |
| --- | --- |

b)

kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna,

| c) | kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan, kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli jäänyt. |
| --- | --- |

c)

kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan, kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli jäänyt.

Kuvassa C1 esitetään kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin toimintaperiaate, ja tämän liitteen lisäyksessä 2 on esimerkkejä laskurin toiminnasta.

4.6.5.2.   Luokan B1 virhetoimintoihin liittyvät laskurit

4.6.5.2.1.   Yksittäinen B1-laskuri

OBD-järjestelmässä on oltava B1-laskuri, joka laskee niiden tuntien lukumäärän, joiden ajan moottori on ollut käynnissä samaan aikaan, kun on esiintynyt luokan B1 virhetoiminta.

B1-laskurin on toimittava seuraavasti:

| a) | B1-laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun luokan B1 virhetoiminta on havaittu ja vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu muistiin, |
| --- | --- |

a)

B1-laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun luokan B1 virhetoiminta on havaittu ja vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu muistiin,

| b) | B1-laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen arvo, jos luokan B1 virhetoimintaa ei vahvisteta ja aktivoida, tai jos luokan B1 virhetoiminta on poistettu lukulaitteella, |
| --- | --- |

b)

B1-laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen arvo, jos luokan B1 virhetoimintaa ei vahvisteta ja aktivoida, tai jos luokan B1 virhetoiminta on poistettu lukulaitteella,

| c) | B1-laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli pysähtynyt, jos myöhempi luokan B1 virhetoiminta havaitaan kolmen käyttöjakson kuluessa. |
| --- | --- |

c)

B1-laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli pysähtynyt, jos myöhempi luokan B1 virhetoiminta havaitaan kolmen käyttöjakson kuluessa.

Jos B1-laskuri on ylittänyt 200 moottorin käyttötuntia, OBD-järjestelmän on säädettävä laskuri 190 moottorin käyttötuntiin, kun OBD-järjestelmä on määrittänyt, että luokan B1 virhetoiminta ei enää ole vahvistettu ja aktiivinen, tai kun kaikki luokan B1 virhetoiminnat on poistettu lukulaitteella. B1-laskurin on aloitettava laskeminen 190 moottorin käyttötunnista, jos myöhempi luokan B1 virhetoiminta havaitaan kolmen käyttöjakson kuluessa.

B1-laskuri on nollattava kolmen sellaisen peräkkäisen käyttöjakson jälkeen, joiden aikana ei ole havaittu luokan B1 virhetoimintoja.

Huomautus: B1-laskuri ei ilmoita moottorin käyttötuntien lukumäärää yhden ainoan havaitun luokan B1 virhetoiminnan osalta.

B1-laskuri voi laskea yhteen kahden tai useamman erillisen luokan B1 virhetoiminnan tuntimäärän, joista kumpikaan ei ole saavuttanut laskurin ilmoittamaa tuntimäärää.

B1-laskurin tarkoituksena on ainoastaan määrittää, milloin jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitava.

Kuvassa C2 esitetään B1-laskurin toimintaperiaate, ja tämän liitteen lisäyksessä 2 on esimerkkejä laskurin toiminnasta.

4.6.5.2.2.   B1-laskurien yhdistelmä

Valmistaja voi asentaa useita B1-laskureita. Tällöin järjestelmän on pystyttävä osoittamaan tietty B1-laskuri kutakin luokan B1 virhetoimintaa varten.

Tietyn B1-laskurin ohjauksen on noudatettava samoja sääntöjä kuin yksittäisen B1-laskurin, eli kunkin B1-laskurin on aloitettava laskeminen, kun sille osoitettu luokan B1 virhetoiminta on havaittu.

4.7.   OBD-tiedot

4.7.1.   Tallennetut tiedot

OBD-järjestelmän tallentamien tietojen on oltava saatavilla ajoneuvon ulkopuolisen tahon sitä pyytäessä seuraavina kokonaisuuksina:

| a) | tiedot moottorin tilasta |
| --- | --- |

a)

tiedot moottorin tilasta

| b) | tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista |
| --- | --- |

b)

tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista

| c) | tiedot korjausta varten. |
| --- | --- |

c)

tiedot korjausta varten.

4.7.1.1.   Tiedot moottorin tilasta

Näiden tietojen avulla valvontaviranomainen (5) saa tietoonsa virhetoiminnan ilmaisimen tilan ja siihen liittyvät tiedot (esim. jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, valmius).

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (tämän liitteen lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille tienvarsitestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät valvontavirastolle seuraavat tiedot:

| a) | hierarkkinen/yhdenmukaistettu näyttöstrategia |
| --- | --- |

a)

hierarkkinen/yhdenmukaistettu näyttöstrategia

| b) | ajoneuvon valmistenumero (VIN) |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon valmistenumero (VIN)

| c) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen olemassaolo |
| --- | --- |

c)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen olemassaolo

| d) | OBD-järjestelmän valmius |
| --- | --- |

d)

OBD-järjestelmän valmius

| e) | niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri). |
| --- | --- |

e)

niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri).

Nämä tiedot annetaan vain lukua varten (ei mahdollisuutta tyhjentää).

4.7.1.2.   Tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista

Nämä tiedot antavat tarkastusasemalle (6) moottoriin liittyviä OBD-tietoja, joita ovat muun muassa virhetoiminnan ilmaisimen tila ja siihen liittyvät tiedot (virhetoiminnan ilmaisimen laskurit), luettelo aktiivisista/vahvistetuista luokan A ja B virhetoiminnoista ja niihin liittyvät tiedot (esim. B1-laskuri).

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (tämän liitteen lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille tarkastustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät tarkastajalle seuraavat tiedot:

| a) | gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön nro 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin, |
| --- | --- |

a)

gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön nro 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin,

| b) | hierarkkinen/yhdenmukaistettu näyttöstrategia, |
| --- | --- |

b)

hierarkkinen/yhdenmukaistettu näyttöstrategia,

| c) | ajoneuvon valmistenumero (VIN), |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon valmistenumero (VIN),

| d) | virhetoiminnan ilmaisimen tila, |
| --- | --- |

d)

virhetoiminnan ilmaisimen tila,

| e) | OBD-järjestelmän valmius, |
| --- | --- |

e)

OBD-järjestelmän valmius,

| f) | lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi, |
| --- | --- |

f)

lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi,

| g) | niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri). |
| --- | --- |

g)

niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri).

| h) | kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

h)

kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| i) | B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää, |
| --- | --- |

i)

B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää,

| j) | luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

j)

luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| k) | luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

k)

luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| l) | luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

l)

luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| m) | ohjelmiston kalibrointitunnukset, |
| --- | --- |

m)

ohjelmiston kalibrointitunnukset,

| (n) | kalibroinnin tarkistusnumerot. |
| --- | --- |

(n)

kalibroinnin tarkistusnumerot.

Nämä tiedot annetaan vain lukua varten (ei mahdollisuutta tyhjentää).

4.7.1.3.   Tiedot korjausta varten

Näistä tiedoista korjaajat saavat kaikki tässä liitteessä määritetyt OBD-tiedot (esim. tilatiedot).

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (tämän liitteen lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille korjaustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät korjaajalle seuraavat tiedot:

| a) | gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön nro 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin, |
| --- | --- |

a)

gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön nro 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin,

| b) | ajoneuvon tunnusnumero (VIN), |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon tunnusnumero (VIN),

| c) | virhetoiminnan ilmaisimen tila, |
| --- | --- |

c)

virhetoiminnan ilmaisimen tila,

| d) | OBD-järjestelmän valmius, |
| --- | --- |

d)

OBD-järjestelmän valmius,

| e) | lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi, |
| --- | --- |

e)

lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi,

| f) | valvontalaitteen tila (eli poistettu käytöstä käynnissä olevan ajosyklin loppuajaksi, täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä tai ei täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä) sen jälkeen, kun moottori on viimeksi sammutettu, jokaisen valmiustilan valvontaan käytettävän laitteen osalta, |
| --- | --- |

f)

valvontalaitteen tila (eli poistettu käytöstä käynnissä olevan ajosyklin loppuajaksi, täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä tai ei täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä) sen jälkeen, kun moottori on viimeksi sammutettu, jokaisen valmiustilan valvontaan käytettävän laitteen osalta,

| g) | moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

g)

moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| h) | luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

h)

luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| i) | luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

i)

luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| j) | kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

j)

kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| k) | B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää, |
| --- | --- |

k)

B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää,

| l) | luokan B1 virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit ja moottorin käyttötuntimäärä B1-laskureissa, |
| --- | --- |

l)

luokan B1 virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit ja moottorin käyttötuntimäärä B1-laskureissa,

| m) | luokan C virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

m)

luokan C virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| n) | käsiteltävänä olevat vikakoodit ja niiden luokat, |
| --- | --- |

n)

käsiteltävänä olevat vikakoodit ja niiden luokat,

| o) | aiemmin aktiiviset vikakoodit ja niiden luokat, |
| --- | --- |

o)

aiemmin aktiiviset vikakoodit ja niiden luokat,

| p) | reaaliaikaiset tiedot OEM:n valitsemista ja tukemista anturisignaaleista, sisäisistä ja tulostussignaaleista (ks. 4.7.2 kohta ja tämän liitteen lisäys 5), |
| --- | --- |

p)

reaaliaikaiset tiedot OEM:n valitsemista ja tukemista anturisignaaleista, sisäisistä ja tulostussignaaleista (ks. 4.7.2 kohta ja tämän liitteen lisäys 5),

| q) | tässä liitteessä vaaditut tilatiedot (ks. 4.7.1.4 kohta ja tämän liitteen lisäys 5), |
| --- | --- |

q)

tässä liitteessä vaaditut tilatiedot (ks. 4.7.1.4 kohta ja tämän liitteen lisäys 5),

| r) | ohjelmiston kalibrointitunnukset, |
| --- | --- |

r)

ohjelmiston kalibrointitunnukset,

| s) | kalibroinnin tarkistusnumerot. |
| --- | --- |

s)

kalibroinnin tarkistusnumerot.

OBD-järjestelmän on tyhjennettävä kaikki tallennetut moottorijärjestelmän virhetoiminnat ja niihin liittyvät tiedot (käyttöaikatiedot, tilatiedot jne.) tämän liitteen vaatimusten mukaisesti, kun tällaisen pyynnön esittää ulkoinen korjaustestilaite tämän liitteen lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti.

4.7.1.4.   Tilatiedot

Ainakin yksi tilatietonäyttö on tallennettava valmistajan päätöksen mukaan hetkellä, jolloin joko potentiaalinen vikakoodi tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan. Valmistaja saa päivittää tilatiedot aina, kun käsiteltävänä oleva vikakoodi havaitaan uudelleen.

Tilatiedoista käy ilmi ajoneuvon käyttöolosuhteet virhetoiminnan havaitsemishetkellä ja tallennettuihin tietoihin liittyvä vikakoodi. Tilatiedoissa on oltava tämän liitteen lisäyksen 5 taulukossa 1 olevat tiedot. Tilatiedoissa on oltava myös kaikki tämän liitteen lisäyksen 5 taulukoiden 2 ja 3 tiedot, joita käytetään valvonnassa tai seurannassa siinä valvontayksikössä, joka tallensi vikakoodin.

Luokan A virhetoimintaan liittyvien tilatietojen tallentaminen on ensisijaista luokan B1 virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden, ja luokan B1 virhetoimintaan liittyvät tiedot ovat ensisijaisia luokan B2 virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden, jotka puolestaan ovat ensisijaisia luokan C virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden. Ensimmäinen havaittu virhetoiminta on ensisijainen viimeksi havaittuun virhetoimintaan nähden, ellei viimeisin virhetoiminta ole luokitukseltaan ylempi.

Jos OBD-järjestelmä valvoo laitetta, joka ei sisälly tämän liitteen lisäykseen 5, tilatiedoissa on oltava kyseisen laitteen antureiden ja toimilaitteiden tiedot tämän liitteen lisäyksessä 5 esitettyä kuvausta vastaavalla tavalla. Tälle on haettava hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää hyväksyntämenettelyn yhteydessä.

4.7.1.5.   Valmius

Jäljempänä 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 4.7.1.5.3 kohdassa täsmennetyin poikkeuksin valmius määritellään ”täydelliseksi”, kun käsiteltävänä olevaan tilaan liittyvä valvontalaite tai valvontalaitteiden ryhmä ollut toiminnassa ja todennut kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittävän vian esiintymisen (millä tarkoitetaan vahvistetun ja aktiivisen vikakoodin tallentamista) tai puuttumisen sen jälkeen, kun ulkoisella pyynnöllä tai komennolla (esim. ulkoisen OBD-lukulaitteen kautta) on viimeksi poistettu tiedot. Valmius määritellään ”ei täydelliseksi” pyyhkimällä vikakoodimuisti (ks. 4.7.4 kohta) ulkoisella pyynnöllä tai komennolla (esim. ulkoisen OBD-lukulaitteen kautta).

Normaali moottorin sammutus ei aiheuta muutosta valmiuteen.

4.7.1.5.1.   Valmistaja voi pyytää tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumusta siihen, että valvontalaitteen valmiustilaksi määritellään ”täydellinen” ilman, että valvontalaite on ollut toiminnassa ja todennut kyseisen valvontalaitteen kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen, jos valvonta on keskeytetty useiden käyttöjaksojen ajaksi (vähintään 9 käyttöjaksoa tai 72 käyttötuntia) sen vuoksi että käyttöolosuhteet ovat olleet yhtäjaksoisesti äärimmäiset (esim. kylmä ulkolämpötila, suuri korkeus merenpinnasta). Tällaisessa pyynnössä on täsmennettävä valvontajärjestelmän käytöstä poistumisen edellytykset ja niiden käyttöjaksojen lukumäärä, joiden aikana valvontalaite ei ole saanut valvontaa suoritettua, ennen kuin valmiustilaksi määritellään ”täydellinen”. Valmistajan pyynnössä tarkoitetut lämpötilan tai korkeuden ääriolosuhteet eivät voi koskaan olla lievemmät kuin ne, jotka on täsmennetty tässä liitteessä OBD-järjestelmän tilapäistä käytöstä poistamista varten.

4.7.1.5.2.   Valvontalaitteet, joita valmius koskee

Valmiutta on tuettava kaikkien tässä liitteessä nimettyjen valvontalaitteiden tai valvontalaiteryhmien osalta, kun sitä edellytetään tässä liitteessä esitetyillä viittauksilla, lukuun ottamatta tämän liitteen lisäyksessä 3 olevia 11 ja 12 kohtaa.

4.7.1.5.3.   Valmius jatkuvatoimisia valvontalaitteita varten

Kaikkien tämän liitteen lisäyksessä 3 olevissa 1, 7 ja 10 kohdassa nimettyjen valvontalaitteiden tai valvontalaiteryhmien, joiden katsotaan tämän liitteen mukaisesti olevan aina toiminnassa, on valmiudeltaan oltava aina tilassa ”täydellinen”, kun sitä edellytetään viittauksilla tähän liitteeseen.

4.7.2.   Datavirtatiedot

OBD-järjestelmän on pyynnöstä annettava lukulaitteen käyttöön reaaliaikaisesti tämän liitteen lisäyksen 5 taulukoissa 1–4 mainitut tiedot (todellisia signaaliarvoja pitäisi käyttää sijaistietojen sijasta).

OBD-järjestelmän on ilmoitettava laskettavia kuormitus- ja vääntömomenttimuuttujia varten tarkimmat arvot, jotka on laskettu käytettävän sähköisen hallintayksikön puitteissa (esim. moottorin ohjaintietokone).

Tämän liitteen lisäyksen 5 taulukossa 1 on luettelo pakollisista OBD-tiedoista, jotka liittyvät moottorin kuormitukseen ja kierrosnopeuteen.

Tämän liitteen lisäyksen 5 taulukossa 3 esitetään muut OBD-tiedot, jotka on ilmoitettava, jos päästö- tai OBD-järjestelmä käyttää niitä jonkun OBD-valvontalaitteen käynnistämiseen tai sammuttamiseen.

Tämän liitteen lisäyksen 5 taulukossa 4 esitetään tiedot, jotka on ilmoitettava, jos moottori on varustettu kyseisillä osilla, havainnoi tai laskee kyseiset tiedot (7). Muitakin tilatietoja tai datavirtatietoja voidaan esittää valmistajan niin päättäessä.

Jos OBD-järjestelmä valvoo laitetta, joka ei sisälly tämän liitteen lisäykseen 5 (esim. SCR), datavirtatiedoissa on oltava kyseisen laitteen antureiden ja toimilaitteiden tiedot tämän liitteen lisäyksessä 5 esitettyä kuvausta vastaavalla tavalla. Tälle on haettava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntää hyväksyntämenettelyn yhteydessä.

4.7.3.   OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuus

OBD-tiedot ovat saatavilla vain tämän liitteen lisäyksessä 6 ja seuraavissa alakohdissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti (8).

OBD-tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän hankkijoilta. OBD-tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla.

Järjestelmän on tuettava yhden pääsyliittymän menetelmää (eli yksi ainoa pääsypiste/solmukohta) haettaessa kaikkia OBD-tietoja. Kyseisen menetelmän kautta voidaan tutustua kaikkiin tässä liitteessä vaadittuihin OBD-tietoihin. Menetelmä sallii myös tiettyjen tässä liitteessä määriteltyjen pienempien tietokokonaisuuksien hankkimisen (esim. ajokelpoisuuteen liittyvät tietokokonaisuudet päästöihin liittyvän OBD:n yhteydessä).

OBD-tiedot on tarjottava saataville vähintään yhden seuraavista tämän liitteen lisäyksessä 6 mainituista standardisarjoista mukaisesti:

| a) | ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen);

| b) | ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

Valmistajien on käytettävä soveltuvia ISO- tai SAE-määritelmien mukaisia vikakoodeja (esim. P0xxx, P2xxx jne.) aina, kun se on mahdollista. Jos tämä ei ole mahdollista, valmistaja voi käyttää ISO 27145:n tai SAE J1939:n soveltuvien kohtien mukaisia vianmäärityskoodeja. Vikakoodeihin on oltava pääsy vianmääritykseen käytettävillä vakiolaitteilla, jotka täyttävät tämän liitteen määräykset.

Valmistajan on toimitettava ISO- tai SAE-standardointielimelle soveltuvan ISO- tai SAE-menettelyn mukaisesti päästöihin liittyvät vianmääritystiedot, joita ei ole täsmennetty ISO 27145:ssa tai SAE J1939:ssa mutta jotka liittyvät tähän liitteeseen.

OBD-tietojen on oltava saatavilla langoitetun yhteyden kautta.

OBD-tiedot on voitava saada OBD-järjestelmästä pyynnöstä käyttämällä lukulaitetta, joka on tämän liitteen lisäyksessä 6 mainittujen sovellettavien standardien vaatimusten mukainen (viestintä ulkoisen testaajan kanssa).

4.7.3.1.   CAN-pohjainen langoitettu yhteys

Yhteysnopeuden OBD-järjestelmän datalinkkijohtoa pitkin on oltava joko 250 kbps tai 500 kbps.

Valmistajan tehtävänä on valita modulointinopeus ja suunnitella OBD-järjestelmä tämän liitteen lisäyksessä 6 mainittujen ja tämän liitteen lähteinä käytettyjen standardien vaatimusten mukaiseksi. OBD-järjestelmän on sallittava näiden kahden modulointinopeuden automaattinen havaitseminen ulkoisen testilaitteen toimesta.

Liittymärajapinnan ajoneuvon ja ulkoisen valvontatestilaitteiston (esim. lukulaite) välillä on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 15031–3 Tyypin A (12 VDC:n virtalähde), Tyypin B (24:n VDC virtalähde) tai SAE J1939-13 (12 tai 24 VDC:n virtalähde) vaatimukset.

4.7.3.2.   Varattu TCP/IP-pohjaiselle (Ethernet) langoitetulle yhteydelle.

4.7.3.3.   Liittimen sijainti

Liittimen on sijaittava ajoneuvon sisällä kuljettajan puolella jalkatilassa alueella, joka rajoittuu ajoneuvon kuljettajan puoleiseen kylkeen ja kuljettajan puoleiseen keskikonsolin reunaan (tai ajoneuvon keskiviivaan, jos ajoneuvossa ei ole keskikonsolia) ja korkeussuunnassa enintään ratin alareunaan, kun se on alimmassa mahdollisessa säätöasennossa. Liitin ei voi sijaita keskikappaleen päällä tai sisällä (eli ei vaakapinnoilla lattiaan asennetun vaihdetangon, käsijarrun tai juomapullopitimen läheisyydessä eikä pystypinnoilla stereoiden/radion, ilmastointijärjestelmän tai paikannusjärjestelmän ohjainten läheisyydessä). Liittimen sijainti on voitava havaita helposti ja sitä on voitava käyttää helposti (esim. ajoneuvon ulkopuolisen laitteen kytkemiseksi). Ajoneuvoissa, joissa on kuljettajan puoleinen ovi, kuljettajan puolella ajoneuvon ulkopuolella seisovan (tai kumartuvan) henkilön on voitava helposti havaita liitin ja käyttää sitä, kun kuljettajan puoleinen ovi on auki.

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä hyväksyä vaihtoehtoisen sijaintipaikan, mikäli asennuspaikka on helposti saatavilla ja suojassa tahattomalta vaurioitumiselta normaaleissa käyttöolosuhteissa, eli sijainti on standardisarjassa ISO 15031 kuvatun kaltainen.

Jos liitin on peitetty tai sen sijaitsee erillisessä laiterasiassa, kannen tai rasian oven on oltava sellainen, että se voidaan avata käsin käyttämättä työkaluja, ja siinä on oltava selvästi merkittynä ”OBD” liittimen sijainnin löytämisen helpottamiseksi.

Valmistaja voi varustaa ajoneuvot muilla valvontaliittimillä ja datayhteyksillä muita valmistajan omia tarpeita kuin OBD-toimintoja varten. Jos toinen liitin on samanlainen kuin tämän liitteen lisäyksessä 6 sallittu vakiomallinen valvontaliitin, vain tässä liitteessä vaadittuun liittimeen on liitettävä selvä merkintä ”OBD”, jotta se voidaan erottaa muista vastaavista liittimistä.

4.7.4.   OBD-tietojen poisto/uudelleenlataus lukulaitteella

Seuraavat tiedot on poistettava tai ladattava uudelleen tässä liitteessä mainittuun arvoon tietokoneen muistista lukulaitteen vaatimuksesta:

| OBD-tieto | Poistetaan | Nollataan
   (9) |
| --- | --- | --- |
| virhetoiminnan ilmaisimen tila | | X |
| OBD-järjestelmän valmius | | X |
| moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri) | X | |
| kaikki vikakoodit | X | |
| B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää | | X |
| moottorin käyttötuntien määrä B1-laskureissa | | X |
| tässä liitteessä vaaditut tilatiedot | X | |

OBD-tieto

Poistetaan

Nollataan
   (9)

virhetoiminnan ilmaisimen tila

X

OBD-järjestelmän valmius

X

moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri)

X

kaikki vikakoodit

X

B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää

X

moottorin käyttötuntien määrä B1-laskureissa

X

tässä liitteessä vaaditut tilatiedot

X

OBD-tiedot eivät saa pyyhkiytyä, jos ajoneuvon akku tai akut irrotetaan.

4.8.   Sähköinen turvallisuus

Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos muutokset ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkikäteen tapahtuvan vaihto-osien asentamisen tai korjauksen kannalta.

Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava ja suojan on oltava vähintään standardin ISO 15031–7 (SAE J2186) tai J1939-73 vaatimusten tasoinen sillä edellytyksellä, että suojan vaihto toteutetaan käyttämällä tässä liitteessä kuvattuja protokollia ja diagnostiikkaliitäntöjä. Kalibrointiin käytettävien irrotettavien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa, tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä.

Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen osat tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit).

Valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.

Valmistajat voivat hakea tyyppihyväksyntäviranomaisilta vapautusta jostakin näistä vaatimuksista niiden ajoneuvojen osalta, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyntimäärän tai muitakin tekijöitä.

Uudelleenohjelmoitavia muisteja (esimerkiksi Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) käyttävien valmistajien on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Valmistajien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä, ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen. Tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat hyväksyä vaihtoehtoisia menetelmiä, joilla varmistetaan vastaavan tasoinen suojaus.

4.9.   OBD-järjestelmän kestävyys

OBD-järjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että se tunnistaa vikatyypit ajoneuvon tai moottorijärjestelmän koko käyttöiän ajan.

Tässä liitteessä on muita OBD-järjestelmien kestävyyteen liittyviä vaatimuksia.

OBD-järjestelmää ei saa ohjelmoida tai muutoin säätää siten, että sen aktivointi poistuu osittain tai kokonaan ajoneuvon iän ja/tai kilometrimäärän mukaan ajoneuvon todellisen käyttöiän aikana, eikä järjestelmä saa sisältää algoritmeja tai strategioita, joiden tehtävänä on alentaa OBD-järjestelmän tehoa ajan mittaan.

5.   SUORITUSVAATIMUKSET

5.1.   Kynnysarvot

Tämän liitteen lisäyksessä 3 määritettyihin valvontaperusteisiin sovellettavat OBD-järjestelmän raja-arvot on vahvistettu tämän säännön perusosassa.

5.2.   OBD-järjestelmän toiminnan keskeyttäminen tilapäisesti

Hyväksyntäviranomaiset voivat sallia, että OBD-järjestelmän toiminta keskeytetään tilapäisesti seuraavissa alakohdissa kuvatuissa olosuhteissa.

Valmistajan on annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tyyppihyväksyntää haettaessa yksityiskohtainen kuvaus jokaisesta OBD-järjestelmän tilapäisen käytöstäpoiston strategiasta ja tiedoista ja/tai teknisistä arvioista, jotka osoittavat, että valvonta on asianomaisissa olosuhteissa epäluotettavaa tai mahdotonta.

Valvonnan on joka tapauksessa jatkuttava, kun tilapäisen keskeyttämisen oikeuttaneet olosuhteet ovat poistuneet.

5.2.1.   Moottorin/ajoneuvon käyttöturvallisuus

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että kohteeksi joutuva OBD-valvontajärjestelmä lakkaa toimimasta, kun käyttöturvallisuusstrategiat aktivoituvat.

OBD-valvontajärjestelmän ei edellytetä valvovan osien toimintaa virhetoiminnan aikana, jos valvonta saattaisi vaarantaa ajoneuvon käyttöturvallisuuden.

5.2.2.   Ulkoilman lämpötila ja korkeusolosuhteet

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että OBD-järjestelmän valvontalaitteet lakkaavat toimimasta

| a) | jos ulkolämpötila on alle 266 K (-7 °C), kun jäähdytysnesteen lämpötila ei ole saavuttanut minimilämpötilaa eli vähintään 333 K (60 °C); tai |
| --- | --- |

a)

jos ulkolämpötila on alle 266 K (-7 °C), kun jäähdytysnesteen lämpötila ei ole saavuttanut minimilämpötilaa eli vähintään 333 K (60 °C); tai

| b) | jos ulkolämpötila on alle 266 K (-7 °C), kun reagenssi on jäätynyt; tai |
| --- | --- |

b)

jos ulkolämpötila on alle 266 K (-7 °C), kun reagenssi on jäätynyt; tai

| c) | yli 308 K:n (35 celsiusasteen) ulkolämpötilassa; tai |
| --- | --- |

c)

yli 308 K:n (35 celsiusasteen) ulkolämpötilassa; tai

| d) | yli 2 500 metrin korkeudella merenpinnasta. |
| --- | --- |

d)

yli 2 500 metrin korkeudella merenpinnasta.

Valmistaja voi hakea hyväksyntää myös sille, että OBD-järjestelmän valvontalaite lakkaa tilapäisesti toimimasta muissa ulkolämpötiloissa, jos voidaan katsoa, että valmistaja on pystynyt osoittamaan tietojen ja/tai teknisten arvioiden perusteella, että kyseisissä ulkolämpötiloissa aiheutuisi virheellisiä vianmäärityksiä itse osaan kohdistuvien vaikutusten vuoksi (esim. osan jäätyminen, antureiden toleranssien mukaisuuteen kohdistuva vaikutus).

Huomautus: Ympäröivät olosuhteet voidaan arvioida epäsuorasti. Esimerkiksi ulkoilman lämpötilaolosuhteet voidaan määritellä imuilman lämpötilan perusteella.

5.2.3.   Alhainen polttoainetaso

Valmistajat voivat hakea seuraavan taulukon mukaisesti hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmä, johon alhainen polttoainetaso/-paine tai polttoaineen loppuminen vaikuttaa (esim. polttoainejärjestelmän virhetoiminnan tai katkon havaitseminen), lakkaa toimimasta:

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| | Maakaasu | Nestekaasu |
| a) | Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli polttoainetaso on alle 100 litraa tai 20 prosenttia polttoainetankin nimellistilavuudesta sen mukaan, kumpi on pienempi. |

Diesel

Kaasu

Maakaasu

Nestekaasu

a)

Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli polttoainetaso on alle 100 litraa tai 20 prosenttia polttoainetankin nimellistilavuudesta sen mukaan, kumpi on pienempi.

X

X

| b) | Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli polttoaineen paine on alle 20 prosenttia polttoainetankin paineen käyttökelpoisesta painealueesta. |
| --- | --- |

b)

Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli polttoaineen paine on alle 20 prosenttia polttoainetankin paineen käyttökelpoisesta painealueesta.

X

5.2.4.   Ajoneuvon akun tai järjestelmän jännitteen tasot

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmät, joihin ajoneuvon akku tai järjestelmän jännitetasot voivat vaikuttaa, lakkaavat toimimasta.

5.2.4.1.   Alhainen jännite

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmät, joihin alhainen ajoneuvon akun tai järjestelmän jännite vaikuttaa, lakkaavat toimimasta, kun akun tai järjestelmän jännite on laskenut alle 90 prosenttiin nimellisjännitteestä (tai 11,0 volttiin 12 voltin akussa tai 22,0 volttiin 24 voltin akussa). Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että käytetään tätä arvoa korkeampia jännitteen raja-arvoja järjestelmän valvonnan käytöstä poistamiseksi.

Valmistajan on osoitettava, että valvonta kyseisillä jännitteillä olisi epäluotettavaa ja että joko ajoneuvon pitkäaikainen toiminta käytöstäpoistoedellytysten mukaisissa olosuhteissa olisi epätodennäköistä tai että OBD-järjestemä valvoo akun tai järjestelmän jännitettä ja havaitsee virhetoiminnan jännitteellä, joka aiheuttaa muiden valvontalaitteiden käytöstä poistamisen.

5.2.4.2.   Suuri jännite

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että päästöihin liittyvät valvontajärjestelmät, joihin korkea ajoneuvon akun tai järjestelmän jännite vaikuttaa, lakkaavat toimimasta, kun akun tai järjestelmän jännite ylittää valmistajan määrittämän jännitteen.

Valmistajan on osoitettava, että valvonta valmistajan määrittelemää jännitettä suuremmalla jännitteellä olisi epäluotettavaa ja että joko sähköisen latausjärjestelmän/vaihtovirtageneraattorin varoitusvalot palavat (tai jännitemittari näyttää punaista) tai että OBD-järjestemä valvoo akun tai järjestelmän jännitettä ja havaitsee virhetoiminnan jännitteellä, joka on aiheuttanut muiden valvontalaitteiden käytöstä poistamisen.

5.2.5.   Aktiiviset voimanottolaitteet

Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että voimanottolaitteella varustetun ajoneuvon valvontajärjestelmät lakkaavat toimimasta tilapäisesti tilanteessa, jossa voimanottolaite on tilapäisesti aktiivisena.

5.2.6.   Pakotettu regenerointi

Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että OBD-valvontajärjestelmät lakkaavat toimimasta moottorin jälkeen tapahtuvan päästöjenrajoitusjärjestelmän pakotetun regeneroinnin ajaksi (esim. hiukkassuodatin).

5.2.7.   Lisäpäästöstrategia (AES)

Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että OBD-järjestelmän valvontalaitteet lakkaavat toimimasta AES:n (mukaan luettuna MECS) käytön ajaksi sellaisissa olosuhteissa, joita 2.5 kohta ei kata, jos AES:n toiminta häiritsee valvontalaitetta.

5.2.8.   Polttoaineen lisääminen

Polttoaineen lisäämisen jälkeen kaasukäyttöisen ajoneuvon valmistaja voi tilapäisesti katkaista OBD-järjestelmän toiminnan, kun järjestelmän on sopeuduttava siihen, että elektroninen säätöyksikkö (ECU) on todennut polttoaineen laadun ja koostumuksen muutoksen.

OBD-järjestelmä on kytkettävä uudelleen toimintaan heti, kun uusi polttoaine on tunnistettu ja moottorin parametrit on säädetty uudelleen. Tällainen toiminnan katkaisu voi kestää enintään 10 minuuttia.

6.   DEMONSTROINTIVAATIMUKSET

Perustekijät, joiden avulla voidaan osoittaa, että OBD-järjestelmä on tämän liitteen vaatimusten mukainen, ovat:

| a) | OBD-kantamoottorijärjestelmän valintamenettely. Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän yhteistuumin tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

a)

OBD-kantamoottorijärjestelmän valintamenettely. Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän yhteistuumin tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

| b) | virhetoiminnan luokituksen demonstraatiomenettely. Valmistaja esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle kunkin kyseistä OBD-kantamoottorijärjestelmää koskevan virhetoiminnan luokituksen ja tarvittavat taustatiedot luokitusten perustelemiseksi. |
| --- | --- |

b)

virhetoiminnan luokituksen demonstraatiomenettely. Valmistaja esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle kunkin kyseistä OBD-kantamoottorijärjestelmää koskevan virhetoiminnan luokituksen ja tarvittavat taustatiedot luokitusten perustelemiseksi.

| c) | vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittamismenettely. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä vaurioituneita osia OBD-testausta varten. Osien kelpoisuus hyväksytään valmistajan toimittamien todisteiden perusteella. |
| --- | --- |

c)

vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittamismenettely. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä vaurioituneita osia OBD-testausta varten. Osien kelpoisuus hyväksytään valmistajan toimittamien todisteiden perusteella.

| d) | viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori |
| --- | --- |

d)

viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori

6.1.   Päästöihin liittyvä OBD-perhe

Valmistajan tehtävänä on määritellä päästöihin liittyvän OBD-perheen kokoonpano. Moottorijärjestelmien ryhmitteleminen päästöihin liittyväksi OBD-perheeksi edellyttää hyvää teknistä arviota ja tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

Moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen voivat kuitenkin kuulua samaan päästöihin liittyvään OBD-moottoriperheeseen.

6.1.1.   Päästöihin liittyvän OBD-perheen määrittelevät muuttujat

Päästöihin liittyvän OBD-perheen voi määritellä tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden tulee olla samat saman perheen moottorijärjestelmille.

Jotta moottorijärjestelmien voidaan katsoa kuuluvan samaan OBD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

| a) | päästöjenrajoitusjärjestelmä |
| --- | --- |

a)

päästöjenrajoitusjärjestelmä

| b) | OBD-valvonnan menetelmät |
| --- | --- |

b)

OBD-valvonnan menetelmät

| c) | suoritusta ja osien valvontaa koskevat kriteerit |
| --- | --- |

c)

suoritusta ja osien valvontaa koskevat kriteerit

| d) | valvontaparametrit (esim. taajuus). |
| --- | --- |

d)

valvontaparametrit (esim. taajuus).

Valmistajan on osoitettava nämä yhtäläisyydet soveltuvan teknisen demonstraation tai muiden asianmukaisten menettelyjen avulla ja saatava esitykselle tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

Valmistaja voi hakea tyyppihyväksyntäviranomaiselta hyväksyntää vähäisille moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmän valvonta-/havaitsemismenetelmiin liittyville eroille, jotka johtuvat moottorijärjestelmän erilaisista kokoonpanoista, jos valmistaja pitää menetelmiä samanlaisina ja

| a) | ne eroavat toisistaan ainoastaan sopiakseen asianomaisten osien ominaisuuksiin (esim. koko, pakovirta jne.) tai |
| --- | --- |

a)

ne eroavat toisistaan ainoastaan sopiakseen asianomaisten osien ominaisuuksiin (esim. koko, pakovirta jne.) tai

| b) | niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja. |
| --- | --- |

b)

niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja.

6.1.2.   OBD-kantamoottorijärjestelmä

Päästöihin liittyvän OBD-perheen katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset, jos pystytään osoittamaan, että kyseisen perheen OBD-kantamoottorijärjestelmä on vaatimusten mukainen.

Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ennen testejä vaatia valmistajaa valitsemaan toisen moottorin demonstraatiota varten.

Valmistaja voi myös ehdottaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle muiden moottoreiden testaamista koko päästöihin liittyvän OBD-perheen kattamiseksi.

6.2.   Virhetoiminnan luokituksen demonstraatiomenettelyt

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle asiakirjat, jotka osoittavat kunkin virhetoiminnan luokituksen oikeellisuuden. Aineistossa on oltava vika-analyysi (esimerkiksi "vikatilan ja vaikutusanalyysin" osatekijät) ja siihen voi kuulua myös

| a) | simulaatiotuloksia |
| --- | --- |

a)

simulaatiotuloksia

| b) | testituloksia |
| --- | --- |

b)

testituloksia

| c) | viittauksia aiemmin hyväksyttyihin luokituksiin. |
| --- | --- |

c)

viittauksia aiemmin hyväksyttyihin luokituksiin.

Seuraavissa kohdissa luetellaan oikean luokituksen demonstroimista koskevat vaatimukset sekä testausvaatimukset. Testien vähimmäismäärä on neljä ja enimmäismäärä neljä kertaa päästöihin liittyvän OBD-perheen osana tarkasteltavien moottoriperheiden lukumäärä. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi päättää supistaa testiä milloin tahansa ennen kuin tämä vikatestien enimmäismäärä on tullut täyteen.

Erityistapauksissa, kun luokituksen testaus ei ole mahdollista (esimerkiksi jos MECS-järjestelmä on aktivoitu eikä moottorilla voida suorittaa tarvittavaa testiä, jne.), virhetoiminta voidaan luokitella teknisten perustelujen pohjalta. Valmistajan on esitettävä tällaista poikkeustilannetta koskevat asiakirjat, ja se edellyttää tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

6.2.1.   Luokkaan A luokittelemisen demonstroiminen

Niille virhetoiminnoille, jotka valmistaja luokittelee luokkaan A, ei tehdä demonstraatiotestiä.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on eri mieltä valmistajan ehdottamasta virhetoiminnan luokittelemisesta luokkaan A, tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia virhetoiminnan luokittelemista luokkiin B1, B2 ja C sen mukaan, mikä on tarkoituksenmukaista.

Tällaisessa tapauksessa hyväksyntäasiakirjaan merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimuksen mukaan.

6.2.2.   Luokkaan B1 luokittelemisen demonstroiminen (ero A:n ja B1:n välillä)

Jotta virhetoiminnan luokitteleminen luokaan B1 olisi perusteltua, asiakirjojen on selvästi osoitettava, että tietyissä olosuhteissa (10) virhetoiminnan aiheuttamat päästöt jäävät OBD:n raja-arvojen alapuolelle.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii päästötestin suorittamista virhetoiminnan luokittelemiseksi luokkaan B1, valmistajan on osoitettava, että kyseisestä virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat tietyissä olosuhteissa OBD:n raja-arvojen alapuolella:

| a) | Valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

a)

Valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

| b) | Valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella. |
| --- | --- |

b)

Valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella.

Jos valmistaja ei pysty perustelemaan virhetoiminnan luokittelemista luokkaan B1, se luokitellaan luokkaan A.

6.2.3.   Luokkaan B1 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja B1:n välillä)

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on eri mieltä valmistajan esittämästä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B1, koska se katsoo, että OBD:n raja-arvot eivät ylity, tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan B2 tai C. Tällaisessa tapauksessa hyväksyntäasiakirjoihin merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimuksen mukaan.

6.2.4.   Luokkaan B2 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja B1:n välillä)

Valmistajan on perusteltava virhetoiminnan luokitteleminen luokkaan B2 osoittamalla, että päästöt ovat OBD:n raja-arvojen alapuolella.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on eri mieltä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B2, koska se katsoo, että OBD:n raja-arvot ylittyvät, valmistajaa voidaan vaatia osoittamaan testien avulla, että virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat OBD:n raja-arvojen alapuolella. Jos testi epäonnistuu, tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan A tai B1, ja valmistajan on sen jälkeen osoitettava luokituksen soveltuvuus ja päivitettävä asiakirja-aineisto.

6.2.5.   Luokkaan B2 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja C:n välillä)

Jos hyväksyntäviranomainen on eri mieltä valmistajan esittämästä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B2, koska se katsoo, että säännellyt päästörajat eivät ylity, tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan C. Siinä tapauksessa hyväksyntäasiakirjoihin merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimuksen mukaan.

6.2.6.   Luokkaan C luokittelemisen demonstroiminen

Valmistajan on perusteltava virhetoiminnan luokitteleminen luokkaan C osoittamalla, että päästöt ovat säänneltyjen päästörajojen alapuolella.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on eri mieltä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan C, valmistajaa voidaan vaatia osoittamaan testien avulla, että virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat säänneltyjen päästörajojen alapuolella.

Jos testi epäonnistuu, tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii kyseisen virhetoiminnan luokittelemista uudelleen, ja valmistajan on sen jälkeen osoitettava uuden luokituksen soveltuvuus ja päivitettävä asiakirja-aineisto.

6.3.   OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatiomenettelyt

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle täydellinen asiakirja-aineisto, joka osoittaa, että OBD-järjestelmän valvontakapasiteetti on vaatimusten mukainen. Aineistoon voi kuulua

| a) | algoritmeja ja päätöskaavioita |
| --- | --- |

a)

algoritmeja ja päätöskaavioita

| b) | testi- ja/tai simulaatiotuloksia |
| --- | --- |

b)

testi- ja/tai simulaatiotuloksia

| c) | viittauksia aiemmin hyväksyttyihin valvontajärjestelmiin jne. |
| --- | --- |

c)

viittauksia aiemmin hyväksyttyihin valvontajärjestelmiin jne.

Seuraavissa kohdissa luetellaan OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimista koskevat vaatimukset sekä testausvaatimukset. Testien määrä on neljä kertaa päästöihin liittyvän OBD-perheen osana tarkasteltavien moottoriperheiden lukumäärä mutta vähintään kahdeksan.

Valittujen valvontalaitteiden on kuvastettava erityyppisiä 4.2 kohdassa mainittuja valvontalaitteita. (eli päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta) tasapainoisella tavalla. Valittujen valvontalaitteiden on myös tasapainoisesti kuvastettava erityyppisiä seikkoja, jotka on lueteltu tämän liitteen lisäyksessä 3.

6.3.1.   OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi testien avulla

Edellä 6.3 kohdassa tarkoitettujen taustatietojen lisäksi valmistajan on osoitettava spesifisten päästöjenrajoitusjärjestelmien tai osien riittävän valvonnan toteutuminen testaamalla ne moottoritestipenkissä tämän liitteen 7.2 kohdassa vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.

Tällöin valmistaja toimittaa sellaiset vaurioituneet osat tai sähkölaitteet, joiden kelpoisuus on osoitettu ja joita tarvitaan virhetoiminnan simuloimiseen.

Jäljempänä olevan 7.2 kohdan mukaisesti on osoitettava, että OBD-järjestelmä havaitsee virhetoiminnan asianmukaisesti ja reagoi siihen oikealla tavalla (ks. virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.).

6.3.2.   Vaurioituneen osan (tai järjestelmän) kelpoisuuden osoittamismenettely

Tätä kohtaa sovelletaan tapauksissa, joissa OBD-järjestelmän demonstraatiotestiin valittua virhetoimintaa valvotaan suhteessa pakoputken päästöihin (11) (päästöjen raja-arvojen valvonta – ks. 4.2 kohta), ja valmistajan edellytetäänpäästötestillä osoittavan kyseisen vaurioituneen osan kelpoisuuden.

Erityistapauksissa vaurioituneiden osien tai järjestelmien kelpoisuuden osoittaminen testaamalla ei ole mahdollista (esim. jos MECS-järjestelmä on aktivoitu eikä moottori voi suorittaa soveltuvaa testiä jne.). Tällaisissa tapauksissa vaurioituneen osan kelpoisuus hyväksytään ilman testiä. Valmistajan on perusteltava asiakirjoin tällainen poikkeustilanne, ja se edellyttää tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

6.3.2.1.   Luokkien A ja B1 virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävän vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittamismenettely

6.3.2.1.1.   Päästörajojen seuranta

Jos tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsema virhetoiminta aiheuttaa pakokaasupäästöjä, jotka voivat ylittää OBD:n raja-arvot, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön OBD-raja-arvon ylittymistä enempää kuin 20 prosentilla.

6.3.2.1.2.   Suorituskyvyn valvonta

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella suorituskyvyn valvonnan tapauksessa OBD-raja-arvo voi ylittyä enemmän kuin 20 prosentilla. Tällainen pyyntö on perusteltava tapauskohtaisesti.

Jos liitteessä 15 edellytetään kaksipolttoainemoottorin tai -ajoneuvon suorituskyvyn valvontaa kaasumaisenpolttoaineen kulutuksen poikkeaman osalta, vaurioitunut osa kelpuutetaan ilman viittausta OBD-raja-arvoon.

6.3.2.1.3.   Osan valvonta

Osan valvonnan tapauksessa vaurioituneen osan kelpoisuus hyväksytään ilman viittausta OBD-raja-arvoon.

6.3.2.2.   Luokan B2 virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävien vaurioituneiden osien kelpoisuuden hyväksyntä

Jos on kyse luokan B2 virhetoiminnoista ja jos tyyppihyväksyntäviranomainen niin vaatii, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön OBD-raja-arvojen ylittymistä.

6.3.2.3.   Luokan C virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävien vaurioituneiden osien kelpoisuuden hyväksyntä

Jos on kyse luokan C virhetoiminnoista ja jos tyyppihyväksyntäviranomainen niin vaatii, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön säännellyn raja-arvon ylittymistä.

6.3.3.   Testausseloste

Testusselosteessa on oltava vähintään tämän liitteen lisäyksessä 4 vaaditut tiedot.

6.4.   Puutteellisten OBD-järjestelmien hyväksyntä

6.4.1.   Tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat hyväksyä valmistajan pyynnöstä OBD-järjestelmän, vaikka siinä olisi yksi tai useampi puute.

Harkitessaan pyyntöä tyyppihyväksyntäviranomainen päättää, onko yhdenmukaisuus tämän liitteen vaatimusten kanssa mahdotonta tai kohtuutonta.

Tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa huomioon valmistajan toimittamat tiedot, joihin kuuluvat muun muassa tekninen toteutettavuus, puutteiden korjaamisen edellyttämä aika ja tuotantojaksot, mukaan luettuina moottorimallien käyttöönotto ja käytöstä poisto ja tietokoneiden ohjelmointipäivitys, OBD-järjestelmän tehokkuus tämän liitteen vaatimuksiin nähden ja valmistajan osoittama riittävä pyrkimys täyttää tämän liitteen vaatimukset.

Tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy pyyntöä, jotka koskevat jonkin vaaditun valvontalaitteen puuttumista kokonaan (esim. tämän liitteen lisäyksessä 3 vaaditun valvontalaitteen puuttuminen).

6.4.2.   Puutteen ajallinen kesto

Puutteellisuus hyväksytään yhdeksi vuodeksi alkaen moottorijärjestelmän hyväksymispäivästä.

Jos valmistaja pystyy osoittamaan riittävällä tavalla tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä laitemuutoksia ja että pidempi aika on tarpeen, puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä vielä yhden vuoden ajan, edellyttäen, että puutejakso ei kaiken kaikkiaan ylitä kolmea vuotta (eli vuoden pituinen puutejakso voidaan uusia kolme kertaa).

Valmistaja ei voi hakea puutejakson uusimista.

6.5.   Viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori

OBD-järjestelmän suorituskyky ja virhetoiminnan luokitus demonstroidaan käyttämällä yhtä niistä liitteessä 5 mainituista viitepolttoaineista, joita moottori on suunniteltu käyttämään.

Viitepolttoaineen valitsee tyyppihyväksyntäviranomainen, jonka on varattava testilaboratoriolle riittävästi aikaa valitun viitepolttoaineen toimittamista varten.

7.   TESTAUSMENETTELYT

7.1.   Testausprosessi

Virhetoiminnan luokituksen oikeellisuuden ja OBD-järjestelmän valvontasuorituksen riittävyyden demonstroiminen testien avulla ovat asioita, joita käsitellään erikseen testausprosessin aikana. Esimerkiksi luokan A virhetoiminta ei edellytä luokitustestiä, mutta sen avulla voidaan testata OBD-järjestelmän suorituskykyä.

Tarvittaessa samaa testiä voidaan käyttää virhetoiminnan luokituksen oikeellisuuden, valmistajan toimittaman vaurioituneen osan kelpoisuuden ja OBD-järjestelmän valvonnan moitteettomuuden osoittamiseen.

Moottorijärjestelmän, jossa OBD-järjestelmää testataan, on oltava tämän säännön päästövaatimusten mukainen

7.1.1.   Testausprosessi virhetoiminnan luokituksen demonstroimiseksi

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii 6.2 kohdan mukaisesti valmistajaa perustelemaan testein tietyn virhetoiminnan luokituksen, vaatimustenmukaisuus osoitetaan erilaisin päästötestein.

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii testiä virhetoiminnan luokkaan B1, eikä luokkaan A, luokittelemisen perustelemiseksi, valmistajan on 6.2.2 kohdan mukaan osoitettava, että kyseisestä virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat tietyissä olosuhteissa OBD:n raja-arvojen alapuolella:

| a) | Valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

a)

Valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

| b) | Valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella. |
| --- | --- |

b)

Valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella.

Päästötesti voidaan toistaa valmistajan pyynnöstä enintään kolme kertaa.

Jos jokin testeistä johtaa päästöihin, jotka ovat tarkasteltavan OBD:n raja-arvon alapuolella, virhetoiminnan luokitus luokkaan B1 hyväksytään.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii testiä virhetoiminnan luokkaan B2, eikä luokkaan B1, tai luokkaan C eikä luokkaan B2 luokittelemisen perustelemiseksi, päästötestiä ei toisteta. Jos testissä mitatut päästöt ylittävät OBD:n raja-arvon tai päästörajan, virhetoiminta on luokiteltava uudelleen.

Huomautus: Edellä olevan 6.2.1 kohdan mukaan tätä kohtaa ei sovelleta luokkaan A luokiteltuihin virhetoimintoihin.

7.1.2.   Testausprosessi OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimiseksi

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen vaatii 6.3 kohdan mukaisesti OBD-järjestelmän suorituskyvyn testaamista, vaatimustenmukaisuus osoitetaan seuraavien vaiheiden kautta:

| a) | tyyppihyväksyntäviranomainen valitsee virhetoiminnan ja valmistaja toimittaa vastaavan vaurioituneen osan tai järjestelmän, |
| --- | --- |

a)

tyyppihyväksyntäviranomainen valitsee virhetoiminnan ja valmistaja toimittaa vastaavan vaurioituneen osan tai järjestelmän,

| b) | tarvittaessa ja niin vaadittaessa valmistajan on osoitettava päästötestein, että vaurioitunut osa kelpaa valvontakyvyn osoittamiseen, |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa ja niin vaadittaessa valmistajan on osoitettava päästötestein, että vaurioitunut osa kelpaa valvontakyvyn osoittamiseen,

| c) | valmistajan on osoitettava, että OBD-järjestelmä reagoi tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla (virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.) viimeistään ennen OBD-testisyklin sarjan päättymistä. |
| --- | --- |

c)

valmistajan on osoitettava, että OBD-järjestelmä reagoi tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla (virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.) viimeistään ennen OBD-testisyklin sarjan päättymistä.

7.1.2.1.   Vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittaminen

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen pyytää valmistajaa osoittamaan vaurioituneen osan kelpoisuuden testein 6.3.2 kohdan mukaisesti, demonstraatiot tehdään suorittamalla päästötesti.

Jos todetaan, että vaurioituneen osan tai laitteen asentaminen moottorijärjestelmään merkitsee sitä, että vertailua OBD-kynnysarvoihin ei voida tehdä (esimerkiksi siksi, että asianomaisen päästötestisyklin validoinnin edellyttämät tilastolliset ehdot eivät täyty), kyseisen osan tai laitteen vikaantuminen voidaan kelpuuttaa, jos tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.

Jos todetaan, että vaurioituneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että (oikein toimivalle moottorille määriteltyä) täyden kuormituksen käyrää ei voida saavuttaa testin aikana, kyseinen vaurioitunut osa tai laite voidaan kelpuuttaa, jos tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.

7.1.2.2.   Toimintavirheen havaitseminen

Jokaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen moottorin testipenkissä testattavaksi valitseman valvontalaitteen on reagoitava kelpuutetun vaurioituneen osan ilmaantumiseen tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla ennen kahden peräkkäisen OBD-testisyklin päättymistä tämän liitteen 7.2.2 kohdan mukaisesti.

Jos valvonnan kuvauksessa on todettu ja tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi käyttöjaksoa valvonnan loppuun saattamiseksi, OBD-testisyklien määrää voidaan lisätä valmistajan pyynnön mukaisesti.

Jokainen yksittäinen OBD-testisykli erotetaan demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä.

Testin katsotaan päättyneen heti, kun OBD-järjestelmä on reagoinut tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla.

7.2.   Sovellettavat testit

Tässä liitteessä

| a) | päästötestisykli on testisykli, jota käytetään säädettyjen päästöjen mittaamisen, kun kyseessä on vaurioituneen osan tai järjestelmän kelpoisuuden osoittaminen |
| --- | --- |

a)

päästötestisykli on testisykli, jota käytetään säädettyjen päästöjen mittaamisen, kun kyseessä on vaurioituneen osan tai järjestelmän kelpoisuuden osoittaminen

| b) | OBD-testisykli on testisykli, jolla osoitetaan OBD-valvontalaitteiden kyky havaita virhetoimintoja. |
| --- | --- |

b)

OBD-testisykli on testisykli, jolla osoitetaan OBD-valvontalaitteiden kyky havaita virhetoimintoja.

7.2.1.   Päästötestisykli

Tässä liitteessä tarkoitettu päästöjen mittaamiseen soveltuva testisykli on liitteessä 4 kuvattu WHTC-testisykli.

7.2.2.   OBD-testisykli

Tässä liitteessä tarkoitettu OBD-testisykli on liitteessä 10 kuvatun WHTC-testisyklin lämmin käynnistys -osio.

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista OBD-testisykliä (esim. WHTC-syklin kylmä käynnistys –osiota) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava asiakirjat (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi seuraavat seikat:

| a) | valvonnan osoittamiseen soveltuva pyydetty testisykli esiintyy todellisissa ajo-olosuhteissa ja |
| --- | --- |

a)

valvonnan osoittamiseen soveltuva pyydetty testisykli esiintyy todellisissa ajo-olosuhteissa ja

| b) | WHTC-testisyklin lämmin käynnistys –osio soveltuu heikommin kyseiseen valvontaan (esim. nesteiden kulutuksen valvonta). |
| --- | --- |

b)

WHTC-testisyklin lämmin käynnistys –osio soveltuu heikommin kyseiseen valvontaan (esim. nesteiden kulutuksen valvonta).

7.2.3.   Testausolosuhteet

Edellä 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa mainittujen testien suorittamisolosuhteiden (eli lämpötila, korkeus, polttoaineen laatu jne.) on oltava samat kuin liitteessä 4 kuvatussa WHTC-testisyklissä.

Jos päästötestillä pyritään vain perustelemaan tietyn virhetoiminnan luokitus luokkaan B1, testin suorittamisolosuhteet voivat valmistajan niin halutessa poiketa edellä olevista kohdista 6.2.2 kohdan mukaisesti.

7.3.   Demonstrointimenettely suorituskyvyn valvontaa varten

Kun kyseessä on suorituskyvyn valvonta, valmistaja voi käyttää tämän liitteen lisäyksessä 7 vahvistettuja demonstrointivaatimuksia.

Typpihyväksyntäviranomaiset voivat sallia sen, että valmistaja käyttää muuta kuin tämän liitteen lisäyksessä 7 tarkoitettua valvontamenetelmää. Valmistajan on osoitettava, että valittu menetelmä on ainakin yhtä luotettava, nopea ja tehokas kuin tämän liitteen lisäyksessä 7 tarkoitetut menetelmät. Osoittamisessa voidaan käyttää suunniteltuihin ominaisuuksiin perustuvaa vankkaa teknistä näyttöä, testituloksia, viittauksia aiempiin hyväksyntiin tai muuta hyväksyttävää menetelmää.

7.4.   Testausselosteet

Testausselosteessa on oltava vähintään lisäyksessä 4 vaaditut tiedot.

8.   ASIAKIRJAVAATIMUKSET

8.1.   Hyväksyntää varten vaadittavat asiakirjat

Valmistajan on toimitettava asiakirjapaketti, jossa on täydellinen kuvaus OBD-järjestelmästä. Asiakirja-aineisto koostuu kahdesta osasta:

| a) | ensimmäinen osa, joka voi olla lyhyt, edellyttäen, että siinä osoitetaan valvontalaitteiden, antureiden/toimilaitteiden väliset suhteet ja käyttöolosuhteet (eli kuvataan kaikki valvontalaitteiden käyttöönoton ja käytöstäpoiston edellytykset). Asiakirjoissa kuvataan OBD-järjestelmän toiminta sekä virhetoimintojen luokitteleminen hierarkkisessa järjestelmässä. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä nämä asiakirjat. Tiedot ovat pyynnöstä kiinnostuneiden osapuolten saatavilla. |
| --- | --- |

a)

ensimmäinen osa, joka voi olla lyhyt, edellyttäen, että siinä osoitetaan valvontalaitteiden, antureiden/toimilaitteiden väliset suhteet ja käyttöolosuhteet (eli kuvataan kaikki valvontalaitteiden käyttöönoton ja käytöstäpoiston edellytykset). Asiakirjoissa kuvataan OBD-järjestelmän toiminta sekä virhetoimintojen luokitteleminen hierarkkisessa järjestelmässä. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä nämä asiakirjat. Tiedot ovat pyynnöstä kiinnostuneiden osapuolten saatavilla.

| b) | toinen osa, jossa on mahdolliset tiedot, mukaan luettuina yksityiskohdat kelpuutetuista vaurioituneista osista tai järjestelmistä ja niihin liittyvät testitulokset, joita käytetään edellä esitettyä päätöksentekoprosessia tukevana näyttönä, sekä luettelo kaikista syöttö- ja tulostussignaaleista, jotka ovat moottorijärjestelmän käytössä ja joita OBD-järjestelmä valvoo. Toisessa osassa kuvataan myös jokainen valvontastrategia ja päätöksentekoprosessi. |
| --- | --- |

b)

toinen osa, jossa on mahdolliset tiedot, mukaan luettuina yksityiskohdat kelpuutetuista vaurioituneista osista tai järjestelmistä ja niihin liittyvät testitulokset, joita käytetään edellä esitettyä päätöksentekoprosessia tukevana näyttönä, sekä luettelo kaikista syöttö- ja tulostussignaaleista, jotka ovat moottorijärjestelmän käytössä ja joita OBD-järjestelmä valvoo. Toisessa osassa kuvataan myös jokainen valvontastrategia ja päätöksentekoprosessi.

Toinen osa on ehdottoman luottamuksellinen. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tyyppihyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan valmistaja säilyttää aineiston, mutta se annetaan tyyppihyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana.

8.1.1.   Jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvä asiakirja-aineisto

Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, jokaisesta valvottavasta osasta tai järjestelmästä:

| a) | virhetoiminnat ja niihin liittyvät vikakoodit, |
| --- | --- |

a)

virhetoiminnat ja niihin liittyvät vikakoodit,

| b) | virhetoiminnan havaitsemiseen käytetty valvontamenetelmä, |
| --- | --- |

b)

virhetoiminnan havaitsemiseen käytetty valvontamenetelmä,

| c) | virhetoiminnan havaitsemisessa käytetyt parametrit ja siihen tarvittavat edellytykset sekä tarvittaessa vianmääritysperusteiden rajat (suorituksen ja osan valvonta), |
| --- | --- |

c)

virhetoiminnan havaitsemisessa käytetyt parametrit ja siihen tarvittavat edellytykset sekä tarvittaessa vianmääritysperusteiden rajat (suorituksen ja osan valvonta),

| d) | vikakoodin tallennuskriteerit, |
| --- | --- |

d)

vikakoodin tallennuskriteerit,

| e) | valvonnan ”ajallinen pituus” (eli käyttöaika / valvonnan suorittamiseen tarvittava menettely) ja valvonnan ”taajuus” (esim. jatkuvatoiminen, kerran matkan aikana jne.). |
| --- | --- |

e)

valvonnan ”ajallinen pituus” (eli käyttöaika / valvonnan suorittamiseen tarvittava menettely) ja valvonnan ”taajuus” (esim. jatkuvatoiminen, kerran matkan aikana jne.).

8.1.2.   Virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat

Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, virhetoimintojen luokituksesta:

Jokaisen vikakoodin virhetoiminnan luokitus on perusteltava asiakirjoin. Luokitus voi vaihdella samassa päästöihin liittyvässä OBD-perheessä moottorityypistä riippuen (esim. erilaiset moottoriluokitukset).

Nämä tiedot on sisällytettävä tämän liitteen 4.2 kohdassa vaadittuihin teknisiin perusteluihin luokkaan A, luokkaan B1 tai luokkaan B2 luokituksen osalta.

8.1.3.   Päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat

Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, päästöihin liittyvästä OBD-perheestä:

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kuvaus on esitettävä. Kuvauksessa on oltava luettelo ja kuvaus perheeseen kuuluvista moottorityypeistä, kuvaus OBD-kantamoottorijärjestelmästä sekä kaikista tekijöistä, jotka ovat ominaisia perheelle tämän liitteen 6.1.1 kohdan mukaisesti.

Jos päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluu moottoreita, jotka kuuluvat eri moottoriperheisiin, on esitettävä tiivistetty kuvaus kyseisistä moottoriperheistä.

Valmistajan on lisäksi annettava luettelo kaikista kunkin OBD-perheen käyttämän viestintäprotokollan elektronisista syöte-, tuloste- ja tunnistuselementeistä.

8.2.   OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asentamista ajoneuvoon koskevat asiakirjat

Moottorin valmistajan on sisällytettävä moottorijärjestelmänsä asennusasiakirjoihin tarvittavat vaatimukset, joilla varmistetaan, että ajoneuvo, kun sitä käytetään tiellä tai tarvittaessa muissa olosuhteissa, täyttää tämän liitteen vaatimukset. Asiakirjoissa on kuvattava vähintään:

| a) | yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuus, |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuus,

| b) | suoritettava varmistusmenettely. |
| --- | --- |

b)

suoritettava varmistusmenettely.

Asennusvaatimusten täyttämiseksi toteutetut toimenpiteet ja tarkoituksenmukaisuus voidaan varmistaa moottorijärjestelmän hyväksyntäprosessin yhteydessä.

Huomautus: Jos ajoneuvon valmistaja hakee suoraan hyväksyntää OBD-järjestelmän asentamiselle ajoneuvoon, näitä asiakirjoja ei tarvita.

---

(1)  Tämän liitteen numerointi vastaa WWH-OBD gtr rnro 5:n numerointia. Joitakin WWH-OBD gtr:n kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

(2)  Tämä määritelmä ei merkitse sitä, että lämpötila-anturi olisi välttämätön jäähdytyslämpötilan mittaamiseksi.

(3)  Mitattua arvoa tarkastellaan ottaen huomioon testikammiojärjestelmän asiaankuuluva sallittu tarkkuusväli ja toimintahäiriöstä johtuva testitulosten suurempi vaihtelevuus.

(4)  Voidaan katsoa, että moottori on käynnistetty, kun käynnistyspyöritysvaihe on menossa.

(5)  Tätä tietokokonaisuutta käytetään tyypillisesti moottorijärjestelmän ajokelpoisuuden määrittämiseen peruspäästöjen osalta.

(6)  Tätä tietokokonaisuutta käytetään tyypillisesti moottorijärjestelmän päästöihin perustuvan ajokelpoisuuden yksityiskohtaiseen hahmottamiseen.

(7)  Moottoria ei tarvitse varustaa osilla ainoastaan liitteen 5 taulukoissa 3 ja 4 mainittujen tietojen antamista varten.

(8)  Valmistajalla on oikeus käyttää täydentävää ajoneuvon sisäistä valvontalaitetta, kuten kojelautaan asennettua videonäyttöä, jonka kautta OBD-järjestelmän tiedot ovat saatavilla. Tällaiseen lisälaitteeseen ei sovelleta tämän liitteen vaatimuksia.

(9)  Arvoon, jonka on ilmoitettu tämän liitteen asiaankuuluvassa kohdassa.

(10)  Esimerkkejä olosuhteista, jotka voivat vaikuttaa asiaan ja joissa OBD:n raja-arvot ylittyvät, ovat moottorijärjestelmän ikä ja se, onko testi tehty uudella vai kuluneella osalla.

(11)  Tämä kohta laajennetaan myöhemmin koskemaan muitakin valvontalaitteita kuin päästöjenrajoitusvalvontaa.

Lisäys 1

OBD-järjestelmän asennuksen hyväksyntä

Tässä lisäyksessä käsitellään tapausta, jossa ajoneuvon valmistaja hakee hyväksyntää sellaisten päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvien OBD-järjestelmien asentamiselle ajoneuvoon, jotka on hyväksytty tämän liitteen vaatimusten mukaisesti.

Tällöin on osoitettava tämän liitteen yleisten vaatimusten lisäksi asennuksen moitteettomuus. Demonstraatio perustuu soveltuviin rakenneosiin, varmennustestien tuloksiin jne., ja siinä osoitetaan, että seuraavat osa-alueet ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia:

| a) | asennus ajoneuvoon moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuuden näkökulmasta, |
| --- | --- |

a)

asennus ajoneuvoon moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuuden näkökulmasta,

| b) | virhetoiminnan ilmaisin (kuva, aktivointikaavio jne.), |
| --- | --- |

b)

virhetoiminnan ilmaisin (kuva, aktivointikaavio jne.),

| c) | langoitetun viestinnän rajapinta. |
| --- | --- |

c)

langoitetun viestinnän rajapinta.

Virhetoiminnan ilmaisimen syttymisen, tietojen tallennuksen ja ajoneuvon sisäisen ja ulkopuolisen OBD-viestinnän moitteettomuus tarkistetaan. Tarkistukset eivät kuitenkaan saa edellyttää moottorijärjestelmän purkamista (esim. voidaan valita sähköinen irti kytkeminen).

Lisäys 2

Virhetoiminnat – Vikakooditilan kuvaaminen – Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivoinnin kuvaaminen

Tämän lisäyksen tarkoituksena on kuvata tarkemmin tämän liitteen 4.3 ja 4.6.5 kohdassa asetettuja vaatimuksia.

Siinä on seuraavat kuvat:

| Kuva 1: | Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä |
| --- | --- |
| Kuva 2 | Vikakooditila kahden erilaisen peräkkäisen luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä |
| Kuva 3: | Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan uudelleen ilmenemisen yhteydessä |
| Kaavio 4A: | Luokan A virhetoiminta – Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivointi |
| Kaavio 4B: | Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen deaktivointiperiaatteen kuvaus |
| Kuva 5: | Luokan B1 virhetoiminta – B1-laskurin aktivointi viidessä käyttötapauksessa. |

Kuva 1:

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Kuva 2

Vikakooditila kahden erilaisen peräkkäisen luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Kuva 3:

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan uudelleen ilmenemisen yhteydessä

Kaavio 4A:

Luokan A virhetoiminta – Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivointi

Kaavio 4B:

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen deaktivointiperiaatteen kuvaus

Kuva 5:

Luokan B1 virhetoiminta – B1-laskurin aktivointi viidessä käyttötapauksessa.

Kuva 1

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Huomautukset:

| | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan |
| --- | --- |
| N, M | Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M.
  Esimerkiksi M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä. |

Image

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan

N, M

Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M.

Esimerkiksi M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

Kuva 2

Vikakooditila kahden erilaisen peräkkäisen luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Huomautukset:

| | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan |
| --- | --- |
| N, M |
| N', M' | Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M ensimmäisen virhetoiminnan yhteydessä ja N' ja M' toisen virhetoiminnan yhteydessä.
  Esimerkiksi M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä. |
| N + 40 | neljäskymmenes käyttöjakso sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin ensimmäisen kerran sammui, tai 200 moottorin käyttötunnin jälkeen sen mukaan, kumpi on aikaisempi. |

Image

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan

N, M

N', M'

Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M ensimmäisen virhetoiminnan yhteydessä ja N' ja M' toisen virhetoiminnan yhteydessä.

Esimerkiksi M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

N + 40

neljäskymmenes käyttöjakso sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin ensimmäisen kerran sammui, tai 200 moottorin käyttötunnin jälkeen sen mukaan, kumpi on aikaisempi.

Kuva 3

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan uudelleen ilmenemisen yhteydessä

Huomautukset:

| | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan. |
| --- | --- |
| N, M |
| N', M' | Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M virhetoiminnan ensimmäisen ilmaantumisen yhteydessä ja N' ja M' toisen ilmaantumisen yhteydessä.
  Esimerkiksi M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä. |

Image

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan.

N, M

N', M'

Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M virhetoiminnan ensimmäisen ilmaantumisen yhteydessä ja N' ja M' toisen ilmaantumisen yhteydessä.

Esimerkiksi M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

Kuva 4A

Luokan A virhetoiminta – Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivointi

| Huom. | Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen deaktivointiin liittyvät yksityiskohtaiset tiedot kuvataan jäljempänä kuvassa 4B erityistapauksessa, jossa potentiaalinen tila esiintyy. |
| --- | --- |

Huom.

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen deaktivointiin liittyvät yksityiskohtaiset tiedot kuvataan jäljempänä kuvassa 4B erityistapauksessa, jossa potentiaalinen tila esiintyy.

Kuva 4B

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen deaktivointiperiaatteen kuvaus

Huomautukset:

| | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan. |
| --- | --- |
| M | tarkoittaa käyttöjaksoa, jolloin valvontalaite toteaa ensimmäisen kerran, että vahvistettu ja aktiivinen vika ei enää esiinny. |
| tapaus 1 | tarkoittaa tapausta, jossa valvontalaite ei totea vian esiintymistä käyttöjakson M aikana |
| tapaus 2 | tarkoittaa tapausta, jossa valvontalaite on aiemmin todennut vian esiintymisen käyttöjakson M aikana |
| tapaus 3 | tarkoittaa tapausta, jossa valvontalaite toteaa vian esiintymisen käyttöjakson M aikana todettuaan aiemmin vian puuttumisen. |

Image

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan.

M

tarkoittaa käyttöjaksoa, jolloin valvontalaite toteaa ensimmäisen kerran, että vahvistettu ja aktiivinen vika ei enää esiinny.

tapaus 1

tarkoittaa tapausta, jossa valvontalaite ei totea vian esiintymistä käyttöjakson M aikana

tapaus 2

tarkoittaa tapausta, jossa valvontalaite on aiemmin todennut vian esiintymisen käyttöjakson M aikana

tapaus 3

tarkoittaa tapausta, jossa valvontalaite toteaa vian esiintymisen käyttöjakson M aikana todettuaan aiemmin vian puuttumisen.

Kuva 5

Luokan B1 virhetoiminta – B1-laskurin aktivointi viidessä käyttötapauksessa.

| Huomautus: | Tässä esimerkissä oletetaan, että B1-laskureita on vain yksi. |
| --- | --- |

Huomautus:

Tässä esimerkissä oletetaan, että B1-laskureita on vain yksi.

Lisäys 3

Valvontavaatimukset

Tämän lisäyksen kohdissa luetellaan järjestelmät ja osat, joita OBD-järjestelmän on valvottava tämän liitteen 4.2 kohdan mukaisesti. Ellei tosin täsmennetä, nämä vaatimukset koskevat kaikkia moottorityyppejä.

Lisäys 3 – Kohta 1

Sähköisten/elektronisten osien valvonta

Tässä lisäyksessä kuvattujen päästöjenrajoitusjärjestelmän valvomiseen tai tarkkailemiseen käytettyjen sähköisten/elektronisten osien on oltava tämän liitteen 4.2 kohdan mukaisen ”osan valvonnan” alaisia. Näitä ovat muun muassa, mutta ei ainoastaan, paineanturit, lämpötila-anturit, pakokaasuanturit ja mahdollisesti käytetyt happianturit, nakutusanturit, pakojärjestelmän sisäiset polttoaineruiskut tai pelkistävän aineen ruiskut, pakojärjestelmän sisäiset polttimet tai lämmitysosat, hehkutulpat ja imuilman lämmittimet.

Jos järjestelmässä on takaisinkytkennän säätöpiiri, OBD-järjestelmän on valvottava järjestelmän kykyä pitää takaisinkytkennän säätö suunnitelman mukaisena (esim. takaisinkytkennän säätö käynnistyy valmistajan asettaman ajan kuluttua, järjestelmä ei pysty ylläpitämään takaisinkytkennän säätöä, takaisinkytkennän säätö on käyttänyt kaikki valmistajan sallimat mukautusvarat) – osan valvonta.

Erityisesti jos reagenssin ruiskutusta valvotaan suljetun piirin järjestelmällä, sovelletaan tässä kohdassa vahvistettuja valvontavaatimuksia mutta havaittuja vikoja ei luokitella vikaluokkaan C.

Huom. Näitä vaatimuksia sovelletaan kaikkiin sähköisiin/elektronisiin osiin, vaikka ne kuuluisivat johonkin tämän lisäyksen muissa kohdissa kuvatuista valvontalaitteista.

Lisäys 3 – Kohta 2

DPF-järjestelmä

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun DPF-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | dieselhiukkassuodattimen substraatti: substraatin olemassaolo – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

dieselhiukkassuodattimen substraatti: substraatin olemassaolo – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

| b) | dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: dieselhiukkassuodattimen tukkeutuminen – täydellinen toimintakatkos |
| --- | --- |

b)

dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: dieselhiukkassuodattimen tukkeutuminen – täydellinen toimintakatkos

| c1) | dieselhiukkassuodattimen suodatuskyky: dieselhiukkasuodattimen suodatus- ja jatkuva regenerointiprosessi. Tätä vaatimusa sovellettaisiin ainoastaan hiukkaspäästöihin – päästörajojen valvonta.
  Vaihtoehtoisesti OBD-järjestelmän on tapauksen mukaan (1) valvottava: |
| --- | --- |

c1)

dieselhiukkassuodattimen suodatuskyky: dieselhiukkasuodattimen suodatus- ja jatkuva regenerointiprosessi. Tätä vaatimusa sovellettaisiin ainoastaan hiukkaspäästöihin – päästörajojen valvonta.

Vaihtoehtoisesti OBD-järjestelmän on tapauksen mukaan (1) valvottava:

| c2) | dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: suodatus- ja regenerointiprosessit (esim. hiukkasten kerääntyminen suodatusprosessin aikana ja hiukkasten poisto pakotetun regenerointiprosessin aikana) – suorituksen valvonta tämän liitteen lisäyksen 8 mukaisesti. |
| --- | --- |

c2)

dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: suodatus- ja regenerointiprosessit (esim. hiukkasten kerääntyminen suodatusprosessin aikana ja hiukkasten poisto pakotetun regenerointiprosessin aikana) – suorituksen valvonta tämän liitteen lisäyksen 8 mukaisesti.

Huom. Jaksottaista regeneraatiota on valvottava seuraamalla laitteen kykyä toimia tarkoitetulla tavalla (esim. suorittaa regenerointi valmistajan tarkoittamin aikavälein, suorittaa regenerointi sitä pyydettäessä jne.). Tämä muodostaa yhden osion laitteeseen liittyvästä osan valvonnasta.

Lisäys 3 – Kohta 3

Selektiivisen katalyyttipelkistyksen (SCR) valvonta

Tässä kohdassa SCR:llä tarkoitetaan selektiivistä katalyyttistä pelkistystä tai muuta LNC-katalysaattoreita. OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun SCR-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta

| b) | aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: reagenssin saatavuus ajoneuvossa, reagenssin asianmukainen kulutus, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: reagenssin saatavuus ajoneuvossa, reagenssin asianmukainen kulutus, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta

| c) | aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: mahdollisuuksien mukaan reagenssin laatu, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c)

aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: mahdollisuuksien mukaan reagenssin laatu, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta

| d) | SCR-katalysaattorin muuntamisteho: katalysaattorin SCR-muuntokyky NOx-päästörajojen valvonnassa. |
| --- | --- |

d)

SCR-katalysaattorin muuntamisteho: katalysaattorin SCR-muuntokyky NOx-päästörajojen valvonnassa.

Lisäys 3 – Kohta 4

NOx-loukku/LNT tai NOx-kerääjä

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun LNT-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | LNT:n kapasiteetti: LNT-järjestelmän kyky imeä/varastoida ja muuntaa typen oksideja – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

LNT:n kapasiteetti: LNT-järjestelmän kyky imeä/varastoida ja muuntaa typen oksideja – suorituksen valvonta

| b) | LNT:n aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

LNT:n aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta

Lisäys 3 – Kohta 5

Hapetuskatalysaattoreiden (myös dieselöljyn hapetuskatalysaattorin – DOC) valvonta

Tätä kohtaa sovelletaan hapetuskatalysaattoreihin, jotka ovat erillisiä muista jälkikäsittelyjärjestelmistä. Jälkikäsittelyjärjestelmän kuoren sisäisiin järjestelmiin sovelletaan asiaankuuluvaa tämän lisäyksen kohtaa.

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun hapetuskatalysaattorin osien moitteetonta toimintaa:

| a) | hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä ennen muita jälkikäsittelylaitteita – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä ennen muita jälkikäsittelylaitteita – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

| b) | hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä muiden jälkikäsittelylaitteiden jälkeen – täydellisen toimintakatkoksen valvonta. |
| --- | --- |

b)

hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä muiden jälkikäsittelylaitteiden jälkeen – täydellisen toimintakatkoksen valvonta.

Lisäys 3 – Kohta 6

Pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän (EGR) valvonta

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun EGR-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR:n suuri/pieni virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni virtaus” tai ”liian suuri virtaus” – päästörajojen valvonta |

Diesel

Kaasu

a1)

EGR:n suuri/pieni virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni virtaus” tai ”liian suuri virtaus” – päästörajojen valvonta

X

| a2) | Pieni/suuri pakokaasun takaisinkierrätysvirtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni virtaus” tai ”liian suuri virtaus” – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a2)

Pieni/suuri pakokaasun takaisinkierrätysvirtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni virtaus” tai ”liian suuri virtaus” – suorituksen valvonta

X

| a3) | Pieni pakokaasun takaisinkierrätysvirtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni virtaus” tai ”liian suuri virtaus” – täydellisen toimintakatkoksen seuranta tai suorituksen valvonta tämän kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a3)

Pieni pakokaasun takaisinkierrätysvirtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni virtaus” tai ”liian suuri virtaus” – täydellisen toimintakatkoksen seuranta tai suorituksen valvonta tämän kohdan mukaisesti.

X

X

| b) | EGR-toimilaitteen hidas vaste: EGR-järjestelmän kyky saavuttaa asetettu virtaus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

EGR-toimilaitteen hidas vaste: EGR-järjestelmän kyky saavuttaa asetettu virtaus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta

X

X

| c1) | EGR-jäähdyttimen jäähtymiskyky: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c1)

EGR-jäähdyttimen jäähtymiskyky: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos – suorituksen valvonta

X

X

| c2) | EGR-jäähdyttimen jäähtymiskyky: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos – täydellisen toimintakatkoksen seuranta tämän kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c2)

EGR-jäähdyttimen jäähtymiskyky: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos – täydellisen toimintakatkoksen seuranta tämän kohdan mukaisesti.

X

X

| a3) | Pieni pakokaasun takaisinkierrätysvirtaus (täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai suorituksen valvonta) |
| --- | --- |

a3)

Pieni pakokaasun takaisinkierrätysvirtaus (täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai suorituksen valvonta)

Sellaisessa tapauksessa, jossa päästöt eivät ylittäisi OBD-kynnysarvoja, vaikka pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmä (EGR) ei kykenisi lainkaan ylläpitämään määrättyä virtaustasoa (esimerkiksi sen ansiosta, että selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) toimii oikein moottorin jälkipuolella), sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| 1. | Kun EGR-virtauksen ohjaus tapahtuu suljetun piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun EGR-järjestelmä ei kykene lisäämään EGR-virtausta määrätyn virtausnopeuden saavuttamiseksi.
  Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C. |
| --- | --- |

1.

Kun EGR-virtauksen ohjaus tapahtuu suljetun piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun EGR-järjestelmä ei kykene lisäämään EGR-virtausta määrätyn virtausnopeuden saavuttamiseksi.

Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C.

| 2. | Kun EGR-virtauksen ohjaus tapahtuu avoimen piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun järjestelmässä ei ole havaittavaa EGR-virtausta, vaikka sitä pitäisi olla.
  Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C. |
| --- | --- |

2.

Kun EGR-virtauksen ohjaus tapahtuu avoimen piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun järjestelmässä ei ole havaittavaa EGR-virtausta, vaikka sitä pitäisi olla.

Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C.

| c2) | EGR-jäähdyttimen jäähtymiskyky (täydellisen toimintakatkoksen valvonta) |
| --- | --- |

c2)

EGR-jäähdyttimen jäähtymiskyky (täydellisen toimintakatkoksen valvonta)

Sellaisessa tapauksessa, jossa se, että EGR-jäähdytysjärjestelmä ei kykene saavuttamaan valmistajan edellyttämää jäähdytystehoa, ei johtaisi siihen, että valvontajärjestelmä havaitsee vian (koska päästöt eivät lisääntyisi siinä määrin, että jonkin pilaavan aineen OBD-kynnysarvo ylittyisi), OBD-järjestelmän on havaittava vika, jos järjestelmässä ei ole havaittavaa EGR-jäähdytystä.

Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C.

Lisäys 3 – Kohta 7

Polttoainejärjestelmän valvonta

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennettujen polttoainejärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| a) | Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä – suorituksen valvonta |

Diesel

Kaasu

a)

Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä – suorituksen valvonta

X

| b) | Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä, jos järjestelmä on niin rakennettu, että painetta voidaan ohjata muista parametreista riippumatta – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä, jos järjestelmä on niin rakennettu, että painetta voidaan ohjata muista parametreista riippumatta – suorituksen valvonta

X

| c) | Polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätölaite: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa ennalta säädetty polttoaineen ajoitus vähintään yhdessä ruiskutustapahtumassa, kun moottori on varustettu tarvittavilla antureilla – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c)

Polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätölaite: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa ennalta säädetty polttoaineen ajoitus vähintään yhdessä ruiskutustapahtumassa, kun moottori on varustettu tarvittavilla antureilla – suorituksen valvonta

X

| d) | Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä: polttoaineen suhde (myös – mutta ei pelkästään – itsesääntelyominaisuudet) - suorituksen valvonta |
| --- | --- |

d)

Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä: polttoaineen suhde (myös – mutta ei pelkästään – itsesääntelyominaisuudet) - suorituksen valvonta

X

Lisäys 3 – Kohta 8

Ilmakäsittelylaite ja turboahdin / ahtopaineen säätöjärjestelmä

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennettujen ilmankäsittelylaitteen ja turboahtimen / ahtopaineen säätöjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni ahtopaine” tai ”liian suuri ahtopaine” – päästörajojen valvonta |

Diesel

Kaasu

a1)

Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni ahtopaine” tai ”liian suuri ahtopaine” – päästörajojen valvonta

X

| a2) | Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni ahtopaine” tai ”liian suuri ahtopaine” – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a2)

Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni ahtopaine” tai ”liian suuri ahtopaine” – suorituksen valvonta

X

| a3) | Turboahtimen alialiahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni ahtopaine” – täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai suorituskyvyn valvonta tämän kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a3)

Turboahtimen alialiahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian pieni ahtopaine” – täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai suorituskyvyn valvonta tämän kohdan mukaisesti.

X

X

| b) | Vaihtuvageometrisen turboahtimen (VGT) hidas vaste: VGT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu geometria valmistajan määrittämässä ajassa – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

Vaihtuvageometrisen turboahtimen (VGT) hidas vaste: VGT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu geometria valmistajan määrittämässä ajassa – suorituksen valvonta

X

X

| c) | Ahtoilman jäähdytys: ahtoilman jäähdytysjärjestelmän teho – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

c)

Ahtoilman jäähdytys: ahtoilman jäähdytysjärjestelmän teho – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

X

X

| a3) | Turboahtimen aliahtopaine (täydellisen toimintakatkoksen valvonta) |
| --- | --- |

a3)

Turboahtimen aliahtopaine (täydellisen toimintakatkoksen valvonta)

| 1. | Sellaisessa tapauksessa, jossa päästöt eivät ylittäisi OBD-kynnysarvoja, vaikka ahtojärjestelmä ei kykenisi lainkaan ylläpitämään määrättyä ahtopainetta, ja kun ahtopaineen ohjaus tapahtuu suljetun piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun ahtojärjestelmä ei kykene nostamaan ahtopainetta määrätyn ahtopaineen saavuttamiseksi.
  Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C. |
| --- | --- |

1.

Sellaisessa tapauksessa, jossa päästöt eivät ylittäisi OBD-kynnysarvoja, vaikka ahtojärjestelmä ei kykenisi lainkaan ylläpitämään määrättyä ahtopainetta, ja kun ahtopaineen ohjaus tapahtuu suljetun piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun ahtojärjestelmä ei kykene nostamaan ahtopainetta määrätyn ahtopaineen saavuttamiseksi.

Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C.

| 2. | Sellaisessa tapauksessa, jossa päästöt eivät ylittäisi OBD-kynnysarvoja, vaikka ahtojärjestelmä ei kykenisi lainkaan ylläpitämään määrättyä ahtopainetta, ja kun ahtopaineen ohjaus tapahtuu avoimen piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun järjestelmässä ei ole havaittavaa ahtopainetta, vaikka sitä pitäisi olla.
  Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C. |
| --- | --- |

2.

Sellaisessa tapauksessa, jossa päästöt eivät ylittäisi OBD-kynnysarvoja, vaikka ahtojärjestelmä ei kykenisi lainkaan ylläpitämään määrättyä ahtopainetta, ja kun ahtopaineen ohjaus tapahtuu avoimen piirin järjestelmällä, OBD-järjestelmän on havaittava vika, kun järjestelmässä ei ole havaittavaa ahtopainetta, vaikka sitä pitäisi olla.

Tällaista virhetoimintaa ei saa luokitella luokkaan C.

Lisäys 3 – Kohta 9

Vaihtuva venttiilin ajoitusjärjestelmä (VVT)

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun vaihtuvan venttiilin ajoitusjärjestelmän (VVT) osien moitteetonta toimintaa:

| a) | VVT:n kohdistusvirhe: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

VVT:n kohdistusvirhe: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus – suorituksen valvonta

| b) | VVT:n hidas vaste: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta. |
| --- | --- |

b)

VVT:n hidas vaste: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta.

Lisäys 3 – Kohta 10

Sytytyskatkojen valvonta

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| a) | Ei vaatimuksia. |

Diesel

Kaasu

a)

Ei vaatimuksia.

X

| b) | Sytytyskatko, joka voi vahingoittaa katalysaattoria (esim. valvomalla tiettyä prosenttiosuutta sytytyskatkoista tietyllä ajanjaksolla – suorituksen valvonta. |
| --- | --- |

b)

Sytytyskatko, joka voi vahingoittaa katalysaattoria (esim. valvomalla tiettyä prosenttiosuutta sytytyskatkoista tietyllä ajanjaksolla – suorituksen valvonta.

X

Lisäys 3 – Kohta 11

Kampikammion tuuletusjärjestelmän valvonta

Ei vaatimuksia.

Lisäys 3 – Kohta 12

Moottorin jäähdytysjärjestelmän valvonta

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottorin jäähdytysjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (termostaatti): Kiinteä avoin termostaatti: Valmistajien ei tarvitse valvoa termostaattia, jos sen vikaantuminen ei pysäytä muiden OBD-valvontalaitteiden toimintaan – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (termostaatti): Kiinteä avoin termostaatti: Valmistajien ei tarvitse valvoa termostaattia, jos sen vikaantuminen ei pysäytä muiden OBD-valvontalaitteiden toimintaan – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

Valmistajien ei tarvitse valvoa moottorin jäähdytysnesteen lämpötilaa tai moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-anturia, jos moottorin jäähdytysnesteen lämpötilaa tai moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-anturia ei käytetä minkään päästöjen rajoitusjärjestelmän suljetun säätöpiirin / takaisinkytkennän säädön aktivoinnissa ja/tai se ei aiheuta minkään muun valvontalaitteen toiminnan pysähtymistä.

Valmistajat voivat keskeyttää valvontalaitteen toiminnan tai viivyttää sitä sen ajan, kunnes suljetun säätöpiirin aktivoimiseen tarvittava lämpötila on saavutettu, jos moottori on sellaisissa olosuhteissa, jotka aiheuttaisivat virheellisen tilannemäärityksen (esim. ajoneuvon käyttö joutokäynnillä yli 50–75 prosenttia lämmitysajasta).

Lisäys 3 – Kohta 13

Pakokaasu- ja happianturin valvonta

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia:

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| a) | moottoriin mahdollisesti asennettujen pakokaasuanturien sähköisten osien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta |

Diesel

Kaasu

a)

moottoriin mahdollisesti asennettujen pakokaasuanturien sähköisten osien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta

X

X

| b) | sekä primaareja että sekundaareja (polttoaineensäätö) happiantureita. Näitä antureita pidetään pakokaasuantureina, joiden moitteetonta toimintaa valvotaan tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta |
| --- | --- |

b)

sekä primaareja että sekundaareja (polttoaineensäätö) happiantureita. Näitä antureita pidetään pakokaasuantureina, joiden moitteetonta toimintaa valvotaan tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta

X

Lisäys 3 – Kohta 14

Joutokäyntinopeuden säätöjärjestelmän valvonta

OBD-järjestelmän on valvottava moottoriin mahdollisesti asennettujen joutokäyntinopeuden säätöjärjestelmien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti.

Lisäys 3 – Kohta 15

Kolmitiekatalysaattori

OBD-järjestelmän on valvottava moottoriin mahdollisesti asennetun kolmitiekatalysaattorin moitteetonta toimintaa seuraavasti:

| | Diesel | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| a) | Kolmitiekatalyysikonversion tehokkuus: katalysaattorin kyky muuntaa typen oksideita ja CO:ta – suorituksen valvonta |

Diesel

Kaasu

a)

Kolmitiekatalyysikonversion tehokkuus: katalysaattorin kyky muuntaa typen oksideita ja CO:ta – suorituksen valvonta

X

---

(1)  C1:tä sovelletaan vaiheisiin B ja C liitteessä 3 olevan taulukon 1 mukaisesti. C2:tä sovelletaan vaiheeseen A liitteessä 3 olevan taulukon 1 mukaisesti.

Lisäys 4

Selvitys teknisestä vaatimustenmukaisuudesta

Selvityksen antaa tyyppihyväksyntäviranomainen tämän liitteen 6.3.3 ja 7.3 kohdan mukaisesti tutkittuaan OBD-järjestelmän tai päästöihin liittyvää OBD-perheen, kun järjestelmä tai perhe on tämän lisäyksen vaatimusten mukainen.

Selvityksessä on mainittava tämän lisäyksen täsmälliset lähdetiedot (mukaan luettuna version numero).

Lisäksi on mainittava tämän säännön täsmälliset lähdetiedot (mukaan luettuna version numero).

Selvityksessä on kansilehti, jossa ilmoitetaan OBD-järjestelmän tai päästöihin liittyvän OBD-perheen lopullisesta vaatimustenmukaisuudesta, sekä seuraavat viisi muuta lukua:

| Luku 1 | OBD-järjestelmää koskevat tiedot |
| --- | --- |
| Luku 2 | OBD-järjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat tiedot |
| Luku 3 | Puutteita koskevat tiedot |
| Luku 4 | OBD-järjestelmän demonstraatiotestejä koskevat tiedot |
| Luku 5 | Testimenettely |

Luku 1

OBD-järjestelmää koskevat tiedot

Luku 2

OBD-järjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat tiedot

Luku 3

Puutteita koskevat tiedot

Luku 4

OBD-järjestelmän demonstraatiotestejä koskevat tiedot

Luku 5

Testimenettely

Teknisen selvityksen ja kaikkien sen lukujen sisällön on katettava ainakin seuraavissa esimerkeissä annetut osat.

Selvityksessä on todettava, että selvityksen otteiden jäljentäminen tai julkaiseminen ei ole sallittua ilman allekirjoittaneen tyyppihyväksyntäviranomaisen kirjallista suostumusta.

Selvitys lopullisesta vaatimustenmukaisuudesta

Asiakirja-aineisto ja tässä kuvattu OBD-järjestelmä / päästöihin liittyvä OBD-perhe on seuraavan säännön vaatimusten mukainen:

Sääntö ... / versio .../ voimaantulopäivä ... / polttoainetyyppi

Tällä säännöllä otetaan käyttöön seuraava gtr:

gtr .../ A + B / versio .../ päiväys ....

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevassa selvityksessä on ... sivua.

Paikka, päiväys: ...

Laatija (nimi ja allekirjoitus)

Hyväksyntäviranomainen (nimi, leima)

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 1 (esimerkki)

OBD-järjestelmää koskevat tiedot

1.   Haetun hyväksynnän tyyppi

| Haettu hyväksyntä |
| --- |
| — | Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä |

Haettu hyväksyntä

—

Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä

KYLLÄ/EI

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntä |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntä

KYLLÄ/EI

| — | Hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän hyväksyntä |
| --- | --- |

—

Hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän hyväksyntä

KYLLÄ/EI

| — | Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä |
| --- | --- |

—

Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

KYLLÄ/EI

| — | Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta |
| --- | --- |

—

Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta

KYLLÄ/EI

| — | Laajennus, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta |
| --- | --- |

—

Laajennus, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta

KYLLÄ/EI

2.   OBD-järjestelmää koskevat tiedot

| Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä |
| --- |
| — | moottorijärjestelmäperheen tyypit (1) (tarvittaessa ks. tämän liitteen 6.1 kohta) tai yksittäisen moottorijärjestelmien tyypit (1) |

Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä

—

moottorijärjestelmäperheen tyypit (1) (tarvittaessa ks. tämän liitteen 6.1 kohta) tai yksittäisen moottorijärjestelmien tyypit (1)

...

| — | OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntä

| — | Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1)

...

| — | OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän hyväksyntä

| — | Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1)

...

| — | Sen moottorijärjestelmäperheen nimi, johon uusi OBD-järjestelmä liittyy (tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Sen moottorijärjestelmäperheen nimi, johon uusi OBD-järjestelmä liittyy (tarvittaessa

...

| — | Sen moottorijärjestelmän tyyppi (1), johon uusi OBD-järjestelmä liittyy |
| --- | --- |

—

Sen moottorijärjestelmän tyyppi (1), johon uusi OBD-järjestelmä liittyy

...

| — | Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

| — | Luettelo (laajennettu tarvittaessa) päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Luettelo (laajennettu tarvittaessa) päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (laajennettu tarvittaessa) (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (laajennettu tarvittaessa) (1)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (uusi tai muuttumaton) tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (uusi tai muuttumaton) tyyppi (1)

...

| — | Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta

| — | Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita rakennemuutos koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita rakennemuutos koskee

...

| — | Luettelo moottorityypeistä (1), joita rakennemuutos koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottorityypeistä (1), joita rakennemuutos koskee

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (tarvittaessa, uusi tai muuttumaton) tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (tarvittaessa, uusi tai muuttumaton) tyyppi (1)

...

Muutettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Laajennus, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta

| — | Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita uudelleenluokitus koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita uudelleenluokitus koskee

...

| — | Luettelo moottorityypeistä (1), joita uudelleenluokitus koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottorityypeistä (1), joita uudelleenluokitus koskee

...

Muutettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 2 (esimerkki)

OBD-järjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat tiedot

1.   Asiakirja-aineisto

| Valmistajan päästöihin liittyvän OBD-perheen asiakirja-aineistossa toimittamat tiedot ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen 8 kohdan vaatimukset seuraavilta osin: | |
| --- | --- |
| — | jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvä asiakirjat |

Valmistajan päästöihin liittyvän OBD-perheen asiakirja-aineistossa toimittamat tiedot ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen 8 kohdan vaatimukset seuraavilta osin:

—

jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvä asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | jokaiseen vikakoodiin liittyvät asiakirjat |
| --- | --- |

—

jokaiseen vikakoodiin liittyvät asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat |
| --- | --- |

—

virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat |
| --- | --- |

—

päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | Valmistaja on toimittanut asiakirja-aineiston mukana tämän liitteen 8.2 kohdassa vaaditut asiakirjat, jotka koskevat OBD-järjestelmän asentamista ajoneuvoon, ja ne ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen vaatimukset: |
| --- | --- |

—

Valmistaja on toimittanut asiakirja-aineiston mukana tämän liitteen 8.2 kohdassa vaaditut asiakirjat, jotka koskevat OBD-järjestelmän asentamista ajoneuvoon, ja ne ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen vaatimukset:

KYLLÄ/EI

| — | OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asennus täyttää tämän liitteen lisäyksen 1 vaatimukset; |
| --- | --- |

—

OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asennus täyttää tämän liitteen lisäyksen 1 vaatimukset;

KYLLÄ/EI

2.   Asiakirjojen sisältö

| Seuranta |
| --- |
| Valvontalaitteet täyttävät tämän liitteen 4.2 kohdan vaatimukset: | KYLLÄ/EI |
| Luokitus |
| Virhetoimintojen luokitus täyttää tämän liitteen 4.5 kohdan vaatimukset: | KYLLÄ/EI |
| Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi |
| Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointiperiaate on tämän liitteen 4.6.3 kohdan mukaisesti: | Hierarkkinen/ei hierarkkinen |
| Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi ja sammuttaminen täyttää tämän liitteen 4.6 kohdan vaatimukset | KYLLÄ/EI |
| Vikakoodien tallennus ja poisto |
| Vikakoodien tallennus ja poisto täyttää tämän liitteen 4.3 ja 4.4 kohdan vaatimukset | KYLLÄ/EI |
| OBD-järjestelmän käytöstä poisto |
| Asiakirja-aineistossa kuvatut strategiat OBD-järjestelmän tilapäiseksi irti kytkemiseksi tai käytöstä poistamiseksi täyttävät tämän liitteen 5.2 kohdan vaatimukset: | KYLLÄ/EI |
| Järjestelmän sähköinen turvallisuus |
| Valmistajan kuvaamat järjestelmän sähköistä turvallisuutta koskevat toimenpiteet täyttävät tämän liitteen 4.8 kohdan vaatimukset: | KYLLÄ/EI |

Seuranta

Valvontalaitteet täyttävät tämän liitteen 4.2 kohdan vaatimukset:

KYLLÄ/EI

Luokitus

Virhetoimintojen luokitus täyttää tämän liitteen 4.5 kohdan vaatimukset:

KYLLÄ/EI

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointiperiaate on tämän liitteen 4.6.3 kohdan mukaisesti:

Hierarkkinen/ei hierarkkinen

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi ja sammuttaminen täyttää tämän liitteen 4.6 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Vikakoodien tallennus ja poisto

Vikakoodien tallennus ja poisto täyttää tämän liitteen 4.3 ja 4.4 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

OBD-järjestelmän käytöstä poisto

Asiakirja-aineistossa kuvatut strategiat OBD-järjestelmän tilapäiseksi irti kytkemiseksi tai käytöstä poistamiseksi täyttävät tämän liitteen 5.2 kohdan vaatimukset:

KYLLÄ/EI

Järjestelmän sähköinen turvallisuus

Valmistajan kuvaamat järjestelmän sähköistä turvallisuutta koskevat toimenpiteet täyttävät tämän liitteen 4.8 kohdan vaatimukset:

KYLLÄ/EI

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 3 (esimerkki)

Puutteita koskevat tiedot

| Puutteiden lukumäärä OBD-järjestelmässä | (esim. 4 puutetta) |
| --- | --- |
| Puutteet täyttävät tämän liitteen 6.4 kohdan vaatimukset | KYLLÄ/EI |
| Puute nro 1 |
| — | Puutteen kohde |

Puutteiden lukumäärä OBD-järjestelmässä

(esim. 4 puutetta)

Puutteet täyttävät tämän liitteen 6.4 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Puute nro 1

—

Puutteen kohde

esim. ureapitoisuuden mittaus (SCR) määritetyssä vaihteluvälissä

| — | Puutteen esiintymisaika |
| --- | --- |

—

Puutteen esiintymisaika

esim. yksi vuosi / 6 kk hyväksyntäpäivästä

(Puutteiden 2 – n-1 kuvaus)

Puute nro n

| — | Puutteen kohde |
| --- | --- |

—

Puutteen kohde

esim. NH3-pitoisuuden mittaus SCR-järjestelmän takana

| — | Puutteen esiintymisaika |
| --- | --- |

—

Puutteen esiintymisaika

esim. yksi vuosi / 6 kk hyväksyntäpäivästä

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 4 (esimerkki)

OBD-järjestelmän demonstraatiotestit

1.   OBD-järjestelmän testitulokset

| Testitulokset |
| --- |
| Edellä olevassa vaatimustenmukaisessa asiakirja-aineistossa kuvattu OBD-järjestelmä on läpäissyt tämän liitteen 6 kohdan mukaiset testit, joilla osoitetaan luvussa 5 lueteltujen valvontalaitteiden ja virhetoimintojen luokitusten vaatimustenmukaisuus: | KYLLÄ/EI |

Testitulokset

Edellä olevassa vaatimustenmukaisessa asiakirja-aineistossa kuvattu OBD-järjestelmä on läpäissyt tämän liitteen 6 kohdan mukaiset testit, joilla osoitetaan luvussa 5 lueteltujen valvontalaitteiden ja virhetoimintojen luokitusten vaatimustenmukaisuus:

KYLLÄ/EI

Suoritetut demonstraatiotestit kuvataan yksityiskohtaisesti luvussa 5.

1.1.   Moottorin testipenkissä testattu OBD-järjestelmä

| Moottori |
| --- |
| — | Moottorin nimi (valmistaja ja kauppanimet): |

Moottori

—

Moottorin nimi (valmistaja ja kauppanimet):

...

| — | Moottorin tyyppi (kuten ilmoitettu hyväksyntäasiakirjassa): |
| --- | --- |

—

Moottorin tyyppi (kuten ilmoitettu hyväksyntäasiakirjassa):

...

| — | Moottorin numero (sarjanumero): |
| --- | --- |

—

Moottorin numero (sarjanumero):

...

Tämän liitteen piiriin kuuluvat valvontayksiköt (sis. moottorin ECU:t)

| — | Päätoiminto: |
| --- | --- |

—

Päätoiminto:

...

| — | Tunnistenumero (ohjelmisto ja kalibrointi): |
| --- | --- |

—

Tunnistenumero (ohjelmisto ja kalibrointi):

...

Määrityslaite (testauksessa käytetty lukulaite)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tyyppi: |
| --- | --- |

—

Tyyppi:

...

| — | Ohjelmisto / versio |
| --- | --- |

—

Ohjelmisto / versio

...

Testitiedot

| — | Testiolosuhteet (lämpötila, kosteus, paine): |
| --- | --- |

—

Testiolosuhteet (lämpötila, kosteus, paine):

...

| — | Testauspaikka (myös korkeus merenpinnasta): |
| --- | --- |

—

Testauspaikka (myös korkeus merenpinnasta):

...

| — | Vertailupolttoaine: |
| --- | --- |

—

Vertailupolttoaine:

...

| — | Moottorin voiteluöljy: |
| --- | --- |

—

Moottorin voiteluöljy:

...

| — | Testin päivämäärä: |
| --- | --- |

—

Testin päivämäärä:

...

2.   OBD-järjestelmän asennusta koskevat demonstraatiotestit

| OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvän OBD-perheen demonstraation lisäksi on testattu OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvien OBD-järjestelmien asennus ajoneuvoon liitteen 9B lisäyksen 1 vaatimusten mukaisesti: | KYLLÄ/EI |
| --- | --- |

OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvän OBD-perheen demonstraation lisäksi on testattu OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvien OBD-järjestelmien asennus ajoneuvoon liitteen 9B lisäyksen 1 vaatimusten mukaisesti:

KYLLÄ/EI

2.1.   OBD-järjestelmän asennusta koskeva testitulos

| Testin tulokset |
| --- |
| Jos OBD-järjestelmän asennus on testattu ajoneuvossa, OBD-järjestelmän asennus on läpäissyt testin liitteen 9B lisäyksen 1 mukaisesti: | KYLLÄ/EI |

Testin tulokset

Jos OBD-järjestelmän asennus on testattu ajoneuvossa, OBD-järjestelmän asennus on läpäissyt testin liitteen 9B lisäyksen 1 mukaisesti:

KYLLÄ/EI

2.2.   Testattu asennus

Jos OBD-järjestelmän asennus on testattu ajoneuvossa:

| Testattu ajoneuvo |
| --- |
| — | Ajoneuvon nimi (valmistaja ja kauppanimet) |

Testattu ajoneuvo

—

Ajoneuvon nimi (valmistaja ja kauppanimet)

...

| — | Ajoneuvotyyppi: |
| --- | --- |

—

Ajoneuvotyyppi:

...

| — | Ajoneuvon tunnusnumero (VIN): |
| --- | --- |

—

Ajoneuvon tunnusnumero (VIN):

...

Määrityslaite (testauksessa käytetty lukulaite)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tyyppi: |
| --- | --- |

—

Tyyppi:

...

| — | Ohjelmisto/versio: |
| --- | --- |

—

Ohjelmisto/versio:

...

Testitiedot

| — | Paikka ja aika: |
| --- | --- |

—

Paikka ja aika:

...

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 5 (esimerkki)

Testimenettely

| OBD-järjestelmän demonstraatiotesti |
| --- |
| |
| - Yleistä - | - Vikaluokituksen demonstraatio - | - OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatio - |
| | - Testi - | - Päästötaso - | - Luokitus - | - Vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittaminen- | - Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi - |
| Vikatila | Vika-koodi | Testattu kohdan mukaan | Testisykli | Ylittää OTL-rajan | Alittaa OTL-rajan | Alittaa päästörajan + X | Valmistajan ehdottama luokitus | Lopullinen luokitus (1) | Testattu kohdan mukaan | Testisykli | Ehdollinen | Testattu kohdan mukaan | Testisykli | Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen | Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen | Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen |
| |
| SCR-järjestelmän annostelu-venttiili | P2... | ei testattu | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| EGR:n sähkö- venttiili | P1... | ei testattu | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 1st | |
| EGR:n mekaaninen venttiili | P1... | ei testattu | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| EGR:n mekaaninen venttiili | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ei testattu | | kyllä | | | | | |
| EGR:n mekaaninen venttiili | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Ilman lämpötilan sähköanturi | P1... | ei testattu | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Öljyn lämpötilan sähköanturi | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ei testattu | | kyllä | | | | | |

OBD-järjestelmän demonstraatiotesti

- Yleistä -

- Vikaluokituksen demonstraatio -

- OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatio -

- Testi -

- Päästötaso -

- Luokitus -

- Vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittaminen-

- Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi -

Vikatila

Vika-koodi

Testattu kohdan mukaan

Testisykli

Ylittää OTL-rajan

Alittaa OTL-rajan

Alittaa päästörajan + X

Valmistajan ehdottama luokitus

Lopullinen luokitus (1)

Testattu kohdan mukaan

Testisykli

Ehdollinen

Testattu kohdan mukaan

Testisykli

Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen

Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen

Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen

SCR-järjestelmän annostelu-venttiili

P2...

ei testattu

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

2.

EGR:n sähkö- venttiili

P1...

ei testattu

A

B1

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

1st

EGR:n mekaaninen venttiili

P1...

ei testattu

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

2.

EGR:n mekaaninen venttiili

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ei testattu

kyllä

EGR:n mekaaninen venttiili

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

2.

Ilman lämpötilan sähköanturi

P1...

ei testattu

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

1.

Öljyn lämpötilan sähköanturi

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ei testattu

kyllä

Huomautuksia: 1) Hyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta vika voidaan luokitella uudelleen muuhun kuin valmistajan ehdottamaan luokkaan.

Vain viat, jotka on testattu joko luokituksen tai suorituskyvyn osalta, ja viat, jotka on luokiteltu uudelleen hyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta, on lueteltu tällä lomakkeella.

Virhetoiminta voidaan testata luokituksen, suorituskyvyn tai molempien osalta.

Taulukossa on esimerkki näistä kolmesta tapaukseesta EGR-järjestelmän mekaanisen venttiilin osalta.

---

(1)  Kuten ilmoitettu hyväksyntäasiakirjassa.

Lisäys 5

Tila- ja datavirtatiedot

Seuraavissa taulukoissa luetellaan tämän liitteen 4.7.1.4 ja 4.7.2 kohdassa käsitellyt tiedot.

Taulukko 1

Pakolliset vaatimukset

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Laskettu kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista kyseisellä moottorin kierrosnopeudella) | x | x |
| Moottorin nopeus | x | x |
| Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (tai vastaava) | x | x |
| Ilmanpaine (mitattuna suoraan tai arvioituna) | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Laskettu kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista kyseisellä moottorin kierrosnopeudella)

x

x

Moottorin nopeus

x

x

Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (tai vastaava)

x

x

Ilmanpaine (mitattuna suoraan tai arvioituna)

x

x

Taulukko 2

Valinnaiset moottorin kierrosnopeus- ja kuormitustiedot

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Kuljettajan käyttämä moottorin vääntömomentti (prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista) | x | x |
| Todellinen moottorin vääntömomentti (laskettuna prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista, esim. laskettu käytetystä ruiskutetun polttoaineen määrästä) | x | x |
| Moottorin suurin viitevääntömomentti | | x |
| Moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin kierrosnopeuden funktiona | | x |
| Moottorin käynnistämisestä kulunut aika | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Kuljettajan käyttämä moottorin vääntömomentti (prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista)

x

x

Todellinen moottorin vääntömomentti (laskettuna prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista, esim. laskettu käytetystä ruiskutetun polttoaineen määrästä)

x

x

Moottorin suurin viitevääntömomentti

x

Moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin kierrosnopeuden funktiona

x

Moottorin käynnistämisestä kulunut aika

x

x

Taulukko 3

Valinnaiset tiedot, jos päästö- tai OBD-järjestelmä käyttää niitä OBD-tietojen käyttöön ottamiseen tai käytöstä poistamiseen

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Polttoainetaso (esim. prosenttiosuutena polttoainetankin nimellistilavuudesta) tai polttoaineen paine (esim. prosenttiosuutena polttoainetankin paineen käyttökelpoisesta painealueesta), tapauksen mukaan. | x | x |
| Moottoriöljyn lämpötila | x | x |
| Ajoneuvon nopeus | x | x |
| Polttoaineen laatuun sopeuttamisen tila (aktivoitu / ei aktivoitu, kun kyseessä ovat kaasumoottorit | | x |
| Moottoria ohjaavan tietokonejärjestelmän jännite (pääohjaussirulla) | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Polttoainetaso (esim. prosenttiosuutena polttoainetankin nimellistilavuudesta) tai polttoaineen paine (esim. prosenttiosuutena polttoainetankin paineen käyttökelpoisesta painealueesta), tapauksen mukaan.

x

x

Moottoriöljyn lämpötila

x

x

Ajoneuvon nopeus

x

x

Polttoaineen laatuun sopeuttamisen tila (aktivoitu / ei aktivoitu, kun kyseessä ovat kaasumoottorit

x

Moottoria ohjaavan tietokonejärjestelmän jännite (pääohjaussirulla)

x

x

Taulukko 4

Valinnaiset tiedot, jos moottori on varustettu laitteilla, jotka havaitsevat tai laskevat tietoja:

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Kaasupolkimen absoluuttinen asento / kaasupolkimen asento imuilman yhteydessä (imuilman säätöventtiilin asento) | x | x |
| Dieselpolttoaineen säätöjärjestelmän tila suljetussa säätöpiirissä (esim. polttoaineen paineeseen liittyvä suljettu säätöpiiri) | x | x |
| Polttoaineruiskutuksen paine | x | x |
| Ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine) | x | x |
| Edustava polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätö (alkaa ensimmäisestä pääruiskutuksesta) | x | x |
| Haluttu polttoaineruiskutuksen paine | x | x |
| Haluttu ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine) | x | x |
| Imuilman lämpötila | x | x |
| Ulkoilman lämpötila | x | x |
| Turboahtimen imuilman/poistoilman lämpötila (kompressori ja turbiini) | x | x |
| Turboahtimen otto-/poistopaine (kompressori ja turbiini) | x | x |
| Ahtoilman lämpötila (mahdollisen välijäähdyttimen jälkeen) | x | x |
| Todellinen ahtopaine | x | x |
| Ilmavirtaus massailmavirta-anturista | x | x |
| Haluttu EGR-venttiilin käyttösykli/-asento (mikäli tämä EGR:n säätö on käytössä) | x | x |
| Todellinen EGR-venttiilin käyttösykli/-asento | x | x |
| Voimanottolaitteen tila (aktiivinen tai ei aktiivinen) | x | x |
| Kaasupolkimen asento | x | x |
| Ylimääräinen absoluuttinen polkimen asento | x | jos havaitaan |
| Hetkellinen polttoaineenkulutus | x | x |
| Haluttu/tavoiteltu ahtopaine (jos ahtopainetta käytetään turbotoiminnan säätelyyn) | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen syöttöpaine | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen lähtöpaine | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen deltapaine | x | x |
| Moottorin ulkopuolinen pakokaasun paine | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen syöttölämpötila | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen lähtölämpötila | x | x |
| Moottorin ulkopuolinen pakokaasun lämpötila | x | x |
| Turboahtimen/turbiinin kierrosnopeus | x | x |
| Muuttuvageometrisen turboahtimen asento | x | x |
| Haluttu muuttuvageometrisen turboahtimen asento | x | x |
| Hukkaportin venttiilin asento | x | x |
| Ilman ja polttoaineen suhteen anturin tuotos | | x |
| Happianturin tuotos | | x |
| Sekundaarisen happianturin tuotos (jos asennettu) | | x |
| NOx-anturin tuotos | | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Kaasupolkimen absoluuttinen asento / kaasupolkimen asento imuilman yhteydessä (imuilman säätöventtiilin asento)

x

x

Dieselpolttoaineen säätöjärjestelmän tila suljetussa säätöpiirissä (esim. polttoaineen paineeseen liittyvä suljettu säätöpiiri)

x

x

Polttoaineruiskutuksen paine

x

x

Ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine)

x

x

Edustava polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätö (alkaa ensimmäisestä pääruiskutuksesta)

x

x

Haluttu polttoaineruiskutuksen paine

x

x

Haluttu ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine)

x

x

Imuilman lämpötila

x

x

Ulkoilman lämpötila

x

x

Turboahtimen imuilman/poistoilman lämpötila (kompressori ja turbiini)

x

x

Turboahtimen otto-/poistopaine (kompressori ja turbiini)

x

x

Ahtoilman lämpötila (mahdollisen välijäähdyttimen jälkeen)

x

x

Todellinen ahtopaine

x

x

Ilmavirtaus massailmavirta-anturista

x

x

Haluttu EGR-venttiilin käyttösykli/-asento (mikäli tämä EGR:n säätö on käytössä)

x

x

Todellinen EGR-venttiilin käyttösykli/-asento

x

x

Voimanottolaitteen tila (aktiivinen tai ei aktiivinen)

x

x

Kaasupolkimen asento

x

x

Ylimääräinen absoluuttinen polkimen asento

x

jos havaitaan

Hetkellinen polttoaineenkulutus

x

x

Haluttu/tavoiteltu ahtopaine (jos ahtopainetta käytetään turbotoiminnan säätelyyn)

x

x

Dieselhiukkassuodattimen syöttöpaine

x

x

Dieselhiukkassuodattimen lähtöpaine

x

x

Dieselhiukkassuodattimen deltapaine

x

x

Moottorin ulkopuolinen pakokaasun paine

x

x

Dieselhiukkassuodattimen syöttölämpötila

x

x

Dieselhiukkassuodattimen lähtölämpötila

x

x

Moottorin ulkopuolinen pakokaasun lämpötila

x

x

Turboahtimen/turbiinin kierrosnopeus

x

x

Muuttuvageometrisen turboahtimen asento

x

x

Haluttu muuttuvageometrisen turboahtimen asento

x

x

Hukkaportin venttiilin asento

x

x

Ilman ja polttoaineen suhteen anturin tuotos

x

Happianturin tuotos

x

Sekundaarisen happianturin tuotos (jos asennettu)

x

NOx-anturin tuotos

x

Lisäys 6

Lähdestandardit

Tässä lisäyksessä luetellaan ne teollisuusstandardit, joita käytetään tämän liitteen vaatimusten mukaisesti ajoneuvon/moottorin sarjaviestintäliittymän määrittelyyn. Sallittuja ratkaisuja on kaksi:

| a) | ISO 27145 ja joko ISO 15765-4 (CAN-pohjainen) tai ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 ja joko ISO 15765-4 (CAN-pohjainen) tai ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen);

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Lisäksi on olemassa muita ISO- tai SAE-standardeja, joita voidaan soveltaa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti.

Tässä liitteessä viittauksella ISO 27145:een tarkoitetaan viittausta seuraaviin:

| a) | ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions; |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions;

| b) | ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary; |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary;

| c) | ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary; |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary;

| d) | ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment.

Tässä liitteessä viittauksella J1939-73:een tarkoitetaan viittausta seuraaviin:

J1939-73 "APPLICATION LAYER - DIAGNOSTICS", vuodelta 2011.

Tässä liitteessä viittauksella ISO 13400:een tarkoitetaan viitausta seuraaviin:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition; |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition;

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2 — Network and transport layer requirements and services; |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2 — Network and transport layer requirements and services;

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface; |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface;

| d) | [ei vielä lopullinen] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector. |
| --- | --- |

d)

[ei vielä lopullinen] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector.

Lisäys 7

Suorituskyvyn valvonta

A.7.1.   Yleistä

A.7.1.1.   Tässä lisäyksessä vahvistetaan määräykset, jotka liittyvät joissakin OBD-järjestelmän suorituskyvyn valvontatilanteissa sovellettaviin demonstrointimenettelyihin.

A.7.2.   Suorituskyvyn valvonnan demonstrointi

A.7.2.1.   Vikaluokituksen hyväksyntä

| A.7.2.1.1. | Kuten tämän liitteen 4.2.1.1 kohdassa todetaan, vastaavuutta todellisiin päästöihin ei tarvitse suorituskyvyn valvonnan osalta määrittää. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi kuitenkin pyytää testitietoja tarkastaakseen vian seurausten luokituksen tämän liitteen 6.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

A.7.2.1.1.

Kuten tämän liitteen 4.2.1.1 kohdassa todetaan, vastaavuutta todellisiin päästöihin ei tarvitse suorituskyvyn valvonnan osalta määrittää. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi kuitenkin pyytää testitietoja tarkastaakseen vian seurausten luokituksen tämän liitteen 6.2 kohdan mukaisesti.

A.7.2.2.   Valmistajan valitseman suorituskyvyn valvontamenettelyn hyväksyntä

| A.7.2.2.1. | Harkitessaan valmistajan valitseman suorituskyvyn valvontamenettelyn hyväksymistä hyväksyntäviranomaisen on tarkasteltava valmistajan toimittamia teknisiä tietoja. |
| --- | --- |

A.7.2.2.1.

Harkitessaan valmistajan valitseman suorituskyvyn valvontamenettelyn hyväksymistä hyväksyntäviranomaisen on tarkasteltava valmistajan toimittamia teknisiä tietoja.

| A.7.2.2.2. | Suorituskyvyn kynnysarvo, jonka valmistaja on valinnut tarkasteltavalle valvontalaitteelle, on määritettävä OBD-moottoriperheen kantamoottorille kelpoisuustestillä, joka suoritetaan seuraavasti:






  A.7.2.2.2.1. | Kelpoisuustesti suoritetaan tämän liitteen 6.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

A.7.2.2.2.

Suorituskyvyn kynnysarvo, jonka valmistaja on valinnut tarkasteltavalle valvontalaitteelle, on määritettävä OBD-moottoriperheen kantamoottorille kelpoisuustestillä, joka suoritetaan seuraavasti:

A.7.2.2.2.1.

Kelpoisuustesti suoritetaan tämän liitteen 6.3.2 kohdan mukaisesti.

| A.7.2.2.2.2. | Tarkasteltavana olevan osan suorituskyvyn heikkeneminen mitataan, ja sitä pidetään sitten suorituskyvyn kynnysarvona OBD-moottoriperheen kantamoottorille. |
| --- | --- |

A.7.2.2.2.2.

Tarkasteltavana olevan osan suorituskyvyn heikkeneminen mitataan, ja sitä pidetään sitten suorituskyvyn kynnysarvona OBD-moottoriperheen kantamoottorille.

| A.7.2.2.3. | Kantamoottorille hyväksyttyjä suorituskyvyn valvonnan kriteereitä sovelletaan kaikkiin muihin kyseisen OBD-moottoriperheen jäseniin ilman lisädemonstrointia. |
| --- | --- |

A.7.2.2.3.

Kantamoottorille hyväksyttyjä suorituskyvyn valvonnan kriteereitä sovelletaan kaikkiin muihin kyseisen OBD-moottoriperheen jäseniin ilman lisädemonstrointia.

| A.7.2.2.4. | Valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen yhteisellä suostumuksella suorituskyvyn kynnysarvo on voitava mukauttaa OBD-moottoriperheen eri jäseniä varten eri suunnitteluparametrien (esim. EGR-jäähdyttimen koon) kattamiseksi. Tällaisen sopimuksen on perustuttava teknisiin elementteihin, jotka osoittavat arvon tarkoituksenmukaisuuden. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.

Valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen yhteisellä suostumuksella suorituskyvyn kynnysarvo on voitava mukauttaa OBD-moottoriperheen eri jäseniä varten eri suunnitteluparametrien (esim. EGR-jäähdyttimen koon) kattamiseksi. Tällaisen sopimuksen on perustuttava teknisiin elementteihin, jotka osoittavat arvon tarkoituksenmukaisuuden.

| A.7.2.2.4.1. | Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä OBD-moottoriperheen toisellekin jäsenelle voidaan suorittaa A.7.2.2.2 kohdassa kuvailtu hyväksyntäprosessi. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.1.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä OBD-moottoriperheen toisellekin jäsenelle voidaan suorittaa A.7.2.2.2 kohdassa kuvailtu hyväksyntäprosessi.

A.7.2.3.   Vaurioituneen osan kelpoisuuden osoittaminen

| A.7.2.3.1. | OBD-moottoriperheen valitun valvontalaitteen osalta toteutettavassa OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroinnissa käytettävä vaurioitunut osa kelpuutetaan käytettäväksi OBD-moottoriperheen kantamoottorin kanssa tämän säännön 6.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

A.7.2.3.1.

OBD-moottoriperheen valitun valvontalaitteen osalta toteutettavassa OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroinnissa käytettävä vaurioitunut osa kelpuutetaan käytettäväksi OBD-moottoriperheen kantamoottorin kanssa tämän säännön 6.3.2 kohdan mukaisesti.

| A.7.2.3.2. | Jos kyseessä on toinen A.7.2.2.4.1 kohdan mukaisesti testattava moottori, kyseisen toisen moottorin vaurioitunut osa kelpuutetaan tämän liitteen 6.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

A.7.2.3.2.

Jos kyseessä on toinen A.7.2.2.4.1 kohdan mukaisesti testattava moottori, kyseisen toisen moottorin vaurioitunut osa kelpuutetaan tämän liitteen 6.3.2 kohdan mukaisesti.

A.7.2.4.   OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi

| A.7.2.4.1. | OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi on tehtävä tämän liitteen 7.1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti käyttäen vaurioitunutta osaa, joka on kelpuutettu käytettäväksi kantamoottorin kanssa. |
| --- | --- |

A.7.2.4.1.

OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi on tehtävä tämän liitteen 7.1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti käyttäen vaurioitunutta osaa, joka on kelpuutettu käytettäväksi kantamoottorin kanssa.

Lisäys 8

Wall-flow-tyyppisen dieselhiukkassuodattimen suorituskyvyn valvontaan liittyvät demonstrointivaatimukset

A.8.1.   Yleistä

A.8.1.1.   Tässä lisäyksessä määritellään OBD-demonstrointimenettely, jota sovelletaan silloin, kun suorituskyvyn valvonnan kohteena on wall-flow-tyyppisen dieselhiukkassuodattimen (DPF) suodatusprosessi.

A.8.1.2.   Vaurioitunut wall-flow-tyyppinen dieselhiukkassuodatin voidaan valmistaa esimerkiksi poraamalla reikiä DPF-subtraattiin tai hiomalla DPF-substraatin päätylaippoja.

A.8.2.   Kelpoisuustesti

A.8.2.1.   Periaate

| A.8.2.1.1. | Vaurioitunut wall-flow-tyyppinen DPF-suodatin katsotaan ”kelpuutetuksi vaurioituneeksi osaksi”, jos kyseistä testiä varten määritellyissä moottorin käyttöolosuhteissa paineenalennus (”deltapaine”) kyseisen suodattimen yli on suurempi kuin samantyyppisen vaurioitumattoman ja puhtaan suodattimen mitattu paineenalennus tai vähintään 60 prosenttia siitä. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

Vaurioitunut wall-flow-tyyppinen DPF-suodatin katsotaan ”kelpuutetuksi vaurioituneeksi osaksi”, jos kyseistä testiä varten määritellyissä moottorin käyttöolosuhteissa paineenalennus (”deltapaine”) kyseisen suodattimen yli on suurempi kuin samantyyppisen vaurioitumattoman ja puhtaan suodattimen mitattu paineenalennus tai vähintään 60 prosenttia siitä.

| A.8.2.1.1.1. | Valmistajan on osoitettava, että tämän puhtaan ja vaurioitumattoman wall-flow-tyyppisen DPF-suodattimen aikaansaama vastapaine on sama kuin vaurioituneen suodattimen ennen sen vaurioitumista. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.1.

Valmistajan on osoitettava, että tämän puhtaan ja vaurioitumattoman wall-flow-tyyppisen DPF-suodattimen aikaansaama vastapaine on sama kuin vaurioituneen suodattimen ennen sen vaurioitumista.

A.8.2.2.   Kelpoisuuden osoittamisprosessi

| A.8.2.2.1. | Vaurioituneen wall-flow-tyyppisen DPF-suodattimen hyväksyntää varten kyseisellä suodattimella varustettua moottoria on käytettävä vakioiduissa tasaisen nopeuden olosuhteissa säädettynä niille nopeus- ja kuormitusarvoille, jotka määritellään WHSC-testisyklin moodille 9 tämän säännön 4B (normalisoitu pyörintänopeus 55 % ja normalisoitu vääntömomentti 50 %). |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Vaurioituneen wall-flow-tyyppisen DPF-suodattimen hyväksyntää varten kyseisellä suodattimella varustettua moottoria on käytettävä vakioiduissa tasaisen nopeuden olosuhteissa säädettynä niille nopeus- ja kuormitusarvoille, jotka määritellään WHSC-testisyklin moodille 9 tämän säännön 4B (normalisoitu pyörintänopeus 55 % ja normalisoitu vääntömomentti 50 %).

| A.8.2.2.2. | Osoittaakseen vaurioituneen wall-flow-tyyppisen DPF-suodattimen ”kelpoisuuden vaurioituneena osana” valmistajan on osoitettava, että kyseisen suodattimen paineenalennus, mitattuna moottorijärjestelmän toimiessa A.8.2.2.1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa, ei ole pienempi kuin tämän lisäyksen A.8.2.1.1 ja A.8.2.1.2 kohdan mukaisesti sovellettava puhtaan ja vaurioitumattoman DPF-suodattimen paineenalennus samoissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

A.8.2.2.2.

Osoittaakseen vaurioituneen wall-flow-tyyppisen DPF-suodattimen ”kelpoisuuden vaurioituneena osana” valmistajan on osoitettava, että kyseisen suodattimen paineenalennus, mitattuna moottorijärjestelmän toimiessa A.8.2.2.1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa, ei ole pienempi kuin tämän lisäyksen A.8.2.1.1 ja A.8.2.1.2 kohdan mukaisesti sovellettava puhtaan ja vaurioitumattoman DPF-suodattimen paineenalennus samoissa olosuhteissa.

A.8.2.3.   OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi

| A.8.2.3.1. | OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi on tehtävä tämän liitteen 7.1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti käyttäen kelpuutettua vaurioitunutta wall-flow-tyyppistä DPF-suodatinta, joka on asennettu kantamoottorijärjestelmään. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi on tehtävä tämän liitteen 7.1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti käyttäen kelpuutettua vaurioitunutta wall-flow-tyyppistä DPF-suodatinta, joka on asennettu kantamoottorijärjestelmään.

---

LIITE 9C

TEKNISET VAATIMUKSET AJONEUVON SISÄISEN VALVONTAJÄRJESTELMÄN (OBD-JÄRJESTELMÄN) KÄYTÖNAIKAISEN SUORITUSKYVYN ARVIOINTIA VARTEN

1.   SOVELTAMINEN

Nykymuodossaan tätä liitettä sovelletaan ainoastaan puristussytytysmoottorilla varustettuihin maantieajoneuvoihin.

2.   VARALLA

3.   MÄÄRITELMÄT

3.1.   ’Käytönaikainen suorituskykysuhde’

OBD-järjestelmän jonkin tietyn valvontalaitteen käytönaikainen suorituskykysuhde (IUPR) saadaan seuraavasti: Formula

3.2.   ’Osoittaja’

Tietyn valvontalaitteen m osoittaja (osoittajam) on laskuri, joka osoittaa, kuinka monta kertaa ajoneuvoa on käytetty siten, että kaikki ne valvontaedellytykset, jotka ovat tarpeen, jotta kyseinen valvontalaite havaitsee virhetoiminnan, ovat täyttyneet.

3.3.   ’Nimittäjä’

Tietyn valvontalaitteen m nimittäjä (nimittäjäm) on laskuri, joka osoittajaa ajoneuvon ajotapahtumien lukumäärän kyseistä valvontalaitetta koskevien erityisten edellytysten pohjalta.

3.4.   ’Yleinen nimittäjä’

Yleinen nimittäjä on laskuri, joka osoittaa ajoneuvon käyttökerrat yleisten edellytysten pohjalta.

3.5.   Lyhenteet

| IUPR | Käytönaikainen suorituskykysuhde |
| --- | --- |
| IUPRm | Tietyn valvontalaitteen m käytönaikainen suorituskykysuhde |

IUPR

Käytönaikainen suorituskykysuhde

IUPRm

Tietyn valvontalaitteen m käytönaikainen suorituskykysuhde

4.   YLEISET VAATIMUKSET

OBD-järjestelmän on kyettävä seuraamaan ja kirjaamaan tässä kohdassa vahvistetuilta OBD-valvontalaitteilta saatavia käytönaikaisia suorituskykytietoja (6 kohta), tallentamaan ne tietokonemuistiin ja pyynnöstä välittämään ne ajoneuvon ulkopuolelle (7 kohta).

Valvontalaitteelta saatavat käytönaikaiset suorituskykytiedot koostuvat osoittajasta ja nimittäjästä, ja niiden avulla voidaan laskea käytön aikainen suorituskykysuhde IUPR.

4.1.   IUPR-valvontalaitteet

4.1.1.   Valvontalaiteryhmät

Valmistajien on toteutettava OBD-järjestelmissä ohjelmistoalgoritmeja, joilla voidaan yksittäin seurata tämän liitteen lisäyksessä 1 mainittuja valvontalaiteryhmiä koskevia käytönaikaisia suorituskykytietoja ja antaa niistä raportteja.

Valmistajien ei edellytetä toteuttavan OBD-järjestelmissä ohjelmistoalgoritmeja, joilla voidaan yksittäin seurata liitteessä 9B olevassa 4.2.3 kohdassa määriteltyjä, jatkuvasti toiminnassa olevia valvontalaitteita koskevia käytönaikaisia suorituskykytietoja ja antaa niistä raportteja, jos kyseiset valvontalaitteet jo kuuluvat johonkin tämän liitteen lisäyksessä 1 mainituista valvontalaiteryhmistä.

Käytönaikaisia suorituskykytietoja valvontalaiteryhmän valvontalaitteista, jotka liittyvät eri pakojärjestelmiin tai moottorilohkoihin, on seurattava ja kirjattava erillisinä 6 kohdan mukaisesti ja niistä on raportoitava 7 kohdan mukaisesti.

4.1.2.   Useita valvontalaitteita

OBD-järjestelmän on seurattava käytönaikaisia suorituskykytietoja 6 kohdan mukaisesti yksittäin kustakin erillisestä valvontalaitteesta, joka kuuluu sellaiseen valvontalaiteryhmään, josta on 4.1.1 kohdan mukaisesti raportoitava.

4.2.   Käytönaikaisten suorituskykytietojen käytön rajoitus

Yksittäisen ajoneuvon käytönaikaisia suorituskykytietoja käytetään suuremman ajoneuvojoukon OBD-järjestelmän käytönaikaista suorituskykyä koskevaan tilastolliseen arviointiin.

Toisin kuin muita OBD-tietoja käytönaikaisia suorituskykytietoja ei voida käyttää päätelmien tekemiseen yksittäisten ajoneuvojen ajokelpoisuudesta.

5.   KÄYTÖNAIKAISTEN SUORITUSKYKYSUHTEIDEN LASKEMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

5.1.   Käytönaikaisen suorituskykysuhteen laskeminen

Käytönaikainen suorituskykysuhde lasketaan kustakin tässä liitteessä tarkoitetusta valvontalaitteesta seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa arvoja osoittajam ja nimittäjäm korotetaan tämän kohdan määräysten mukaisesti.

5.1.1.   Järjestelmän laskemaa ja tallentamaa suhdetta koskevat vaatimukset

Kunkin IUPRm-suhteen vähimmäisarvo on nolla ja enimmäisarvo 7,99527 erotuskyvyllä 0,000122. (1)

Tietyn osan suhdetta pidetään nollana aina, kun sitä vastaava osoittaja on nolla eikä vastaava nimittäjä ole nolla.

Tietyn osan suhdetta pidetään enimmäisarvona (7,99527), jos sitä vastaava nimittäjä on nolla tai jos osoittajan todellinen arvo nimittäjällä jaettuna ylittää enimmäisarvon 7,99527.

5.2.   Osoittajan korottamista koskevat vaatimukset

Osoittajan arvoa voidaan korotetaan enintään yhden kerran ajosykliä kohden.

Kutakin valvontalaitetta koskevaa osoittajaa korotetaan kymmenen sekunnin kuluessa vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät yksittäisen ajosyklin aikana:

| a) | Kaikki valvontaehdot, jotka ovat tarpeen tietyn osan valvonnassa virhetoiminnan havaitsemista ja mahdollisen DTC:n tallentamista varten, ovat täyttyneet. Näihin kuuluvat myös mahdollistavat perusteet, liitännäisvikakoodien ilmeneminen tai puuttuminen, valvonta-ajan riittävä pituus ja vianmäärityksen ohjaustoimintojen prioriteettien määräytyminen (esim. määritys ”A” on toteutettava ennen määritystä ”B”)

  Huomautus: Jotta jonkin tietyn valvontalaitteen osoittajaa voidaan korottaa, ei välttämättä edellytetä kaikkien niiden valvontaedellytysten täyttymistä, jotka ovat kyseisen valvontalaitteen kohdalla tarpeen virhetoiminnan puuttumisen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Kaikki valvontaehdot, jotka ovat tarpeen tietyn osan valvonnassa virhetoiminnan havaitsemista ja mahdollisen DTC:n tallentamista varten, ovat täyttyneet. Näihin kuuluvat myös mahdollistavat perusteet, liitännäisvikakoodien ilmeneminen tai puuttuminen, valvonta-ajan riittävä pituus ja vianmäärityksen ohjaustoimintojen prioriteettien määräytyminen (esim. määritys ”A” on toteutettava ennen määritystä ”B”)

Huomautus: Jotta jonkin tietyn valvontalaitteen osoittajaa voidaan korottaa, ei välttämättä edellytetä kaikkien niiden valvontaedellytysten täyttymistä, jotka ovat kyseisen valvontalaitteen kohdalla tarpeen virhetoiminnan puuttumisen osoittamiseksi.

| b) | Jos valvontalaite edellyttää virhetoiminnan havaitsemiksi useita vaiheita tai tapahtumia yhden ajosyklin aikana, jokaisen valvontaedellytyksen, jota kukin tällainen tapahtuma vaatii, on täytyttävä. |
| --- | --- |

b)

Jos valvontalaite edellyttää virhetoiminnan havaitsemiksi useita vaiheita tai tapahtumia yhden ajosyklin aikana, jokaisen valvontaedellytyksen, jota kukin tällainen tapahtuma vaatii, on täytyttävä.

| c) | Jos valvontalaitteita käytetään toimintahäiriön tunnistamiseen ja ne toimivat vasta sen jälkeen, kun mahdollinen vikakoodi on tallennettu, niiden osoittaja ja nimittäjä voi olla sama kuin valvontalaitteessa, joka havaitsee alkuperäisen virhetoiminnan. |
| --- | --- |

c)

Jos valvontalaitteita käytetään toimintahäiriön tunnistamiseen ja ne toimivat vasta sen jälkeen, kun mahdollinen vikakoodi on tallennettu, niiden osoittaja ja nimittäjä voi olla sama kuin valvontalaitteessa, joka havaitsee alkuperäisen virhetoiminnan.

| d) | Jos valvontalaitteet edellyttävät ylimääräistä toiminta-aikaa virhetoiminnan esiintymistä koskevien lisäselvityksien tekemiseksi, valmistaja voi toimittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle vaihtoehtoisen tavan osoittajan korottamista varten. Tämän vaihtoehdon olisi vastattava sellaista, joka virhetoiminnan esiintyessä olisi mahdollistanut osoittajan korottamisen. |
| --- | --- |

d)

Jos valvontalaitteet edellyttävät ylimääräistä toiminta-aikaa virhetoiminnan esiintymistä koskevien lisäselvityksien tekemiseksi, valmistaja voi toimittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle vaihtoehtoisen tavan osoittajan korottamista varten. Tämän vaihtoehdon olisi vastattava sellaista, joka virhetoiminnan esiintyessä olisi mahdollistanut osoittajan korottamisen.

Jos valvontalaitteet ovat toiminnassa tai niiden toiminta päättyy moottorin ollessa pois käytöstä, osoittajaa on korotettava kymmenen sekunnin kuluessa siitä, kun valvontalaite on päättänyt toimintansa moottorin ollessa pois käytöstä tai ensimmäisten kymmenen sekunnin kuluessa moottorin käynnistämisestä seuraavassa ajosyklissä.

5.3.   Nimittäjän korottamista koskevat vaatimukset

5.3.1.   Yleiset korottamissäännöt

Nimittäjää korotetaan kerran kutakin ajosykliä kohden, jos kyseisen ajosyklin aikana

| a) | yleistä nimittäjää korotetaan 5.4 kohdan mukaisesti ja |
| --- | --- |

a)

yleistä nimittäjää korotetaan 5.4 kohdan mukaisesti ja

| b) | nimittäjän korotusta ei ole keskeytetty 5.6 kohdan mukaisesti ja |
| --- | --- |

b)

nimittäjän korotusta ei ole keskeytetty 5.6 kohdan mukaisesti ja

| c) | kohdassa vahvistetut lisäkorotusta koskevat erityissäännöt täyttyvät soveltuvin osin. |
| --- | --- |

c)

kohdassa vahvistetut lisäkorotusta koskevat erityissäännöt täyttyvät soveltuvin osin.

5.3.2.   Valvontalaitekohtaiset lisäkorotussäännöt

5.3.2.1.   Haihdutusjärjestelmää koskeva erityisnimittäjä (varalla)

5.3.2.2.   Lisäilmajärjestelmää koskeva erityisnimittäjä (varalla)

5.3.2.3.   Erityisnimittäjä osille tai järjestelmille, jotka toimivat ainoastaan moottorin käynnistyessä

Edellä 5.3.1 kohdan: a ja b alakohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi on ainoastaan moottorin käynnistyessä toimivien osien tai järjestelmien valvontalaitteita koskevia nimittäjiä korotettava, jos osa tai strategia on komennolla kytketty toimimaan ajaksi, joka on vähintään 10 sekuntia.

Jotta voidaan määrittää tällainen komennolla kytketty aika, OBD-järjestelmään ei voi pelkästään valvontaa varten sisältyä jonkin osan tai strategian ylimääräisen toiminnan aikaa myöhemmin saman ajosyklin aikana.

5.3.2.4.   Erityisnimittäjä sellaisia osia tai järjestelmiä varten, joita ei ole asetettu pysyvästi toimintaan

Edellä olevan 5.3.1 kohdan a ja b alakohdan vaatimusten lisäksi sellaisten osien tai järjestelmien, joita ei ole asetettu pysyvästi toimintaan (esim. vaihtuva venttiilin ajoitusjärjestelmä (VVT) tai pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmän (EGR) venttiilit), valvontalaitteiden nimittäjiä on korotettava, jos osa tai järjestelmä asetetaan toimintaan (esim. ”päälle”, ”auki”, ”kiinni” tai ”lukitusasentoon”) kaksi kertaa tai useammin ajosyklin aikana tai kumulatiivisesti vähintään 10 sekunnin ajaksi, sen mukaan kumpi toteutuu ensin.

5.3.2.5.   DPF-järjestelmän erityisnimittäjä

Edellä olevan 5.3.1 kohdan a ja b alakohdan vaatimusten lisäksi dieselhiukkassuodattimen (DPF) nimittäjiä on korotettava vähintään yhden ajosyklin aikana, jos nimittäjän edellisen korotuksen jälkeen on kertynyt vähintään 800 ajokilometriä tai moottori on ollut käynnissä vähintään 750 minuuttia.

5.3.2.6.   Hapetuskatalysaattorin erityisnimittäjä

Edellä olevan 5.3.1 kohdan a ja b alakohdan vaatimusten lisäksi DPF-järjestelmän aktiivisessa regeneroinnissa käytettävän hapetuskatalysaattorin valvontalaitteiden nimittäjiä on korotettava vähintään yhden ajosyklin aikana, jos regenerointitapahtuma on komennolla asetettu toimimaan vähintään 10 sekunnin ajaksi.

5.3.2.7.   Hybridijärjestelmän erityisnimittäjä (varalla)

5.4.   Yleisen nimittäjän korottamista koskevat vaatimukset

Yleistä nimittäjää on korotettava 10 sekunnin kuluessa, jos ja vain jos kaikki seuraavat kriteerit täyttyvät yhden ajosyklin aikana:

| a) | Kumulatiivinen kulunut aika laskettuna ajosyklin alkamisesta on vähintään 600 sekuntia seuraavissa olosuhteissa:






  i) | sijaintipaikka on alle 2 500 metriä merenpinnan yläpuolella ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kumulatiivinen kulunut aika laskettuna ajosyklin alkamisesta on vähintään 600 sekuntia seuraavissa olosuhteissa:

i)

sijaintipaikka on alle 2 500 metriä merenpinnan yläpuolella ja

| ii) | ympäristön lämpötila on vähintään 266 K (–7 °C) ja |
| --- | --- |

ii)

ympäristön lämpötila on vähintään 266 K (–7 °C) ja

| iii) | ympäristön lämpötila on enintään 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

ympäristön lämpötila on enintään 308 K (35 °C).

| b) | Moottorin kumulatiivinen käyntiaika vähintään kierrosnopeudella 1 150 min–1 on vähintään 300 sekuntia a alakohdassa mainituissa olosuhteissa. Valmistajan valinnan mukaan kierroslukukriteerin 1 150 min–1 sijasta voidaan käyttää seuraavia: moottori toiminnassa vähintään 15 prosentilla laskennallisesta kuormitusarvosta tai ajoneuvo liikkuu vähintään nopeudella 40 km/h. |
| --- | --- |

b)

Moottorin kumulatiivinen käyntiaika vähintään kierrosnopeudella 1 150 min–1 on vähintään 300 sekuntia a alakohdassa mainituissa olosuhteissa. Valmistajan valinnan mukaan kierroslukukriteerin 1 150 min–1 sijasta voidaan käyttää seuraavia: moottori toiminnassa vähintään 15 prosentilla laskennallisesta kuormitusarvosta tai ajoneuvo liikkuu vähintään nopeudella 40 km/h.

| c) | Ajoneuvo on toiminnassa keskeytymättömästi vähintään 30 sekunnin ajan a alakohdassa määritellyissä olosuhteissa joutokäynnillä (kuljettaja ei paina kaasupoljinta ja joko ajoneuvon nopeus on enintään 1,6 km/h tai moottorin kierrosnopeus on enintään 200 min–1 suurempi kuin lämpimän moottorin normaali joutokäyntinopeus). |
| --- | --- |

c)

Ajoneuvo on toiminnassa keskeytymättömästi vähintään 30 sekunnin ajan a alakohdassa määritellyissä olosuhteissa joutokäynnillä (kuljettaja ei paina kaasupoljinta ja joko ajoneuvon nopeus on enintään 1,6 km/h tai moottorin kierrosnopeus on enintään 200 min–1 suurempi kuin lämpimän moottorin normaali joutokäyntinopeus).

5.5.   Sytytyssyklilaskurin korottamista koskevat vaatimukset

Sytytyssyklilaskuria korotetaan kerran ja vain kerran moottorin käynnistystä kohden.

5.6.   Osoittajien, nimittäjien ja yleisen nimittäjän korottamisen keskeyttäminen

5.6.1.   Kymmenen sekunnin kuluessa sellaisen virhetoiminnan havaitsemisesta, joka poistaa käytöstä valvontalaitteen (eli siitä, kun mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan), OBD-järjestelmän on keskeytettävä kunkin käytöstä poistuneen valvontalaitteen vastaavan osoittajan ja nimittäjän korottaminen.

Kun virhetoimintaa ei enää havaita (eli mahdollinen vikakoodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla), kaikkien vastaavien osoittajien ja nimittäjien korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa.

5.6.2.   Kymmenen sekunnin kuluessa voimanottoyksikön käynnistymisestä, mikä poistaa käytöstä valvontalaitteen (sallitaan liitteessä 9B olevassa 5.2.5 kohdassa), OBD-järjestelmän on keskeytettävä kunkin käytöstä poistetun valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän korottaminen.

Kun voimanottotoiminto päättyy, kaikkien siihen liittyvien osoittajien ja nimittäjien korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa.

5.6.3.   Sellaisen virhetoiminnan tapauksessa (kun mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan), joka estää määrittämästä täyttyvätkö 5.3 kohdassa mainitut valvontalaitteen m arvoa nimittäjäm koskevat kriteerit (2), OBD-järjestelmän on keskeytettävä arvojen osoittajam ja nimittäjäm korottaminen 10 sekunnin kuluessa.

Arvojen osoittajam ja nimittäjäm korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa siitä, kun virhetoimintaa ei enää esiinny (eli vikakoodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla).

5.6.4.   Sellaisen virhetoiminnan tapauksessa (kun mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan), joka estää määrittämästä täyttyvätkö 5,4 kohdassa mainitut yleistä nimittäjää koskevat kriteerit, OBD-järjestelmän on keskeytettävä yleisen nimittäjän korottaminen 10 sekunnin kuluessa.

Yleisen nimittäjän korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa siitä, kun virhetoimintaa ei enää esiinny (eli vikakoodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla).

Yleisen nimittäjän korottaminen ei saa keskeytyä missään muissa olosuhteissa.

6.   KÄYTÖNAIKAISEN SUORITUSKYVYN SEURANTAA JA KIRJAAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

OBD-järjestelmän on kunkin tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitetun valvontalaiteryhmän osalta seurattava erikseen kunkin liitteen 9B lisäyksessä 3 mainitun ja kyseiseen ryhmään kuuluvan valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä.

Järjestelmän on ilmoitettava vain sitä yksittäistä valvontalaitetta vastaava osoittaja ja nimittäjä, jonka lukusuhde on pienin.

Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella on sama suhde, kyseisen valvontalaiteryhmän osalta ilmoitetaan sen yksittäisen valvontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.

Jotta ryhmän pienin lukusuhde voitaisiin määrittää ilman harhaa, huomioon on otettava ainoastaan kyseisessä ryhmässä nimenomaisesti mainitut valvontalaitteet. (Esimerkiksi kun NOx-anturia käytetään liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 3 (”SCR”) mainitun valvontalaitteen käyttämiseen, se otetaan huomioon valvontalaiteryhmässä ”pakokaasuanturin valvonta” eikä ryhmässä ”SCR”.

OBD-järjestelmän on seurattava myös yleistä nimittäjää ja sytytyssyklilaskuria ja annettava tiedot niistä.

Huom.: Edellä olevan 4.1.1 kohdan mukaisesti valmistajien ei edellytetä toteuttavan OBD-järjestelmissä ohjelmistoalgoritmeja, joilla voidaan yksittäin seurata jatkuvasti toiminnassa olevien valvontalaitteiden osoittajia ja nimittäjiä ja antaa niistä raportteja.

7.   KÄYTÖNAIKAISTEN SUORITUSKYKYTIETOJEN TALLENNUSTA JA ILMOITTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Käytönaikaisesta suorituskyvystä ilmoittaminen on uusi käyttömuoto, eikä se sisälly nykyisiin kolmeen käyttömuotoon, jotka liittyvät mahdollisten virhetoimintojen havaitsemiseen.

7.1.   Käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot

OBD-järjestelmän keräämän käytönaikaista suorituskykyä koskevan informaation on oltava saatavilla ajoneuvon ulkopuolisen tahon sitä pyytäessä 7.2 kohdan mukaisesti.

Tyyppihyväksyntäviranomaiset saavat tästä informaatiosta käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot.

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (liitteen 9B lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille käytönaikaisen suorituskykysuhteen tarkastustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät tarkastajalle seuraavat tiedot:

| a) | ajoneuvon valmistenumero (VIN), |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon valmistenumero (VIN),

| b) | kunkin valvontalaiteryhmän osoittaja ja nimittäjä, jotka järjestelmä on kirjannut 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

kunkin valvontalaiteryhmän osoittaja ja nimittäjä, jotka järjestelmä on kirjannut 6 kohdan mukaisesti,

| c) | yleinen nimittäjä, |
| --- | --- |

c)

yleinen nimittäjä,

| d) | sytytyssyklilaskurin arvo, |
| --- | --- |

d)

sytytyssyklilaskurin arvo,

| e) | moottorin kokonaiskäyntiaika, |
| --- | --- |

e)

moottorin kokonaiskäyntiaika,

| f) | luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

f)

luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| g) | luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit. |
| --- | --- |

g)

luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit.

Nämä tiedot annetaan vain lukua varten (ei mahdollisuutta tyhjentää).

7.2.   Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen saatavuus

Käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot ovat saatavilla vain liitteen 9B lisäyksessä 6 ja seuraavissa alakohdissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. (3)

Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän tavarantoimittajilta. Tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla.

Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen on oltava saatavilla samalla menetelmällä (liityntäpiste), jota käytetään kaikkien OBD-tietojen haussa. Kyseisen menetelmän avulla on voitava käyttää kaikkia tässä liitteessä vaadittuja käytönaikaisia suorituskykytietoja.

7.3.   Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen initialisointi

7.3.1.   Nollaus

Kukin laskuri saa nollautua vain silloin, kun haihtumaton luku-kirjoitusmuisti (NVRAM) tyhjennetään (esim. uudelleenohjelmointi). Laskurit eivät saa nollautua missään muussa tapauksessa, eivät silloinkaan, kun saadaan lukulaitteen komento tyhjentää vikakoodit.

7.3.2.   Nollaus muistin ylivuototilanteessa

Jos tietyn valvontalaitteen osoittaja tai nimittäjä saavuttaa enimmäisarvon 65 535 ± 2, molemmat lukemat on ylivuoto-ongelmien välttämiseksi jaettava kahdella ennen kummankaan seuraavaa korottamista.

Jos sytytyssyklilaskuri saavuttaa enimmäisarvon 65 535 ± 2, laskuri voi pyörähtää ympäri ja saada seuraavan sytytyssyklin kohdalla arvon nolla, jotta vältettäisiin ylivuoto-ongelmat.

Jos yleinen nimittäjä saavuttaa enimmäisarvon 65 535 ± 2, laskuri voi pyörähtää ympäri ja saada seuraavan yleisen nimittäjän määritelmän mukaisen ajosyklin kohdalla arvon nolla, jotta vältettäisiin ylivuoto-ongelmat.

---

(1)  Tämä arvo vastaa heksadesimaalista enimmäisarvoa 0xFFFF erotuskyvyllä 0x1.

(2)  esim. ajoneuvon nopeus, moottorin kierrosluku, laskennallinen kuorma, ympäristön lämpötila, korkeus merenpinnasta, tyhjäkäynti, toiminta-aika.

(3)  Valmistajalla on oikeus käyttää täydentävää ajoneuvon sisäistä valvontalaitetta, kuten kojelautaan asennettua videonäyttöä, jonka kautta käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot ovat saatavilla. Tällaiseen lisälaitteeseen ei sovelleta tämän liitteen vaatimuksia.

Lisäys 1

Valvontalaiteryhmät

Tässä liitteessä tarkoitetut valvontalaiteryhmät ovat seuraavat:

| A. | Hapetuskatalysaattorit
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 5. |
| --- | --- |

A.

Hapetuskatalysaattorit

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 5.

| B. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 3. |
| --- | --- |

B.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 3.

| C. | Pakokaasu- ja happianturit
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 13. |
| --- | --- |

C.

Pakokaasu- ja happianturit

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 13.

| D. | EGR- ja VVT-järjestelmät
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 6 ja 9. |
| --- | --- |

D.

EGR- ja VVT-järjestelmät

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 6 ja 9.

| E. | DPF-järjestelmät
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 2. |
| --- | --- |

E.

DPF-järjestelmät

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 2.

| F. | Ahtopaineen säätöjärjestelmä
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 8. |
| --- | --- |

F.

Ahtopaineen säätöjärjestelmä

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 8.

| G. | NOx-kerääjä
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 4. |
| --- | --- |

G.

NOx-kerääjä

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 4.

| H. | Kolmitiekatalysaattori
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 15. |
| --- | --- |

H.

Kolmitiekatalysaattori

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 15.

| I. | Haihdutusjärjestelmät (varalla) |
| --- | --- |

I.

Haihdutusjärjestelmät (varalla)

| J. | Lisäilmajärjestelmä (varalla) |
| --- | --- |

J.

Lisäilmajärjestelmä (varalla)

Yksittäinen valvontalaite voi kuulua vain yhteen näistä ryhmistä.

---

LIITE 10

SYKLIN ULKOPUOLISTEN (OCE) JA KÄYTÖNAIKAISTEN PÄÄSTÖJEN RAJOITTAMISTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   SOVELTAMINEN

Tässä liitteessä vahvistetaan päästöjenrajoituksen suorituskykyä koskevat vaatimukset ja estostrategioiden kielto sellaisia moottoreita ja ajoneuvoja varten, jotka on tyyppihyväksytty tämän säännön mukaisesti, jotta voitaisiin tehokkaasti rajoittaa päästöjä erilaisissa moottori- ja ympäristöolosuhteissa ajoneuvon tavanomaisen käytön aikana. Lisäksi tässä liitteessä vahvistetaan testausmenettelyt syklin ulkopuolisten päästöjen testaamiseksi tyyppihyväksynnän yhteydessä ja ajoneuvon todellisen käytön aikana.

Tämä liite perustuu maailmanlaajuisiin yhdenmukaistettuihin syklin ulkopuolisiin päästöihin (OCE), yleinen tekninen sääntö (gtr) nro 10.

2.   VARALLA (1)

3.   MÄÄRITELMÄT

3.1.   ’Moottorin käynnistymisellä’ tarkoitetaan prosessia, joka alkaa käynnistyspyörityksen alkamisesta ja päättyy siihen, kun moottori saavuttaa kierrosnopeuden, joka on 150 min-1 pienempi kuin tavanomainen lämpimän moottorin joutokäyntinopeus (automaattivaihteisilla ajoneuvoilla määritettynä vaihteenvalitsin ajoasennossa).

3.2.   ’Moottorin lämmittämisellä’ tarkoitetaan moottorin käyttämistä niin, että jäähdytysaineen lämpötila saavuttaa vähintään arvon 70 °C.

3.3.   ’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella tai, jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan suurin teho.

3.4.   ’Säännellyillä päästöillä’ tarkoitetaan tämän säännön 2 kohdassa määriteltyjä kaasumaisia pilaavia aineita ja hiukkaspäästöjä.

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Kaikki moottorijärjestelmät ja rakennepiirteet, jotka voivat vaikuttaa säänneltyjen päästöjen määrään, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori ja ajoneuvo ovat tämän liitteen määräysten mukaisia.

4.1.   Estostrategioiden kielto

Moottorijärjestelmissä ja ajoneuvoissa ei saa käyttää estostrategioita.

4.2.   Varalla (2)

5.   SUORITUSVAATIMUKSET

5.1.   Päästöstrategiat

Päästöstrategiat on suunniteltava siten, että moottorijärjestelmä on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Tavanomainen käyttö ei rajoitu 6 kohdassa määriteltyihin käyttöolosuhteisiin.

5.1.1.   Peruspäästöstrategioita (BES) koskevat vaatimukset

Peruspäästöstrategiassa (Base Emission Strategy, BES) ei eroteta toisistaan toimintaa sovellettavissa tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteissä ja muuta toimintaa, ja se tarjoaa tasoltaan vähäisemmän päästöjenrajoituksen olosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly tyyppihyväksynnässä tai sertifioinnissa sovellettaviin testimenettelyihin.

5.1.2.   Lisäpäästöstrategioita (AES) koskevat vaatimukset

Lisäpäästöstrategia (Auxiliary Emission Strategy, AES) ei saa heikentää päästöjenrajoituksen tehokkuutta peruspäästöstrategiaan verrattuna olosuhteissa, joiden voidaan kohtuudella olettaa esiintyvän ajoneuvon tavanomaisen toiminnan ja käytön yhteydessä, paitsi jos AES täyttää jonkin seuraavista vaatimuksista:

| a) | sen toiminta sisältyy olennaisesti sovellettaviin tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin, mukaan luettuina tässä liitteessä olevassa 7 kohdassa tarkoitetut syklin ulkopuoliset testausmenettelyt ja tämän säännön 9 kohdassa vahvistetut käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

a)

sen toiminta sisältyy olennaisesti sovellettaviin tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin, mukaan luettuina tässä liitteessä olevassa 7 kohdassa tarkoitetut syklin ulkopuoliset testausmenettelyt ja tämän säännön 9 kohdassa vahvistetut käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset,

| b) | se aktivoituu moottorin ja/tai ajoneuvon suojaamiseksi vaurioilta tai onnettomuuden vaikutuksilta, |
| --- | --- |

b)

se aktivoituu moottorin ja/tai ajoneuvon suojaamiseksi vaurioilta tai onnettomuuden vaikutuksilta,

| c) | se aktivoituu vain tässä liitteessä tarkoitetussa moottorin käynnistys- tai lämmitysvaiheessa, |
| --- | --- |

c)

se aktivoituu vain tässä liitteessä tarkoitetussa moottorin käynnistys- tai lämmitysvaiheessa,

| d) | sitä käytetään tasapainottavasti vähentämään jonkin säännellyn päästötyypin rajoitusta jonkin toisen säännellyn päästötyypin rajoituksen ylläpitämiseksi erityisissä ympäristö- tai käyttöolosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin. Tällaisella lisäpäästöstrategialla on voitava kompensoida äärimmäisten ympäristöolosuhteiden vaikutusta niin, että kaikkia säänneltyjä päästöjä voidaan rajoittaa hyväksyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

d)

sitä käytetään tasapainottavasti vähentämään jonkin säännellyn päästötyypin rajoitusta jonkin toisen säännellyn päästötyypin rajoituksen ylläpitämiseksi erityisissä ympäristö- tai käyttöolosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin. Tällaisella lisäpäästöstrategialla on voitava kompensoida äärimmäisten ympäristöolosuhteiden vaikutusta niin, että kaikkia säänneltyjä päästöjä voidaan rajoittaa hyväksyttävällä tavalla.

5.2.   Kaasumaisten ja hiukkasmaisten pakokaasupäästöjen maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetut enimmäisarvot (WNTE)

5.2.1.   Pakokaasupäästöt eivät saa ylittää 5.2.2 kohdassa määriteltyjä sovellettavia enimmäisarvoja.

5.2.2.   Sovellettavat päästörajat ovat seuraavat:

| a) | CO: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

CO: 2 000 mg/kWh;

| b) | THC: 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

THC: 220 mg/kWh;

| c) | NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

NOx: 600 mg/kWh;

| d) | hiukkasmassa: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

hiukkasmassa: 16 mg/kWh.

6.   YMPÄRISTÖ- JA KÄYTTÖOLOSUHTEET

WNTE-päästöraja-arvoja sovelletaan seuraavissa olosuhteissa:

| a) | kaikki ilmanpaineet: vähintään 82,5 kPa, |
| --- | --- |

a)

kaikki ilmanpaineet: vähintään 82,5 kPa,

| b) | kaikki lämpötilat: enintään yhtälöstä 5 saatava arvo määritellyssä ilmanpaineessa: | (5) |
| --- | --- | --- |

b)

kaikki lämpötilat: enintään yhtälöstä 5 saatava arvo määritellyssä ilmanpaineessa:

Formula

(5)

jossa

| T | ympäristön lämpötila, K |
| --- | --- |
| pb | ilmanpaine, kPa |

T

ympäristön lämpötila, K

pb

ilmanpaine, kPa

| c) | kaikki moottorin jäähdytysnesteen lämpötilat: yli 343 K (70°C). |
| --- | --- |

c)

kaikki moottorin jäähdytysnesteen lämpötilat: yli 343 K (70°C).

Sovellettavat ilmanpaine- ja lämpötilaolosuhteet esitetään kuvassa 1.

WNTE-arvoihin sovellettavat ilmanpaineet ja lämpötilat

Kuva 1

Ympäristön ilmanpaine ja lämpötila

7.   SYKLIN ULKOPUOLINEN LABORATORIOTESTAUS JA AJONEUVOSSA TAPAHTUVA MOOTTOREIDEN TESTAUS TYYPPIHYVÄKSYNNÄN YHTEYDESSÄ

Syklin ulkopuolista laboratoriotestausta koskevia vaatimuksia ei sovelleta tämän säännön mukaiseen kipinäsytytysmoottorin tyyppihyväksyntään.

7.1.   WNTE-valvonta-alue

WNTE-valvonta-alue muodostuu 7.1.1–7.1.6 kohdassa määritellyistä kierrosnopeus- ja kuormituspisteistä. Kuvassa 2 annetaan esimerkki WNTE-valvonta-alueesta.

7.1.1.   Moottorin kierrosnopeusalue

WNTE-valvonta-alueeseen sisältyvät kaikki toimintanopeudet, jotka ovat WHTC-testisyklin kumulatiivisen nopeusjakauman 30. persentiilin (n30), tyhjäkäynti mukaan luettuna, ja sen suurimman nopeuden (nhi) välillä, jolla saavutetaan 70 prosenttia enimmäistehosta. Kuvassa 3 annetaan esimerkki moottorin kumulatiivisesta nopeusjakaumasta.

7.1.2.   Moottorin vääntömomenttialue

WNTE-valvonta-alueen on sisällettävä kaikki moottorin kuormituspisteet, joissa vääntömomentin arvo on vähintään 30 prosenttia suurimmasta moottorin tuottamasta vääntömomentista.

7.1.3.   Moottorin tehoalue

Sen estämättä, mitä 7.1.1 ja 7.1.2 kohdassa säädetään, nopeus- ja kuormituspisteitä, joissa teho on alle 30 prosenttia moottorin enimmäistehosta, ei sisällytetä minkään päästötyypin WNTE-valvonta-alueeseen.

7.1.4.   Moottoriperhekäsitteen soveltaminen

Jokaisella moottoriperheeseen kuuluvalla moottorilla, jolla on yksilöllinen vääntömomentti-tehokäyrä, on periaatteessa oma WNTE-valvonta-alueensa. Käytönaikaisessa testauksessa on käytettävä kyseisen moottorin omaa WNTE-valvonta-aluetta. WHDC gtr -säännön moottoriperhekäsitteen mukaisessa tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitestauksessa valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää yhtä WNTE-valvonta-aluetta koko moottoriperheen osalta seuraavin edellytyksin:

| a) | Yhtä WNTE-valvonta-alueen kierrosnopeusaluetta voidaan käyttää, jos mitatut moottorin kierrosnopeudet n30 ja nhi poikkeavat enintään ± 3 prosenttia valmistajan ilmoittamista kierrosnopeuksista. Jos toleranssi ylittyy jollakin moottorin kierrosnopeudella, WNTE-valvonta-alueen määrityksessä on käytettävä mitattuja moottorin kierrosnopeuksia. |
| --- | --- |

a)

Yhtä WNTE-valvonta-alueen kierrosnopeusaluetta voidaan käyttää, jos mitatut moottorin kierrosnopeudet n30 ja nhi poikkeavat enintään ± 3 prosenttia valmistajan ilmoittamista kierrosnopeuksista. Jos toleranssi ylittyy jollakin moottorin kierrosnopeudella, WNTE-valvonta-alueen määrityksessä on käytettävä mitattuja moottorin kierrosnopeuksia.

| b) | Yhtä WNTE-valvonta-alueen vääntömomentti-tehoaluetta voidaan käyttää, jos se kattaa moottoriperheen kaikki arvot suurimmasta pienimpään. Vaihtoehtoisesti sallitaan moottorien ryhmittely erillisiin WNTE-valvonta-alueisiin. |
| --- | --- |

b)

Yhtä WNTE-valvonta-alueen vääntömomentti-tehoaluetta voidaan käyttää, jos se kattaa moottoriperheen kaikki arvot suurimmasta pienimpään. Vaihtoehtoisesti sallitaan moottorien ryhmittely erillisiin WNTE-valvonta-alueisiin.

Kuva 2

Esimerkki WNTE-valvonta-alueesta

Kuva 3

Esimerkki WNTE-menetelmän kumulatiivisesta nopeusjakaumasta

7.1.5.   Tiettyjen WNTE-toimintapisteiden sulkeminen pois

Valmistaja voi pyytää, että tyyppihyväksyntäviranomainen jättää sertifioinnissa tai tyyppihyväksynnässä joitakin toimintapisteitä pois 7.1.1–7.1.4 kohdassa määritellystä WNTE-valvonta-alueesta. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi myöntää tällaisen poikkeuksen, jos valmistaja voi osoittaa, että moottori ei missään ajoneuvoyhdistelmässä voi milloinkaan toimia kyseisissä pisteissä.

7.2.   WNTE-vaiheen kesto ja näytteenottotaajuus

7.2.1.   Edellä 5.2 kohdassa määriteltyjen WNTE-päästöraja-arvojen noudattamisen tarkastamiseksi moottoria on käytettävä 7.1 kohdassa määritellyllä WNTE-valvonta-alueella, ja sen päästöt on mitattava ja yhdistettävä vähintään 30 sekunnin pituiselta ajanjaksolta. WNTE-vaiheella tarkoitetaan yhdistettyjen päästöjen kokonaisuutta tietyltä ajanjaksolta. WNTE-vaihe on esimerkiksi se, kun moottori toimii 65 peräkkäisen sekunnin ajan WNTE-valvonta-alueella ja määrätyissä ympäristöolosuhteissa. Tällöin päästöjen keskiarvo lasketaan koko 65 sekunnin ajalle. Laboratoriotestauksessa sovelletaan 7.5 kohdassa määriteltyä yhdistämisjaksoa.

7.2.2.   Kun moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmään sisältyy säännöllinen regeneraatiovaihe ja regeneraaatio tapahtuu WNTE-testauksen aikana, ajanjakson, jolta keskiarvo lasketaan, on oltava vähintään yhtä pitkä kuin vaiheiden välinen aika kerrottuna näytteenottojakson aikana tapahtuneiden täydellisten regeneraatioiden määrällä. Tämä vaatimus koskee vain moottoreita, jotka lähettävät regeneraatiovaiheen alkamisesta kertovan elektronisen signaalin.

7.2.3.   WNTE-vaihe on sarja tietoja, jotka on kerätty vähintään 1 Hz:n taajuudella vähintään vaiheen vähimmäiskestoajalta moottorin toimiessa WNTE-valvonta-alueella. Mitatuista päästötiedoista lasketaan keskiarvo WNTE-vaiheen kestoajalle.

7.3.   Käytönaikainen testaus

PEMS-demonstrointitesti on tehtävä tyyppihyväksynnän yhteydessä testaamalla kantamoottori ajoneuvossa käyttäen tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvailtua menettelyä.

7.3.1.   Valmistaja voi valita testauksessa käytettävän ajoneuvon, mutta ajoneuvon valinta edellyttää tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumusta. PEMS-demonstrointitestissä käytettävän ajoneuvon ominaisuuksien on vastattava moottorijärjestelmään tarkoitettua ajoneuvoluokkaa. Ajoneuvo voi olla prototyyppiajoneuvo.

7.3.2.   Tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta ajoneuvossa voidaan testata toinen moottoriperheeseen kuuluva moottori tai eri ajoneuvoluokkaa edustava vastaava moottori.

7.4.   WNTE-testaus laboratoriossa

Kun tämän liitteen määräyksiä käytetään laboratoriotestauksen perustana, sovelletaan seuraavia määräyksiä:

7.4.1.   Säänneltyjen pilaavien aineiden spesifiset massapäästöt määritetään satunnaisesti valituista testipisteistä, jotka sijaitsevat eri puolilla WNTE-valvonta-aluetta. Kaikkien testipisteiden on sijaittava valvonta-alueen kattavan ruudukon kolmen satunnaisesti valitun ruudun sisällä. Ruudukossa on oltava yhdeksän ruutua, jos moottorin nimelliskierrosnopeus on pienempi kuin 3 000 min-1 ja 12 ruutua, jos kierrosnopeus on 3 000 min-1 tai suurempi. Ruudukot määritetään seuraavasti:

| a) | ruudukon ulkorajat noudattavat WNTE-valvonta-alueen rajoja, |
| --- | --- |

a)

ruudukon ulkorajat noudattavat WNTE-valvonta-alueen rajoja,

| b) | yhdeksän ruudun ruudukossa on kaksi ja 12 ruudun ruudukossa kolme pystylinjaa tasavälein kierrosnopeuksien n30 ja nhi välillä ja |
| --- | --- |

b)

yhdeksän ruudun ruudukossa on kaksi ja 12 ruudun ruudukossa kolme pystylinjaa tasavälein kierrosnopeuksien n30 ja nhi välillä ja

| c) | molemmissa ruudukoissa on kaksi vaakasuuntaista linjaa, jotka kulkevat pystylinjoilla WNTE-valvonta-alueen sisällä tasavälein (1⁄3 vääntömomenttialueesta) olevien pisteiden kautta. |
| --- | --- |

c)

molemmissa ruudukoissa on kaksi vaakasuuntaista linjaa, jotka kulkevat pystylinjoilla WNTE-valvonta-alueen sisällä tasavälein (1⁄3 vääntömomenttialueesta) olevien pisteiden kautta.

Kuvissa 5 ja 6 annetaan esimerkkejä eri moottoreihin sovellettavista ruudukoista.

7.4.2.   Kussakin kolmessa valitussa ruudussa on oltava viisi satunnaista testipistettä, jolloin koko WNTE-valvonta-alueelta testataan 15 satunnaista pistettä. Ruudut testataan peräkkäin, eli yhden ruudun kaikki viisi pistettä testataan ennen siirtymistä seuraavaan ruutuun. Testipisteet yhdistetään yhdeksi porrastetuksi tasaisen nopeuden testisykliksi.

7.4.3.   Ruutujen ja ruutujen sisällä olevien testipisteiden testausjärjestys valitaan satunnaisesti. Tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomaisen on valittava kolme testattavaa ruutua ja 15 testipistettä sekä ruutujen ja niiden sisällä olevien pisteiden testausjärjestys käyttäen yleisesti hyväksyttyjä tilastollisia satunnaistamismenetelmiä.

7.4.4.   Säänneltyjen kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset spesifiset massapäästöt eivät saa ylittää 5.2 kohdan mukaisia raja-arvoja mitattuna yhdestä viiden testipisteen ruudusta mistä tahansa syklistä.

7.4.5.   Säänneltyjen hiukkasmaisten pilaavien aineiden keskimääräiset spesifiset massapäästöt eivät saa ylittää 5.2 kohdan mukaisia raja-arvoja mitattuna koko 15 pisteen testisyklistä.

7.5.   Laboratoriotestauksen menettely

7.5.1.   Kun WHSC-sykli on suoritettu loppuun, moottoria on esivakioitava WHSC-moodissa 9 kolmen minuutin ajan. Testijakso on aloitettava heti esivakiointivaiheen jälkeen.

7.5.2.   Moottoria on käytettävä kahden minuutin ajan kussakin satunnaisessa testipisteessä. Tämä aika sisältää siirtymäportaan edellisestä pisteestä. Testipisteiden välisten siirtymävaiheiden on oltava kierrosnopeuden ja kuormituksen osalta lineaarisia ja 20 ± 1 sekunnin mittaisia.

7.5.3.   Testin kokonaiskestoajan alusta loppuun on oltava 30 minuuttia. Kunkin ruudun viiden satunnaisesti valitun testipisteen sarjan testausajan on oltava 10 minuuttia mitattuna ensimmäistä pistettä edeltävän siirtymäportaan alusta tasaisen nopeuden tilassa tapahtuvan viidennen pisteen mittauksen päättymiseen. Kuvassa 5 esitetään kaavamaisesti testimenettelyn eteneminen.

7.5.4.   Laboratoriossa tehtävän WNTE-testauksen on täytettävä tilastollista validointia koskevat liitteessä 4 olevan 7.8.7 kohdan vaatimukset.

7.5.5.   Päästöjen mittaukset on tehtävä liitteessä 4 olevien 7.5, 7.7 ja 7.8 kohdan mukaisesti.

7.5.6.   Testitulosten laskenta on tehtävä liitteessä 4 olevan 8 kohdan mukaisesti.

Kuva 4

Kaavamainen esimerkki WNTE-testisyklin aloituksesta

Kuvat 5 ja 6

WNTE-testisyklin ruudukot

7.6.   Pyöristys

Kukin testin lopputulos pyöristetään yhden kerran WHDC-päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla standardin ASTM E 29-06 mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen spesifinen päästö, pyöristäminen ei ole sallittua.

8.   VARALLA

9.   VARALLA

10.   SYKLIN ULKOPUOLISTEN PÄÄSTÖJEN VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVA VAKUUTUS

Valmistajan on tyyppihyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettävä vakuutus siitä, että moottoriperhe tai ajoneuvo on tässä säännössä vahvistettujen syklin ulkopuolisten päästöjen rajoittamista koskevien vaatimusten mukainen. Tämän vakuutuksen lisäksi on sovellettavien päästörajojen ja käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten noudattaminen osoitettava lisätestein.

10.1.   Esimerkki syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuutta koskevasta vakuutuksesta

Seuraava on esimerkki vaatimustenmukaisuutta koskevasta vakuutuksesta:

”(Valmistajan nimi) vakuuttaa, että tähän moottoriperheeseen kuuluvat moottorit ovat kaikkien tämän liitteen vaatimusten mukaisia. (Valmistajan nimi) antaa tämän vakuutuksen vilpittömässä mielessä tehtyään asianmukaisen teknisen arvioinnin moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden päästöistä asianomaisissa käyttö- ja ympäristöolosuhteissa.”

10.2.   Syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuutta koskevan ilmoituksen perusta

Valmistajan on säilytettävä tiloissaan asiakirjat, jotka sisältävät kaikki testitiedot, tekniset analyysit ja muut tiedot, jotka ovat perustana syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuutta koskevalle vakuutukselle. Valmistajan on pyynnöstä annettava nämä tiedot sertifiointi- tai tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

11.   ASIAKIRJAT

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajaa toimittamaan asiakirjoja. Niissä olisi esitettävä tiedot moottorijärjestelmän rakennepiirteistä ja päästöjenrajoitusstrategioista sekä keinoista, joilla ohjataan moottorin lähtömuuttujia suoraan tai epäsuorasti.

Tiedot voivat sisältää täydellisen kuvauksen päästöjenrajoitusstrategiasta. Asiakirjat voivat sisältää tiedot kaikkien lisä- ja peruspäästöstrategioiden toiminnasta sekä kuvauksen parametreista, joita lisäpäästöstrategiat muuttavat, ja rajaolosuhteista, joissa lisäpäästöstrategia toimii. Lisäksi voidaan antaa tiedot siitä, mikä lisä- tai peruspäästöstrategia on todennäköisesti toiminnassa tämän liitteen mukaisissa testeissä vallitsevissa olosuhteissa.

---

(1)  Tämän liitteen numerointi vastaa OCE:ta koskevan gtr nro 10:n numerointia. Joitakin kyseisen säännön kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

1

(2)  Tämän liitteen numerointi vastaa OCE:ta koskevan gtr nro 10:n numerointia. Joitakin kyseisen säännön kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

2

Lisäys 1

PEMS-demonstrointitesti tyyppihyväksynnän yhteydessä

A.1.1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettelyä PEMS-demonstrointitestin tekemiseksi tyyppihyväksynnän yhteydessä.

A.1.2.   Testiajoneuvo

A.1.2.1.   PEMS-demonstrointitestissä käytettävän ajoneuvon on vastattava moottorijärjestelmän asentamiseen tarkoitettua ajoneuvoluokkaa. Ajoneuvo voi olla prototyyppiajoneuvo tai mukautetun tuontannon ajoneuvo.

A.1.2.2.   ECU-datavirtaustietojen saatavuus ja vaatimustenmukaisuus on osoitettava (esimerkiksi tämän säännön liitteessä 8 olevan 5 kohdan määräysten mukaisesti).

A.1.3.   Testausolosuhteet

A.1.3.1.   Ajoneuvon hyötykuorma

Ajoneuvon hyötykuorman on liitteen II mukaan oltava 50–60 prosenttia ajoneuvon suurimmasta sallitusta hyötykuormasta.

A.1.3.2.   Ympäristöolosuhteet

Testi on suoritettava liitteessä 8 olevassa 4.2 kohdassa kuvatuissa ympäristöolosuhteissa.

A.1.3.3.   Moottorin jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava liitteessä 8 olevan 4.3 kohdan mukainen.

A.1.3.4.   Polttoaine, voiteluaineet ja reagenssi

Polttoaineen, voiteluaineen ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmässä käytettävän reagenssin on oltava liitteessä 8 olevan 4.4 kohdan mukaisia.

A.1.3.5.   Ajomatka ja testin toteutusta koskevat vaatimukset

Ajomatkan ja testin toteutuksen osalta on noudatettava 8 olevien 4.5–4.6.8 kohdan mukaisia.

A.1.4.   Päästöjen arviointi

A.1.4.1.   Testaus on tehtävä ja tulokset laskettava liitteessä II olevan 6 kohdan mukaisesti.

A.1.5.   Raportti

A.1.5.1.   PEMS-demonstrointitestiä kuvaavasta teknisestä raportista on käytävä ilmi toimenpiteet ja tulokset, ja siinä on annettava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | yleiset tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

yleiset tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.1 kohdan mukaisesti,

| b) | selvitys siitä, miksi testissä käytettyjen ajoneuvojen voidaan katsoa vastaavan moottorijärjestelmään tarkoitettua ajoneuvoluokkaa, |
| --- | --- |

b)

selvitys siitä, miksi testissä käytettyjen ajoneuvojen voidaan katsoa vastaavan moottorijärjestelmään tarkoitettua ajoneuvoluokkaa,

| c) | tiedot testilaitteista ja testaustiedot liitteessä 8 olevien 10.1.3 ja 10.1.4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

c)

tiedot testilaitteista ja testaustiedot liitteessä 8 olevien 10.1.3 ja 10.1.4 kohdan mukaisesti,

| d) | testattua moottoria koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

testattua moottoria koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.5 kohdan mukaisesti,

| e) | testausajoneuvoa koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

e)

testausajoneuvoa koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.6 kohdan mukaisesti,

| f) | reitin ominaisuuksia koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.7 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

f)

reitin ominaisuuksia koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.7 kohdan mukaisesti,

| g) | hetkelliset – mitatut ja laskennalliset – tiedot liitteessä 8 olevien 10.1.8 ja 10.1.9 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

g)

hetkelliset – mitatut ja laskennalliset – tiedot liitteessä 8 olevien 10.1.8 ja 10.1.9 kohdan mukaisesti,

| h) | keskimääräiset ja integroidut tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.10 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

h)

keskimääräiset ja integroidut tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.10 kohdan mukaisesti,

| i) | hyväksymis- ja hylkäämistulokset liitteessä 8 olevan 10.1.11 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

i)

hyväksymis- ja hylkäämistulokset liitteessä 8 olevan 10.1.11 kohdan mukaisesti,

| j) | testien todentamisia koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

j)

testien todentamisia koskevat tiedot liitteessä 8 olevan 10.1.12 kohdan mukaisesti.

---

LIITE 11

TYPEN OKSIDIEN POISTOJÄRJESTELMIEN OIKEAN TOIMINNAN VARMISTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset, jotka liittyvät typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen. Liitteessä esitetään myös sellaisia ajoneuvoja koskevat vaatimukset, joissa käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

Kaikki tämän liitteen soveltamisalaan kuluvat moottorijärjestelmät on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ne voivat täyttää nämä vaatimukset moottorin tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän tavoitteen kannalta on hyväksyttävää, että moottoreissa, joita on käytetty tämän säännön 5.4 kohdassa tarkoitettua asianomaista kestävyysaikaa pidempään, voi esiintyä valvontajärjestelmän suorituskyvyn ja herkkyyden heikkenemistä.

2.1.   Vaihtoehtoinen hyväksyntä

2.1.1.   Varalla (1)

2.2.   Vaaditut tiedot

2.2.1.   Valmistajan on toimitettava lisäyksessä 1 vahvistetulla lomakkeella tiedot, jotka kuvaavat kattavasti tämän liitteen soveltamisalaan kuuluvan moottorijärjestelmän toiminnalliset piirteet.

2.2.2.   Valmistajan on tyyppihyväksyntähakemuksessaan eriteltävä kaikkien päästöjenrajoitusjärjestelmissä käytettävien reagenssien ominaisuudet. Eritelmissä on annettava tiedot tyypeistä, pitoisuuksista ja käyttölämpötilavaatimuksista sekä esitettävä viittaukset kansainvälisiin standardeihin.

2.2.3.   Tyyppihyväksyntää haettaessa tyyppihyväksyntäviranomaiselle on esitettävä yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot 4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän ja 5 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnallisista ominaisuuksista.

2.2.4.   Hakiessaan moottorille tai moottoriperheelle hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä valmistajan on liitettävä tämän säännön 3.1.3, 3.2.3 tai 3.3.3 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin asianmukaiset vaatimukset, joilla varmistetaan, että ajoneuvo vastaa sille tarkoitetussa käytössä ollessaan tämän liitteen vaatimuksia. Asiakirjoissa on annettava seuraavat tiedot:

| a) | tämän liitteen vaatimusten noudattamiseen liittyvät yksityiskohtaiset tekniset tiedot, mukaan luettuina määräykset, joilla varmistetaan yhteensopivuus moottorijärjestelmän valvonta- ja varoitusjärjestelmien ja kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien kanssa, |
| --- | --- |

a)

tämän liitteen vaatimusten noudattamiseen liittyvät yksityiskohtaiset tekniset tiedot, mukaan luettuina määräykset, joilla varmistetaan yhteensopivuus moottorijärjestelmän valvonta- ja varoitusjärjestelmien ja kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien kanssa,

| b) | kuvaus varmennusmenettelystä, jota on noudatettava asennettaessa moottoria ajoneuvoon. |
| --- | --- |

b)

kuvaus varmennusmenettelystä, jota on noudatettava asennettaessa moottoria ajoneuvoon.

Asennusvaatimusten täyttämiseksi toteutetut toimenpiteet ja tarkoituksenmukaisuus voidaan varmistaa moottorijärjestelmän hyväksyntäprosessin yhteydessä.

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja ei vaadita, jos valmistaja hakee ajoneuvolle tyyppihyväksyntää päästöjen osalta.

2.3.   Käyttöedellytykset

2.3.1.   Kaikkien tämän liitteen soveltamisalaan kuuluvien moottorijärjestelmien päästöjenrajoituksen on toimittava kyseisellä alueella (esim. Euroopan unionin alueella) säännöllisesti esiintyvissä olosuhteissa, erityisesti alhaisissa lämpötiloissa, liitteen 10 mukaisesti.

2.3.2.   Päästöjenrajoituksen valvontajärjestelmän on toimittava seuraavissa olosuhteissa:

| a) | kun ympäristön lämpötila on 266–308 K (–7 °C – +35 °C), |
| --- | --- |

a)

kun ympäristön lämpötila on 266–308 K (–7 °C – +35 °C),

| b) | kun korkeus merenpinnasta on alle 1 600 metriä, |
| --- | --- |

b)

kun korkeus merenpinnasta on alle 1 600 metriä,

| c) | kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on yli 343 K (70°C). |
| --- | --- |

c)

kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on yli 343 K (70°C).

Tätä kohtaa ei sovelleta reagenssisäiliön täyttötason valvontaan, jonka on toimittava kaikissa olosuhteissa, joissa mittaaminen on teknisesti mahdollista, mukaan lukien kaikki olosuhteet, joissa nestemäinen reagenssi ei ole jäätynyt.

2.4.   Reagenssin jäätymissuojaus

2.4.1.   Valmistaja voi käyttää lämmitettyä tai lämmittämätöntä reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää 2.3.1 kohdassa esitettyjen yleisten vaatimusten puitteissa. Lämmitetyn järjestelmän on oltava 2.4.2 kohdan vaatimusten mukainen. Lämmittämättömän järjestelmän on oltava 2.4.3 kohdan vaatimusten mukainen.

2.4.1.1.   Lämmittämättömän reagenssisäiliön ja annostusjärjestelmän käytöstä on ilmoitettava ajoneuvon omistajalle tarkoitetuissa kirjallisissa ohjeissa.

2.4.2.   Lämmitetty reagenssisäiliö ja annostusjärjestelmä

2.4.2.1.   Valmistajan on varmistettava, että jos reagenssi on jäätynyt, se on käytettävissä viimeistään 70 minuutin kulutta siitä, kun ajoneuvo on käynnistetty ympäristön lämpötilassa 266 K (–7 °C).

2.4.2.2.   Demonstrointi

| 2.4.2.2.1. | Reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää on vakautettava lämpötilassa 255 K (–18 °C) 72 tunnin ajan tai kunnes suurin osa reagenssista on kiinteää. |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

Reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää on vakautettava lämpötilassa 255 K (–18 °C) 72 tunnin ajan tai kunnes suurin osa reagenssista on kiinteää.

| 2.4.2.2.2. | Edellä 2.4.2.2.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson jälkeen moottori on käynnistettävä ja sitä on käytettävä ympäristön lämpötilassa 266 K (–7 °C) seuraavasti: ensin 10–20 minuuttia joutokäynnillä, sitten enintään 50 minuuttia enintään 40 prosentin kuormituksella. |
| --- | --- |

2.4.2.2.2.

Edellä 2.4.2.2.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson jälkeen moottori on käynnistettävä ja sitä on käytettävä ympäristön lämpötilassa 266 K (–7 °C) seuraavasti: ensin 10–20 minuuttia joutokäynnillä, sitten enintään 50 minuuttia enintään 40 prosentin kuormituksella.

| 2.4.2.2.3. | Reagenssin annostusjärjestelmän on oltava täysin toimintakuntoinen 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen jälkeen. |
| --- | --- |

2.4.2.2.3.

Reagenssin annostusjärjestelmän on oltava täysin toimintakuntoinen 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen jälkeen.

| 2.4.2.2.4. | Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella 2.4.2.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamisen demonstrointi voidaan tehdä moottori- tai ajoneuvodynamometrillä varustetussa kylmässä testitilassa tai ajoneuvon kenttäkokein. |
| --- | --- |

2.4.2.2.4.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella 2.4.2.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamisen demonstrointi voidaan tehdä moottori- tai ajoneuvodynamometrillä varustetussa kylmässä testitilassa tai ajoneuvon kenttäkokein.

2.4.3.   Lämmittämätön reagenssisäiliö ja annostusjärjestelmä

2.4.3.1.   Jäljempänä 4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (-7°C).

2.4.3.2.   Jäljempänä 5.4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (–7°C) viimeistään 70 minuutin kuluttua ajoneuvon käynnistämisestä.

2.5.   Kustakin erillisestä ajoneuvoon asennetusta reagenssisäiliöstä on voitava ottaa näyte mistä tahansa säiliössä olevasta nesteestä niin, että muita kuin ajoneuvoon tallennettuja tietoja ei tarvita. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökaluja tai -laitteita. Tätä kohtaa sovellettaessa avaimia tai muita ajoneuvossa olevia tavanomaisia säiliön lukitsemiseen käytettäviä järjestelmiä ei pidetä erikoistyökaluina tai -laitteina.

3.   KUNNOSSAPITOVAATIMUKSET

3.1.   Valmistajan on huolehdittava siitä, että kaikille tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen uusien ajoneuvojen tai moottoreiden omistajille annetaan päästöjenrajoitusjärjestelmää ja sen oikeata toimintaa koskevat kirjalliset ohjeet.

Ohjeissa on ilmoitettava, että jos ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi kunnolla, kuljettajan varoitusjärjestelmä kertoo kuljettajalle ongelmasta, ja että jos varoitukseen ei reagoida, kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä estää ajoneuvon tehokkaan toiminnan.

3.2.   Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen asianmukaista käyttöä ja kunnossapitoa niiden päästöjenrajoituskyvyn ylläpitämiseksi ja tarvittaessa kuluvien reagenssien asianmukaista käyttöä.

3.3.   Ohjeet on laadittava selkeästi ja yleistajuisesti yhdellä tai useammalla sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jossa uusi ajoneuvo tai uusi moottori myydään tai rekisteröidään.

3.4.   Ohjeissa on ilmoitettava, onko ajoneuvon käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten määräaikaishuoltojen välillä. Niissä on myös ilmoitettava reagenssin laatuvaatimukset. Lisäksi on annettava käyttäjälle ohjeet reagenssisäiliön täyttämisestä. Tiedoissa on myös esitettävä, kuinka paljon kyseinen ajoneuvotyyppi todennäköisesti kuluttaa reagenssia ja kuinka usein sitä tarvitsee todennäköisesti lisätä.

3.5.   Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on välttämätöntä, jotta ajoneuvo olisi kyseiseen ajoneuvotyyppiin sovellettavien, vaatimustenmukaisuustodistuksen myöntämistä koskevien vaatimusten mukainen.

3.6.   Ohjeissa on ilmoitettava, että sellaisen ajoneuvon käyttäminen, joka ei kuluta päästöjen vähentämisen edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa rikokseksi.

3.7.   Ohjeissa on selitettävä, miten varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativat järjestelmät toimivat. Lisäksi on selvitettävä, mitä vaikutuksia varoitusjärjestelmän huomiotta jättämisellä ja reagenssin lisäämättä jättämisellä on ajoneuvon suorituskykyyn ja vikatietojen keruuseen.

4.   KULJETTAJAN VAROITUSJÄRJESTELMÄ

4.1.   Ajoneuvossa on oltava visuaalinen varoitusjärjestelmä, joka kertoo kuljettajalle sellaisesta ilmiöstä (reagenssitaso on alhainen, reagenssin laatu on väärä, reagenssia kuluu liian vähän, järjestelmässä on vika), joka voi johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta ja joka johtaa siihen, että kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, ellei ongelmaa korjata ajoissa. Varoitusjärjestelmän on oltava aktiivisena myös silloin, kun 5 kohdassa kuvailtu kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut.

4.2.   Liitteessä 9B kuvailtua ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) näyttöjärjestelmää ei saa käyttää 4.1 kohdassa tarkoitettujen visuaalisten varoitusten esittämiseen kuljettajalle. Varoitus ei saa olla sama, jota käytetään OBD-järjestelmää (vianilmaisin) tai muita moottorin kunnossapitotarkoituksia varten. Varoitusjärjestelmää ei saa olla mahdollista kytkeä pois toiminnasta lukulaitteen avulla, jos varoituksen aktivoitumisen syytä ei ole poistettu. Varoitusjärjestelmän ja visuaalisen varoitusjärjestelmän aktivoitumisen ja deaktivoitumisen edellytykset esitetään tämän liitteen lisäyksessä 2.

4.3.   Kuljettajan varoitusjärjestelmä voi esittää lyhyitä viestejä, joissa ilmoitetaan selkeästi esimerkiksi seuraavista:

| a) | jäljellä oleva matka tai aika ennen kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista, |
| --- | --- |

a)

jäljellä oleva matka tai aika ennen kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista,

| b) | vääntömomentin alenemisen taso, |
| --- | --- |

b)

vääntömomentin alenemisen taso,

| c) | olosuhteet, joissa ajoneuvon normaali toimintakyky voidaan palauttaa. |
| --- | --- |

c)

olosuhteet, joissa ajoneuvon normaali toimintakyky voidaan palauttaa.

Tässä kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten näyttämiseen käytettävä järjestelmä voi olla sama, jota käytetään OBD- tai muihin kunnossapitotarkoituksiin.

4.4.   Valmistajan valinnan mukaan varoitusjärjestelmään voi sisältyä äänimerkki kuljettajan huomion herättämiseksi. Kuljettajalle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä.

4.5.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 6.2, 7.2, 8.4 ja 9.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

4.6.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Kuljettajan varoitusjärjestelmä ei saa mennä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

4.7.   Muut tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä sisältävät signaalit voivat tilapäisesti keskeyttää varoitusjärjestelmän toiminnan.

4.8.   Pelastustoimessa tai puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitetut ajoneuvot voidaan varustaa järjestelmällä, jonka avulla kuljettaja voi himmentää varoitusjärjestelmän tuottamat visuaaliset varoitukset.

4.9.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan tämän liitteen lisäyksessä 2.

4.10.   Valmistajan on osana tämän asetuksen mukaista tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava kuljettajan varoitusjärjestelmän toiminta tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti.

5.   KULJETTAJAN TOIMENPITEITÄ VAATIVA JÄRJESTELMÄ

5.1.   Ajoneuvossa on oltava kaksiportainen kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka ensimmäisessä vaiheessa rajoittaa ajoneuvon suorituskykyä ja toisessa vaiheessa estää ajoneuvon käytön.

5.2.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativaa järjestelmää koskevia vaatimuksia ei sovelleta pelastuspalveluiden käyttöön tarkoitettuihin moottoreihin tai ajoneuvoihin taikka puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön suunniteltuihin ja rakennettuihin moottoreihin tai ajoneuvoihin. Vain moottorin tai ajoneuvon valmistaja voi pysyvästi deaktivoida kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän.

5.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä

Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on pienennettävä suurinta käytettävissä olevaa vääntömomenttia moottorin pyörintänopeusalueella 25 prosentilla suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörintänopeuden ja rajoittimen katkaisupisteen välillä tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyllä tavalla. Suurin käytettävissä oleva pienenetty vääntömomentti, joka on ennen vääntömomentin pienentämistä moottorin suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörintänopeuden alapuolella, ei saa olla suurempi kuin pienennetty vääntömomentti kyseisellä nopeudella.

Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun ajoneuvo pysähtyy ensimmäisen kerran 6.3, 7.3, 8.5 tai 9.4 kohdassa tarkoitettujen tilanteiden jälkeen.

5.4.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä

Valmistajan on varustettava ajoneuvo tai moottori vähintään yhdellä 5.4.1–5.4.3 kohdassa tarkoitetulla kuljettajan toimenpiteitä vaativalla toisen vaiheen järjestelmällä sekä 5.4.4 kohdassa tarkoitetulla toiminnolla ”käytön esto aikarajan jälkeen”.

5.4.1.   Toiminto ”käytön esto uudelleenkäynnistyksen jälkeen” (disable after restart) rajoittaa ajoneuvon nopeuden 20 kilometriin tunnissa (”ryömintätila”) sen jälkeen, kun kuljettaja on sammuttanut moottorin (”avain pois”).

5.4.2.   Toiminto ”käytön esto polttoaineen lisäyksen jälkeen” (disable after fuelling) rajoittaa ajoneuvon nopeuden 20 kilometriin tunnissa sen jälkeen, kun polttoainesäiliön taso on noussut mitattavissa olevan määrän; määrä saa olla enintään 10 prosenttia polttoainesäiliön kapasiteetista, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä se polttoainemittarin teknisten ominaisuuksien ja valmistajan ilmoituksen perusteella.

5.4.3.   Toiminto ”käytön esto pysäköinnin jälkeen” (disable after parking) rajoittaa ajoneuvon nopeuden 20 kilometriin tunnissa sen jälkeen, kun ajoneuvo on ollut pysähtyneenä yli tunnin.

5.4.4.   Toiminto ”käytön esto aikarajan jälkeen” (disable on time limit) rajoittaa ajoneuvon nopeuden 20 kilometriin tunnissa, kun ajoneuvo pysähtyy ensimmäisen kerran sen jälkeen, kun moottori on ollut käynnissä kahdeksan tunnin ajan, jos mikään 5.4.1–5.4.3 kohdassa tarkoitetuista järjestelmistä ei ole aktivoitunut sitä ennen.

5.5.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on tultava käyttöön 6.3, 7.3, 8.5 tai 9.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

5.5.1.   Kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on päätellyt, että toisen vaiheen järjestelmä on aktivoitava, ensimmäisen vaiheen järjestelmän on pysyttävä aktiivisena, kunnes ajoneuvon nopeus on laskenut 20 kilometriin tunnissa.

5.6.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä ei saa deaktivoitua automaattisesti ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

5.7.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan tämän liitteen lisäyksessä 2.

5.8.   Valmistajan on osana tämän asetuksen mukaista tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti.

6.   REAGENSSIN SAATAVUUS

6.1.   Reagenssimäärän ilmaisin

Ajoneuvon kojelaudassa on oltava erityinen osoitin, joka ilmoittaa selkeästi kuljettajalle reagenssin määrän reagenssisäiliössä. Vähimmäisvaatimus reagenssimäärän ilmaisimen toiminnalle on, että sen on jatkuvasti ilmoitettava reagenssin määrä silloin, kun 4 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktiivisena ja ilmoittaa ongelmista reagenssin saatavuudessa. Reagenssimäärän ilmaisimen näyttö voi olla analoginen tai digitaalinen, ja se voi esittää määrän suhteena säiliön vetoisuuteen, jäljellä olevan reagenssin määränä tai arvioituna jäljellä olevana ajomatkana.

Reagenssimäärän osoitin on sijoitettava lähelle polttoainemäärän osoitinta.

6.2.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi

6.2.1.   Edellä olevassa 4 kohdassa kuvaillun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssin määrä on alle 10 prosenttia reagenssisäiliön vetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi.

6.2.2.   Annettavan varoitussignaalin on oltava riittävän selkeä, jotta kuljettaja ymmärtää, että reagenssin määrä on alhainen. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, visuaalisen varoituksen on ilmoitettava, että reagenssin määrä on alhainen (esimerkiksi ”ureataso alhainen”, ”AdBlue-taso alhainen” tai ”reagenssimäärä alhainen”).

6.2.3.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän ei aluksi tarvitse olla aktiivisena jatkuvasti, mutta aktiivisuuden on lisäännyttävä niin, että järjestelmä on jatkuvasti päällä, kun reagenssin määrä on hyvin pieni ja lähestytään hetkeä, jolloin kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu. Lopulta järjestelmän on annettava kuljettajalle varoitus, jonka voimakkuuden valmistaja voi valita, mutta jonka on oltava selvästi havaittavampi kuin 6.3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen.

6.2.4.   Jatkuvan varoituksen on oltava sellainen, että sitä ei voi helposti kytkeä pois päältä tai jättää huomiotta. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä selkeä viesti (esimerkiksi ”lisää ureaa”, ”lisää AdBlue” tai "lisää reagenssia”). Muut tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä sisältävät signaalit voivat tilapäisesti keskeyttää jatkuvan varoituksen.

6.2.5.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty.

6.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

6.3.1.   Edellä olevassa 5.3 kohdassa kuvaillun kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos reagenssin määrä laskee alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi.

6.3.2.   Edellä olevassa 5.4 kohdassa kuvaillun kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, kun reagenssisäiliö on tyhjä (eli annostusjärjestelmä ei kykene ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kun reagenssin määrä on valmistajan valitsemalla tasolla, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

6.3.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen ja toisen vaiheen järjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty niin, että sen määrä ei enää edellytä kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumista.

7.   REAGENSSIN LAADUN VALVONTA

7.1.   Ajoneuvossa on oltava järjestelmä, joka havaitsee vääränlaisen reagenssin.

7.1.1.   Valmistajan on ilmoitettava reagenssin vähimmäispitoisuus CDmin, joka takaa sen, että pakokaasupäästöt eivät ylitä tämän säännön 5.3 kohdassa määriteltyjä raja-arvoja.

7.1.1.1.   Tämän säännön 4.10.7 kohdassa tarkoitetun siirtymävaiheen aikana ja valmistajan pyynnöstä tämän säännön 5.3 kohdassa annettu NOx-päästöjä koskeva raja-arvo on 7.1.1 kohdan soveltamista varten korvattava arvolla 900 mg/kWh.

7.1.1.2.   Reagenssin CDmin-arvon oikeellisuus on demonstroitava tyyppihyväksynnän aikana tämän liitteen lisäyksessä 6 kuvaillulla menetelmällä ja kirjattava tämän säännön 5.1.4 kohdassa tarkoitettuun laajaan asiakirjapakettiin.

7.1.2.   Järjestelmän on havaittava CDmin-arvoa pienemmät reagenssipitoisuudet, ja niitä on pidettävä 7.1 kohdan soveltamiseksi vääränlaisena reagenssina.

7.1.3.   Reagenssin laatua varten on osoitettava erillinen laskuri (”reagenssin laatulaskuri”). Reagenssin laatulaskurin on laskettava niiden moottorin käyttötuntien määrä, jolloin reagenssi oli vääränlaista.

7.1.4.   Reagenssin laatulaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan tämän liitteen lisäyksessä 2.

7.1.5.   Reagenssin laatulaskurin tietojen on oltava saatavilla standardoidulla tavalla tämän liitteen lisäyksen 5 määräysten mukaisesti.

7.2.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi

Kun valvontajärjestelmä havaitsee tai tapauksen mukaan vahvistaa, että reagenssin laatu on väärä, 4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”vääränlainen urea”, ”vääränlainen AdBlue” tai ”vääränlainen reagenssi”).

7.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

7.3.1.   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos reagenssin laatua ei korjata moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

7.3.2.   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos reagenssin laatua ei korjata moottorin 20 käyttötunnin aikana sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

7.3.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

8.   REAGENSSIN KULUTUKSEN VALVONTA

8.1.   Ajoneuvossa on oltava menetelmä, jolla määritetään reagenssin kulutus ja annetaan mahdollisuus saada kulutustiedot käyttöön ajoneuvon ulkopuolelta.

8.2.   Reagenssin kulutus- ja annostuslaskurit

8.2.1.   Reagenssin kulutukselle ja annostukselle on osoitettava omat laskurinsa (”reagenssin kulutuslaskuri” ja ”annostuslaskuri”). Näiden laskureiden on laskettava niiden moottorin käyntituntien lukumäärä, joiden aikana reagenssin kulutus ei ole oikea tai reagenssin annostus keskeytyy.

8.2.2.   Reagenssin kulutuslaskurin ja annostuslaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan tämän liitteen lisäyksessä 2.

8.2.3.   Reagenssin kulutus- ja annostuslaskureiden tietojen on oltava saatavilla standardoidulla tavalla tämän liitteen lisäyksen 5 mukaisesti.

8.3.   Valvontaa koskevat edellytykset

8.3.1.   Riittämättömän reagenssinkulutuksen valvontajakson enimmäispituus on 48 tuntia tai se aika, jona moottorijärjestelmän vaatima reagenssin kulutus on vähintään 15 litraa, sen mukaan kumpi on pidempi.

8.3.2.   Reagenssin kulutuksen seurantaa varten on seurattava ainakin yhtä seuraavista ajoneuvon tai moottorin parametreista:

| a) | ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä

| b) | reagenssin virtaus tai injektoidun reagenssin määrä mitattuna niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään. |
| --- | --- |

b)

reagenssin virtaus tai injektoidun reagenssin määrä mitattuna niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään.

8.4.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi

8.4.1.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin keskimääräisen kulutuksen ja moottorijärjestelmän vaatiman keskimääräisen kulutuksen eron valmistajan määrittelemän jakson aikana havaitaan olevan yli 20 prosenttia. Jakson pituus ei saa ylittää 8.3.1 kohdassa määriteltyä enimmäisaikaa. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”urean annostusvirhe”, ”AdBlue-annostusvirhe” tai ”reagenssin annostusvirhe”).

8.4.1.1.   Tämän säännön 4.10.7 kohdassa tarkoitetun siirtymävaiheen loppuun saakka vaatimuksena on, että 4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin keskimääräisen kulutuksen ja moottorijärjestelmän vaatiman keskimääräisen kulutuksen eron valmistajan määrittelemän jakson aikana havaitaan olevan yli 50 prosenttia. Jakson pituus ei saa ylittää 8.3.1 kohdassa määriteltyä enimmäisaikaa.

8.4.2.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostus keskeytyy. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä asianmukainen varoitusviesti. Järjestelmän ei tarvitse aktivoitua silloin, kun keskeytystä vaatii moottorinohjausyksikkö sen vuoksi, että ajoneuvon käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että päästöjenrajoituksen suorituskyvyn ylläpitämiseksi ei tarvita reagenssiannostusta.

8.5.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

8.5.1.   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos virhettä reagenssin kulutuksessa tai reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 8.4.1 ja 8.4.2 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

8.5.2.   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos virhettä reagenssin kulutuksessa tai reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 8.4.1 ja 8.4.2 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

8.5.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

9.   ASETUSTEN LUVATTOMASTA MUUTTAMISESTA MAHDOLLISESTI JOHTUVIEN VIKOJEN VALVONTA

9.1.   Reagenssisäiliön täyttömäärän, reagenssin laadun ja reagenssin kulutuksen lisäksi on valvottava seuraavia vikoja, jotka saattavat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta:

| a) | EGR-venttiilin toiminnan estyminen, |
| --- | --- |

a)

EGR-venttiilin toiminnan estyminen,

| b) | asetusten luvattoman muuttamisen valvontajärjestelmän viat (9.2.1 kohta). |
| --- | --- |

b)

asetusten luvattoman muuttamisen valvontajärjestelmän viat (9.2.1 kohta).

9.2.   Valvontavaatimukset

9.2.1.   Asetusten luvattoman muuttamisen valvontajärjestelmää on valvottava sähkövikojen ja antureiden paikaltaan siirtämisen tai deaktivoinnin varalta, jotteivät ne estäisi järjestelmää havaitsemasta muita 6–8 kohdassa (osan valvonta) tarkoitettuja vikoja.

Esimerkkejä havaitsemiskykyyn vaikuttavista antureista ovat NOx-pitoisuutta suoraan mittaavat anturit, urean laatua mittaavat anturit ja anturit, joita käytetään reagenssin annostelun, määrän ja kulutuksen valvonnassa.

9.2.2.   EGR-venttiilin laskuri

9.2.2.1.   EGR-venttiilin toiminnan estymiselle on osoitettava erityinen laskuri. EGR-venttiililaskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin jonkin EGR-venttiilin toiminnan estymiseen liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena.

9.2.2.2.   EGR-venttiililaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan tämän liitteen lisäyksessä 2.

9.2.2.3.   EGR-venttiililaskurin tietojen on oltava saatavilla standardoidulla tavalla tämän liitteen lisäyksen 5 määräysten mukaisesti.

9.2.3.   Valvontajärjestelmälaskurit

9.2.3.1.   Kaikille 9.1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille valvontavirheille on osoitettava tietty laskuri. Valvontajärjestelmälaskureiden on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin valvontajärjestelmän vikaan liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena. Useiden vikojen ryhmittely samalle laskurille on sallittua.

9.2.3.2.   Valvontajärjestelmälaskureiden aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan tämän liitteen lisäyksessä 2

9.2.3.3.   Valvontajärjestelmälaskurin tietojen on oltava saatavilla standardoidulla tavalla tämän liitteen lisäyksen 5 määräysten mukaisesti.

9.3.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi

Edellä 4 kohdassa kuvaillun kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos ilmenee jokin 9.1 kohdassa tarkoitettu vika, ja järjestelmän on ilmoitettava, että vika on korjattava viipymättä. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”reagenssin annostusventtiili ei kytkettynä” tai ”kriittinen päästövika”).

9.4.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

9.4.1.   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos 9.1 kohdassa tarkoitettua vikaa ei korjata moottorin 36 käyntitunnin kuluessa sen jälkeen, kun 9.3 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

9.4.2.   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on käynnistyttävä ja tämän jälkeen aktivoiduttava kyseisen kohdan vaatimusten mukaisesti, jos 9.1 kohdassa tarkoitettua vikaa ei korjata moottorin 100 käyntitunnin kuluessa sen jälkeen, kun 9.3 kohdassa tarkoitettu kuljettajan varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.”.

9.4.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

---

(1)  Tämä kohta on varattu tulevia vaihtoehtoisia hyväksyntiä varten (esim. Euro VI –vaatimusten tuominen sääntöön nro 83)..

Lisäys 1

Demonstrointivaatimukset

A.1.1.   Yleistä

A.1.1.1   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle täydellinen asiakirjapaketti, jolla osoitetaan, että selektiivinen katalyyttinen pelkistysjärjestelmä on tämän liitteen vaatimusten mukainen kuljettajan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän osalta, ja joka voi sisältää

| a) | algoritmeja ja päätöskaavioita |
| --- | --- |

a)

algoritmeja ja päätöskaavioita

| b) | testi- ja/tai simulaatiotuloksia |
| --- | --- |

b)

testi- ja/tai simulaatiotuloksia

| c) | viittauksia aiemmin hyväksyttyihin valvontajärjestelmiin jne. |
| --- | --- |

c)

viittauksia aiemmin hyväksyttyihin valvontajärjestelmiin jne.

A.1.1.2.   Tämän liitteen vaatimusten täyttyminen on osoitettava tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla taulukon 1 ja tämän lisäyksen vaatimusten mukaisesti seuraavat demonstroinnit:

| a) | varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi |
| --- | --- |

a)

varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

| b) | kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi, |
| --- | --- |

b)

kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi,

| c) | kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi. |
| --- | --- |

c)

kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi.

Taulukko 1

Demonstrointimenettelyn sisältö A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 kohdan määräysten mukaisesti

| | Demonstroinnin osatekijät |
| --- | --- |
| Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (A.1.3 kohta) | a) | 4 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |

Demonstroinnin osatekijät

Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (A.1.3 kohta)

a)

4 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| b) | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

b)

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoituminen (A.1.4 kohta)

| a) | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |
| --- | --- |

a)

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| b) | Lisädemonstroinnit |
| --- | --- |

b)

Lisädemonstroinnit

| c) | 1 vääntömomentin alenemistesti |
| --- | --- |

c)

1 vääntömomentin alenemistesti

Kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoituminen (A.1.5 kohta)

| a) | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |
| --- | --- |

a)

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| b) | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

b)

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

| c) | Ajoneuvon oikean käyttäytymisen demonstrointi kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua |
| --- | --- |

c)

Ajoneuvon oikean käyttäytymisen demonstrointi kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua

A.1.2.   Moottoriperheet tai OBD-moottoriperheet

Se, että moottoriperhe tai OBD-moottoriperhe on tämän liitteen vaatimusten mukainen, voidaan osoittaa testaamalla yksi perheeseen kuuluva moottori edellyttäen, että valmistaja osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat perheen moottoreissa samanlaiset.

A.1.2.1.   Demonstrointi voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaisille algoritmeja, toiminta-analyyseja tai muuta aineistoa.

A.1.2.2.   Valmistajan on valittava testattava moottori yhteisymmärryksessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa. Moottori voi olla, mutta sen ei tarvitse olla, kyseisen perheen kantamoottori.

A.1.2.3.   Jos moottoriperheen moottorit kuuluvat OBD-moottoriperheeseen, joka on jo tyyppihyväksytty, kyseisen moottoriperheen vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi ilman lisätestejä (kuva 1), mikäli valmistaja osoittaa viranomaiselle, että tämän liitteen vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat tarkasteltavissa moottori- ja OBD-moottoriperheissä samanlaiset.

Kuva 1

Aiemmin osoitettu OBD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuus

A.1.3.   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

A.1.3.1.   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen vaatimustenmukaisuus on demonstroitava suorittamalla yksi testi kutakin tämän liitteen 6–9 kohdassa tarkoitettua vikaluokkaa kohden. Vikaluokkia ovat muiden muassa reagenssin vähäinen määrä, reagenssin puutteellinen laatu, reagenssin vähäinen kulutus ja valvontajärjestelmän osien vikaantuminen.

A.1.3.2.   Testattavien vikojen valinta

| A.1.3.2.1. | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssin laatu on huono, on valittava reagenssi, jossa tehoaineen pitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin pienin hyväksyttävä pitoisuus CDmin, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen 7.1.1 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

A.1.3.2.1.

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssin laatu on huono, on valittava reagenssi, jossa tehoaineen pitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin pienin hyväksyttävä pitoisuus CDmin, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen 7.1.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| A.1.3.2.2. | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssia kuluu väärä määrä, riittää, että annostukseen järjestetään katkos. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssia kuluu väärä määrä, riittää, että annostukseen järjestetään katkos.

| A.1.3.2.2.1. | Jos varoitusjärjestelmän aktivoituminen on demonstroitu keskeyttämällä annostus, valmistajan on lisäksi esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle muuta näyttöä, kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tuloksia, osoittaakseen, että varoitusjärjestelmä aktivoituu oikein, jos reagenssin kulutus on muusta syystä vaatimusten vastainen. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.1.

Jos varoitusjärjestelmän aktivoituminen on demonstroitu keskeyttämällä annostus, valmistajan on lisäksi esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle muuta näyttöä, kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tuloksia, osoittaakseen, että varoitusjärjestelmä aktivoituu oikein, jos reagenssin kulutus on muusta syystä vaatimusten vastainen.

| A.1.3.2.3. | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun on kyse tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jotka voivat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta, valinta on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:






  A.1.3.2.3.1. | Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle luettelo mahdollisista tällaisista vioista. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun on kyse tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jotka voivat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta, valinta on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:

A.1.3.2.3.1.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle luettelo mahdollisista tällaisista vioista.

| A.1.3.2.3.2. | Tyyppihyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika A.1.3.2.3.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta. |
| --- | --- |

A.1.3.2.3.2.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika A.1.3.2.3.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta.

A.1.3.3.   Demonstrointi

| A.1.3.3.1. | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi on tehtävä erillinen testi kunkin A.1.3.1 kohdassa tarkoitetun vian osalta. |
| --- | --- |

A.1.3.3.1.

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi on tehtävä erillinen testi kunkin A.1.3.1 kohdassa tarkoitetun vian osalta.

| A.1.3.3.2. | Testin aikana ei saa esiintyä mitään muuta vikaa kuin testin kohteena oleva. |
| --- | --- |

A.1.3.3.2.

Testin aikana ei saa esiintyä mitään muuta vikaa kuin testin kohteena oleva.

| A.1.3.3.3. | Kaikki vikakoodit on tyhjennettävä ennen testin aloittamista. |
| --- | --- |

A.1.3.3.3.

Kaikki vikakoodit on tyhjennettävä ennen testin aloittamista.

| A.1.3.3.4. | Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella testattavat viat voidaan simuloida. |
| --- | --- |

A.1.3.3.4.

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella testattavat viat voidaan simuloida.

| A.1.3.3.5. | Kun vika on aiheutettu tai simuloitu, sen havaitsemisen on tapahduttava liitteessä 9B olevan 7.1.2.2 kohdan mukaisesti, kun kyseessä on muu vika kuin reagenssin vähäinen määrä. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.

Kun vika on aiheutettu tai simuloitu, sen havaitsemisen on tapahduttava liitteessä 9B olevan 7.1.2.2 kohdan mukaisesti, kun kyseessä on muu vika kuin reagenssin vähäinen määrä.

| A.1.3.3.5.1. | Havaintojakso on keskeytettävä, kun valitun vian vikakoodi on siirtynyt tilaan ”vahvistettu ja aktiivinen”. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.1.

Havaintojakso on keskeytettävä, kun valitun vian vikakoodi on siirtynyt tilaan ”vahvistettu ja aktiivinen”.

| A.1.3.3.6. | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssia ei ole saatavilla, moottoria on käytettävä yhden tai useamman käyttöjakson ajan valmistajan valinnan mukaan. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssia ei ole saatavilla, moottoria on käytettävä yhden tai useamman käyttöjakson ajan valmistajan valinnan mukaan.

| A.1.3.3.6.1. | Demonstrointi on aloitettava niin, että säiliössä on reagenssia valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen sopima määrä mutta vähintään 10 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.1.

Demonstrointi on aloitettava niin, että säiliössä on reagenssia valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen sopima määrä mutta vähintään 10 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

| A.1.3.3.6.2. | Varoitusjärjestelmän katsotaan toimineen oikein, jos seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti:






  a) | varoitusjärjestelmä on aktivoitunut reagenssimäärän ollessa suurempi tai yhtä suuri kuin 10 prosenttia reagenssisäiliön nimellisvetoisuudesta ja |
| --- | --- | --- |

A.1.3.3.6.2.

Varoitusjärjestelmän katsotaan toimineen oikein, jos seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti:

a)

varoitusjärjestelmä on aktivoitunut reagenssimäärän ollessa suurempi tai yhtä suuri kuin 10 prosenttia reagenssisäiliön nimellisvetoisuudesta ja

| b) | ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut, kun reagenssin määrä on suurempi tai yhtä suuri kuin valmistajan tämän liitteen 6 kohdan mukaisesti ilmoittama arvo. |
| --- | --- |

b)

”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut, kun reagenssin määrä on suurempi tai yhtä suuri kuin valmistajan tämän liitteen 6 kohdan mukaisesti ilmoittama arvo.

A.1.3.4.   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi reagenssin määrään liittyvien tapahtumien osalta, jos kunkin A.1.3.2.1 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti.

A.1.3.5.   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi vikakoodin aiheuttavien tapahtumien osalta, jos kunkin A.1.3.2.1 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti ja valitun vian vikakoodi on tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa taulukossa 1 osoitetussa tilassa.

A.1.4.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstrointi

A.1.4.1.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstrointi on suoritettava moottoritestipenkissä.

| A.1.4.1.1. | Demonstrointia varten tarvittavat ajoneuvon muut osat ja osajärjestelmät, kuten ympäristön lämpötilaa mittaavat anturit ja kuljettajan varoitus- ja tietojärjestelmät, on yhdistettävä moottorijärjestelmään tai simuloitava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Demonstrointia varten tarvittavat ajoneuvon muut osat ja osajärjestelmät, kuten ympäristön lämpötilaa mittaavat anturit ja kuljettajan varoitus- ja tietojärjestelmät, on yhdistettävä moottorijärjestelmään tai simuloitava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

| A.1.4.1.2. | Valmistajan niin halutessa ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestit voidaan tehdä kokonaisella ajoneuvolla joko kiinnittämällä ajoneuvo sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Valmistajan niin halutessa ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestit voidaan tehdä kokonaisella ajoneuvolla joko kiinnittämällä ajoneuvo sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

A.1.4.2.   Testijakson aikana on demonstroitava kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen, kun reagenssin määrä on vähäinen ja kun ilmenee jokin tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista.

A.1.4.3.   Tätä demonstrointia varten

| a) | hyväksyntäviranomaisen on valittava reagenssin vähäisen määrän lisäksi yksi tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jota on aiemmin käytetty varoitusjärjestelmän demonstroinnissa, |
| --- | --- |

a)

hyväksyntäviranomaisen on valittava reagenssin vähäisen määrän lisäksi yksi tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jota on aiemmin käytetty varoitusjärjestelmän demonstroinnissa,

| b) | valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida tietyn käyttötuntimäärän kertymisen, |
| --- | --- |

b)

valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida tietyn käyttötuntimäärän kertymisen,

| c) | kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän edellyttämä vääntömomentin aleneminen voidaan demonstroida samanaikaisesti tämän asetuksen mukaisen moottorin yleisen suorituskyvyn hyväksynnän kanssa. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei tässä tapauksessa vaadita kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstroinnin aikana. Kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän edellyttämä nopeuden rajoittaminen on demonstroitava tämän liitteen 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän edellyttämä vääntömomentin aleneminen voidaan demonstroida samanaikaisesti tämän asetuksen mukaisen moottorin yleisen suorituskyvyn hyväksynnän kanssa. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei tässä tapauksessa vaadita kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstroinnin aikana. Kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän edellyttämä nopeuden rajoittaminen on demonstroitava tämän liitteen 5 kohdan mukaisesti.

A.1.4.4.   Lisäksi valmistajan on demonstroitava kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuissa vikatilanteissa, joita ei ole valittu käytettäväksi A.1.4.1, A.1.4.2 ja A.1.4.3 kohdassa kuvailluissa demonstrointitesteissä. Nämä lisädemonstroinnit voidaan suorittaa esittämällä tyyppihyväksyntäviranomaiselle teknisiä asiakirjoja, kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tuloksia.

| A.1.4.4.1. | Näillä lisädemonstroinneilla on erityisesti osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikössä on asianmukainen vääntömomentin alennusmekanismi. |
| --- | --- |

A.1.4.4.1.

Näillä lisädemonstroinneilla on erityisesti osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikössä on asianmukainen vääntömomentin alennusmekanismi.

A.1.4.5.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointitesti

| A.1.4.5.1. | Demonstrointi käynnistyy, kun varoitusjärjestelmä tai tapauksen mukaan ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut sen seurauksena, että on havaittu tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsema vika. |
| --- | --- |

A.1.4.5.1.

Demonstrointi käynnistyy, kun varoitusjärjestelmä tai tapauksen mukaan ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut sen seurauksena, että on havaittu tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsema vika.

| A.1.4.5.2. | Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa silloin, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottorijärjestelmää on käytettävä, kunnes reagenssin määrä on laskenut 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta tai arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen 6.3.1 kohdan mukaisesti rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on tarkoitus toimia. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.

Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa silloin, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottorijärjestelmää on käytettävä, kunnes reagenssin määrä on laskenut 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta tai arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen 6.3.1 kohdan mukaisesti rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on tarkoitus toimia.

| A.1.4.5.2.1. | Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.1.

Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

| A.1.4.5.3. | Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin vähäisen määrän osalta moottorijärjestelmää on käytettävä lisäyksen 2 taulukossa 2 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu. |
| --- | --- |

A.1.4.5.3.

Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin vähäisen määrän osalta moottorijärjestelmää on käytettävä lisäyksen 2 taulukossa 2 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

| A.1.4.5.4. | Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin A.1.4.5.2 ja A.1.4.5.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikkö on aktivoinut vääntömomentin alennusmekanismin. |
| --- | --- |

A.1.4.5.4.

Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin A.1.4.5.2 ja A.1.4.5.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikkö on aktivoinut vääntömomentin alennusmekanismin.

A.1.4.6.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointitesti

| A.1.4.6.1. | Demonstrointi on aloitettava tilanteessa, jossa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on aiemmin aktivoitunut, ja se voidaan suorittaa niiden testien jatkoksi, jotka tehtiin ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstroimiseksi. |
| --- | --- |

A.1.4.6.1.

Demonstrointi on aloitettava tilanteessa, jossa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on aiemmin aktivoitunut, ja se voidaan suorittaa niiden testien jatkoksi, jotka tehtiin ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstroimiseksi.

| A.1.4.6.2. | Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottoria on käytettävä kunnes reagenssisäiliö on tyhjä (eli kun annostusjärjestelmä ei kykene enää ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kunnes reagenssin määrä on laskenut alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.

Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottoria on käytettävä kunnes reagenssisäiliö on tyhjä (eli kun annostusjärjestelmä ei kykene enää ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kunnes reagenssin määrä on laskenut alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

| A.1.4.6.2.1. | Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.1.

Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

| A.1.4.6.3. | Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin puutteen osalta moottorijärjestelmää on käytettävä lisäyksen 2 taulukossa 2 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu. |
| --- | --- |

A.1.4.6.3.

Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin puutteen osalta moottorijärjestelmää on käytettävä lisäyksen 2 taulukossa 2 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

| A.1.4.6.4. | Kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin A.1.4.6.2 ja A.1.4.6.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että vaadittava ajoneuvon nopeutta rajoittava mekanismi on aktivoitunut. |
| --- | --- |

A.1.4.6.4.

Kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin A.1.4.6.2 ja A.1.4.6.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että vaadittava ajoneuvon nopeutta rajoittava mekanismi on aktivoitunut.

A.1.5.   Ajoneuvon nopeuden rajoituksen demonstrointi, kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktivoitunut

A.1.5.1.   Ajoneuvon nopeuden rajoituksen demonstrointi, kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktivoitunut, on suoritettava esittämällä tyyppihyväksyntäviranomaiselle teknisiä asiakirjoja, kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tuloksia.

| A.1.5.1.1. | Valmistajan niin halutessa ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella ajoneuvon nopeuden rajoituksen demonstrointitestit voidaan vaihtoehtoisesti tehdä kokonaisella ajoneuvolla A.1.5.4 kohdan vaatimusten mukaisesti joko kiinnittämällä ajoneuvo sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

A.1.5.1.1.

Valmistajan niin halutessa ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella ajoneuvon nopeuden rajoituksen demonstrointitestit voidaan vaihtoehtoisesti tehdä kokonaisella ajoneuvolla A.1.5.4 kohdan vaatimusten mukaisesti joko kiinnittämällä ajoneuvo sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

A.1.5.2.   Hakiessaan moottorille tai moottoriperheelle hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, että asennukseen liittyvät asiakirjat täyttävät tämän liitteen 2.2.4 kohdan vaatimukset, jotka koskevat toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että ajoneuvo vastaa sille tarkoitetussa käytössä ollessaan tämän liitteen vaatimuksia kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän osalta.

A.1.5.3.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen valmistajan esittämään näyttöön kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän asianmukaisesta toiminnasta, tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia demonstrointia yhdellä edustavalla ajoneuvolla järjestelmän oikean toiminnan varmentamiseksi. Ajoneuvolla tehtävä demonstrointi on suoritettava A.1.5.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

A.1.5.4.   Lisädemonstroinnit kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän vaikutusten varmentamiseksi ajoneuvossa

| A.1.5.4.1. | Tämä demonstrointi on suoritettava tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta silloin, kun viranomainen ei ole tyytyväinen valmistajan esittämään näyttöön kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän oikeasta toiminnasta. Demonstrointi on suoritettava viipymättä yhteisymmärryksessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

A.1.5.4.1.

Tämä demonstrointi on suoritettava tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta silloin, kun viranomainen ei ole tyytyväinen valmistajan esittämään näyttöön kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän oikeasta toiminnasta. Demonstrointi on suoritettava viipymättä yhteisymmärryksessä tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

| A.1.5.4.2. | Valmistajan on valittava yksi tämän liitteen 6–9 kohdassa tarkoitetuista vioista, ja tämä vika on sitten aiheutettava tai simuloitava moottorijärjestelmässä valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen sopimuksen mukaan. |
| --- | --- |

A.1.5.4.2.

Valmistajan on valittava yksi tämän liitteen 6–9 kohdassa tarkoitetuista vioista, ja tämä vika on sitten aiheutettava tai simuloitava moottorijärjestelmässä valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen sopimuksen mukaan.

| A.1.5.4.3. | Valmistajan on saatettava kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä tilaan, jossa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on aktivoitunut, mutta toisen vaiheen järjestelmä ei. |
| --- | --- |

A.1.5.4.3.

Valmistajan on saatettava kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä tilaan, jossa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on aktivoitunut, mutta toisen vaiheen järjestelmä ei.

| A.1.5.4.4. | Ajoneuvoa on käytettävä, kunnes valittuun vikaan liittyvä laskuri on saavuttanut lisäyksessä 2 olevassa taulukossa 2 esitetyn asianmukaisen käyntituntimäärän tai tapauksen mukaan kunnes reagenssisäiliö on joko tyhjä tai saavuttanut tason, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta ja jonka valmistaja on valinnut rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu. |
| --- | --- |

A.1.5.4.4.

Ajoneuvoa on käytettävä, kunnes valittuun vikaan liittyvä laskuri on saavuttanut lisäyksessä 2 olevassa taulukossa 2 esitetyn asianmukaisen käyntituntimäärän tai tapauksen mukaan kunnes reagenssisäiliö on joko tyhjä tai saavuttanut tason, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta ja jonka valmistaja on valinnut rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

| A.1.5.4.5. | Jos valmistaja on valinnut tämän liitteen 5.4.1 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon ”käytön esto uudelleenkäynnistyksen jälkeen”, ajoneuvoa on käytettävä meneillään olevan käyttöjakson loppuun, ja käytön aikana on osoitettava, että ajoneuvo voi saavuttaa nopeuden, joka on suurempi kuin 20 km/h. Uudelleenkäynnistyksen jälkeen järjestelmän on rajoitettava ajoneuvon nopeus enintään 20 kilometriin tunnissa. |
| --- | --- |

A.1.5.4.5.

Jos valmistaja on valinnut tämän liitteen 5.4.1 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon ”käytön esto uudelleenkäynnistyksen jälkeen”, ajoneuvoa on käytettävä meneillään olevan käyttöjakson loppuun, ja käytön aikana on osoitettava, että ajoneuvo voi saavuttaa nopeuden, joka on suurempi kuin 20 km/h. Uudelleenkäynnistyksen jälkeen järjestelmän on rajoitettava ajoneuvon nopeus enintään 20 kilometriin tunnissa.

| A.1.5.4.6. | Jos valmistaja on valinnut tämän liitteen 5.4.2 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon ”käytön esto polttoaineen lisäyksen jälkeen”, ajoneuvoa on ajettava valmistajan valitsema lyhyt matka, kun ajoneuvo on ensin saatettu tilaan, jossa polttoainesäiliössä on riittävästi tilaa tämän liitteen 5.4.2 kohdassa tarkoitetun polttoainemäärän lisäämistä varten. Ennen polttoaineen lisäämistä tapahtuvan käytön aikana on osoitettava, että ajoneuvo voi saavuttaa nopeuden, joka on suurempi kuin 20 km/h. Kun ajoneuvoon on lisätty tämän liitteen tämän liitteen 5.4.2 kohdassa tarkoitettu määrä polttoainetta, järjestelmän on rajoitettava ajoneuvon nopeus enintään 20 kilometriin tunnissa. |
| --- | --- |

A.1.5.4.6.

Jos valmistaja on valinnut tämän liitteen 5.4.2 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon ”käytön esto polttoaineen lisäyksen jälkeen”, ajoneuvoa on ajettava valmistajan valitsema lyhyt matka, kun ajoneuvo on ensin saatettu tilaan, jossa polttoainesäiliössä on riittävästi tilaa tämän liitteen 5.4.2 kohdassa tarkoitetun polttoainemäärän lisäämistä varten. Ennen polttoaineen lisäämistä tapahtuvan käytön aikana on osoitettava, että ajoneuvo voi saavuttaa nopeuden, joka on suurempi kuin 20 km/h. Kun ajoneuvoon on lisätty tämän liitteen tämän liitteen 5.4.2 kohdassa tarkoitettu määrä polttoainetta, järjestelmän on rajoitettava ajoneuvon nopeus enintään 20 kilometriin tunnissa.

| A.1.5.4.7. | Jos valmistaja on valinnut tämän liitteen 5.4.3 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon ”käytön esto pysäköinnin jälkeen”, ajoneuvo on pysäytettävä sen jälkeen, kun sillä on ajettu valmistajan valitsema lyhyt matka, joka on riittävä sen osittamiseksi, että ajoneuvo voi saavuttaa nopeuden, joka on suurempi kuin 20 km/h. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on ollut pysäköitynä yli tunnin ajan, järjestelmän on rajoitettava ajoneuvon nopeus enintään 20 kilometriin tunnissa. |
| --- | --- |

A.1.5.4.7.

Jos valmistaja on valinnut tämän liitteen 5.4.3 kohdassa tarkoitetun vaihtoehdon ”käytön esto pysäköinnin jälkeen”, ajoneuvo on pysäytettävä sen jälkeen, kun sillä on ajettu valmistajan valitsema lyhyt matka, joka on riittävä sen osittamiseksi, että ajoneuvo voi saavuttaa nopeuden, joka on suurempi kuin 20 km/h. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on ollut pysäköitynä yli tunnin ajan, järjestelmän on rajoitettava ajoneuvon nopeus enintään 20 kilometriin tunnissa.

Lisäys 2

Kuljettajan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

A.2.1.   Tässä liitteessä esitettyjen, kuljettajan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismeja koskevien vaatimusten täydennykseksi tässä lisäyksessä esitetään tekniset vaatimukset, jotka koskevat kyseisten mekanismien täytäntöönpanoa yhdenmukaisesti liitteessä 9B esitettyjen OBD-vaatimusten kanssa.

Tässä liitteessä sovelletaan kaikkia liitteessä 9B vahvistettuja määritelmiä.

A.2.2.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

A.2.2.1.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun aktivoitumisen perusteena olevan vian vikakoodi on taulukossa 1 määritellyssä tilassa.

Taulukko 1

Kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivointi

| Vikatyyppi | Vikakoodin tila, joka aktivoi varoitusjärjestelmän |
| --- | --- |
| huono reagenssin laatu | vahvistettu ja aktiivinen |
| vähäinen reagenssin kulutus | mahdollinen (jos havaitaan 10 tunnin kuluttua), muutoin mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen |
| reagenssin annostus ei toimi | vahvistettu ja aktiivinen |
| EGR-venttiilin toiminta estynyt | vahvistettu ja aktiivinen |
| valvontajärjestelmän vika | vahvistettu ja aktiivinen |

Vikatyyppi

Vikakoodin tila, joka aktivoi varoitusjärjestelmän

huono reagenssin laatu

vahvistettu ja aktiivinen

vähäinen reagenssin kulutus

mahdollinen (jos havaitaan 10 tunnin kuluttua), muutoin mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen

reagenssin annostus ei toimi

vahvistettu ja aktiivinen

EGR-venttiilin toiminta estynyt

vahvistettu ja aktiivinen

valvontajärjestelmän vika

vahvistettu ja aktiivinen

A.2.2.1.1.   Jos asianomaisen vian laskurin arvo ei ole nolla ja laskuri ilmoittaa, että valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa vika on mahdollisesti esiintynyt toisen tai useamman kerran, kuljettajan varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun vikakoodin tila on ”mahdollinen”.

A.2.2.2.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän on deaktivoiduttava, kun valvontajärjestelmä päättelee, että kyseisen varoituksen syynä olevaa vikaa ei enää ole, tai kun varoituksen aktivoitumisen perusteena olleet tiedot, mukaan luettuna vikoihin liittyvät vikakoodit, on poistettu lukulaitteella.

A.2.2.2.1.   Vikatietojen poistaminen lukulaitteella

| A.2.2.2.1.1. | Tietojen poistaminen lukulaitteella on tehtävä liitteen 9B mukaisesti. Tämä koskee myös kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivoitumisen perusteena oleviin vikoihin liittyviä vikakoodeja ja niihin liittyvää dataa. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.1.

Tietojen poistaminen lukulaitteella on tehtävä liitteen 9B mukaisesti. Tämä koskee myös kuljettajan varoitusjärjestelmän aktivoitumisen perusteena oleviin vikoihin liittyviä vikakoodeja ja niihin liittyvää dataa.

| A.2.2.2.1.2. | Vikatietojen poistaminen saa olla mahdollista vain moottorin ollessa sammutettuna. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.2.

Vikatietojen poistaminen saa olla mahdollista vain moottorin ollessa sammutettuna.

| A.2.2.2.1.3. | Kun vikatietoja ja vikakoodeja on poistettu, mitään sellaista näihin vikoihin liittyvää laskuria ei saa tyhjentää, joka on tässä liitteessä määritelty laskuriksi, jota ei saa tyhjentää. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.3.

Kun vikatietoja ja vikakoodeja on poistettu, mitään sellaista näihin vikoihin liittyvää laskuria ei saa tyhjentää, joka on tässä liitteessä määritelty laskuriksi, jota ei saa tyhjentää.

A.2.3.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

A.2.3.1.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava, kun varoitusjärjestelmä on aktiivisena ja aktivoinnin perusteena olevaan vikatyyppiin liittyvä laskuri on saavuttanut taulukossa 2 määritellyn arvon.

A.2.3.2.   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on deaktivoiduttava, kun järjestelmä ei enää havaitse aktivoinnin perusteena olevaa vikaa, tai kun aktivoinnin perusteena olleisiin vikoihin liittyvät tiedot, mukaan luettuna vikakoodit, on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

A.2.3.3.   Kuljettajan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on tapauksen mukaan aktivoiduttava tai deaktivoiduttava välittömästi tämän liitteen 6 kohdan vaatimusten mukaisesti sen jälkeen, kun reagenssin määrä säiliössä on arvioitu. Tällöin aktivointi- tai deaktivointimekanismien toiminta ei ole riippuvainen asianomaisten vikakoodien tilasta.

A.2.4.   Laskurimekanismi

A.2.4.1.   Yleistä

A.2.4.1.1.   Tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi järjestelmässä on oltava vähintään viisi laskuria, jotka kirjaavat niiden tuntien määrän, joiden aikana moottoria on käytetty tilanteessa, jossa järjestelmä on havainnut jonkin seuraavista:

| a) | virheellinen reagenssin laatu, |
| --- | --- |

a)

virheellinen reagenssin laatu,

| b) | virheellinen reagenssin kulutus, |
| --- | --- |

b)

virheellinen reagenssin kulutus,

| c) | reagenssin annostuksen keskeytyminen, |
| --- | --- |

c)

reagenssin annostuksen keskeytyminen,

| d) | EGR-venttiilin toiminnan estyminen, |
| --- | --- |

d)

EGR-venttiilin toiminnan estyminen,

| e) | valvontajärjestelmän vika, johon viitataan tämän liitteen 9.1 kohdan b alakohdassa. |
| --- | --- |

e)

valvontajärjestelmän vika, johon viitataan tämän liitteen 9.1 kohdan b alakohdassa.

A.2.4.1.2.   Kunkin laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-tavuisen laskurin enimmäisarvoon saakka ja pidettävä arvo muistissa, kunnes olosuhteet sallivat laskurin nollaamisen.

A.2.4.1.3.   Valmistaja voi käyttää yhtä tai useita valvontajärjestelmälaskureita.

Yksi laskuri voi laskea tuntimäärän kahdelle tai useammalle kyseisen laskurityypin kannalta merkittävälle eri vialle.

| A.2.4.1.3.1. | Jos valmistaja päättää käyttää useita valvontajärjestelmälaskureita, järjestelmän on kyettävä osoittamaan tietty laskuri kullekin vialle, joka on tämän liitteen mukaisesti kyseisen laskurin kannata merkittävä. |
| --- | --- |

A.2.4.1.3.1.

Jos valmistaja päättää käyttää useita valvontajärjestelmälaskureita, järjestelmän on kyettävä osoittamaan tietty laskuri kullekin vialle, joka on tämän liitteen mukaisesti kyseisen laskurin kannata merkittävä.

A.2.4.2.   Laskurimekanismien periaate

A.2.4.2.1.   Kunkin laskurin on toimittava seuraavasti:

| A.2.4.2.1.1. | Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika ja vastaavan vikakoodin tila on taulukossa 1 mainittu. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.1.

Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika ja vastaavan vikakoodin tila on taulukossa 1 mainittu.

| A.2.4.2.1.2. | Laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella.






  A.2.4.2.1.2.1. | Jos laskuri lopettaa laskemisen silloin, kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktiivisena, laskurin on pysyttävä taulukossa 2 määritellyssä arvossa. |
| --- | --- | --- |

A.2.4.2.1.2.

Laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

A.2.4.2.1.2.1.

Jos laskuri lopettaa laskemisen silloin, kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktiivisena, laskurin on pysyttävä taulukossa 2 määritellyssä arvossa.

| A.2.4.2.1.2.2. | Jos käytetään yhtä valvontajärjestelmälaskuria, laskurin on jatkettava laskemista, jos on havaittu sen kannalta merkittävä vika ja vastaava vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. Laskurin on lopetettava laskeminen ja säilytettävä A.2.4.2.1.2 tai A.2.4.2.1.2.1 kohdassa tarkoitettu arvo, jos mitään laskurin aktivoinnin aiheuttavaa vikaa ei havaita tai jos kaikki kyseisen laskurin kannalta merkittävät vikatiedot on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

  Taulukko 2


  Laskurit kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien yhteydessä | Laskurin ensimmäisen käynnistyksen aiheuttava vikakoodin tila | Ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo | Toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo | Jäädytetty arvo, jonka laskuri pitää heti toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista seuraavan jakson ajan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagenssin laadun laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | 10 tuntia | 20 tuntia | 18 tuntia |
| Reagenssin kulutuksen laskuri | mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen
  (ks. taulukko 1) | 10 tuntia | 20 tuntia | 18 tuntia |
| Annostuslaskuri | vahvistettu ja aktiivinen | 10 tuntia | 20 tuntia | 18 tuntia |
| EGR-venttiilin laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | 36 tuntia | 100 tuntia | 95 tuntia |
| Valvontajärjestelmän laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | 36 tuntia | 100 tuntia | 95 tuntia |

A.2.4.2.1.2.2.

Jos käytetään yhtä valvontajärjestelmälaskuria, laskurin on jatkettava laskemista, jos on havaittu sen kannalta merkittävä vika ja vastaava vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. Laskurin on lopetettava laskeminen ja säilytettävä A.2.4.2.1.2 tai A.2.4.2.1.2.1 kohdassa tarkoitettu arvo, jos mitään laskurin aktivoinnin aiheuttavaa vikaa ei havaita tai jos kaikki kyseisen laskurin kannalta merkittävät vikatiedot on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

Taulukko 2

Laskurit kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien yhteydessä

Laskurin ensimmäisen käynnistyksen aiheuttava vikakoodin tila

Ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo

Toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo

Jäädytetty arvo, jonka laskuri pitää heti toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista seuraavan jakson ajan

Reagenssin laadun laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

10 tuntia

20 tuntia

18 tuntia

Reagenssin kulutuksen laskuri

mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen

(ks. taulukko 1)

10 tuntia

20 tuntia

18 tuntia

Annostuslaskuri

vahvistettu ja aktiivinen

10 tuntia

20 tuntia

18 tuntia

EGR-venttiilin laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

36 tuntia

100 tuntia

95 tuntia

Valvontajärjestelmän laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

36 tuntia

100 tuntia

95 tuntia

| A.2.4.2.1.3. | Jäädytetty laskuri on nollattava, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa, eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 36 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin (ks. kaavio 1). |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.3.

Jäädytetty laskuri on nollattava, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa, eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 36 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin (ks. kaavio 1).

| A.2.4.2.1.4. | Laskurin on jatkettava laskemista kohdasta, jossa se pysäytettiin, jos kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika havaitaan laskurin ollessa jäädytettynä (ks. kuva 1).

  Kuva 1


  Laskurin uudelleenaktivointi ja nollaus sen jälkeen, kun sen arvo on ollut jäädytettynä. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.4.

Laskurin on jatkettava laskemista kohdasta, jossa se pysäytettiin, jos kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika havaitaan laskurin ollessa jäädytettynä (ks. kuva 1).

Kuva 1

Laskurin uudelleenaktivointi ja nollaus sen jälkeen, kun sen arvo on ollut jäädytettynä.

A.2.5.   Aktivointi- ja uudelleenaktivointimekanismit ja laskurimekanismi

A.2.5.1.   Tässä kohdassa kuvaillaan laskurimekanismien aktivointia ja uudelleenaktivointia eräissä tyypillisissä tilanteissa. Jäljempänä A.2.4.2, A.2.4.3 ja A.2.4.4 kohdassa esitettyjen kaavioiden ja kuvausten tarkoituksena on vain havainnollistaa tämän liitteen määräyksiä, eikä niihin pidä viitata esimerkkeinä tämän säännön vaatimuksista tai täsmällisinä tietoina asiaan liittyvistä prosesseista. Selkeyden vuoksi esimerkiksi sitä, että kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän ollessa aktiivisena myös varoitusjärjestelmä on aktiivisena, ei ole mainittu kuvauksissa.

A.2.5.2.   Kuvassa 2 esitetään aktivointi- ja deaktivointimekanismien toiminta valvottaessa reagenssin saatavuutta seuraavissa tilanteissa:

| a) | Käyttötilanne 1: Kuljettaja jatkaa ajoneuvon käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes ajoneuvon toiminta estyy. |
| --- | --- |

a)

Käyttötilanne 1: Kuljettaja jatkaa ajoneuvon käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes ajoneuvon toiminta estyy.

| b) | Korjaustilanne 1 (”riittävä” reagenssin lisäys): Kuljettaja täyttää reagenssisäiliötä niin, että reagenssin määrä ylittää 10 prosentin kynnyksen. Varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä deaktivoituvat. |
| --- | --- |

b)

Korjaustilanne 1 (”riittävä” reagenssin lisäys): Kuljettaja täyttää reagenssisäiliötä niin, että reagenssin määrä ylittää 10 prosentin kynnyksen. Varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä deaktivoituvat.

| c) | Korjaustilanteet 2 ja 3 (”riittämätön” reagenssin lisäys): Varoitusjärjestelmä aktivoituu. Varoituksen taso on riippuvainen käytettävissä olevan reagenssin määrästä. |
| --- | --- |

c)

Korjaustilanteet 2 ja 3 (”riittämätön” reagenssin lisäys): Varoitusjärjestelmä aktivoituu. Varoituksen taso on riippuvainen käytettävissä olevan reagenssin määrästä.

| d) | Korjaustilanne 4 (”hyvin riittämätön” reagenssin lisäys): Kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu heti. |
| --- | --- |

d)

Korjaustilanne 4 (”hyvin riittämätön” reagenssin lisäys): Kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu heti.

Kuva 2

Reagenssin saatavuus

A.2.5.3.   Kuvassa 3 havainnollistetaan kolmea tilannetta, joissa urean laatu on huono.

| a) | Käyttötilanne 1: Kuljettaja jatkaa ajoneuvon käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes ajoneuvon toiminta estyy. |
| --- | --- |

a)

Käyttötilanne 1: Kuljettaja jatkaa ajoneuvon käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes ajoneuvon toiminta estyy.

| b) | Korjaustilanne 1 (”riittämätön” tai ”vilpillinen” korjaustoimenpide): Ajoneuvon käytön eston jälkeen kuljettaja vaihtaa reagenssin asianmukaiseksi, mutta alkaa pian tämän jälkeen jälleen käyttää huonolaatuista reagenssia. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja ajoneuvon käyttö estyy, kun moottoria on käytetty kaksi tuntia. |
| --- | --- |

b)

Korjaustilanne 1 (”riittämätön” tai ”vilpillinen” korjaustoimenpide): Ajoneuvon käytön eston jälkeen kuljettaja vaihtaa reagenssin asianmukaiseksi, mutta alkaa pian tämän jälkeen jälleen käyttää huonolaatuista reagenssia. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja ajoneuvon käyttö estyy, kun moottoria on käytetty kaksi tuntia.

| c) | Korjaustilanne 2 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Ajoneuvon käytön eston jälkeen kuljettaja korjaa reagenssin laatuongelman. Jonkin ajan kuluttua kuljettaja kuitenkin jälleen laittaa säiliöön huonolaatuista reagenssia. Varoitukseen, kuljettajan toimintaan ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta. |
| --- | --- |

c)

Korjaustilanne 2 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Ajoneuvon käytön eston jälkeen kuljettaja korjaa reagenssin laatuongelman. Jonkin ajan kuluttua kuljettaja kuitenkin jälleen laittaa säiliöön huonolaatuista reagenssia. Varoitukseen, kuljettajan toimintaan ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta.

Kuva 3

Huonolaatuisen reagenssin käyttö.

A.2.5.4.   Kaaviossa 4 havainnollistetaan urean annostusjärjestelmän vikaantumista. Siinä kuvataan myös prosessia, joka liittyy tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitettuihin valvontavikoihin.

| a) | Käyttötilanne 1: Kuljettaja jatkaa ajoneuvon käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes ajoneuvon toiminta estyy. |
| --- | --- |

a)

Käyttötilanne 1: Kuljettaja jatkaa ajoneuvon käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes ajoneuvon toiminta estyy.

| b) | Korjaustilanne 1 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Ajoneuvon käytön eston jälkeen kuljettaja korjaa annostusjärjestelmän. Jonkin ajan kuluttua annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Varoitukseen, kuljettajan toimintaan ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta. |
| --- | --- |

b)

Korjaustilanne 1 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Ajoneuvon käytön eston jälkeen kuljettaja korjaa annostusjärjestelmän. Jonkin ajan kuluttua annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Varoitukseen, kuljettajan toimintaan ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta.

| c) | Korjaustilanne 2 (”epäasianmukainen” korjaustoimenpide): Kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on toiminnassa (vääntömomentin rajoitus), kuljettaja korjaa annostusjärjestelmän. Pian tämän jälkeen annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja laskuri jatkaa laskemista siitä arvosta, joka sillä oli korjaushetkellä. |
| --- | --- |

c)

Korjaustilanne 2 (”epäasianmukainen” korjaustoimenpide): Kun kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on toiminnassa (vääntömomentin rajoitus), kuljettaja korjaa annostusjärjestelmän. Pian tämän jälkeen annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja laskuri jatkaa laskemista siitä arvosta, joka sillä oli korjaushetkellä.

Kuva 4

Reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen.

Lisäys 3

Kuljettajan toimenpiteitä vaativaan ensimmäisen vaiheen järjestelmään liittyvä vääntömomentin rajoituskaavio

Kaavio havainnollistaa vääntömomentin rajoittamiseen liittyviä tämän liitteen 5.3 kohdan määräyksiä.

Lisäys 4

Erillisinä teknisinä yksikköinä tyyppihyväksyttyjen moottoreiden oikean ajoneuvoon asennuksen demonstrointi

Tämän lisäyksen määräyksiä sovelletaan silloin, kun ajoneuvon valmistaja hakee tyyppihyväksyntää hyväksytyllä moottorilla varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tämän säännön mukaisesti.

Tässä tapauksessa on tämän säännön 6 kohdan asennusvaatimusten noudattamisen lisäksi osoitettava, että asentaminen on suoritettu oikein. Tämä demonstrointi on suoritettava esittämällä tyyppihyväksyntäviranomaiselle teknisiä asiakirjoja, kuten piirustuksia, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tuloksia.

Tapauksen mukaan ja valmistajan niin halutessa tekniseen näyttöön voi sisältyä asennelmia, joissa oikeisiin tai simuloituihin ajoneuvoihin on asennettu kyseisiä osia tai järjestelmiä, edellyttäen että valmistaja voi osoittaa, että tällainen asennelma asianmukaisesti edustaa tasoa, joka tuotannossa saavutetaan.

Demonstroinnissa on osoitettava, että seuraavat osatekijät ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia:

| a) | ajoneuvoon asennuksen yhteensopivuus moottorijärjestelmän kanssa (laitteet, ohjelmistot, tietoliikenne), |
| --- | --- |

a)

ajoneuvoon asennuksen yhteensopivuus moottorijärjestelmän kanssa (laitteet, ohjelmistot, tietoliikenne),

| b) | varoitusjärjestelmät ja kuljettajan toimenpiteitä vaativat järjestelmät (esimerkiksi kuvatunnukset ja aktivointijärjestelyt), |
| --- | --- |

b)

varoitusjärjestelmät ja kuljettajan toimenpiteitä vaativat järjestelmät (esimerkiksi kuvatunnukset ja aktivointijärjestelyt),

| c) | reagenssisäiliö ja tämän liitteen vaatimusten täyttämistä varten ajoneuvoon asennetut osat (esim. anturit). |
| --- | --- |

c)

reagenssisäiliö ja tämän liitteen vaatimusten täyttämistä varten ajoneuvoon asennetut osat (esim. anturit).

Varoitusjärjestelmien ja kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien sekä tietojen tallennuksen ja ajoneuvon sisäisten ja ulkoisten tietoliikenneyhteyksien oikea aktivoituminen voidaan tarkastaa. Näiden järjestelmien tarkastamisen ei pidä edellyttää moottorijärjestelmän tai osien irrottamista, eikä se saa aiheuttaa tarpeetonta testausrasitetta esimerkiksi niin, että urean laatu olisi vaihdettava tai ajoneuvoa tai moottoria olisi käytettävä pitkiä aikoja. Valmistajalle koituvan rasitteen minimoimiseksi näitä järjestelmiä on mahdollisuuksien mukaan testattava kytkemällä laitteita irti sähköisesti ja simuloimalla pitkiä käyttöaikoja vaativia laskureita.

Lisäys 5

Typen oksidien poistoa koskevien tietojen saatavuus

A.5.1.   Tässä lisäyksessä esitetään vaatimukset, jotka liittyvät sellaisten tietojen saatavuuteen, joita tarvitaan ajoneuvon tilan tarkastamiseksi typen oksidien poistojärjestelmän oikean toiminnan osalta (”typen oksidien poistoa koskevat tiedot”).

A.5.2.   Tietojen saantimenetelmät

| A.5.2.1. | Typen oksidien poistoa koskevat tiedot on asetettava saataville ainoastaan niiden standardien mukaisesti, joita sovelletaan moottorijärjestelmää koskevien tietojen hakuun OBD-järjestelmästä. |
| --- | --- |

A.5.2.1.

Typen oksidien poistoa koskevat tiedot on asetettava saataville ainoastaan niiden standardien mukaisesti, joita sovelletaan moottorijärjestelmää koskevien tietojen hakuun OBD-järjestelmästä.

| A.5.2.2. | Typen oksidien poistoa koskevien tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän hankkijoilta. Typen oksidien poistoa koskevien tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään erikoistunutta tai ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Typen oksidien poistoa koskevien tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän hankkijoilta. Typen oksidien poistoa koskevien tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään erikoistunutta tai ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla.

| A.5.2.3. | Kaikki typen oksidien poistoa koskevat tiedot on voitava hakea järjestelmästä käyttäen samaa menetelmää kuin haettaessa OBD-tietoja liitteen 9A mukaisesti. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Kaikki typen oksidien poistoa koskevat tiedot on voitava hakea järjestelmästä käyttäen samaa menetelmää kuin haettaessa OBD-tietoja liitteen 9A mukaisesti.

| A.5.2.4. | Kaikki typen oksidien poistoa koskevat tiedot on voitava hakea järjestelmästä käyttäen testilaitteita, joita käytetään haettaessa OBD-tietoja liitteen 9A mukaisesti. |
| --- | --- |

A.5.2.4.

Kaikki typen oksidien poistoa koskevat tiedot on voitava hakea järjestelmästä käyttäen testilaitteita, joita käytetään haettaessa OBD-tietoja liitteen 9A mukaisesti.

| A.5.2.5. | Typen oksidien poistoa koskevien tietojen on oltava saatavilla pelkän lukemisen mahdollistavan liittymän kautta (toisin sanoen tietojen poistaminen, nollaaminen tai muuttaminen ei saa olla mahdollista). |
| --- | --- |

A.5.2.5.

Typen oksidien poistoa koskevien tietojen on oltava saatavilla pelkän lukemisen mahdollistavan liittymän kautta (toisin sanoen tietojen poistaminen, nollaaminen tai muuttaminen ei saa olla mahdollista).

A.5.3.   Tietosisältö

| A.5.3.1. | Typen oksidien poistoa koskevien tietojen on sisällettävä vähintään seuraavat:






  a) | ajoneuvon valmistenumero (VIN), |
| --- | --- | --- |

A.5.3.1.

Typen oksidien poistoa koskevien tietojen on sisällettävä vähintään seuraavat:

a)

ajoneuvon valmistenumero (VIN),

| b) | varoitusjärjestelmän tila (aktiivinen, ei aktiivinen), |
| --- | --- |

b)

varoitusjärjestelmän tila (aktiivinen, ei aktiivinen),

| c) | kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän tila (aktiivinen, käytössä, ei aktiivinen), |
| --- | --- |

c)

kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän tila (aktiivinen, käytössä, ei aktiivinen),

| d) | kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän tila (aktiivinen, käytössä, ei aktiivinen), |
| --- | --- |

d)

kuljettajan toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän tila (aktiivinen, käytössä, ei aktiivinen),

| e) | lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut typen oksidien poistoa koskevat tiedot tyhjennettiin huoltamisen tai korjaamisen vuoksi, |
| --- | --- |

e)

lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut typen oksidien poistoa koskevat tiedot tyhjennettiin huoltamisen tai korjaamisen vuoksi,

| f) | tämän liitteen määräysten kannalta merkityksellisten laskureiden tyyppi (reagenssin laatu, reagenssin kulutus, annostusjärjestelmä, EGR-venttiili, valvontajärjestelmä) sekä kunkin laskurin osoittama moottorin käyntituntien määrä; jos käytetään useita laskureita, typen oksidien poistoa koskevia tietoja osalta huomioon otettava arvo on kunkin laskurin suurin arvo, joka liittyy tarkasteltavaan vikaan; |
| --- | --- |

f)

tämän liitteen määräysten kannalta merkityksellisten laskureiden tyyppi (reagenssin laatu, reagenssin kulutus, annostusjärjestelmä, EGR-venttiili, valvontajärjestelmä) sekä kunkin laskurin osoittama moottorin käyntituntien määrä; jos käytetään useita laskureita, typen oksidien poistoa koskevia tietoja osalta huomioon otettava arvo on kunkin laskurin suurin arvo, joka liittyy tarkasteltavaan vikaan;

| g) | tämän liitteen kannalta merkityksellisiin vikoihin liittyvät vikakoodit ja niiden tila (”mahdollinen”, ”vahvistettu ja aktiivinen” jne.). |
| --- | --- |

g)

tämän liitteen kannalta merkityksellisiin vikoihin liittyvät vikakoodit ja niiden tila (”mahdollinen”, ”vahvistettu ja aktiivinen” jne.).

Lisäys 6

Alimman hyväksyttävän reagenssipitoisuuden CDmin demonstrointi

| A.6.1. | Valmistajan on demonstroitava CDmin-arvon oikeellisuus tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla WHTC-syklin lämmin osuus liitteen 4 määräysten mukaisesti käyttäen reagenssia, jonka pitoisuus on CDmin. |
| --- | --- |

A.6.1.

Valmistajan on demonstroitava CDmin-arvon oikeellisuus tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla WHTC-syklin lämmin osuus liitteen 4 määräysten mukaisesti käyttäen reagenssia, jonka pitoisuus on CDmin.

| A.6.2. | Ennen testiä on suoritettava asianmukainen esivakiointi, jonka aikana suljettuun piiriin perustuva typen oksidien poistojärjestelmä voi sopeutua reagenssin laatuun, kun pitoisuus on CDmin. |
| --- | --- |

A.6.2.

Ennen testiä on suoritettava asianmukainen esivakiointi, jonka aikana suljettuun piiriin perustuva typen oksidien poistojärjestelmä voi sopeutua reagenssin laatuun, kun pitoisuus on CDmin.

| A.6.3. | Pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen on tämän testin aikana oltava tämän liitteen 7.1.1 ja 7.1.1.1 kohdassa määriteltyjä raja-arvoja pienemmät. |
| --- | --- |

A.6.3.

Pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen on tämän testin aikana oltava tämän liitteen 7.1.1 ja 7.1.1.1 kohdassa määriteltyjä raja-arvoja pienemmät.

---

LIITE 12

HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖT JA POLTTOAINEENKULUTUS

1.   JOHDANTO

1.1.   Tässä liitteessä vahvistetaan määräykset ja testausmenettelyt hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen ilmoittamista varten.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

2.1.   Hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus on määritettävä WHTC- ja WHSC-testisyklien ajalta liitteessä 4 olevien 7.2–7.8 kohdan mukaisesti.

2.2.   Testitulokset on ilmoitettava syklin keskimääräisinä spesifisinä arvoina ja ilmaistava yksiköllä g/kWh.

3.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN

3.1.   Mittaus raakapakokaasusta

Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan raakapakokaasusta.

3.1.1.   Mittaus

Testattavaksi toimitetun moottorin raakapakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) liitteessä 4 olevan 9.3.2.3 kohdan ja lisäyksen 2 mukaisesti.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteessä 4 olevassa 9.2 kohdassa ja taulukossa 7 esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteessä 4 olevissa 9.3.1, 9.3.4 ja 9.3.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

3.1.2.   Tietojen arviointi

Olennaiset tiedot on kirjattava ja tallennettava liitteessä 4 olevan 7.6.6 kohdan mukaisesti. Kirjatut pitoisuudet ja pakokaasun massavirta on sovitettava ajallisesti käyttämällä liitteessä 4 olevassa 3.1 kohdassa määriteltyä muunnosaikaa.

3.1.3.   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen

Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä liitteessä 4 olevan 8.1 kohdan mukainen kuiva/märkä-korjaus ennen muita laskelmia.

Hiilidioksidin massa (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellinen massapäästö hiilidioksidin raakapitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen liitteessä 4 olevan 8.4.2.2 kohdan mukaan määritetyn muunnosajan avulla, integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalle sekä kertomalla integroitu arvo liitteessä 4 olevassa taulukossa 5 hiilidioksidille vahvistetuilla u-arvoilla.

On sovellettava seuraavaa yhtälöä:

Formula (g/testi)

jossa

| u
  CO2 | on hiilidioksidin tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | on pakokaasun hetkellinen hiilidioksidipitoisuus, ppm |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä. |

u
  CO2

on hiilidioksidin tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

c
  CO2,i

on pakokaasun hetkellinen hiilidioksidipitoisuus, ppm

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä.

Hiilidioksidin massa voidaan vaihtoehtoisesti laskea liitteessä 4 olevan 8.4.2.4 kohdan mukaisesti käyttämällä hiilidioksidin moolimassana (M
  CO2
  ) arvoa 44,01 g/mol.

3.2.   Mittaus laimennetusta pakokaasusta

Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan laimennetusta pakokaasusta.

3.2.1.   Mittaus

Testattavaksi toimitetun moottorin laimennetun pakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) liitteessä 4 olevan 9.3.2.3 kohdan ja lisäyksen 2 mukaisesti. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteessä 4 olevassa 9.2 kohdassa ja taulukossa 7 esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteessä 4 olevissa 9.3.1, 9.3.4 ja 9.3.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

3.2.2.   Tietojen arviointi

Olennaiset tiedot on kirjattava ja tallennettava liitteessä 4 olevan 7.6.6 kohdan mukaisesti.

3.2.3.   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen

Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, sovelletaan liitteessä 4 olevan 8.1 kohdan mukaista kuiva/märkä-korjausta.

Vakiomassavirtajärjestelmissä (joissa on lämmönvaihdin) hiilidioksidin massa (g/testi) on määritettävä seuraavan yhtälön avulla:

Formula (g/testi)

jossa

| c
  CO2 | on hiilidioksidin keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| 0.001519 | on hiilidioksidin tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde (u-kerroin) |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg. |

c
  CO2

on hiilidioksidin keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm

0.001519

on hiilidioksidin tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde (u-kerroin)

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg.

Jos järjestelmässä ei ole ilman virtauksen kompensointia (ei lämmönvaihdinta), hiilidioksidin massa (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalle. Myös taustakorjaus on laskettava suoraan hetkellisen pitoisuuden arvolle. On sovellettava seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

| c
  CO2,e | on laimennetusta pakokaasusta mitattu hiilidioksidipitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | on laimennusilmasta mitattu hiilidioksidipitoisuus, ppm |
| 0.001519 | on hiilidioksidin tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde (u-kerroin) |
| m
  ed,i | on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |
| D | on laimennuskerroin. |

c
  CO2,e

on laimennetusta pakokaasusta mitattu hiilidioksidipitoisuus, ppm

c
  CO2,d

on laimennusilmasta mitattu hiilidioksidipitoisuus, ppm

0.001519

on hiilidioksidin tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde (u-kerroin)

m
  ed,i

on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

D

on laimennuskerroin.

Vaihtoehtoisesti u-kerroin voidaan laskea liitteessä 4 olevassa 8.5.2.3.1 kohdassa esitetyllä yhtälöllä 57 käyttämällä hiilidioksidin moolimassana (M
  CO2
  ) arvoa 44,01 g/mol.

Hiilidioksidipitoisuus on taustakorjattava liitteessä 4 olevan 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti.

3.3.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Spesifisten hiilidioksidipäästöjen laskemisessa tarvittava syklin työ on määritettävä liitteessä 4 olevan 7.8.6 kohdan mukaisesti.

3.3.1.   WHTC

Spesifiset päästöt e
  CO2
  (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa

| m
  CO2, cold | on hiilidioksidipäästöjen massa kylmäkäynnistystestissä, g/testi |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | on hiilidioksidipäästöjen massa lämminkäynnistystestissä, g/testi |
| W
  act, cold | on syklin todellinen työ kylmäkäynnistystestissä, kWh |
| W
  act, hot | on syklin todellinen työ lämminkäynnistystestissä, kWh. |

m
  CO2, cold

on hiilidioksidipäästöjen massa kylmäkäynnistystestissä, g/testi

m
  CO2, hot

on hiilidioksidipäästöjen massa lämminkäynnistystestissä, g/testi

W
  act, cold

on syklin todellinen työ kylmäkäynnistystestissä, kWh

W
  act, hot

on syklin todellinen työ lämminkäynnistystestissä, kWh.

3.3.2.   WHSC

Spesifiset päästöt e
  CO2
  (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa

| m
  CO2 | on hiilidioksidipäästöjen massa, g/testi |
| --- | --- |
| W
  act | on syklin todellinen työ, kWh. |

m
  CO2

on hiilidioksidipäästöjen massa, g/testi

W
  act

on syklin todellinen työ, kWh.

4.   POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN

4.1.   Mittaus

Hetkellinen polttoainevirta on mitattava mieluiten massan suoraan mittaavalla järjestelmällä, kuten seuraavilla:

| a) | massavirta-anturi |
| --- | --- |

a)

massavirta-anturi

| b) | polttoaineen punnitus |
| --- | --- |

b)

polttoaineen punnitus

| c) | Coriolis-mittari. |
| --- | --- |

c)

Coriolis-mittari.

Polttoainevirran mittausjärjestelmällä on oltava seuraavat ominaisuudet:

| a) | tarkkuus ±2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta sen mukaan, kumpi luvuista on parempi |
| --- | --- |

a)

tarkkuus ±2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta sen mukaan, kumpi luvuista on parempi

| b) | luotettavuus ±1 prosentti täydestä asteikosta tai parempi |
| --- | --- |

b)

luotettavuus ±1 prosentti täydestä asteikosta tai parempi

| c) | nousuaika enintään 5 sekuntia. |
| --- | --- |

c)

nousuaika enintään 5 sekuntia.

Polttoainevirran mittausjärjestelmän on oltava liitteessä 4 olevassa 9.2 kohdassa ja taulukossa 7 esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.

Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Varotoimenpiteisiin on sisällyttävä ainakin seuraavat:

| a) | Laite asennetaan huolellisesti sen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Laite asennetaan huolellisesti sen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| b) | Virtausta säädellään, jotta estetään pyörteily ja virran sykintä, jotka vaikuttavat polttoainevirtajärjestelmän tarkkuuteen tai luotettavuuteen. |
| --- | --- |

b)

Virtausta säädellään, jotta estetään pyörteily ja virran sykintä, jotka vaikuttavat polttoainevirtajärjestelmän tarkkuuteen tai luotettavuuteen.

| c) | Otetaan huomioon polttoaine, joka mahdollisesti ohittaa moottorin tai palaa moottorista polttoainesäiliöön. |
| --- | --- |

c)

Otetaan huomioon polttoaine, joka mahdollisesti ohittaa moottorin tai palaa moottorista polttoainesäiliöön.

4.2.   Tietojen arviointi

Olennaiset tiedot on kirjattava ja tallennettava liitteessä 4 olevan 7.6.6 kohdan mukaisesti.

4.3.   Syklin keskimääräisen polttoaineenkulutuksen laskeminen

Polttoaineen massa (g/testi) on määritettävä syklin aikaisten hetkellisten arvojen summan avulla seuraavasti:

Formula

jossa

| q

  mf,i | on hetkellinen polttoainevirta, kg/s |
| --- | --- |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä. |

q

  mf,i

on hetkellinen polttoainevirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä.

4.4.   Spesifisen polttoaineenkulutuksen laskeminen

Spesifisen polttoaineenkulutuksen laskemisessa tarvittava syklin työ on määritettävä liitteessä 4 olevan 7.8.6 kohdan mukaisesti.

4.4.1.   WHTC

Spesifinen polttoaineenkulutus e
  f (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa:

| q

  mf, cold | on polttoaineen massa kylmäkäynnistystestissä, g/testi |
| --- | --- |
| q

  mf, hot | on polttoaineen massa lämminkäynnistystestissä, g/testi |
| W
  act, cold | on syklin todellinen työ kylmäkäynnistystestissä, kWh |
| W
  act, hot | on syklin todellinen työ lämminkäynnistystestissä, kWh. |

q

  mf, cold

on polttoaineen massa kylmäkäynnistystestissä, g/testi

q

  mf, hot

on polttoaineen massa lämminkäynnistystestissä, g/testi

W
  act, cold

on syklin todellinen työ kylmäkäynnistystestissä, kWh

W
  act, hot

on syklin todellinen työ lämminkäynnistystestissä, kWh.

4.4.2.   WHSC

Spesifinen polttoaineenkulutus e
  f (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa:

| q

  mf | on polttoaineen massa, g/testi |
| --- | --- |
| W
  act | on syklin todellinen työ, kWh. |

q

  mf

on polttoaineen massa, g/testi

W
  act

on syklin todellinen työ, kWh.

Lisäys 1

Hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevat määräykset, joita sovelletaan sellaisen ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän laajentamiseen, joka on hyväksytty tämän säännön mukaisesti ja jonka vertailumassa on suurempi kuin 2 380 kg mutta enintään 2 610 kg

A.1.1.   Johdanto

| A.1.1.1. | Tässä lisäyksessä vahvistetaan hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen ilmoittamista koskevat määräykset ja testausmenetelmät, joita sovelletaan, kun kyse on tämän säännön mukaisesti hyväksytyn, vertailumassaltaan yli 2 380 kg:n mutta enintään 2 610 kg:n ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän laajentamisesta. |
| --- | --- |

A.1.1.1.

Tässä lisäyksessä vahvistetaan hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen ilmoittamista koskevat määräykset ja testausmenetelmät, joita sovelletaan, kun kyse on tämän säännön mukaisesti hyväksytyn, vertailumassaltaan yli 2 380 kg:n mutta enintään 2 610 kg:n ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän laajentamisesta.

A.1.2.   Yleiset vaatimukset

| A.1.2.1. | Jotta valmistajalle voitaisiin myöntää ajoneuvon tyyppihyväksyntään tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyä moottoria koskeva laajennus, kun kyse on ajoneuvosta, jonka vertailumassa on suurempi kuin 2 380 kg mutta enintään 2 610kg, valmistajan on täytettävä säännön nro 101 vaatimukset jäljempänä ilmaistavin poikkeuksin. |
| --- | --- |

A.1.2.1.

Jotta valmistajalle voitaisiin myöntää ajoneuvon tyyppihyväksyntään tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyä moottoria koskeva laajennus, kun kyse on ajoneuvosta, jonka vertailumassa on suurempi kuin 2 380 kg mutta enintään 2 610kg, valmistajan on täytettävä säännön nro 101 vaatimukset jäljempänä ilmaistavin poikkeuksin.

| A.1.2.1.2. | Säännön nro 101 5.2.1 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:






  (1) | tiheys: mitataan testipolttoaineesta ISO-standardin 3675 tai vastaavan menetelmän mukaisesti. Bensiinille, dieselöljylle, biodieselöljylle ja etanolille (E85) sekä tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitetulle etanolille (ED95) käytetään 288 K:n (15 °C) lämpötilassa mitattua tiheyttä; nestekaasulle ja maakaasulle/biometaanille käytetään seuraavia vertailutiheyksiä: | 0,538 kg/litra nestekaasulle; |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.2.

Säännön nro 101 5.2.1 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

(1)

tiheys: mitataan testipolttoaineesta ISO-standardin 3675 tai vastaavan menetelmän mukaisesti. Bensiinille, dieselöljylle, biodieselöljylle ja etanolille (E85) sekä tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitetulle etanolille (ED95) käytetään 288 K:n (15 °C) lämpötilassa mitattua tiheyttä; nestekaasulle ja maakaasulle/biometaanille käytetään seuraavia vertailutiheyksiä:

0,538 kg/litra nestekaasulle;

| | 0,654 kg/m3 maakaasulle. |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 maakaasulle.

| (2) | vety-hiili-happisuhde: käytetään seuraavia kiinteitä arvoja: | C1H1,93O0,032 bensiinille (E10), |
| --- | --- | --- |

(2)

vety-hiili-happisuhde: käytetään seuraavia kiinteitä arvoja:

C1H1,93O0,032 bensiinille (E10),

| | C1H1,86O0,006 dieselöljylle (B7), |
| --- | --- |

C1H1,86O0,006 dieselöljylle (B7),

| | C1H2,525 nestekaasulle, |
| --- | --- |

C1H2,525 nestekaasulle,

| | CH4 maakaasulle ja biometaanille, |
| --- | --- |

CH4 maakaasulle ja biometaanille,

| | C1H2,74O0,385 etanolille (E85), |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 etanolille (E85),

| | C1H2,92O0,46 tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitetulle etanolille (ED95). |
| --- | --- |

C1H2,92O0,46 tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitetulle etanolille (ED95).

| A.1.2.1.3. | Säännön nro 101 liitteessä 6 olevan 1.4.3 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:






  ”1.4.3. | Polttoaineenkulutus litroina 100:aa kilometriä kohti (bensiinin, nestekaasun, etanolin (E85 ja ED95) ja dieselöljyn osalta) tai kuutiometreinä 100:aa kilometriä kohti (maakaasun/biometaanin osalta) lasketaan seuraavien kaavojen avulla:






  a) | ajoneuvot, joissa on bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E10): |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.3.

Säännön nro 101 liitteessä 6 olevan 1.4.3 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:

”1.4.3.

Polttoaineenkulutus litroina 100:aa kilometriä kohti (bensiinin, nestekaasun, etanolin (E85 ja ED95) ja dieselöljyn osalta) tai kuutiometreinä 100:aa kilometriä kohti (maakaasun/biometaanin osalta) lasketaan seuraavien kaavojen avulla:

a)

ajoneuvot, joissa on bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E10):

| b) | ajoneuvot, joissa on nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori:

  Jos testissä käytetyn polttoaineen koostumus poikkeaa normalisoidun kulutuksen laskemisessa oletuksena käytettävästä koostumuksesta, voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää korjauskerrointa cf seuraavasti:

  Korjauskerroin cf, jota voidaan käyttää, määritellään seuraavasti:

  jossa
  nactual on käytetyn polttoaineen todellinen vety-hiilisuhde |
| --- | --- |

b)

ajoneuvot, joissa on nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori:

Jos testissä käytetyn polttoaineen koostumus poikkeaa normalisoidun kulutuksen laskemisessa oletuksena käytettävästä koostumuksesta, voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää korjauskerrointa cf seuraavasti:

Korjauskerroin cf, jota voidaan käyttää, määritellään seuraavasti:

jossa

nactual on käytetyn polttoaineen todellinen vety-hiilisuhde

| c) | ajoneuvot, joissa on maakaasu-/biometaanikäyttöinen kipinäsytytysmoottori: |
| --- | --- |

c)

ajoneuvot, joissa on maakaasu-/biometaanikäyttöinen kipinäsytytysmoottori:

| d) | ajoneuvot, joissa on etanolikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E85): |
| --- | --- |

d)

ajoneuvot, joissa on etanolikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E85):

| e) | ajoneuvot, joissa on dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori (B7): |
| --- | --- |

e)

ajoneuvot, joissa on dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori (B7):

| f) | ajoneuvot, joissa on erityinen etanolikäyttöinen puristussytytysmoottori (ED95): |
| --- | --- |

f)

ajoneuvot, joissa on erityinen etanolikäyttöinen puristussytytysmoottori (ED95):

Näissä kaavoissa:

| FC | on polttoaineenkulutus litroina 100:aa kilometriä kohti (bensiinin, etanolin, nestekaasun, dieselöljyn tai biodieselöljyn osalta) tai kuutiometreinä 100 kilometriä kohti (maakaasun osalta) |
| --- | --- |
| HC | on mitatut hiilivetypäästöt, g/km |
| CO | on mitatut hiilimonoksidipäästöt, g/km |
| CO2 | on mitatut hiilidioksidipäästöt, g/km |
| D | on testipolttoaineen tiheys. |

FC

on polttoaineenkulutus litroina 100:aa kilometriä kohti (bensiinin, etanolin, nestekaasun, dieselöljyn tai biodieselöljyn osalta) tai kuutiometreinä 100 kilometriä kohti (maakaasun osalta)

HC

on mitatut hiilivetypäästöt, g/km

CO

on mitatut hiilimonoksidipäästöt, g/km

CO2

on mitatut hiilidioksidipäästöt, g/km

D

on testipolttoaineen tiheys.

Kaasumaisten polttoaineiden osalta tämä tarkoittaa tiheyttä 288 K:n (15 °C) lämpötilassa.”

---

LIITE 13

KORVAAVIEN PILAANTUMISTA RAJOITTAVIEN LAITTEIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ ERILLISINÄ TEKNISINÄ YKSIKKÖINÄ

1.   JOHDANTO

1.1.   Tämä liite sisältää lisävaatimuksia korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksynnälle erillisinä teknisinä yksikköinä.

1.2.   Määritelmä

1.2.1.   ’Pilaantumista rajoittavan laitteen tyypillä’ tarkoitetaan katalysaattoreita ja hiukkasloukkuja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien suhteen:

| a) | kennojen lukumäärä, rakenne ja materiaali, |
| --- | --- |

a)

kennojen lukumäärä, rakenne ja materiaali,

| b) | kunkin kennon toiminnan tyyppi, |
| --- | --- |

b)

kunkin kennon toiminnan tyyppi,

| c) | tilavuus, etupinnan ja kennon pituuden suhde, |
| --- | --- |

c)

tilavuus, etupinnan ja kennon pituuden suhde,

| d) | katalysaattorimateriaalin sisältö, |
| --- | --- |

d)

katalysaattorimateriaalin sisältö,

| e) | katalysaattorimateriaalin suhteellinen osuus, |
| --- | --- |

e)

katalysaattorimateriaalin suhteellinen osuus,

| f) | kennotiheys |
| --- | --- |

f)

kennotiheys

| g) | mitat ja muoto, |
| --- | --- |

g)

mitat ja muoto,

| h) | lämpösuojaus. |
| --- | --- |

h)

lämpösuojaus.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

2.1.   Merkinnät

2.1.1   Kussakin korvaavassa pilaantumista rajoittavassa laitteessa on oltava ainakin seuraavat tunnistusmerkinnät:

| a) | valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| b) | pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, kuten ne on kirjattu liitteen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen. |
| --- | --- |

b)

pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, kuten ne on kirjattu liitteen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

2.1.2.   Kussakin alkuperäisessä korvaavassa pilaantumista rajoittavassa laitteessa on oltava ainakin seuraavat tunnistusmerkinnät:

| a) | ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| b) | alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja osan tunnistenumero, kuten ne on kirjattu 2.3 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

b)

alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja osan tunnistenumero, kuten ne on kirjattu 2.3 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin.

2.2.   Asiakirjat

2.2.1.   Kunkin korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen mukana on toimitettava seuraavat tiedot:

| a) | valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| b) | pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, kuten ne on kirjattu liitteen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen. |
| --- | --- |

b)

pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, kuten ne on kirjattu liitteen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

| c) | luettelo ajoneuvoista tai moottoreista (valmistusvuosi mukaan luettuna), joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty asennettavaksi, ja tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, soveltuuko korvaava pilaantumista rajoittava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä, |
| --- | --- |

c)

luettelo ajoneuvoista tai moottoreista (valmistusvuosi mukaan luettuna), joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty asennettavaksi, ja tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, soveltuuko korvaava pilaantumista rajoittava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä,

| d) | asennusohjeet. |
| --- | --- |

d)

asennusohjeet.

Tässä kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä tuoteluettelossa, jonka korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen valmistaja jakaa myyntipisteisiin.

2.2.2.   Kunkin alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen mukana on toimitettava seuraavat tiedot:

| a) | ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki,

| b) | alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen malli ja tunnistenumero, joka on kirjattu 2.3 kohdassa mainittuihin tietoihin. |
| --- | --- |

b)

alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen malli ja tunnistenumero, joka on kirjattu 2.3 kohdassa mainittuihin tietoihin.

| c) | luettelo ajoneuvoista tai moottoreista, joihin alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite soveltuu liitteen I lisäyksessä 1 olevan 3.2.12.2.1 kohdan mukaisesti, sekä tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, soveltuuko alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä, |
| --- | --- |

c)

luettelo ajoneuvoista tai moottoreista, joihin alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite soveltuu liitteen I lisäyksessä 1 olevan 3.2.12.2.1 kohdan mukaisesti, sekä tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, soveltuuko alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä,

| d) | asennusohjeet. |
| --- | --- |

d)

asennusohjeet.

Tässä kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä tuoteluettelossa, jonka ajoneuvon tai moottorin valmistaja jakaa myyntipisteisiin.

2.3.   Alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen osalta ajoneuvon tai moottorin valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle sähköisessä muodossa tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan yhdistää osanumerot ja tyyppihyväksyntäasiakirjat.

Seuraavat tiedot on annettava:

| a) | ajoneuvojen tai moottoreiden merkit ja tyypit, |
| --- | --- |

a)

ajoneuvojen tai moottoreiden merkit ja tyypit,

| b) | alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden merkit ja tyypit, |
| --- | --- |

b)

alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden merkit ja tyypit,

| c) | alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osanumerot, |
| --- | --- |

c)

alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osanumerot,

| d) | kyseisten moottori- tai ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntänumerot. |
| --- | --- |

d)

kyseisten moottori- tai ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntänumerot.

3.   ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI

3.1.   Jokaisessa korvaavassa pilaantumista rajoittavassa laitteessa, joka on tämän asetuksen mukaisesti erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyn tyypin mukainen, on oltava tyyppihyväksyntämerkki.

3.2.   Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettu merkki koostuu seuraavista:

| 3.2.1. | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (ks. tämän säännön 4.12.3.1 kohta), jotka ovat ympyrän sisällä, |
| --- | --- |

3.2.1.

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (ks. tämän säännön 4.12.3.1 kohta), jotka ovat ympyrän sisällä,

| 3.2.2. | edellä 3.2.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva, ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

3.2.2.

edellä 3.2.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva, ja hyväksyntänumero.

| 3.2.3. | kansallisen tunnuksen perässä kirjaimet RD, joiden tarkoituksena on ilmaista, että tyyppihyväksyntä on myönnetty korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta varten. |
| --- | --- |

3.2.3.

kansallisen tunnuksen perässä kirjaimet RD, joiden tarkoituksena on ilmaista, että tyyppihyväksyntä on myönnetty korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta varten.

3.3.   Tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä korvaavaan pilaantumista rajoittavaan laitteeseen siten, että se on selvästi luettavissa eikä se kulu pois. Sen on, aina kun se on mahdollista, oltava näkyvissä, kun korvaava pilaantumista rajoittava laite on asennettu ajoneuvoon.

3.4.   Tämän liitteen lisäyksessä 3 annetaan esimerkki erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntämerkistä.

3.5.   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta tai epäämisestä taikka tuotannon lopettamisesta tämän liitteen lisäyksessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Myös tyyppitestin aikana mitatut arvot on ilmoitettava.

4.   TEKNISET VAATIMUKSET

4.1.   Yleiset vaatimukset

4.1.1.   Korvaava pilaantumista rajoittava laite on suunniteltava ja rakennettava ja se on voitava asentaa siten, että moottori tai ajoneuvo vastaa edelleen niitä vaatimuksia, joiden mukainen se alun perin oli, ja että pilaavien aineiden päästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvon koko tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

4.1.2.   Korvaava pilaantumista rajoittava laite on asennettava täsmälleen samaan paikkaan kuin alkuperäinen laite, eikä pakokaasu-, lämpötila- ja paineantureiden sijaintia pakosarjassa saa muuttaa.

4.1.3.   Jos alkuperäiseen pilaantumista rajoittavaan laitteeseen sisältyy lämpösuojia, korvaavassa laitteessa on oltava vastaavat suojat.

4.1.4.   Moottorijärjestelmän alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on korvaavan osan tyyppihyväksynnän hakijan pyynnöstä asetettava syrjimättömällä tavalla saataville liitteessä I olevan ilmoituslomakkeen osassa 1 olevissa 3.2.12.2.6.8.1.1 ja 3.2.12.2.6.8.2.1 kohdassa tarkoitetut tiedot kunkin testattavan moottorin osalta.

4.2.   Yleiset kestävyysvaatimukset

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen on oltava kestävä eli sen on oltava suunniteltu ja rakennettu ja se on voitava asentaa niin, että saavutetaan kohtuullinen kestävyys korroosio- ja hapettumisilmiöitä vastaan, joille laite voi altistua ajoneuvon käyttöolosuhteissa.

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen on oltava rakenteeltaan sellainen, että pilaantumista rajoittavat elementit on suojattu mekaanisia iskuja vastaan riittävän hyvin, jotta voidaan varmistaa, että pilaavien aineiden päästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvon koko tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

Tyyppihyväksynnän hakijan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tiedot ja tulokset testistä, jolla todennetaan kestävyys mekaanisia iskuja vastaan.

4.3.   Päästöjä koskevat vaatimukset

4.3.1.   Päästöjen arviointimenettelyn pääkohdat

Täydellisellä päästöjenrajoitusjärjestelmällä varustetuille tämän säännön 3.4.4 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille moottoreille, joissa on tyyppihyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava korvaava pilaantumista rajoittava laite, on tehtävä liitteessä 4 kuvaillut käyttötarkoituksen mukaiset testit suorituskyvyn vertaamiseksi alkuperäiseen päästöjenrajoitusjärjestelmään jäljempänä kuvaillun menettelyn mukaisesti.

4.3.1.1.   Jos korvaava pilaantumista rajoittava laite ei sisällä täydellistä päästöjenrajoitusjärjestelmää, täydellisen järjestelmän aikaansaamiseksi on käytettävä pelkästään uusia alkuperäisiä laitteita tai uusia alkuperäisiä korvaavia pilaantumista rajoittavia osia.

4.3.1.2.   Päästöjenrajoitusjärjestelmää on vanhennettava 4.3.2.4 kohdassa kuvaillun menettelyn mukaisesti, ja se on testattava uudelleen päästöjenrajoituksen suorituskyvyn kestävyyden osoittamiseksi.

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen kestävyys määritetään vertaamalla näiden kahden pakokaasupäästötestisarjan tuloksia.

| a) | Ensimmäinen testisarja tehdään korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, jota on totutuskäytetty 12 WHSC-syklin ajan. |
| --- | --- |

a)

Ensimmäinen testisarja tehdään korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, jota on totutuskäytetty 12 WHSC-syklin ajan.

| b) | Toinen testisarja tehdään korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, jota on vanhennettu jäljempänä kuvailtujen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Toinen testisarja tehdään korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, jota on vanhennettu jäljempänä kuvailtujen menettelyjen mukaisesti.

Kun hyväksyntää haetaan saman moottorinvalmistajan erilaisille moottorityypeille ja edellyttäen, että kyseisiin erilaisiin moottorityyppeihin on asennettu samanlainen alkuperäinen päästöjenrajoitusjärjestelmä, testaus voidaan rajoittaa vähintään kahteen moottoriin, jotka on valittu tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

4.3.2.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen päästöjenrajoituskyvyn arviointimenettely

4.3.2.1.   Moottoriin tai moottoreihin on asennettava tämän säännön 4.11.4 kohdassa tarkoitettu uusi alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite.

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää on esivakioitava 12 WHSC-syklin verran. Esivakioinnin jälkeen moottorit on testattava liitteessä 4 vahvistettujen WHDC-testimenettelyjen mukaisesti. Kunkin asianomaisen tyypin pakokaasutestejä on tehtävä kolme.

Testimoottoreiden, joissa on alkuperäinen tai alkuperäinen korvaava pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, on oltava moottorin tai ajoneuvon tyyppihyväksyntään sovellettavia raja-arvoja koskevien vaatimusten mukaisia.

4.3.2.2.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen pakokaasutesti

Arvioitava korvaava pilaantumista rajoittava laite on asennettava 4.3.2.1 kohdan vaatimusten mukaisesti testattuun pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmään korvaamaan vastaava alkuperäinen pakokaasun jälkikäsittelylaite.

Korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella varustettua pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää on sitten esivakioitava 12 WHSC-syklin verran. Esivakioinnin jälkeen moottorit on testattava liitteessä 4 vahvistettujen WHDC-menettelyjen mukaisesti. Kunkin asianomaisen tyypin pakokaasutestejä on tehtävä kolme.

4.3.2.3.   Korvaavilla pilaantumista rajoittavilla laitteilla varustettujen moottoreiden pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen alkuarviointi

Korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella varustetun moottorin katsotaan olevan päästöjä koskevien vaatimusten mukainen, jos kutakin säänneltyä pilaantumista aiheuttavaa ainetta (CO, hiilivedyt, NMHC, metaani, NOx, NH3 sekä hiukkasmassa ja -määrä) koskevat tulokset täyttävät seuraavat vaatimukset:

| (1) | ; |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | M ≤ G |
| --- | --- |

(2)

M ≤ G

jossa

| M | : | korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella tehdyissä kolmessa testissä saatujen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen pitoisuuksien keskiarvo |
| --- | --- | --- |
| S | : | alkuperäisellä tai alkuperäisellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella tehdyissä kolmessa testissä saatujen yhden pilaantumista aiheuttava aineen pitoisuuksien keskiarvo |
| G | : | ajoneuvon tyyppihyväksynnän mukainen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen päästöjen raja-arvo. |

M

:

korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella tehdyissä kolmessa testissä saatujen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen pitoisuuksien keskiarvo

S

:

alkuperäisellä tai alkuperäisellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella tehdyissä kolmessa testissä saatujen yhden pilaantumista aiheuttava aineen pitoisuuksien keskiarvo

G

:

ajoneuvon tyyppihyväksynnän mukainen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen päästöjen raja-arvo.

4.3.2.4.   Päästöjenrajoituksen suorituskyvyn kestävyys

Edellä olevan 4.3.2.2 kohdan mukaisesti testatulle pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmälle, joka on varustettu korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, on tehtävä tämän liitteen lisäyksessä 4 tarkoitetut kestävyystestit.

4.3.2.5.   Vanhennetun korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen pakokaasutesti

Tämän jälkeen vanhennettu pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, joka on varustettu vanhennetulla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, on asennettava 4.3.2.1 ja 4.3.2.2 kohdan testeissä käytettyyn moottoriin.

Vanhennettua pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää on esivakioitava 12 WHSC-syklin verran, minkä jälkeen se on testattava käyttäen liitteessä 4 kuvailtuja WHDC-menettelyjä. Kunkin asianomaisen tyypin pakokaasutestejä on tehtävä kolme.

4.3.2.6.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen vanhennuskertoimen määrittäminen

Kutakin pilaantumista aiheuttavaa ainetta koskeva vanhennuskerroin on käyttöiän loppupisteessä ja käyttöiän kertymän alussa sovellettavien päästöarvojen suhde. (Esimerkiksi jos pilaavan aineen A päästöt käyttöiän loppupisteessä ovat 1,50 g/kWh ja päästöt käyttöiän kertymän alussa ovat 1,82 g/kWh, vanhennuskerroin on Formula.)

4.3.2.7.   Korvaavilla pilaantumista rajoittavilla laitteilla varustettujen moottoreiden pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen arviointi

Vanhennetulla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella (4.3.2.5 kohta) varustetun moottorin katsotaan olevan päästöjä koskevien vaatimusten mukainen, jos kutakin säänneltyä pilaantumista aiheuttavaa ainetta (CO, hiilivedyt, NMHC, metaani, NOx, NH3 sekä hiukkasmassa ja -määrä) koskevat tulokset täyttävät seuraavat vaatimukset:

Formula

jossa

| M | : | esivakioidulla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella ennen vanhennusta tehdyissä kolmessa testissä saatujen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen pitoisuuksien keskiarvo (eli 4.3.2 kohdan mukaiset tulokset) |
| --- | --- | --- |
| AF | : | yhden pilaantumista aiheuttavan aineen vanhennuskerroin |
| G | : | ajoneuvon tai ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen päästöjen raja-arvo. |

M

:

esivakioidulla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella ennen vanhennusta tehdyissä kolmessa testissä saatujen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen pitoisuuksien keskiarvo (eli 4.3.2 kohdan mukaiset tulokset)

AF

:

yhden pilaantumista aiheuttavan aineen vanhennuskerroin

G

:

ajoneuvon tai ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukainen yhden pilaantumista aiheuttavan aineen päästöjen raja-arvo.

4.3.3.   Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden jaottelu perheisiin

Valmistaja voi ryhmitellä korvaavat pilaantumista rajoittavat laitteet niiden tekniikan perusteella perheisiin, joihin kuuluvien laitteiden perusominaisuudet ovat samat.

Jotta korvaavat pilaantumista rajoittavat laitteet voitaisiin ryhmitellä samaan perheeseen, niillä on oltava seuraavat ominaisuudet:

| a) | sama päästöjenrajoitusmekanismi (hapetuskatalysaattori, kolmitiekatalysaattori, hiukkassuodatin, typen oksidien s katalyyttinen pelkistys jne.); |
| --- | --- |

a)

sama päästöjenrajoitusmekanismi (hapetuskatalysaattori, kolmitiekatalysaattori, hiukkassuodatin, typen oksidien s katalyyttinen pelkistys jne.);

| b) | sama substraattimateriaali (saman tyyppinen keraaminen materiaali tai metalli); |
| --- | --- |

b)

sama substraattimateriaali (saman tyyppinen keraaminen materiaali tai metalli);

| c) | sama substraattityyppi ja kennotiheys; |
| --- | --- |

c)

sama substraattityyppi ja kennotiheys;

| d) | samat katalyyttisesti aktiiviset materiaalit, ja jos materiaaleja on useita, samat materiaalien suhteet; |
| --- | --- |

d)

samat katalyyttisesti aktiiviset materiaalit, ja jos materiaaleja on useita, samat materiaalien suhteet;

| e) | sama katalyyttisesti aktiivisten materiaalien kokonaismäärä; |
| --- | --- |

e)

sama katalyyttisesti aktiivisten materiaalien kokonaismäärä;

| f) | saman tyyppinen pintakerros ja sama pinnoitusmenetelmä. |
| --- | --- |

f)

saman tyyppinen pintakerros ja sama pinnoitusmenetelmä.

4.3.4.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen päästöjenrajoituksen suorituskyyn arviointi tekniikkaperhekohtaisen vanhennuskertoimen avulla

Kun valmistaja on jaotellut korvaavat pilaantumista rajoittavat laitteet niiden tekniikan mukaisiin perheisiin, 4.3.2 kohdassa kuvailtuja menettelyjä voidaan käyttää kutakin pilaantumista aiheuttavaa ainetta koskevan vanhennuskertoimen määrittämiseksi perheen kantalaitteelle. Sen moottorin iskutilavuuden, jolla testit tehdään, on oltava vähintään 0,75 dm3 sylinteriä kohden.

4.3.4.1.   Perheeseen kuuluvien laitteiden kestävyyden määrittäminen

Perheeseen kuuluvalla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella, joka on tarkoitus asentaa moottoriin, jonka iskutilavuus on CA, voidaan katsoa olevan samat vanhennuskertoimet kuin kantalaitteella P määritettynä moottorilla, jonka iskutilavuus on CP, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

Formula

jossa

| VA | : | korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen A substraatin tilavuus (dm3) |
| --- | --- | --- |
| VP | : | saman perheen kantalaitteen substraatin tilavuus (dm3) |

VA

:

korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen A substraatin tilavuus (dm3)

VP

:

saman perheen kantalaitteen substraatin tilavuus (dm3)

ja

molempien moottoreiden pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään sisältyvissä päästöjenrajoituslaitteissa käytetään samaa regenerointimenetelmää. Tätä vaatimusta sovelletaan vain silloin, kun regenerointia edellyttävät laitteet sisältyvät alkuperäiseen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään.

Jos nämä ehdot täyttyvät, perheen muiden jäsenten päästöjenrajoituksen kestävyys voidaan määrittää edellä tarkoitetun perheeseen kuuluvan laitteen päästötulosten (S) perusteella 4.3.2.1, 4.3.2.2 ja 4.3.2.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja käyttämällä kyseisen perheen kantalaitteelle määritettyjä vanhennuskertoimia.

4.4.   Pakokaasun vastapainetta koskevat vaatimukset

Vastapaineen on oltava sellainen, että koko pakojärjestelmää koskeva arvo ei ylitä tämän säännön 6.1.2 kohdan mukaisesti määritettyä arvoa.

4.5.   Yhteensopivuutta OBD-järjestelmän kanssa koskevat vaatimukset (sovelletaan vain sellaisiin korvaaviin pilaantumista rajoittaviin laitteisiin, jotka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin)

4.5.1.   Yhteensopivuus OBD-järjestelmän kanssa on osoitettava vain, jos alkuperäistä pilaantumista rajoittavaa laitetta valvottiin alkuperäisessä kokoonpanossa.

4.5.2.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen yhteensopivuus OBD-järjestelmän kanssa on osoitettava soveltamalla liitteessä 9B kuvailtuja menettelyjä, kun on kyse korvaavista pilaantumista rajoittavista laitteista, jotka on tarkoitus asentaa moottoreihin tai ajoneuvoihin, jotka on tyyppihyväksytty tämän säännön mukaisesti.

4.5.3.   Muihin kuin pilaantumista rajoittaviin laitteisiin sovellettavia tämän säännön määräyksiä ei sovelleta.

4.5.4.   Korvaavan pilaantumista rajoittava laitteen valmistaja voi käyttää samaa esivakiointi- ja testimenettelyä kuin alkuperäisen tyyppihyväksynnän aikana käytettiin. Tässä tapauksessa sen tyyppihyväksyntäviranomaisen, joka myönsi moottorin tai ajoneuvon alkuperäisen tyyppihyväksynnän, on pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla toimitettava testiolosuhteita koskeva liitteen 1 lisäys, josta käyvät ilmi esivakiointisyklien määrä ja pituus sekä sen testisyklin tyyppi, jota alkuperäinen laitevalmistaja on käyttänyt pilaantumista rajoittavan laitteen OBD-testauksessa.

4.5.5.   Kaikkien muiden OBD-järjestelmän valvomien komponenttien asennuksen ja toiminnan oikeellisuuden varmistamiseksi OBD-järjestelmä ei saa ilmoittaa vioista eikä järjestelmässä saa olla tallennettuja vikakoodeja ennen pilaantumista rajoittavien laitteiden asentamista. Tätä varten voidaan arvioida OBD-järjestelmän tila 4.3.2–4.3.2.7 kohdassa kuvailtujen testien päätyttyä.

4.5.6.   Vianilmaisin ei saa aktivoitua ajoneuvon 4.3.2–4.3.2.7 kohdassa tarkoitetun käytön aikana.

5.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

5.1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava tämän säännön 8 kohdan mukaisesti.

5.2.   Erityismääräykset

5.2.1.   Vuoden 1958 sopimuksen E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2 lisäyksessä 2 tarkoitettuihin tarkastuksiin on sisällyttävä myös sen tarkastaminen, että laite vastaa 1.2.1 kohdassa ”pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppi” esitettyjä ominaisuuksia.

5.2.2.   Tämän säännön 8 kohdan soveltamiseksi voidaan suorittaa tämän liitteen 4.3 kohdassa (päästöjä koskevat vaatimukset) kuvaillut testit. Tässä tapauksessa hyväksynnän haltija voi vaihtoehtoisesti pyytää saada käyttää vertailun perustana tyyppihyväksyntätestien aikana käytettyä korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta (tai muuta näytettä, jonka on osoitettu vastaavan hyväksyttyä tyyppiä) eikä alkuperäistä pilaantumista rajoittavaa laitetta. Tutkittavan näytteen avulla mitatut päästöarvot saavat ylittää vertailuun käytetyn näytteen avulla lasketut keskiarvot keskimäärin enintään 15 prosentilla.

Lisäys 1

Ilmoituslomakkeen malli

Ilmoituslomake nro ...

joka liittyy korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksyntään

Seuraavat tiedot on toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

0.   Yleistä

0.1.   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2.   Tyyppi ...

0.2.1.   Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ...

0.3.   Tyypin tunniste: ...

0.5.   Valmistajan nimi ja osoite: ...

0.7.   Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: ...

0.8.   Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ...

0.9   Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite: ...

...

1.   Laitteen kuvaus

1.1.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppi: (hapettava, kolmitie- tai SCR-katalysaattori, hiukkassuodatin jne.) ...

1.2.   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen piirustukset, joista käyvät ilmi erityisesti kaikki tämän liitteen 1.2.1 kohdassa ”pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppi” tarkoitetut ominaisuudet: ...

1.3.   Kuvaus moottori- ja ajoneuvotyypeistä, joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on tarkoitettu: ...

1.3.1.   Moottorin ja ajoneuvon tyyppejä kuvaavat numerot ja/tai merkit: ...

...

1.3.2.   Numerot ja/tai symbolit, jotka kuvaavat sitä alkuperäistä pilaantumista rajoittavaa laitetta, jota korvaamaan korvaava laite on tarkoitettu: ...

1.3.3.   Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite tarkoitettu OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi (kyllä/ei) (1)

1.3.4.   Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite yhteensopiva ajoneuvon/moottorin ohjausjärjestelmien kanssa (kyllä/ei) (1)

1.4.   Kuvaus ja piirustukset, joista käy ilmi korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen paikka moottorin pakosarjoihin nähden: ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

Lisäys 2

Ilmoitus korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksymisestä säännön nro 49, muutossarja 06, mukaisesti

(Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

Image

Image

Lisäys 3

Hyväksyntämerkki

Tässä lisäyksessä annetaan yksityiskohtaiset tiedot tämän liitteen 3 kohdan mukaisesti korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle myönnetystä ja siihen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä.

Seuraavassa kaaviossa esitetään merkinnän yleinen asettelu, mittasuhteet ja sisältö. Siinä esitetään numeroiden ja kirjaimien merkitys ja viitataan lähteisiin, joiden perusteella kutakin hyväksyntää varten määritetään vastaavat vaihtoehdot.

Image

Lisäys 4

Vanhennusmenettely kestävyyden arvioimiseksi

| 1. | Tässä lisäyksessä vahvistetaan menettelyt korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen vanhentamiseksi sen kestävyyden arviointia varten. |
| --- | --- |

1.

Tässä lisäyksessä vahvistetaan menettelyt korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen vanhentamiseksi sen kestävyyden arviointia varten.

| 2. | Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen kestävyyden osoittamiseen sovelletaan liitteessä 7 olevassa 1–3.4.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen kestävyyden osoittamiseen sovelletaan liitteessä 7 olevassa 1–3.4.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

| 2.1. | Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen kestävyyden osoittamisessa voidaan soveltaa taulukossa 1 vahvistettuja käyttöiän kertymäjaksojen vähimmäispituuksia.

  Taulukko 1


  Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus







  Sen ajoneuvon luokka, johon moottori asennetaan | Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus |
| --- | --- | --- |
| Luokan N1 ajoneuvot | |
| Luokan N2 ajoneuvot | |
| Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 16 tonnia | |
| Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 16 tonnia | |
| Luokan M1 ajoneuvot | |
| Luokan M2 ajoneuvot | |
| Luokan M3 alaluokkiin I, II, A ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 7,5 tonnia | |
| Luokan M3 alaluokkiin III ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia | |

2.1.

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen kestävyyden osoittamisessa voidaan soveltaa taulukossa 1 vahvistettuja käyttöiän kertymäjaksojen vähimmäispituuksia.

Taulukko 1

Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus

Sen ajoneuvon luokka, johon moottori asennetaan

Käyttöiän kertymäjakson vähimmäispituus

Luokan N1 ajoneuvot

Luokan N2 ajoneuvot

Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 16 tonnia

Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 16 tonnia

Luokan M1 ajoneuvot

Luokan M2 ajoneuvot

Luokan M3 alaluokkiin I, II, A ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 7,5 tonnia

Luokan M3 alaluokkiin III ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia

---

LIITE 14

AJONEUVON OBD-JÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIEN TIETOJEN SAATAVUUS

1.   OBD-JÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIEN TIETOJEN SAATAVUUS

| 1.1. | Tyyppihyväksyntähakemukseen tai tyyppihyväksynnän muuttamista koskevaan hakemukseen on liitettävä moottorin tai ajoneuvon OBD-järjestelmää koskevat asiaan vaikuttavat tiedot. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla varaosien tai jälkeenpäin asennettavien osien valmistajien on pystyttävä valmistamaan ajoneuvon OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivia osia, jolloin järjestelmä toimii moitteettomasti eikä ajoneuvon käyttäjä kohtaa vikoja järjestelmää käyttäessään. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla myös vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistajien on pystyttävä valmistamaan välineitä ja laitteita, joilla moottorin tai ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmät voidaan testata ja niiden mahdolliset viat määrittää tehokkaasti ja tarkasti. |
| --- | --- |

1.1.

Tyyppihyväksyntähakemukseen tai tyyppihyväksynnän muuttamista koskevaan hakemukseen on liitettävä moottorin tai ajoneuvon OBD-järjestelmää koskevat asiaan vaikuttavat tiedot. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla varaosien tai jälkeenpäin asennettavien osien valmistajien on pystyttävä valmistamaan ajoneuvon OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivia osia, jolloin järjestelmä toimii moitteettomasti eikä ajoneuvon käyttäjä kohtaa vikoja järjestelmää käyttäessään. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla myös vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistajien on pystyttävä valmistamaan välineitä ja laitteita, joilla moottorin tai ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmät voidaan testata ja niiden mahdolliset viat määrittää tehokkaasti ja tarkasti.

| 1.2. | Tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla toimitettava liitteen 2.1 kohta, joka sisältää OBD-järjestelmää koskevat asianomaiset tiedot, niiden intressitahojen saataville, jotka valmistavat osia, vianmääritykseen käytettäviä välineitä tai testilaitteita. |
| --- | --- |

1.2.

Tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla toimitettava liitteen 2.1 kohta, joka sisältää OBD-järjestelmää koskevat asianomaiset tiedot, niiden intressitahojen saataville, jotka valmistavat osia, vianmääritykseen käytettäviä välineitä tai testilaitteita.

| 1.3. | Jos tyyppihyväksyntäviranomainen saa asiaan liittyvältä osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden valmistajalta sellaisen moottorijärjestelmän tai ajoneuvon OBD-järjestelmän tietoja koskevan pyynnön, joka on tyyppihyväksytty säännön aiemman version mukaisesti,






  — | tyyppihyväksyntäviranomaisen on 30 päivän kuluessa esitettävä kyseisen ajoneuvon valmistajalle pyyntö asettaa saataville tämän liitteen 2.1 kohdassa edellytetyt tiedot, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Jos tyyppihyväksyntäviranomainen saa asiaan liittyvältä osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden valmistajalta sellaisen moottorijärjestelmän tai ajoneuvon OBD-järjestelmän tietoja koskevan pyynnön, joka on tyyppihyväksytty säännön aiemman version mukaisesti,

—

tyyppihyväksyntäviranomaisen on 30 päivän kuluessa esitettävä kyseisen ajoneuvon valmistajalle pyyntö asettaa saataville tämän liitteen 2.1 kohdassa edellytetyt tiedot,

| — | valmistajan on toimitettava kyseiset tiedot tyyppihyväksyntäviranomaiselle kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä, |
| --- | --- |

—

valmistajan on toimitettava kyseiset tiedot tyyppihyväksyntäviranomaiselle kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä,

| — | tyyppihyväksyntäviranomaisen on toimitettava kyseiset tiedot sopimuspuolten tyyppihyväksyntäviranomaisille, ja alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on liitettävä tiedot tämän säännön liitteeseen 1, joka koskee moottorijärjestelmän tai ajoneuvotyypin hyväksyntätietoja. |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksyntäviranomaisen on toimitettava kyseiset tiedot sopimuspuolten tyyppihyväksyntäviranomaisille, ja alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on liitettävä tiedot tämän säännön liitteeseen 1, joka koskee moottorijärjestelmän tai ajoneuvotyypin hyväksyntätietoja.

| 1.4. | Tämä vaatimus ei mitätöi tämän säännön mukaisesti aikaisemmin myönnettyä hyväksyntää, eikä se estä tällaisen hyväksynnän laajentamista sen säännön vaatimusten mukaisesti, jonka nojalla hyväksyntä alun perin myönnettiin. |
| --- | --- |

1.4.

Tämä vaatimus ei mitätöi tämän säännön mukaisesti aikaisemmin myönnettyä hyväksyntää, eikä se estä tällaisen hyväksynnän laajentamista sen säännön vaatimusten mukaisesti, jonka nojalla hyväksyntä alun perin myönnettiin.

| 1.5. | Tietoja voidaan pyytää ainoastaan varaosista, joihin sovelletaan UN-tyyppihyväksyntämenettelyä, tai osista, jotka muodostavat osan järjestelmästä, johon sovelletaan UN-tyyppihyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

1.5.

Tietoja voidaan pyytää ainoastaan varaosista, joihin sovelletaan UN-tyyppihyväksyntämenettelyä, tai osista, jotka muodostavat osan järjestelmästä, johon sovelletaan UN-tyyppihyväksyntämenettelyä.

| 1.6. | Tietoja koskevassa pyynnössä on tarkasti määriteltävä moottorijärjestelmä tai ajoneuvomalli, jonka osalta tietoja pyydetään. Pyynnössä on vahvistettava, että tietoja pyydetään varaosien, jälkeenpäin asennettavien osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden kehittämistä varten. |
| --- | --- |

1.6.

Tietoja koskevassa pyynnössä on tarkasti määriteltävä moottorijärjestelmä tai ajoneuvomalli, jonka osalta tietoja pyydetään. Pyynnössä on vahvistettava, että tietoja pyydetään varaosien, jälkeenpäin asennettavien osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden kehittämistä varten.

2.   OBD-TIEDOT

| 2.1. | Moottorin tai ajoneuvon valmistajan on toimitettava jäljempänä esitetyt lisätiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista, jos kyseiset tiedot eivät kuulu teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin tai edusta joko valmistajan tai OEM-toimittajien erityistä taitotietoa. |
| --- | --- |

2.1.

Moottorin tai ajoneuvon valmistajan on toimitettava jäljempänä esitetyt lisätiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista, jos kyseiset tiedot eivät kuulu teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin tai edusta joko valmistajan tai OEM-toimittajien erityistä taitotietoa.

| 2.1.1. | Moottorin tai ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus. |
| --- | --- |

2.1.1.

Moottorin tai ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus.

| 2.1.2. | Moottorin tai ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman osan osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstrointisyklin tyypin kuvaus. |
| --- | --- |

2.1.2.

Moottorin tai ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman osan osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstrointisyklin tyypin kuvaus.

| 2.1.3. | Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki anturilla tarkkailtavat osat sekä vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvä strategia (ajosyklien kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), ja joka sisältää luettelon anturilla tarkkailtavista merkityksellisistä toissijaisista parametreista kunkin OBD-järjestelmällä valvotun osan osalta sekä luettelon kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (kutakin koodia ja esitysmuotoa koskevin selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään vianilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen. Erityisesti jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä ISO-standardin 15765–4 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems” mukaisesti, palveluissa $ 05 (testiarvot ID $ 21–FF) ja $ 06 annetuista tiedoista sekä palvelussa $ 06 (testiarvot ID $ 00–FF) annetuista tiedoista on annettava tyhjentävä selitys jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.
  Mikäli käytetään muita yhteyskäytäntöstandardeja, on esitettävä vastaava tyhjentävä selitys. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki anturilla tarkkailtavat osat sekä vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvä strategia (ajosyklien kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), ja joka sisältää luettelon anturilla tarkkailtavista merkityksellisistä toissijaisista parametreista kunkin OBD-järjestelmällä valvotun osan osalta sekä luettelon kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (kutakin koodia ja esitysmuotoa koskevin selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään vianilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen. Erityisesti jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä ISO-standardin 15765–4 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems” mukaisesti, palveluissa $ 05 (testiarvot ID $ 21–FF) ja $ 06 annetuista tiedoista sekä palvelussa $ 06 (testiarvot ID $ 00–FF) annetuista tiedoista on annettava tyhjentävä selitys jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.

Mikäli käytetään muita yhteyskäytäntöstandardeja, on esitettävä vastaava tyhjentävä selitys.

| 2.1.4. | Tässä kohdassa vaaditut tiedot voidaan määrittää esimerkiksi täydentämällä seuraavassa esitetty taulukko.












  Osa | Vikakoodi | Seurantajärjestelmä | Vianmääritysperusteet | Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet | Toissijaiset parametrit | Esivakautus | Demonstrointitesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR-katalyytti | P20EE | NOx-sensori 1:n ja 2:n signaalit | Sensori 1:n ja 2:n signaalien erot | 2. sykli | Moottorin kierrosnopeus, moottorin kuormitus, katalyytin lämpötila, reagenssin toiminta, pakokaasun massavirta | Yksi OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa) | OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa) |

2.1.4.

Tässä kohdassa vaaditut tiedot voidaan määrittää esimerkiksi täydentämällä seuraavassa esitetty taulukko.

Osa

Vikakoodi

Seurantajärjestelmä

Vianmääritysperusteet

Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet

Toissijaiset parametrit

Esivakautus

Demonstrointitesti

SCR-katalyytti

P20EE

NOx-sensori 1:n ja 2:n signaalit

Sensori 1:n ja 2:n signaalien erot

2. sykli

Moottorin kierrosnopeus, moottorin kuormitus, katalyytin lämpötila, reagenssin toiminta, pakokaasun massavirta

Yksi OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa)

OBD-testisykli (WHTC, lämmin osa)

---

LIITE 15

KAKSIPOLTTOAINEISTEN DIESELPOLTTOAINETTA JA KAASUA KÄYTTÄVIEN MOOTTOREIDEN JA AJONEUVOJEN TEKNISET VAATIMUKSET

1.   SOVELTAMISALA

Tätä liitettä sovelletaan kaksipolttoaineisiin moottoreihin ja ajoneuvoihin.

2.   MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET

| 2.1. | ’Kaasu–energiasuhteella’ tarkoitetaan kaksipolttoaineisessa moottorissa (prosenttiosuutena ilmaistua) kaasumaisen polttoaineen (1) energiasisällön suhdetta kummankin polttoaineen (dieselöljyn ja kaasun) energiasisältöön. |
| --- | --- |

2.1.

’Kaasu–energiasuhteella’ tarkoitetaan kaksipolttoaineisessa moottorissa (prosenttiosuutena ilmaistua) kaasumaisen polttoaineen (1) energiasisällön suhdetta kummankin polttoaineen (dieselöljyn ja kaasun) energiasisältöön.

| 2.2. | ’Keskimääräisellä kaasusuhteella’ tarkoitetaan keskimääräistä kaasuenergian osuutta tietyltä käyttöjaksolta laskettuna. |
| --- | --- |

2.2.

’Keskimääräisellä kaasusuhteella’ tarkoitetaan keskimääräistä kaasuenergian osuutta tietyltä käyttöjaksolta laskettuna.

| 2.3. | ’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 1A moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan dieselöljyä ja jolla ei ole dieseltilaa. |
| --- | --- |

2.3.

’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 1A moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan dieselöljyä ja jolla ei ole dieseltilaa.

| 2.4. | ’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 1B moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan dieselöljyä ja jolla on dieseltila. |
| --- | --- |

2.4.

’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 1B moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan dieselöljyä ja jolla on dieseltila.

| 2.5. | ’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 2A moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on 10–90 prosenttia (10 % < GERWHTC < 90 %), ja jolla ei ole dieseltilaa, tai joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), mutta joka joutokäynnillä käyttää yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla ei ole dieseltilaa. |
| --- | --- |

2.5.

’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 2A moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on 10–90 prosenttia (10 % < GERWHTC < 90 %), ja jolla ei ole dieseltilaa, tai joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), mutta joka joutokäynnillä käyttää yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla ei ole dieseltilaa.

| 2.6. | ’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 2B moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on 10–90 prosenttia (10 % < GERWHTC < 90 %), ja jolla on dieseltila, tai joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), mutta joka voi kaksipolttoainetilassa ollessaan joutokäynnillä käyttää yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla on dieseltila. |
| --- | --- |

2.6.

’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 2B moottorilla’ tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on 10–90 prosenttia (10 % < GERWHTC < 90 %), ja jolla on dieseltila, tai joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), mutta joka voi kaksipolttoainetilassa ollessaan joutokäynnillä käyttää yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla on dieseltila.

| 2.7. | ’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 3B moottorilla’ (2) tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERWHTC ≥ 10 %), ja jolla on dieseltila. |
| --- | --- |

2.7.

’Kaksipolttoaineisella raskaalla (HDDF) tyypin 3B moottorilla’ (2) tarkoitetaan kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERWHTC ≥ 10 %), ja jolla on dieseltila.

3.   KAKSIPOLTTOAINEISTA MOOTTORIA TAI AJONEUVOA KOSKEVAT HYVÄKSYNNÄN LISÄVAATIMUKSET

3.1.   Kaksipolttoaineinen moottoriperhe

3.1.1.   Kaksipolttoaineiseen moottoriperheeseen kuulumisen kriteerit

Kaikkien kaksipolttoaineisen moottoriperheen moottoreiden on kuuluttava samaan 2 kohdassa määriteltyyn kaksipolttoaineisten moottoreiden tyyppiin (3) ja käytettävä samantyyppistä polttoainetta tai tarvittaessa polttoaineita, jotka on ilmoitettu tämän säännön mukaisesti samoihin ryhmiin.

Kaikkien kaksipolttoaineisen moottoriperheen moottoreiden on täytettävä tässä säännössä määritellyt edellytykset, jotka koskevat puristussytytysmoottoriperheeseen kuulumista.

GERWHTC:n suurimman ja pienimmän arvon ero (eli suurin GERWHTC – pienin GERWHTC) kaksipolttoaineisessa moottoriperheessä saa olla enintään 30 prosenttia.

3.1.2.   Kantamoottorin valitseminen

Kaksipolttoaineisen moottoriperheen kantamoottori on valittava tässä säännössä määriteltyjen perusteiden mukaisesti, jotka koskevat kantamoottorin valitsemista puristussytytysmoottoriperheelle.

4.   YLEISET VAATIMUKSET

4.1.   Kaksipolttoaineisten moottoreiden ja ajoneuvojen toimintatilat

4.1.1.   Edellytykset kaksipolttoaineisen moottorin toiminnalle dieseltilassa

Kaksipolttoaineinen moottori voi toimia dieseltilassa, jos se on dieseltilassa toimiessaan hyväksytty tämän säännön kaikkien dieselmoottoreita koskevien vaatimusten mukaisesti.

Kun kaksipolttoaineinen moottori kehitetään jo sertifioidusta dieselmoottorista, edellytetään dieseltilan uutta sertifiointia.

4.1.2.   Edellytykset, joilla kaksipolttoaineinen raskas moottori voi joutokäynnillä käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta

4.1.2.1.   Kaksipolttoaineiset tyypin 1A raskaat moottorit eivät saa joutokäynnillä käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta, paitsi kun 4.1.3 kohdassa määritellyt moottorin lämmitystä ja käynnistystä koskevat edellytykset täyttyvät.

4.1.2.2.   Kaksipolttoaineiset tyypin 1B raskaat moottorit eivät saa joutokäynnillä käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta olleessaan kaksipolttoainetilassa.

4.1.2.3.   Kaksipolttoaineiset tyypin 2A, 2B ja 3B raskaat moottorit voivat joutokäynnillä käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta.

4.1.3.   Edellytykset, joilla kaksipolttoaineinen raskas moottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta

4.1.3.1.   Tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoaineinen moottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta. Tässä tapauksessa sen on kuitenkin toimittava dieseltilassa.

4.1.3.2.   Tyypin 1A tai 2A kaksipolttoaineinen moottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan dieselpolttoainetta. Tässä tapauksessa kyseinen strategia on ilmoitettava lisäpäästöstrategiaksi (AES) ja seuraavien lisävaatimusten on täytyttävä:

| 4.1.3.2.1. | strategian on deaktivoiduttava, kun jäähdytysaineen lämpötila on saavuttanut arvon 343 K (70 °C), tai 15 minuutin kuluttua strategian aktivoitumisesta, sen mukaan kumpi tapahtuu, |
| --- | --- |

4.1.3.2.1.

strategian on deaktivoiduttava, kun jäähdytysaineen lämpötila on saavuttanut arvon 343 K (70 °C), tai 15 minuutin kuluttua strategian aktivoitumisesta, sen mukaan kumpi tapahtuu,

| 4.1.3.2.2. | huoltotilan on aktivoiduttava, kun strategia on aktiivinen. |
| --- | --- |

4.1.3.2.2.

huoltotilan on aktivoiduttava, kun strategia on aktiivinen.

4.2.   Huoltotila

4.2.1.   Edellytykset kaksipolttoaineisen moottorin toiminnalle huoltotilassa

Kun moottori toimii huoltotilassa, kaksipolttoaineista ajoneuvoa koskee käyttörajoitus ja se on tilapäisesi vapautettu tässä säännössä kuvattujen, pakokaasupäästöihin, OBD-järjestelmään ja typen oksidien poistoon liittyvien vaatimusten noudattamisesta.

4.2.2.   Käyttörajoitus huoltotilassa

Kaksipolttoaineisiin ajoneuvoihin sovellettava käyttörajoitus, kun ne toimivat huoltotilassa, on se, jonka liitteessä 11 tarkoitettu ”kuljettajan toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä” aktivoi.

Liitteessä 11 esitettyjen varoitusjärjestelmien ja kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoituminen tai deaktivoituminen ei saa deaktivoida käyttörajoitusta.

Huoltotilan aktivointi ja deaktivointi eivät saa aktivoida tai deaktivoida liitteessä 11 vahvistettuja varoitusjärjestelmiä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativia järjestelmiä.

Käyttörajoitusta koskevista vaatimuksista annetaan esimerkkejä lisäyksessä 2.

4.2.2.1.   Käyttörajoituksen aktivoituminen

Käyttörajoituksen on aktivoiduttava automaattisesti, kun huoltotila aktivoituu.

Jos huoltotila aktivoituu 4.2.3 kohdan mukaisesti kaasunsyöttöjärjestelmän virhetoiminnan tai kaasunkulutuksen poikkeaman vuoksi, käyttörajoituksen on aktivoiduttava sen jälkeen, kun ajoneuvo on seuraavan kerran liikkumattomana tai 30 minuutin toiminta-ajan kuluttua huoltotilan aktivoitumisesta, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin.

Jos huoltotila aktivoituu tyhjän kaasusäiliön vuoksi, käyttörajoituksen on aktivoiduttava heti, kun huoltotila aktivoituu.

4.2.2.2.   Käyttörajoituksen deaktivoituminen

Käyttörajoitusjärjestelmän on deaktivoiduttava, kun ajoneuvo ei enää toimi huoltotilassa.

4.2.3.   Kaasumaisen polttoaineen loppuminen kaksipolttoaineisessa tilassa

Jotta ajoneuvo voi pysyä liikkeessä ja tarvittaessa siirtyä pois muun liikenteen joukosta, kun havaitaan, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä, tai havaitaan kaasunsyöttöjärjestelmässä 7.2 kohdan mukaisesti virhetoiminta tai kaasunkulutuksessa poikkeama kaksipolttoainetilassa 7.3 kohdan mukaisesti,

| a) | kaksipolttoaineisissa tyypin 1A ja 2A moottoreissa on aktivoitava huoltotila, |
| --- | --- |

a)

kaksipolttoaineisissa tyypin 1A ja 2A moottoreissa on aktivoitava huoltotila,

| b) | kaksipolttoaineisten tyypin 1B, 2B ja 3B moottoreiden on toimittava dieseltilassa. |
| --- | --- |

b)

kaksipolttoaineisten tyypin 1B, 2B ja 3B moottoreiden on toimittava dieseltilassa.

4.2.3.1.   Kaasumaista polttoainetta ei saatavilla – kaasumaisen polttoaineen säiliö tyhjä

Huoltotilan tai tapauksen mukaan 4.2.3 kohdan mukaisesti dieseltilan on aktivoiduttava heti, kun moottorijärjestelmä on havainnut, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä.

Kun kaasun saatavuus säiliössä saavuttaa jälleen tason, joka aiheutti 4.3.2 kohdassa kuvatun tyhjää säiliötä koskevan varoitusjärjestelmän aktivoitumisen, huoltotila voidaan deaktivoida tai tarvittaessa kaksipolttoainetila voidaan aktivoida uudelleen.

4.2.3.2.   Kaasumaista polttoainetta ei saatavilla – kaasunsyötön virhetoiminta

Kun kyseessä on kaasunsyöttöjärjestelmän virhetoiminta 7.2 kohdan mukaisesti, on huoltotilan tai tapauksen mukaan 4.2.3 kohdan mukaisesti dieseltilan aktivoiduttava, kun kyseisen virhetoiminnan kannalta merkittävä vikakoodi on vahvistetussa ja aktiivisessa tilassa.

Kun OBD-järjestelmä toteaa, että virhetoimintaa ei enää esiinny tai kun lukulaitteella poistetaan tiedot, mukaan lukien vikoihin liittyvät vikakoodit, jotka aiheuttivat tilan aktivoitumisen, huoltotila voidaan deaktivoida tai tarvittaessa kaksipolttoainetila voidaan aktivoida uudelleen.

4.2.3.2.1.   Jos 4.4 kohdassa tarkoitetun, kaasunsyötön virhetoimintaan liittyvän laskurin arvo ei ole nolla ja laskuri ilmoittaa, että valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa vika on mahdollisesti esiintynyt toisen tai useamman kerran, huoltotilan tai soveltuvassa tapauksessa dieseltilan on aktivoiduttava, kun vikakoodin tila on ”mahdollinen”.

4.2.3.3.   Kaasumaista polttoainetta ei saatavilla – kaasunkulutuksen poikkeama

Kun kyseessä on kaasunkulutuksen poikkeama kaksipolttoainetilassa 7.3 kohdan mukaisesti, on huoltotilan tai tapauksen mukaan 4.2.3 kohdan mukaisesti dieseltilan aktivoiduttava, kun kyseisen virhetoiminnan kannalta merkittävä vikakoodi on tilassa ”mahdollinen”.

Kun OBD-järjestelmä toteaa, että virhetoimintaa ei enää esiinny tai kun lukulaitteella poistetaan tiedot, mukaan lukien vikoihin liittyvät vikakoodit, jotka aiheuttivat tilan aktivoitumisen, huoltotila voidaan deaktivoida tai tarvittaessa kaksipolttoainetila voidaan aktivoida uudelleen.

4.3.   Kaksipolttoaineilmaisimet

4.3.1.   Kaksipolttoaineisen toimintatilan ilmaisin

Kaksipolttoainemoottoreiden ja –ajoneuvojen on annettava kuljettajalle visuaalinen osoitus moottorin toimintatilasta (kaksipolttoainetila, dieseltila tai huoltotila).

Tämän tietojen ilmaisimen ominaispiirteet ja sijainti ovat valmistajan päätettävissä, ja se voi olla osana muuta visuaalista ilmoitusjärjestelmää.

Ilmaisinta voidaan täydentää tekstinäytöllä. Tässä kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten näyttämiseen käytettävä järjestelmä voi olla sama, jota käytetään OBD-järjestelmässä, typen oksidien poistojärjestelmän asianmukaisen toiminnan valvonnassa tai muihin kunnossapitotarkoituksiin.

Kaksipolttoainetilan ilmaisimen visuaalinen elementti ei saa olla sama, jota käytetään OBD-järjestelmässä (eli vianilmaisin), typen oksidien poistojärjestelmän asianmukaisen toiminnan valvonnassa tai muihin moottorin kunnossapitotarkoituksiin.

Turvallisuushälytykset ovat aina ensisijaisia toimintatilan ilmaisimeen nähden.

4.3.1.1.   Kaksipolttoainetilan ilmaisin on asetettava huoltotilaan heti, kun huoltotila aktivoituu (eli ennen kuin se todellisuudessa tulee aktiiviseksi) ja ilmaisimen on oltava tässä tilassa niin kauan kuin huoltotila on aktiivinen.

4.3.1.2.   Kaksipolttoainetilan ilmaisin on asetettava vähinään yhdeksi minuutiksi kaksipolttoainetilaan tai dieseltilaan heti, kun moottori toimii kaksipolttoaine- tai dieseltilassa. Tämä ilmoitus vaaditaan vähintään yhden minuutin ajan, kun virta-avain on asennossa. Ilmoitus on annettava myös kuljettajan pyynnöstä.

4.3.2.   Tyhjää kaasumaisen polttoaineen säiliötä koskeva varoitusjärjestelmä (kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä)

Kaksipolttoaineinen ajoneuvo on varustettava kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmällä, joka varoittaa kuljettajaa, kun kaasumaisen polttoaineen säiliö on pian tyhjenemässä.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän on pysyttävä aktiivisena, kunnes säiliö täytetään tasolle, joka ylittää tason, jolla varoitusjärjestelmä aktivoituu.

Muut tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä sisältävät signaalit voivat tilapäisesti keskeyttää kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän toiminnan.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmää ei saa olla mahdollista kytkeä pois toiminnasta lukulaitteen avulla, jos varoituksen aktivoitumisen syytä ei ole poistettu.

4.3.2.1.   Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän ominaispiirteet

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä koostuu visuaalisesta hälytysjärjestelmästä (ikoni, piktogrammi jne.), joka on valmistajan valittavissa.

Siihen voi valmistajan valinnan mukaisesti sisältyä äänimerkki. Tässä tapauksessa kuljettajalle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän visuaalinen elementti ei saa olla sama, jota käytetään OBD-järjestelmään (eli vianilmaisin), typen oksidien poistojärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseen tai muihin moottorin kunnossapitotarkoituksiin.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmässä voidaan lisäksi esittää lyhyitä viestejä, kuten viestejä, joissa selkeästi ilmaistaan jäljellä oleva etäisyys tai aika ennen käyttörajoituksen aktivointia.

Tässä kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten näyttämiseen käytettävä järjestelmä voi olla sama, jota käytetään OBD-järjestelmän lisäviestien, typen oksidien poistojärjestelmän asianmukaisen toimintaan liittyvien viestien tai muihin kunnossapitotarkoituksiin käytettävien viestien esittämiseen.

Pelastustoimessa tai puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitetut ajoneuvot voidaan varustaa järjestelmällä, jonka avulla kuljettaja voi himmentää varoitusjärjestelmän tuottamat visuaaliset varoitukset.

4.4.   Kaasunsyöttölaskurin virhetoiminta

Järjestelmään on sisällytettävä laskurijärjestelmä, jolla kirjataan niiden tuntien määrä, joina moottoria on käytetty, kun järjestelmä on havainnut kaasunsyöttöjärjestelmän vian 7.2 kohdan mukaisesti.

4.4.1.   Laskurin aktivointia ja deaktiviointia perusteiden ja menetelmien on oltava lisäyksessä 2 annettujen eritelmien mukaisia.

4.4.2.   Edellä 4.4 kohdassa tarkoitettua laskuria ei edellytetä, jos valmistaja voi osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle (strategiakuvauksen, kokeellisten elementtien jne. avulla), että kaksipolttoainemoottori siirtyy automaattisesti dieseltilaan, kun vika havaitaan.

4.5.   Kaksipolttoaineilmaisimien ja käytönrajoitusten demonstrointi

Valmistajan on osana tämän asetuksen mukaista tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava kaksipolttoaineilmaisimien ja käytönrajoituksen toiminta lisäyksen 3 määräysten mukaisesti.

4.6.   Ilmoitettu vääntömomentti

4.6.1.   Ilmoitettu vääntömomentti kun kaksipolttoainemoottori toimii kaksipolttoainetilassa

Kun kaksipolttoainemoottori toimii kaksipolttoainetilassa,

| a) | liitteessä 9B vahvistettuihin datavirtatietoihin liittyvien ja liitteessä 8 tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti saatava vääntömomentin viitekäyrä on se, joka saadaan liitteen 4 mukaisesti, kun moottoria testataan moottoritestipenkissä kaksipolttoainetilassa; |
| --- | --- |

a)

liitteessä 9B vahvistettuihin datavirtatietoihin liittyvien ja liitteessä 8 tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti saatava vääntömomentin viitekäyrä on se, joka saadaan liitteen 4 mukaisesti, kun moottoria testataan moottoritestipenkissä kaksipolttoainetilassa;

| b) | todelliset kirjatut vääntömomentit (osoitettu vääntömomentti ja kitkamomentti) ovat kaksipolttoaineisen palamisen tulosta eivätkä ainoastaan dieselpolttoaineen käytöllä saatuja. |
| --- | --- |

b)

todelliset kirjatut vääntömomentit (osoitettu vääntömomentti ja kitkamomentti) ovat kaksipolttoaineisen palamisen tulosta eivätkä ainoastaan dieselpolttoaineen käytöllä saatuja.

4.6.2.   Ilmoitettu vääntömomentti kun kaksipolttoainemoottori toimii dieseltilassa

Kun kaksipolttoainemoottori toimii dieseltilassa, liitteessä 9B vahvistettuihin datavirtatietoihin liittyvien ja liitteessä 8 tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti saatava vääntömomentin viitekäyrä on se, joka saadaan liitteen 4 mukaisesti, kun moottoria testataan moottoritestipenkissä dieseltilassa.

4.7.   Syklin ulkopuolisten (OCE) ja käytönaikaisten päästöjen rajoittamista koskevat määräykset

Kaksipolttoainemoottoreita koskevat liitteen 10 vaatimukset riippumatta siitä, toimivatko ne kaksipolttoainetilassa tai tyypin 1B, 2B ja 3B tapauksessa dieseltilassa.

4.7.1.   PEMS testit sertifioinnin yhteydessä

Liitteessä 10 edellytetyt PEMS-demonstrointitestit tyyppihyväksynnän yhteydessä on tehtävä kaksipolttoaineisen moottoriperheen kantamoottorille sen toimiessa kaksipolttoainetilassa.

4.7.1.1.   Kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit, on tehtävä PEMS-lisätesti dieseltilassa samalle moottorille ja ajoneuvolle välittömästi kaksipolttoainetilassa tehdyn PEMS-demonstrointitestin jälkeen tai välittömästi sitä ennen.

Tässä tapauksessa sertifiointi myönnetään vain, jos sekä kaksipolttoainetilassa tehty PEMS-demonstrointitesti ja dieseltilassa tehty PEMS-demonstrointitesti on läpäisty hyväksyttävästi.

4.7.2.   Lisävaatimukset

4.7.2.1.   Kaksipolttoainemoottorin sopeutuvat strategiat ovat sallittuja sillä edellytyksellä, että

| a) | moottori on edelleen sama kaksipolttoaineisen raskaan moottorin (HDDF) tyyppi (eli tyyppi 1A, 2B jne.), joka on ilmoitettu tyyppihyväksyttäväksi; ja |
| --- | --- |

a)

moottori on edelleen sama kaksipolttoaineisen raskaan moottorin (HDDF) tyyppi (eli tyyppi 1A, 2B jne.), joka on ilmoitettu tyyppihyväksyttäväksi; ja

| b) | kun kyseessä on tyypin 2 moottori, saatava ero perheen suurimman ja pienimmän GERWHTC-arvon välillä ei koskaan ole suurempi kuin 3.1.1 kohdassa vahvistettu prosenttiosuus; ja |
| --- | --- |

b)

kun kyseessä on tyypin 2 moottori, saatava ero perheen suurimman ja pienimmän GERWHTC-arvon välillä ei koskaan ole suurempi kuin 3.1.1 kohdassa vahvistettu prosenttiosuus; ja

| c) | tällaiset strategiat on ilmoitettu, ja ne täyttävät liitteen 10 vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

tällaiset strategiat on ilmoitettu, ja ne täyttävät liitteen 10 vaatimukset.

5.   SUORITUSKYKYÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

5.1.   Kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 1A ja 1B moottoreihin sovellettavat päästörajat

5.1.1.   Kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 1A ja 1B moottoreihin, jotka toimivat kaksipolttoainetilassa, sovelletaan tämän säännön 5.3 kohdassa kipinäsytytysmoottoreille määriteltyjä päästörajoja.

5.1.2.   Kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 1B moottoreihin, jotka toimivat dieseltilassa, sovelletaan tämän säännön 5.3 kohdassa puristussytytysmoottoreille määriteltyjä päästörajoja.

5.2.   Kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin sovellettavat päästörajat

5.2.1.   WHSC-testisyklin aikana sovellettavat päästörajat

5.2.1.1.   Kaksipolttoainetilassa toimiviin kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin sovelletaan niitä pakokaasupäästöjen enimmäisarvoja (myös hiukkasten lukumäärän enimmäisarvoa) WHSC-testisyklissä, joita sovelletaan puristussytytysmoottoreihin WHSC-testisyklissä ja jotka on määritelty tämän säännön 5.3 kohdassa.

5.2.1.2.   Kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2B moottoreihin, jotka toimivat dieseltilassa, sovelletaan tämän säännön 5.3 kohdassa puristussytytysmoottoreille WHSC-testisyklissä määriteltyjä päästörajoja (hiukkasten lukumäärän raja-arvo mukaan luettuna).

5.2.2.   WHTC-testisyklin aikana sovellettavat päästörajat

5.2.2.1.   Hiilimonoksidin, typen oksidien, NH3:n ja hiukkasmassan päästörajat

Kaksipolttoainetilassa toimiviin kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat hiilimonoksidin, typen oksidien, NH3:n ja hiukkasmassan päästörajat ovat ne, joita sovelletaan sekä puristussytytys- että kipinäsytytysmoottoreihin WHTC-testisyklissä ja jotka määritellään tämän säännön 5.3 kohdassa.

5.2.2.2.   Hiilivetyjen päästörajat

5.2.2.2.1.   Maakaasumoottorit

Kaksipolttoainetilassa maakaasulla toimiviin kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat THC-, NMHC- ja CH4-päästörajat lasketaan päästörajoista, joita sovelletaan puristussytytys- ja kipinäsytytysmoottoreihin WHTC-testisyklissä ja jotka määritellään tämän säännön 5.3 kohdassa. Laskentamenettely vahvistetaan tämän liitteen 5.3 kohdassa.

5.2.2.2.2.   Nestekaasumoottorit

Kaksipolttoainetilassa nestekaasulla toimiviin kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat THC-päästörajat ovat ne, joita sovelletaan sekä puristussytytysmoottoreihin WHTC-testisyklissä ja jotka määritellään tämän säännön 5.3 kohdassa.

5.2.2.3.   Päästörajat hiukkasten lukumäärälle

5.2.2.3.1.   Kaksipolttoainetilassa toimiviin kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat hiukkasten lukumäärän raja-arvot ovat ne, joita sovelletaan puristussytytysmoottoreihin WHTC-testisyklissä ja jotka määritellään tämän säännön 5.3 kohdassa. Siinä tapauksessa, että kipinäsytytysmoottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat hiukkasten lukumäärän raja-arvot määritellään tämän säännön 5.3 kohdassa, 5.2.4 kohdan vaatimuksia sovelletaan kaksipolttoaineisiin tyypin 2A ja 2B raskaisiin moottoreihin käytettävän raja-arvon laskemiseksi.

5.2.2.3.2.   Kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2B moottoreihin, jotka toimivat dieseltilassa, sovelletaan tämän säännön 5.3 kohdassa puristussytytysmoottoreille WHTC-testisyklissä määriteltyjä päästörajoja (hiukkasten lukumäärän raja-arvo mukaan luettuna).

5.2.3.   Kaksipolttoainetilassa toimiviin kaksipolttoaineisiin tyypin 2A ja 2B raskaisiin moottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat hiilivetyjen päästörajat (mg/kWh)

Seuraavaa laskentamenettelyä sovelletaan kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 2A ja 2B moottoreihin WHTC-testisyklissä niiden toimiessa kaksipolttoainetilassa:

Lasketaan keskimääräinen kaasusuhde GERWHTC WHTC-testisyklin lämpimällä osalla.

Lasketaan vastaava THCGER (mg/kWh) käyttämällä seuraavaa kaavaa:

Formula

Määritellään sovellettava THC-raja-arvo (mg/kWh) seuraavalla menetelmällä:

| | Jos THCGER ≤ CH4PI, niin






  a) | THC-raja-arvo = THCGER; eikä |
| --- | --- | --- |

Jos THCGER ≤ CH4PI, niin

a)

THC-raja-arvo = THCGER; eikä

| b) | soveltuvaa CH4- ja NMHC-raja-arvoa. |
| --- | --- |

b)

soveltuvaa CH4- ja NMHC-raja-arvoa.

| | Jos THCGER > CH4PI, niin






  a) | ei soveltuvaa THC-raja-arvoa; ja |
| --- | --- | --- |

Jos THCGER > CH4PI, niin

a)

ei soveltuvaa THC-raja-arvoa; ja

| b) | sekä NMHCPI- että CH4PI-raja-arvoa sovelletaan. |
| --- | --- |

b)

sekä NMHCPI- että CH4PI-raja-arvoa sovelletaan.

Tässä menettelyssä:

| | NMHCPI on NMHC-päästöraja WHTC-testisyklissä, jota sovelletaan kipinäsytytysmoottoriin tämän säännön 5.3 kohdan nojalla, |
| --- | --- |

NMHCPI on NMHC-päästöraja WHTC-testisyklissä, jota sovelletaan kipinäsytytysmoottoriin tämän säännön 5.3 kohdan nojalla,

| | CH4PI on CH4-päästöraja WHTC-testisyklissä, jota sovelletaan kipinäsytytysmoottoriin tämän säännön 5.3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

CH4PI on CH4-päästöraja WHTC-testisyklissä, jota sovelletaan kipinäsytytysmoottoriin tämän säännön 5.3 kohdan nojalla.

Kuva 1

Kuvaus hiilivetyjen raja-arvoista, kun kaksipolttoaineinen tyypin 2 raskas moottori toimii kaksipolttoainetilassa WHTC-syklin aikana (maakaasua käyttävät kaksipolttoainemoottorit)

5.2.4.   Kaksipolttoainetilassa toimiviin kaksipolttoaineisiin tyypin 2A ja 2B raskaisiin moottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat hiukkasten lukumäärän päästörajat (#/kWh)

Siinä tapauksessa, että kipinäsytytysmoottoreihin WHTC-testisyklissä sovellettavat hiukkasten lukumäärän raja-arvot määritellään tämän säännön 5.3 kohdassa, on seuraavaa laskentamenettelyä sovellettava kaksipolttoaineisiin tyypin 1A, 1B, 2A ja 2B raskaisiin moottoreihin, jotka testataan WHTC-syklissä niiden toimiessa kaksipolttoainetilassa:

Lasketaan keskimääräinen kaasusuhde GERWHTC WHTC-testisyklin lämpimällä osalla, minkä jälkeen

lasketaan WHTC-testisyklissä sovellettavat hiukkasten lukumäärän raja-arvot PN limitWHTC (#/kWh) seuraavaa kaavaa käyttäen (lineaarinen ekstrapolointi puristussytytysmoottoreiden ja kipinäsytytysmoottoreiden hiukkasten lukumäärän raja-arvojen välillä):

Formula

jossa

| | PN limitPI/WHTC on kipinäsytytysmoottoreihin WHTC-syklissä sovellettava hiukkasten lukumäärän raja-arvo, |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC on kipinäsytytysmoottoreihin WHTC-syklissä sovellettava hiukkasten lukumäärän raja-arvo,

| | PN limitCI/WHTC on puristussytytysmoottoreihin WHTC-syklissä sovellettava hiukkasten lukumäärän raja-arvo. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC on puristussytytysmoottoreihin WHTC-syklissä sovellettava hiukkasten lukumäärän raja-arvo.

Kuva 2

Kuvaus hiukkasten lukumäärän raja-arvoista, kun kaksipolttoaineinen tyypin 2 raskas moottori toimii kaksipolttoainetilassa WHTC-syklin aikana

5.3.   Kaksipolttoaineisiin kaksipolttoainetilassa toimiviin raskaisiin tyypin 3B moottoreihin sovellettavat päästörajat

Riippumatta siitä, toimivatko ne kaksipolttoaine- vai dieseltilassa, kaksipolttoaineisiin raskaisiin tyypin 3B moottoreihin sovllettavat päästörajat ovat samat, joita sovelletaan puristussytytysmoottoreihin.

5.4.   Vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut

Riippumatta siitä, tehdäänkö PEMS-testi sertifioinnin yhteydessä vai tarkastettaessa ja demonstroitaessa käytössä olevien moottoreiden ja ajoneuvojen vaatimustenmukaisuutta, käytettävä päästöjen raja-arvo, kun PEMS-testiä suoritettaessa käytettyä vaatimustenmukaisuuden tunnuslukua sovelletaan, on määritettävä todellisen GER-arvon pohjalta, joka on laskettu ajotestin aikana mitatusta polttoaineenkulutuksesta.

Jos tehokasta tapaa mitata kaasu- tai dieselpolttoaineen kulutus ei kuitenkaan ole, valmistaja voi käyttää WHTC:n lämpimästä osasta määritettyä arvoa GERWHTC.

6.   DEMONSTROINTIVAATIMUKSET

6.1.   Kaksipolttoainemoottoreille on tehtävä taulukossa 1 luetellut laboratoriotestit.

Taulukko 1

Kaksipolttoainemoottoreille tehtävät laboratoriotestit

| | Tyyppi 1A | Tyyppi 1B | Tyyppi 2A | Tyyppi 2B | Tyyppi 3B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Kaksipolttoainetila:

  NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Kaksipolttoainetila:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dieseltila:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dieseltila:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | ei testiä | Kaksipolttoainetila:

  ei testiä | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Kaksipolttoainetila:

  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dieseltila:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dieseltila:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WNTE-laboratoriotesti | ei testiä | Kaksipolttoainetila:

  ei testiä | [HC]; CO; NOx; PM | Kaksipolttoainetila:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Dieseltila:

  THC; CO; NOx; PM | Dieseltila:

  THC; CO; NOx; PM |

Tyyppi 1A

Tyyppi 1B

Tyyppi 2A

Tyyppi 2B

Tyyppi 3B

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Kaksipolttoainetila:

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Kaksipolttoainetila:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltila:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltila:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

ei testiä

Kaksipolttoainetila:

ei testiä

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Kaksipolttoainetila:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltila:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltila:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WNTE-laboratoriotesti

ei testiä

Kaksipolttoainetila:

ei testiä

[HC]; CO; NOx; PM

Kaksipolttoainetila:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Dieseltila:

THC; CO; NOx; PM

Dieseltila:

THC; CO; NOx; PM

6.2.   Demonstrointit, kun kyseessä on tyyppihyväksyttyjen kaksipolttoaineisten raskaiden moottoreiden asennus

Erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn moottorin asennukseen liittyvien tämän säännön vaatimusten lisäksi on demonstroitava kaksipolttoaineisen moottorin asianmukainen asennus ajoneuvoon soveltuvien suunnitteluelementtien, tarkistustestien tulosten jne. pohjalta. Demonstroinnissa on osoitettava, että seuraavat osatekijät ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia:

| a) | kaksipolttoainemoottorin ilmaisimet ja varoitukset, tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti (piktogrammi, aktivointiperiaate jne.); |
| --- | --- |

a)

kaksipolttoainemoottorin ilmaisimet ja varoitukset, tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti (piktogrammi, aktivointiperiaate jne.);

| b) | polttoaineen varastointijärjestelmä; |
| --- | --- |

b)

polttoaineen varastointijärjestelmä;

| c) | ajoneuvon suorituskyky huoltotilassa. |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon suorituskyky huoltotilassa.

Ilmaisimien asianmukainen valaistus ja varoitusjärjestelmän asianmukainen aktivoituminen tarkistetaan. Tarkistukset eivät kuitenkaan saa edellyttää moottorijärjestelmän purkamista (esim. voidaan valita sähköinen irti kytkeminen).

6.3.   Tyypin 2 moottoria koskevat demonstrointivaatimukset

Valmistajan on esitettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselle näyttöä (kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä, laskelmia, simulaatiota tai aiempien testien tuloksia) osoittaakseen, että kaksipolttoaineisen moottoriperheen kaikkien jäsenten GERWHTC-alue pysyy 3.1.1 kohdassa vahvistetun prosenttiosuuden sisällä.

6.4.   Demonstroinnin lisävaatimukset, kun kyseessä on polttoainerajoittamaton tyyppihyväksyntä

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestien välillä voidaan mukautusajoon lisätä enintään kahdesti WHTC:n viimeiset 10 minuuttia.

6.5.   Kaksipolttoaineisen moottorin kestävyyden osoittamista koskevat vaatimukset

Sovelletaan liitteen 7 määräyksiä.

7.   OBD-VAATIMUKSET

7.1.   Yleiset OBD-järjestelmän vaatimukset

Kaikki kaksipolttoainemoottoreiden ja –ajoneuvojen on oltava niiden liitteessä 9A vahvistettujen dieselmoottoreihin sovellettavien vaatimusten mukaisia riippumatta siitä, toimivatko ne kaksipolttoaine- vai dieseltilassa.

Kun kyseessä on happiantureilla varustettu kaksipolttoaineinen moottorijärjestelmä, sovelletaan liitteen 9B lisäyksessä 3 olevassa 13 kohdassa vahvistettuja kaasumoottoreihin sovellettavia vaatimuksia.

Kun kyseessä on kolmitiekatalysaattorilla varustettu kaksipolttoaineinen moottorijärjestelmä, sovelletaan liitteen 9B lisäyksessä 3 olevissa 7, 10 ja 15 kohdassa vahvistettuja kaasumoottoreihin sovellettavia vaatimuksia.

7.1.1.   Yleiset OBD-lisävaatimukset, kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit ja -ajoneuvot

7.1.1.1.   Kun kyseessä on vika, jonka havaitseminen ei riipu moottorin toimintatilasta, liitteessä 9B tarkoitetut mekanismit, jotka eivät liity vikakooditilaan, eivät saa olla riippuvaisia moottorin toimintatilasta (esim. jos vikakoodi on saavuttanut tilan ”mahdollinen” kaksipolttoainetilassa, se muuttuu tilaan ”vahvistettu” ja ”aktiivinen” seuraavaan kerran kun vika havaitaan, vaikka tämä tapahtuisi dieseltilassa).

7.1.1.2.   Kun kyseessä on vika, jonka havaitseminen riippuu moottorin toimintatilasta, vikakoodit eivät saa saada aiemmin aktiivista tilaa toisessa toimintatilassa kuin siinä, jossa ne saavuttivat tilan ”vahvistettu” ja ”aktiivinen”.

7.1.1.3.   Toimintatilan muutos (kaksipolttoainetilasta dieseltilaan tai päinvastoin) ei saa pysäyttää tai nollata OBD-mekanismeja (laskurit jne.). Jos kyseessä ovat kuitenkin viat, joiden havaitseminen riippuu todellisesta toimintatilasta, näihin virhetoimintoihin liittyvät laskurit voivat valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella

| a) | pysähtyä ja, tapauksen mukaan, säilyttää arvon, joka niillä on, kun toimintatila vaihtuu, |
| --- | --- |

a)

pysähtyä ja, tapauksen mukaan, säilyttää arvon, joka niillä on, kun toimintatila vaihtuu,

| b) | käynnistyä uudelleen ja, tapauksen mukaan, jatkaa laskemista kohdasta, jossa se on pidetty, kun toimintatila vaihtuu jälleen toiseksi. |
| --- | --- |

b)

käynnistyä uudelleen ja, tapauksen mukaan, jatkaa laskemista kohdasta, jossa se on pidetty, kun toimintatila vaihtuu jälleen toiseksi.

7.1.1.4.   Toimintatilan mahdollista vaikutusta vian havaitsemiseen ei saa käyttää sen ajan pidentämiseen, jonka jälkeen käyttörajoitus muuttuu aktiiviseksi.

7.1.1.5.   Kun kyseessä on tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottori, valmistajan on ilmoitettava, mitkä viat ovat riippuvaisia toimintatilasta. Nämä tiedot on sisällytettävä liitteessä 9B olevan 8.1 kohdan a alakohdassa edellytettyyn tietopakettiin. Liitteessä 9B olevan 8.1 kohdan a alakohdassa edellytettyyn tietopakettiin on myös sisällytettävä perustelut toimintatilasta riippuvuudelle.

7.1.1.5.   Seuraavat tiedot on lisättävä liitteen 9B lisäyksen 5 taulukkoon 1.

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit, kaksipolttoaineisen moottorin toimintatila (kaksipolttoaineinen tai diesel) | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit, kaksipolttoaineisen moottorin toimintatila (kaksipolttoaineinen tai diesel)

x

x

7.2.   Kaasunsyöttöjärjestelmän valvonta

Raskaiden kaksipolttoainemoottoreiden ja -ajoneuvojen on valvottava kaasunsyöttöjärjestelmää moottorijärjestelmän sisällä (myös moottorijärjestelmän ulkopuolelta tulevia signaaleja) liitteen 9B lisäyksessä 3 olevan 1 kohdan (osan valvonta) määräysten mukaisesti.

7.3.   Kaasumaisen polttoaineen kulutuksen seuranta

Kaksipolttoaineisessa ajoneuvossa on oltava menetelmä, jolla määritetään kaasumaisen polttoaineen kulutus ja annetaan mahdollisuus saada kulutustiedot käyttöön ajoneuvon ulkopuolelta. Kaasumaisen polttoaineen kulutuksen poikkeamia (esim. 50 prosentin poikkeama tavanomaisesta kaasumaisen polttoaineen kulutuksesta) on valvottava – suorituskyvyn valvonta.

Kaasumaisen polttoaineen riittämättömän kulutuksen valvontalaitteen on oltava käynnissä jatkuvasti kaksipolttoainetilassa, mutta valvontajakson enimmäispituus on 48 tuntia toimintaa kaksipolttoainetilassa.

Valvontalaitetta eivät koske IUPR-vaatimukset.

7.4.   OBD-järjestelmän puutteet

Liitteessä 9B vahvistettuja dieselmoottoreihin sovellettavia, puutteita koskevia sääntöjä sovelletaan myös kaksipolttoainemoottoreihin.

Puute, joka esiintyy sekä dieseltilassa että kaksipolttoainetilassa, on selvitettävä erikseen kummankin tilan osalta.

7.5.   Vikatietojen poistaminen lukulaitteella

7.5.1.   Tietojen poistaminen lukulaitteella on tehtävä liitteen 9B mukaisesti. Tämä koskee myös tässä liitteessä käsiteltyihin vikoihin liittyviä vikakoodeja.

7.5.2.   Vikatietojen poistaminen saa olla mahdollista vain moottorin ollessa sammutettuna.

7.5.3.   Kun kaasunsyöttöjärjestelmään liittyvät vikatiedot, vikakoodi mukaan luettuna, poistetaan 7.2 kohdan mukaisesti, kyseiseen vikaan liittyvää laskuria ei saa poistaa.

8.   TYPEN OKSIDIEN POISTOJÄRJESTELMIEN OIKEAN TOIMINNAN VARMISTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

8.1.   Liitettä 11 ( typen oksidien poistojärjestelmän oikea toiminta) sovelletaan raskaisiin kaksipolttoainemoottoreihin –ajoneuvoihin riippumatta siitä, toimivatko ne kaksipolttoaine- vai dieseltilassa.

8.2.   Yleiset OBD-lisävaatimukset, kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit ja -ajoneuvot

8.2.1.   Kun kyseessä ovat kaksipolttoaineiset raskaat tyypin 1B, 2B ja 3B moottorit, liitteessä 11 määritettyyn kuljettajan toimenpiteitä vaativaan ensimmäisen vaiheen järjestelmään sovellettava vääntömomentti on alhaisin niistä vääntömomenteista, jotka on saatu dieseltilassa ja kaksipolttoainetilassa.

8.2.2.   Edellä 7.1.1 kohdassa esitettyjä yleisiä OBD-lisävaatimuksia, kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit ja –ajoneuvot, on sovellettava myös typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvään valvontajärjestelmään.

Erityisesti on huomattava:

| 8.2.2.1. | Toimintatilan mahdollista vaikutusta vian havaitsemiseen ei saa käyttää sen ajan pidentämiseen, jonka jälkeen käyttörajoitus muuttuu aktiiviseksi. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Toimintatilan mahdollista vaikutusta vian havaitsemiseen ei saa käyttää sen ajan pidentämiseen, jonka jälkeen käyttörajoitus muuttuu aktiiviseksi.

| 8.2.2.2. | Toimintatilan muutos (kaksipolttoainetilasta dieseltilaan tai päinvastoin) ei saa pysäyttää tai nollata mekanismeja (laskurit jne.), jotka on toteutettu liitteessä 11 esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi. Jos kuitenkin jokin näistä mekanismeista (esim. valvontajärjestelmä) riippuu todellisesta toimintatilasta, näihin mekanismeihin liittyvä laskuri voi valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella






  a) | pysähtyä ja, tapauksen mukaan, säilyttää arvossa, joka sillä on, kun toimintatila vaihtuu, |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

Toimintatilan muutos (kaksipolttoainetilasta dieseltilaan tai päinvastoin) ei saa pysäyttää tai nollata mekanismeja (laskurit jne.), jotka on toteutettu liitteessä 11 esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi. Jos kuitenkin jokin näistä mekanismeista (esim. valvontajärjestelmä) riippuu todellisesta toimintatilasta, näihin mekanismeihin liittyvä laskuri voi valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella

a)

pysähtyä ja, tapauksen mukaan, säilyttää arvossa, joka sillä on, kun toimintatila vaihtuu,

| b) | käynnistyä uudelleen ja, tapauksen mukaan, jatkaa laskemista kohdasta, jossa se on pidetty, kun toimintatila vaihtuu jälleen toiseksi. |
| --- | --- |

b)

käynnistyä uudelleen ja, tapauksen mukaan, jatkaa laskemista kohdasta, jossa se on pidetty, kun toimintatila vaihtuu jälleen toiseksi.

9.   KÄYTÖSSÄ OLEVIEN AJONEUVOJEN/MOOTTOREIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUS

Kaikkien käytössä olevien kaksipolttoainemoottoreiden ja –ajoneuvojen vaatimustenmukaisuus on testattava liitteessä 8 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

PEMS-testit on tehtävä kaksipolttoainetilassa.

9.1.   Kun kyseessä ovat tyypin 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit, on tehtävä PEMS-lisätesti dieseltilassa samalle moottorille ja ajoneuvolle välittömästi kaksipolttoainetilassa tehtävän PEMS-testin jälkeen tai välittömästi sitä ennen.

Liitteessä 8 vahvistetulla tilastomenettelyllä on tässä tapauksessa annettava erän hyväksyvä tai hylkäävä päätös, joka perustuu seuraaviin:

| a) | Hyväksyvä päätös tehdään yksittäisestä ajoneuvosta, jos sekä PEMS-testi kaksipolttoainetilassa että PEMS-testi dieseltilassa on hyväksytty. |
| --- | --- |

a)

Hyväksyvä päätös tehdään yksittäisestä ajoneuvosta, jos sekä PEMS-testi kaksipolttoainetilassa että PEMS-testi dieseltilassa on hyväksytty.

| b) | Hylkäävä päätös tehdään yksittäisestä ajoneuvosta, jos joko PEMS-testi kaksipolttoainetilassa tai PEMS-testi dieseltilassa on hylätty. |
| --- | --- |

b)

Hylkäävä päätös tehdään yksittäisestä ajoneuvosta, jos joko PEMS-testi kaksipolttoainetilassa tai PEMS-testi dieseltilassa on hylätty.

10.   LISÄTESTAUSMENETTELYT

10.1.   Päästötestauksen lisämenettely kaksipolttoainemoottoreille

10.1.1.   Kaksipolttoainemoottoreiden on päästötestissä oltava tämän säännön vaatimusten (myös liitteen 4) lisäksi myös lisäyksen 4 vaatimusten mukaisia.

10.2.   PEMS-päästötestauksen lisämenettely kaksipolttoainemoottoreille

10.2.1.   PEMS-testissä kaksipolttoainemoottoreiden on oltava tämän säännön muiden PEMS-vaatimusten lisäksi myös lisäyksen 5 vaatimusten mukaisia.

10.2.2.   Vääntömomentin korjaus

Valmistaja voi tarvittaessa, esimerkiksi kaasupolttoaineen koostumuksen vaihtelun vuoksi, korjata ECU:n vääntömomenttisignaalia. Tässä tapauksessa sovelletaan seuraavia vaatimuksia.

10.2.2.1.   PEMS-vääntömomenttisignaalin korjaus

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle kuvaus suhteesta, jonka kautta voidaan ekstrapoloida todellinen vääntömomentti päästötestauksen aikana saaduista vääntömomenteista kahdella soveltuvalla viitepolttoaineella ja ECU:ssa saatavasta vääntömomentista.

10.2.2.1.1.   Jos kahdella viitepolttoaineella saatuja vääntömomentteja voidaan pitää samaan suuruusluokkaan kuuluvina (eli tämän säännön 9.4.2.5 kohdassa mainitun 7 prosentin sisällä), korjatun ECU-arvon käyttö ei ole tarpeen.

10.2.2.2.   PEMS-testissä tarkasteltava vääntömomenttiarvo

PEMS-testiä varten (työhön perustuva määritysjakso) korjattu vääntömomenttiarvo saadaan mainitusta interpolaatiosta.

10.2.2.3.   ECU-vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus

Liitteen 8 lisäyksessä 4 vahvistetun suurimman vääntömomentin menetelmän on katsottava demonstroivan, että testattaessa ajoneuvoa on kahdella käytettävällä viitepolttoaineella saavutettu piste, joka on moottorin viitevääntömomenttikäyrien välillä tietyllä moottorin pyörimisnopeudella.

Tuon pisteen arvo on estimoitava tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttäen perustana todellista polttoainekoostumusta, josta on otettu näyte mahdollisimman lähellä moottoria, ja tehokäyriä, jotka on saatu kullakin viitepolttoaineella päästöjä koskevien sertifiointitestien aikana.

10.3.   Kaksipolttoaineista moottoria tai ajoneuvoa koskevat hiilidioksidimäärityksen lisämääräykset

Liitteessä 12 oleva 3.1 kohtaa, joka koskee hiilidioksidipäästöjen määrittämistä raakapakokaasumittauksesta, ei sovelleta kaksipolttoainemoottoreihin. Sen sijaan sovelletaan seuraavia määräyksiä:

Liitteessä 12 olevan 4.3 kohdan mukaisesti mitattua testin keskimääräistä polttoaineenkulutusta käytetään perustana testin keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskemiselle.

Kunkin kulutetun polttoaineen massan avulla määritetään tämän liitteen A.6.4 kohdan mukaisesti polttoaineseoksen vedyn moolisuhde ja massaosuudet testissä.

Polttoaineen kokonaismassa on määritettävä kaavojen 23 ja 24 mukaisesti.

| | (23) |
| --- | --- |
| | (24) |

Formula

(23)

Formula

(24)

jossa

| mfuel,corr | on kummankin polttoaineen korjattu polttoainemassa, g/testi |
| --- | --- |
| mfuel | kummankin polttoaineen kokonaispolttoainemassa, g/testi |
| mTHC | pakokaasun kokonaishiilivetypäästöjen massa, g/testi |
| mCO | pakokaasun hiilimonoksidipäästöjen massa, g/testi |
| mCO2,fuel | polttoaineesta tulevan hiilidioksidipäästön massa, g/testi |
| wGAM | polttoaineiden rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| wDEL | polttoaineiden typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| wEPS | polttoaineiden happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | vedyn moolisuhde polttoaineissa (H/C) |
| AC | hiilen atomimassa: 12,011 g/mol |
| AH | vedyn atomimassa: 1,0079 g/mol |
| MCO | hiilimonoksidin molekyylimassa: 28,011 g/mol |
| MCO2 | hiilidioksidin molekyylimassa: 44,01 g/mol |

mfuel,corr

on kummankin polttoaineen korjattu polttoainemassa, g/testi

mfuel

kummankin polttoaineen kokonaispolttoainemassa, g/testi

mTHC

pakokaasun kokonaishiilivetypäästöjen massa, g/testi

mCO

pakokaasun hiilimonoksidipäästöjen massa, g/testi

mCO2,fuel

polttoaineesta tulevan hiilidioksidipäästön massa, g/testi

wGAM

polttoaineiden rikkipitoisuus, prosenttia massasta

wDEL

polttoaineiden typpipitoisuus, prosenttia massasta

wEPS

polttoaineiden happipitoisuus, prosenttia massasta

α

vedyn moolisuhde polttoaineissa (H/C)

AC

hiilen atomimassa: 12,011 g/mol

AH

vedyn atomimassa: 1,0079 g/mol

MCO

hiilimonoksidin molekyylimassa: 28,011 g/mol

MCO2

hiilidioksidin molekyylimassa: 44,01 g/mol

Ureasta johtuva hiilidioksidipäästä on laskettava kaavalla 25.

| | (25) |
| --- | --- |

Formula

(25)

jossa

| mCO2,urea | ureasta johtuva hiilidioksidin massapäästö, g/testi |
| --- | --- |
| curea | ureapitoisuus, prosenttia |
| murea | ureakulutuksen kokonaismassa, g/testi |
| MCO(NH2)2 | urean molekyylimassa: 60 056 g/mol |

mCO2,urea

ureasta johtuva hiilidioksidin massapäästö, g/testi

curea

ureapitoisuus, prosenttia

murea

ureakulutuksen kokonaismassa, g/testi

MCO(NH2)2

urean molekyylimassa: 60 056 g/mol

Tämän jälkeen lasketaan hiilidioksidin kokonaispäästö kaavalla 26:

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

Tämän jälkeen on laskettava liitteessä 12 olevan 3.3 kohdan mukaisesti spesifiset hiilidioksidipäästöt, eCO2
  .

11.   ASIAKIRJAVAATIMUKSET

11.1.   Tyyppihyväksytyn kaksipolttoaineisen raskaan moottorin asentamista ajoneuvoon koskevat asiakirjat

Erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn kaksipolttoaineisen moottorin valmistajan on sisällytettävä moottorijärjestelmänsä asennusasiakirjoihin tarvittavat vaatimukset, joilla varmistetaan, että ajoneuvo, kun sitä käytetään tiellä tai tarvittaessa muissa olosuhteissa, täyttää tämän liitteen vaatimukset. Asiakirjoissa on kuvattava vähintään:

| a) | yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuus, |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuus,

| b) | suoritettava varmistusmenettely. |
| --- | --- |

b)

suoritettava varmistusmenettely.

Asennusvaatimusten täyttämiseksi toteutetut toimenpiteet ja tarkoituksenmukaisuus voidaan varmistaa moottorijärjestelmän hyväksyntäprosessin yhteydessä.

11.1.1.   Jos ajoneuvonvalmistaja, joka hakee hyväksyntää moottorijärjestelmän asennukselle ajoneuvoon, on sama valmistaja, joka on saanut tyyppihyväksynnän kaksipolttoainemoottorille erillisenä teknisenä yksikkönä, 11.2 kohdassa tarkoitettu asiakirjaa ei vaadita.

---

(1)  Alemman lämpöarvon pohjalta.

(2)  Kaksipolttoaineisia raskaita (HDDF) tyypin 3A moottoreita ei määritellä tässä säännössä, eivätkä ne ole tämän säännön mukaisesti sallittuja.

(3)  Esimerkiksi kaksikpolttoaineinen raskas tyypn 1A tai 2B jne. moottori.

Lisäys 1

Kaksipolttoaineisten raskaiden moottoreiden ja ajoneuvojen tyypit – määritelmien ja keskeisten vaatimusten kuvaus

| | GERWHTC

   (1) | Joutokäynti dieselillä | Lämmitys dieselillä | Toiminta pelkästään dieselillä | Toiminta kaasun puuttuessa | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyyppi 1A | GERWHTC ≥ 90 % | EI sallittu | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Huoltotila | |
| Tyyppi 1B | GERWHTC ≥ 90 % | Sallittu ainoastaan dieseltilassa | Sallittu ainoastaan dieseltilassa | Sallittu ainoastaan diesel- ja huoltotilassa | Dieseltila | |
| Tyyppi 2A | 10 % < GERWHTC < 90 % | Sallittu | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Huoltotila | GERWHTC ≥ 90 % sallittu |
| Tyyppi 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | Sallittu | Sallittu ainoastaan dieseltilassa | Sallittu ainoastaan diesel- ja huoltotilassa | Dieseltila | GERWHTC ≥ 90 % sallittu |
| Tyyppi 3A | EI MÄÄRITELTY EIKÄ SALLITTU |
| Tyyppi 3B | GERWHTC ≤ 10 % | Sallittu | Sallittu ainoastaan dieseltilassa | Sallittu ainoastaan diesel- ja huoltotilassa | Dieseltila | |

GERWHTC

   (1)

Joutokäynti dieselillä

Lämmitys dieselillä

Toiminta pelkästään dieselillä

Toiminta kaasun puuttuessa

Huomautuksia

Tyyppi 1A

GERWHTC ≥ 90 %

EI sallittu

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Huoltotila

Tyyppi 1B

GERWHTC ≥ 90 %

Sallittu ainoastaan dieseltilassa

Sallittu ainoastaan dieseltilassa

Sallittu ainoastaan diesel- ja huoltotilassa

Dieseltila

Tyyppi 2A

10 % < GERWHTC < 90 %

Sallittu

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Huoltotila

GERWHTC ≥ 90 % sallittu

Tyyppi 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

Sallittu

Sallittu ainoastaan dieseltilassa

Sallittu ainoastaan diesel- ja huoltotilassa

Dieseltila

GERWHTC ≥ 90 % sallittu

Tyyppi 3A

EI MÄÄRITELTY EIKÄ SALLITTU

Tyyppi 3B

GERWHTC ≤ 10 %

Sallittu

Sallittu ainoastaan dieseltilassa

Sallittu ainoastaan diesel- ja huoltotilassa

Dieseltila

---

(1)  Tämä keskimääräinen kaasuenergiasuhde GERWHTC lasketaan WHTC-testisyklin lämpimällä osalla.

Lisäys 2

Laskureiden, varoitusjärjestelmän, käyttörajoituksen ja huoltotilan aktivointi- ja deaktivointimenettelyt kaksipolttoaineisissa moottoreissa ja ajoneuvoissa – kuvaus ja piirrokset

A.2.1.   Laskurimekanismin kuvaus

A.2.1.1.   Yleistä

| A.2.1.1.1. | Tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi järjestelmässä on oltava laskuri, joka kirjaa niiden tuntien määrän, joiden aikana moottoria on käytetty tilanteessa, jossa järjestelmä on havainnut kaasunsyötön virhetoiminnan. |
| --- | --- |

A.2.1.1.1.

Tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi järjestelmässä on oltava laskuri, joka kirjaa niiden tuntien määrän, joiden aikana moottoria on käytetty tilanteessa, jossa järjestelmä on havainnut kaasunsyötön virhetoiminnan.

| A.2.1.1.2. | Tämän laskurin on pystyttävä laskemaan 30 minuutin toiminta-aika. Laskurin intervallit saavat olla enintään 3 minuuttia. Kun järjestelmän sallima enimmäisarvo saavutetaan, sen on säilytettävä kyseinen arvo, elleivät laskurin nollaamisedellytykset täyty. |
| --- | --- |

A.2.1.1.2.

Tämän laskurin on pystyttävä laskemaan 30 minuutin toiminta-aika. Laskurin intervallit saavat olla enintään 3 minuuttia. Kun järjestelmän sallima enimmäisarvo saavutetaan, sen on säilytettävä kyseinen arvo, elleivät laskurin nollaamisedellytykset täyty.

A.2.1.2.   Laskurimekanismin periaate

| A.2.1.2.1. | Laskureiden on toimittava seuraavasti:






  A.2.1.2.1.1. | Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä kaasunsyötön virhetoiminto tämän liitteen 7.2 kohdan mukaisesti ja vastaava vikakoodi on tilassa vahvistettu ja aktiivinen. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.

Laskureiden on toimittava seuraavasti:

A.2.1.2.1.1.

Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä kaasunsyötön virhetoiminto tämän liitteen 7.2 kohdan mukaisesti ja vastaava vikakoodi on tilassa vahvistettu ja aktiivinen.

| A.2.1.2.1.2. | Laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella.






  A.2.1.2.1.2.1. | Laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa, kun huoltotila aktivoituu. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.2.

Laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

A.2.1.2.1.2.1.

Laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa, kun huoltotila aktivoituu.

| A.2.1.2.1.3. | Jäädytetty laskuri on nollattava ja sen on käynnistyttävä uudelleen, jos kyseiseen laskuriin liittyvä virhetoiminto havaitaan ja huoltotila on aktivoitu.






  A.2.1.2.1.3.1. | Jäädytetty laskuri on nollattava myös, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa, eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 36 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.3.

Jäädytetty laskuri on nollattava ja sen on käynnistyttävä uudelleen, jos kyseiseen laskuriin liittyvä virhetoiminto havaitaan ja huoltotila on aktivoitu.

A.2.1.2.1.3.1.

Jäädytetty laskuri on nollattava myös, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa, eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 36 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin.

A.2.1.3.   Laskurimekanismin esittely

Kuvissa A2.1.1–A2.1.3 esitellään laskurimekanismia kolmen käyttötapauksen avulla.

Kuva A2.1.1

Kaasunsyötön laskurimekanismin kuvaus (tyyppi A HDDF – kaksipolttoaineinen raskas moottori) – käyttötapaus 1

Kaasunsyötön virhetoiminto havaitaan ensimmäistä kertaa.

Huoltotila aktivoituu ja laskuri aloittaa laskennan, kun virhekoodi tulee tilaan ”vahvistettu ja aktiivinen” (toinen havainto).

Ajoneuvo pysähtyy, ennen kuin 30 minuuttia toiminta-aikaa huoltotilan aktivoitumisen jälkeen tulee täyteen.

Huoltotila aktivoituu ja ajoneuvon nopeus rajoitetaan arvoon 20 km/h (ks. tämän liitteen 4.2.2.1 kohta).

Laskuri jäädytetään senhetkiseen arvoonsa.

Kuva A2.1.2

Kaasunsyötön laskurimekanismin kuvaus (tyyppi A HDDF – kaksipolttoaineinen raskas moottori) – käyttötapaus 2

Kaasunsyötön virhetoiminta havaitaan, kun kaasunsyötön virhetoiminnan laskuri ei ole nollassa (tässä käyttötapauksessa se osoittaa arvoa, jonka se saavutti käyttötapauksessa 1, kun ajoneuvo pysähtyi).

Huoltotila aktivoituu, ja laskuri aloittaa laskemiseen uudelleen nollasta heti, kun virhekoodi tulee tilaan ”mahdollinen” (ensimmäinen havainto: ks. tämän liitteen 4.2.3.2.1 kohta).

Kun käyttöaikaa on kulunut 30 minuuttia ilman pysähtymistilaa, huoltotila aktivoituu ja ajoneuvon nopeus rajoitetaan arvoon 20 km/h (ks. tämän liitteen 4.2.2.1 kohta).

Laskuri jäädytetään 30 minuutin käyttöajan arvoon.

Kuva A2.1.3

Kaasunsyötön laskurimekanismin kuvaus (tyyppi A HDDF – kaksipolttoaineinen raskas moottori) – käyttötapaus 3

Kun 36 käyttötuntia on kulunut ilman kaasunsyötön virhetoiminnan havaitsemista, laskuri nollataan (ks. A.2.1.2.3.2.1 kohta).

Kaasunsyötön virhetoiminta havaitaan uudelleen, kun kaasunsyötön virhetoiminnan laskuri on nollassa (ensimmäinen havainto).

Huoltotila aktivoituu ja laskuri aloittaa laskennan, kun virhekoodi tulee tilaan ”vahvistettu ja aktiivinen” (toinen havainto).

Kun käyttöaikaa on kulunut 30 minuuttia ilman pysähtymistilaa, huoltotila aktivoituu ja ajoneuvon nopeus rajoitetaan arvoon 20 km/h (ks. tämän liitteen 4.2.2.1 kohta).

Laskuri jäädytetään 30 toimintaminuutin arvoon.

A.2.2.   Muiden aktivointi- ja deaktivointimekanismien kuvaus

A.2.2.1.   Tyhjä kaasusäiliö

Kuvassa A2.2 esitetään yhden tyypillisen käyttötapauksen avulla tapahtumien kulku, kun kaksipolttoaineisen raskaan ajoneuvon (HDDF-ajoneuvo) kaasusäiliö tyhjenee.

Kuva A2.2

Tapahtumien kuvaus, kun kaasusäiliö tyhjenee (kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo – HDDF – tyypit A ja B)

Tässä käyttötapauksessa

| a) | tämän liitteen 4.3.2 kohdassa kuvattu varoitusjärjestelmä aktivoituu, kun kaasun taso saavuttaa valmistajan määrittelemän kriittisen arvon; |
| --- | --- |

a)

tämän liitteen 4.3.2 kohdassa kuvattu varoitusjärjestelmä aktivoituu, kun kaasun taso saavuttaa valmistajan määrittelemän kriittisen arvon;

| b) | huoltotila aktivoituu (kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) tai moottori siirtyy dieseltilaan (kun kyseessä on tyypin B kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo). |
| --- | --- |

b)

huoltotila aktivoituu (kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) tai moottori siirtyy dieseltilaan (kun kyseessä on tyypin B kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo).

Kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo, huoltotila aktivoituu ja ajoneuvon nopeus rajoitetaan arvoon 20 km/h sen jälkeen, kun ajoneuvo seuraavan kerran on pysähtyneenä tai silloin, kun ajoneuvo on toiminut 30 minuuttia pysähtymättä (ks. tämän liitteen 4.2.2.1 kohta).

Kaasusäiliö täytetään.

Ajoneuvo toimii uudelleen kaksipolttoainetilassa heti, kun säiliö on täytetty kriittisen rajan yli.

A.2.2.2.   Kaasunsyötön virheellinen toiminta

Kuvassa A2.3 annetaan yhden tyypillisen käyttötapauksen avulla kuvaus tapahtumien kulusta, kun kaasunsyöttöjärjestelmässä on virhetoiminta. Tätä kuvausta on pidettävä laskurimekanismia koskevan A.2.1 kohdan kuvausta täydentävänä.

Kuva A2.3

Tapahtumien kuvaus, kun kaasunsyöttöjärjestelmässä on virhetoiminta (kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo – HDDF – tyypit A ja B)

Tässä käyttötapauksessa

| a) | Kaasunsyöttöjärjestelmän vika havaitaan ensimmäistä kertaa. virhekoodi tulee tilaan ”mahdollinen” (ensimmäinen havainto); |
| --- | --- |

a)

Kaasunsyöttöjärjestelmän vika havaitaan ensimmäistä kertaa. virhekoodi tulee tilaan ”mahdollinen” (ensimmäinen havainto);

| b) | huoltotila aktivoituu (kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) tai moottori siirtyy dieseltilaan (kun kyseessä on tyypin B kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) heti, kun virhekoodi tulee tilaan ”vahvistettu ja aktiivinen” (toinen havainto). |
| --- | --- |

b)

huoltotila aktivoituu (kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) tai moottori siirtyy dieseltilaan (kun kyseessä on tyypin B kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) heti, kun virhekoodi tulee tilaan ”vahvistettu ja aktiivinen” (toinen havainto).

Kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo, huoltotila aktivoituu ja ajoneuvon nopeus rajoitetaan arvoon 20 km/h sen jälkeen, kun ajoneuvo seuraavan kerran on pysähtyneenä tai silloin, kun ajoneuvo on toiminut 30 minuuttia pysähtymättä (ks. tämän liitteen 4.2.2.1 kohta).

Ajoneuvo toimii uudelleen kaksipolttoainetilassa heti, kun vika on korjattu.

A.2.2.3.   Kaasunkulutuksen poikkeama

Kuvassa A2.4 annetaan yhden tyypillisen käyttötapauksen avulla kuvaus tapahtumien kulusta, kun kaasunkulutuksessa on poikkeama.

Kuva A2.4

Tapahtumien kuvaus, kun kaasunkulutuksessa on poikkeama (kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo – HDDF – tyypit A ja B)

Tässä tapauksessa huoltotila aktivoituu (kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) tai moottori siirtyy dieseltilaan (kun kyseessä on tyypin B kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo) heti, kun virhekoodi tulee tilaan ”mahdollinen” (ensimmäinen havainto).

Kun kyseessä on tyypin A kaksipolttoaineinen raskas ajoneuvo, huoltotila aktivoituu ja ajoneuvon nopeus rajoitetaan arvoon 20 km/h sen jälkeen, kun ajoneuvo seuraavan kerran on pysähtyneenä tai silloin, kun ajoneuvo on toiminut 30 minuuttia pysähtymättä (ks. tämän liitteen 4.2.2.1 kohta).

Ajoneuvo toimii uudelleen kaksipolttoainetilassa heti, kun poikkeama on korjattu.

Lisäys 3

Kaksipolttoaineisen raskaan (HDDF) moottorin tai ajoneuvon kaksipolttoainetilan ilmaisin, varoitusjärjestelmä, käyttörajoitus – demonstrointivaatimukset

A.3.1.   Kaksipolttoainetilanilmaisimet

A.3.1.1.   Kaksipolttoainetilanilmaisin

Kun kaksipolttoainemoottori tyyppihyväksytään erillisenä teknisenä yksikkönä, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava moottorijärjestelmän kyky ohjata kaksipolttoainetilan ilmaisimen aktivoitumista moottorin toimiessa kaksipolttoainetilassa.

Kun kaksipolttoaineajoneuvo tyyppihyväksytään päästöjensä osalta, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava kaksipolttoainetilan ilmaisimen aktivoituminen moottorin toimiessa kaksipolttoainetilassa.

Huomautus: Hyväksytyn kaksipolttoainemoottorin kaksipolttoainetilan ilmaisimeen liittyvät asennusvaatimukset esitetään tämän liitteen 6.2 kohdassa.

A.3.1.2.   Dieseltilan ilmaisin

Kun tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottori tyyppihyväksytään erillisenä teknisenä yksikkönä, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava moottorijärjestelmän kyky ohjata dieseltilan ilmaisimen aktivoitumista moottorin toimiessa dieseltilassa.

Kun tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoaineajoneuvo tyyppihyväksytään päästöjensä osalta, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava dieseltilan ilmaisimen aktivoituminen moottorin toimiessa dieseltilassa.

Huomautus: Hyväksytyn tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottorin dieseltilan ilmaisimeen liittyvät asennusvaatimukset esitetään tämän liitteen 6.2 kohdassa.

A.3.1.3.   Huoltotilan ilmaisin

Kun kaksipolttoainemoottori tyyppihyväksytään erillisenä teknisenä yksikkönä, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava moottorijärjestelmän kyky ohjata huoltotilan ilmaisimen aktivoitumista moottorin toimiessa huoltotilassa.

Kun kaksipolttoaineajoneuvo tyyppihyväksytään päästöjensä osalta, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava huoltotilan ilmaisimen aktivoituminen moottorin toimiessa huoltotilassa.

Huomautus: Hyväksytyn kaksipolttoainemoottorin huoltotilan ilmaisimeen liittyvät asennusvaatimukset esitetään tämän liitteen 6.2 kohdassa.

| A.3.1.3.1. | Näin varustettuna riittää, että huoltotilan ilmaisimeen liittyvä demonstrointi tehdään aktivoimalla huoltotilan aktivointikytkin ja esittämällä tyyppihyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, että aktivointi tapahtuu, kun moottorijärjestelmä ohjaa järjestelmän huoltotilaan (esim. algoritmien, simulaatioiden, yrityksen sisäisten testien avulla). |
| --- | --- |

A.3.1.3.1.

Näin varustettuna riittää, että huoltotilan ilmaisimeen liittyvä demonstrointi tehdään aktivoimalla huoltotilan aktivointikytkin ja esittämällä tyyppihyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, että aktivointi tapahtuu, kun moottorijärjestelmä ohjaa järjestelmän huoltotilaan (esim. algoritmien, simulaatioiden, yrityksen sisäisten testien avulla).

A.3.2.   Varoitusjärjestelmä

Kun kaksipolttoainemoottori tyyppihyväksytään erillisenä teknisenä yksikkönä, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava moottorijärjestelmän kyky ohjata varoitusjärjestelmän aktivoitumista, jos säiliön kaasumäärä on varoitustason alapuolella.

Kun kaksipolttoaineajoneuvo tyyppihyväksytään sen päästöjen osalta, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava varoitusjärjestelmän aktivoituminen, jos säiliön kaasumäärä on varoitustason alapuolella. Tätä varten voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida kaasun todellinen määrä.

Huomautus: Hyväksytyn kaksipolttoainemoottorin varoitusjärjestelmään liittyvät asennusvaatimukset esitetään tämän liitteen 6.2 kohdassa.

A.3.2.   Käyttörajoitus

Kun tyypin 1A tai 2A kaksipolttoaineajoneuvo tyyppihyväksytään erillisenä teknisenä yksikkönä, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava moottorijärjestelmän kyky ohjalta käyttörajoituksen aktivoitumista, kun havaitaan, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä, tai havaitaan virhetoiminta kaasunsyöttöjärjestelmässä tai kaasunkulutuksen poikkeama kaksipolttoainetilassa.

Kun tyypin 1A tai 2A kaksipolttoaineajoneuvo tyyppihyväksytään päästöjensä osalta, on tyyppihyväksynnän yhteydessä demonstroitava käyttörajoituksen aktivoituminen, kun havaitaan, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä, tai havaitaan virhetoiminta kaasunsyöttöjärjestelmässä tai kaasunkulutuksen poikkeama kaksipolttoainetilassa.

Huomautus: Hyväksytyn kaksipolttoainemoottorin käyttörajoitukseen liittyvät asennusvaatimukset esitetään tämän liitteen 6.2 kohdassa.

A.3.3.1.   Kaasunsyötön virhetoiminta ja kaasunkulutuksen poikkeama voidaan simuloida valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

A.3.3.2.   Riittää, että demonstrointi tehdään tyypillisessä käyttötilanteessa, joka on valittu hyväksyntäviranomaisen suostumuksella, ja että hyväksyntäviranomaiselle esitetään näyttöä siitä, että käyttörajoitus tapahtuu muissa mahdollisissa käyttötilanteissa (esim. algoritmien, simulaatioiden, yrityksen sisäisten testien avulla).

Lisäys 4

Päästötestauksen lisämenettely kaksipolttoainemoottoreille

A.4.1.   Yleistä

Tässä lisäyksessä määritellään lisävaatimukset ja poikkeukset tämän säännön liitteeseen 4 nähden, jotta kaksipolttoainemoottoreiden päästöt voidaan testata riippumatta siitä, ovatko tällaiset päästöt ainoastaan pakokaasupäästöjä vaiko myös liitteessä 4 olevan 6.10 kohdan mukaisesti pakokaasupäästöihin lisättyjä kampikammiopäästöjä.

Kaksipolttoainemoottoreiden päästötestausta monimutkaistaa se, että moottorin käyttämä polttoaine voi vaihdella puhtaan dieselin ja sellaisen yhdistelmän välillä, joka koostuu lähinnä kaasumaisesta polttoaineesta ja pienestä määrästä sytytykseen käytettävää dieselpolttoainetta. Kaksipolttoainemoottorin käyttämien polttoaineiden suhde voi myös muuttua dynaamisesti moottorin käyttöolosuhteiden myötä. Tämän vuoksi tarvitaan erityisiä varotoimia ja rajoituksia tällaisten moottoreiden päästötestauksen mahdollistamiseksi.

A.4.2.   Testiolosuhteet (liitteessä 4 oleva 6 kohta.)

A.4.2.1.   Laboratoriotestien olosuhteet (liitteessä 4 oleva 6.1 kohta.)

Kaksipolttoainemoottoreiden parametri fa
  on määritettävä tämän säännön liitteessä 4 olevan 6.1 kohdan alakohdan 2 alakohdan mukaisesti.

A.4.3.   Testimenettelyt (liitteessä 4 oleva 7 kohta.)

A.4.3.1.   Mittausmenettelyt (liitteessä 4 oleva 7.1.3 kohta.)

Suositeltu mittausmenettely kaksipolttoainemoottoreille on liitteessä 4 olevassa 7.1.3 kohdassa lueteltu menettely b (CVS-järjestelmä).

Tällä mittausmenettelyllä varmistetaan, että polttoaineen koostumuksen vaihtelu testin aikana vaikuttaa ainoastaan hiilivetyjen mittaustuloksiin. Tätä on kompensoitava jollakin 4.4 kohdassa kuvatuista menetelmistä.

Muita mittausmenetelmiä, kuten liitteessä 4 olevassa 7.1.3 kohdassa lueteltua menetelmää a (raakakaasu-/osavirtausmittaus) voidaan käyttää tietyin varotoimin, jotka koskevat pakokaasun massavirran määrittämistä ja laskentamenetelmiä. Polttoaineparametrien kiinteitä arvoja ja ugas
  -arvoja on sovellettava lisäyksessä 6 kuvatulla tavalla.

A.4.4.   Päästöjen laskeminen (liitteessä 4 oleva 8 kohta.)

Moolipohjaiset päästölaskelmat, jotka ovat liitteessä 7 esitetyn, muuhun kuin tiekäyttöön tarkoitettuja liikkuvia koneita koskevan säännön gtr nro 11 mukaisia, eivät ole sallittuja.

A.4.4.1.   Kuiva/märkä korjaus (liitteessä 4 oleva 8.1 kohta)

A.4.4.1.1.   Raakapakokaasu (liitteessä 4 oleva 8.1.1 kohta)

Liitteessä 4 olevan 8.1.1 kohdan yhtälöitä 15 ja 17 on käytettävä kuiva/märkä korjauksen laskemiseen.

Polttoainekohtaiset parametrit on määritettävä lisäyksessä 6 olevien A.6.2 ja A.6.3 kohdan mukaisesti.

A.4.4.1.2.   Laimennettu pakokaasu (liitteessä 4 oleva 8.1.2 kohta)

Liitteessä 4 olevan 8.1.2 kohdan yhtälöitä 19 ja 20 on käytettävä kuiva/märkä korjauksen laskemiseen.

Kahden polttoaineen yhdistelmän vedyn moolisuhdetta α on käytettävä kuiva/märkä korjaukseen. Tämä vedyn moolisuhde on laskettava kummankin polttoaineen kulutusmittauksista lisäyksessä 6 olevan A.6.4 kohdan mukaisesti.

A.4.4.2.   NOx-arvon kosteuskorjaus (liitteessä 4 oleva 8.2 kohta)

Kaksipolttoainemoottoreiden NOx-arvoin kosteuskorjauksen määrittämiseen on käytettävä liitteessä 4 olevassa 8.2.1 kohdassa esitettyä puristussytytysmoottoreiden NOx-arvon kosteuskorjausta.

| | (A4.1) |
| --- | --- |

Formula

(A4.1)

jossa

Ha on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa.

A.4.4.3.   Osavirtauslaimennus ja raakakaasumittaus (liitteessä 4 oleva 8.4 kohta)

A.4.4.3.1.   Pakokaasun massavirran määrittäminen (liitteessä 4 oleva 8.4.1 kohta)

Pakokaasun massavirta on määritettävä 8.4.1.3 kohdassa kuvatulla suoralla mittausmenetelmällä.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmää 8.4.1.6 kohdan mukaisesti (yhtälöt 30, 31 ja 32) ainoastaan jos arvot α, γ, δ ja ε on määritetty lisäyksessä 6 olevien A.6.2 ja A.6.3 kohdan mukaisesti. Sirkoniumoksidityyppisen anturin käyttäminen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen ei ole sallittua.

A.4.4.3.2.   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen (liitteessä 4 oleva 8.4.2 kohta)

Laskelmat on tehtävä liitteessä 4 olevan 8 kohdan mukaisesti mutta käyttäen lisäyksessä 6 olevissa A.6.2 ja A.6.3 kohdassa kuvattuja ugas
  -arvoja ja moolisuhteita.

A.4.4.3.3.   Hiukkasten määrittäminen (liitteessä 4 oleva 8.4.3 kohta.)

Hiukkaspäästöjen määrittämiseksi osalaimennusmittausmenetelmällä on tehtävä liitteessä 4 olevan 8.4.3.2 kohdan mukainen laskelma.

Laimennussuhteen valvomiseen voidaan käyttää toista seuraavista kahdesta menetelmästä:

| — | kohdassa 8.4.1.3 kuvattu suora massavirtamittaus |
| --- | --- |

—

kohdassa 8.4.1.3 kuvattu suora massavirtamittaus

| — | Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmää 8.4.1.6 kohdan mukaisesti (yhtälöt 30, 31 ja 32) ainoastaan yhdistettynä 8.4.1.2 kohdassa kuvattuun ennakoivaan menetelmään ja vain, jos arvot α, γ, δ ja ε on määritetty lisäyksessä 6 olevien A.6.2 ja A.6.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmää 8.4.1.6 kohdan mukaisesti (yhtälöt 30, 31 ja 32) ainoastaan yhdistettynä 8.4.1.2 kohdassa kuvattuun ennakoivaan menetelmään ja vain, jos arvot α, γ, δ ja ε on määritetty lisäyksessä 6 olevien A.6.2 ja A.6.3 kohdan mukaisesti.

Jokaiselle mittaukselle on tehtävä 9.4.6.1 kohdan mukainen laaduntarkastus.

A.4.4.3.4.   Pakokaasun massavirtamittaria koskevat lisävaatimukset

A.4.4.3.1 ja A.4.4.3.3 kohdassa tarkoitettu virtausmittari ei saa olla herkkä muutoksille pakokaasun koostumuksessa ja tiheydessä. Pienet virheet esimerkiksi Pitot-putkessa tai aukkotyyppisessä mittauksessa (vastaa kaasun tiheyden neliöjuurta) voidaan jättää huomiota.

A.4.4.4.   Täysvirtauslaimennusmittaus (CVS) (liitteessä 4 oleva 8.5 kohta)

Polttoaineen koostumuksen mahdollinen vaihtelu vaikuttaa ainoastaan hiilivetyjen mittausten tuloslaskelmiin. Kaikkien muiden tekijöiden osalta on käytettävä liitteessä 4 olevan 8.5.2 kohdan soveltuvia yhtälöitä.

Hiilivetypäästöjen laskemiseen on sovellettava tarkkoja yhtälöitä käyttäen moolisuhteita, jotka on määritetty kummankin polttoaineen kulutusmittauksista lisäyksessä 6 olevan A.6.4 kohdan mukaisesti.

A.4.4.4.1.   Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen (liitteessä 4A oleva 8.5.2.3.2 kohta):

Stoikiometrisen kertoimen määrittämiseksi on laskettava vedyn moolisuhde α polttoaineessa polttoainesekoituksen keskimääräisenä vedyn moolisuhteena testin aikana lisäyksessä 6 olevan A.6.4 kohdan mukaisesti.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kaasumaisen polttoaineen arvoa Fs
  liitteen 4 yhtälössä 59 tai 60.

A.4.5.   Laitteita koskevat eritelmät ja tarkastus (liitteessä 4 oleva 9 kohta)

A.4.5.1.   Happi-interferenssitestikaasut (liitteessä 4 oleva 9.3.3.4 kohta)

Kaksipolttoainemoottoreita varten vaadittavat happipitoisuudet ovat samat, jotka on puristussytytysmoottoreita varten lueteltu liitteessä 4 olevan 9.3.3.4 kohdan taulukossa 8.

A.4.5.2.   Happi-interferenssitesti (liitteessä 4 oleva 9.3.7.3 kohta)

Kaksipolttoainemoottoreiden mittaamiseen käytettävät laitteet on tarkistettava samoilla menettelyillä kuin puristussytytysmoottoreiden mittaamiseen käytettävät laitteet. Liitteessä 4 olevan 9.3.7.3 kohdan b alakohdassa on käytettävä 21-prosenttista happiseosta.

A.4.5.3.   Veden vaimennustesti (liitteessä 4 oleva 9.3.9.2.2 kohta)

Tämän säännön liitteessä 4 olevassa 9.3.9.2.2 kohdassa esitettyä veden vaimennustestiä sovelletaan ainoastaan märän NOx-pitoisuuden mittauksiin. Maakaasua polttoaineena käyttävissä kaksipolttoainemoottoreissa tämä tarkistus olisi tehtävä siten että vety–hiilisuhteeksi oletetaan 4 (metaani). Tässä tapauksessa Formula. Nestekaasua polttoaineena käyttävissä kaksipolttoainemoottoreissa tämä tarkistus olisi tehtävä siten että vety–hiilisuhteeksi oletetaan 2,525. Tässä tapauksessa Formula.

Lisäys 5

PEMS-päästötestauksen lisämenettely kaksipolttoainemoottoreille

A.5.1.   Yleistä

Tässä lisäyksessä määritellään lisävaatimukset ja poikkeukset tämän säännön liitteeseen 8 nähden kaksipolttoainemoottoreiden PEMS-päästötestauksen mahdollistamiseksi.

Kaksipolttoainemoottoreiden päästötestausta monimutkaistaa se, että moottorin käyttämä polttoaine voi vaihdella puhtaan dieselin ja sellaisen yhdistelmän välillä, joka koostuu lähinnä kaasumaisesta polttoaineesta ja pienestä määrästä sytytykseen käytettävää dieselpolttoainetta. Kaksipolttoainemoottorin käyttämien polttoaineiden suhde voi myös muuttua dynaamisesti moottorin käyttöolosuhteiden myötä. Tämän vuoksi tarvitaan erityisiä varotoimia ja rajoituksia tällaisten moottoreiden päästötestauksen mahdollistamiseksi.

A.5.2.   Liitteen 8 lisäykseen 1 sovelletaan seuraavia muutoksia:

| A.5.2.1. | Muutetaan A.1.2.2 kohdassa olevan taulukon 1 huomautus 2 seuraavasti:






  (2) | Vain maakaasulla toimivissa moottoreissa |
| --- | --- | --- |

A.5.2.1.

Muutetaan A.1.2.2 kohdassa olevan taulukon 1 huomautus 2 seuraavasti:

(2)

Vain maakaasulla toimivissa moottoreissa

| A.5.2.2. | Muutetaan A.1.3.3 kohta ”Kuiva/märkä-korjaus” seuraavasti:
  Kuivana mitattu pitoisuus on muunnettava märkäpitoisuudeksi liitteessä 4 olevan 8.1 kohdan ja tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 4.1.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Muutetaan A.1.3.3 kohta ”Kuiva/märkä-korjaus” seuraavasti:

Kuivana mitattu pitoisuus on muunnettava märkäpitoisuudeksi liitteessä 4 olevan 8.1 kohdan ja tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 4.1.1 kohdan mukaisesti.

| A.5.2.3. | Muutetaan A.1.3.5 kohta ”Hetkellisten kaasupäästöjen laskeminen” seuraavasti:
  Massapäästöt on määritettävä liitteessä 4 olevan 8.4.2.3 kohdan mukaisesti. ugas
  -arvot on määritettävä liitteen 15 lisäyksessä 6 olevien A.6.2 ja A.6.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Muutetaan A.1.3.5 kohta ”Hetkellisten kaasupäästöjen laskeminen” seuraavasti:

Massapäästöt on määritettävä liitteessä 4 olevan 8.4.2.3 kohdan mukaisesti. ugas
  -arvot on määritettävä liitteen 15 lisäyksessä 6 olevien A.6.2 ja A.6.3 kohdan mukaisesti.

Lisäys 6

Kaksipolttoainemoottoreiden ugas-arvojen ja moolisuhteiden määrittäminen

A.6.1.   Yleistä

Tässä lisäyksessä määritellään ugas
  -arvojen ja moolisuhteiden määrittäminen kuiva–märkätekijää ja päästölaskelmia varten kaksipolttoainemoottoreiden päästötestauksessa.

A.6.2.   Toiminta kaksipolttoainetilassa

A.6.2.1.   Kaksipolttoainetilassa toimivissa tyypin 1A tai 1B kaksipolttoainemoottoreissa käytetään kaasumaisen polttoaineen moolisuhteita ja ugas
  -arvoja.

A.6.2.2.   Kaksipolttoainetilassa toimivissa tyypin 2A tai 2B kaksipolttoainemoottoreissa käytetään moolisuhteina ja ugas
  -arvoina taulukoissa A6.1 ja A6.2 annettuja arvoja.

Taulukko A6.1

Moolisuhteet polttoainesekoitukselle, jossa on 50 % kaasumaista polttoainetta ja 50 % dieselpolttoainetta (massa-%)

| Kaasumainen polttoaine | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propaani | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butaani | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Nestekaasu | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Nestekaasupolttoaine A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Nestekaasupolttoaine B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Kaasumainen polttoaine

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propaani

2,2633

0

0

0,0039

Butaani

2,1837

0

0

0,0038

Nestekaasu

2,1957

0

0

0,0038

Nestekaasupolttoaine A

2,1740

0

0

0,0038

Nestekaasupolttoaine B

2,2402

0

0

0,0039

Taulukko A6.2

Raakapakokaasun u
  gas-arvot ja komponenttien tiheydet polttoainesekoitukselle, jossa on 50 % kaasumaista polttoainetta ja 50 % dieselpolttoainetta (massa-%)

| Kaasumainen polttoaine | ρ
  e | | | Kaasu | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ρ
  gas
   (2) | | | |
| CNG/LNG (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propaani | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butaani | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| Neste-kaasu (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Kaasumainen polttoaine

ρ
  e

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ρ
  gas
   (2)

CNG/LNG (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propaani

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butaani

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

Neste-kaasu (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.   Kaksipolttoainetilassa toimivissa tyypin 3B kaksipolttoainemoottoreissa käytetään dieselpolttoaineen moolisuhteita ja ugas
  -arvoja.

A.6.2.4.   Kaikentyyppisten kaksipolttoainetilassa toimivien kaksipolttoainemoottoreiden hiilivetypäästöjen laskemiseen sovelletaan seuraavaa:

| — | THC-päästöjen laskemiseen on käytettävä kaasumaisen polttoaineen ugas
  -arvoa. |
| --- | --- |

—

THC-päästöjen laskemiseen on käytettävä kaasumaisen polttoaineen ugas
  -arvoa.

| — | NMHC-päästöjen laskemiseen on käytettävä ugas
  -arvoa CH2,93:n pohjalta. |
| --- | --- |

—

NMHC-päästöjen laskemiseen on käytettävä ugas
  -arvoa CH2,93:n pohjalta.

| — | CH4-päästöjen laskemiseen on käytettävä CH4:n ugas
  -arvoa. |
| --- | --- |

—

CH4-päästöjen laskemiseen on käytettävä CH4:n ugas
  -arvoa.

A.6.3.   Toiminta dieseltilassa

Dieseltilassa toimivissa tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottoreissa käytetään dieselpolttoaineen moolisuhteita ja ugas
  -arvoja.

A.6.4.   Komponenttien moolisuhteen määritys, kun polttoainesekoitus on tunnettu

A.6.4.1.   Polttoainesekoituksen komponenttien laskeminen

| | (A6.1) |
| --- | --- |
| | (A6.2) |
| | (A6.3) |
| | (A6.4) |
| | (A6.5) |

Formula

(A6.1)

Formula

(A6.2)

Formula

(A6.3)

Formula

(A6.4)

Formula

(A6.5)

jossa

| q

  mf1 | polttoaineen 1 massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf2 | polttoaineen 2 massavirta, kg/s |
| w
  ALF | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  BET | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  GAM | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |

q

  mf1

polttoaineen 1 massavirta, kg/s

q

  mf2

polttoaineen 2 massavirta, kg/s

w
  ALF

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  BET

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  GAM

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

A.6.4.2.   Moolisuhteen laskeminen vedylle, hiilelle, rikille, typelle ja hapelle (H, C, S, N, O) hiileen nähden polttoaineseoksen osalta (ISO8178-1, liite A-A.2.2.2 mukaisesti).

| | (A6.6) |
| --- | --- |
| | (A6.7) |
| | (A6.8) |
| | (A6.9) |

Formula

(A6.6)

Formula

(A6.7)

Formula

(A6.8)

Formula

(A6.9)

jossa

| w
  ALF | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| --- | --- |
| w
  BET | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  GAM | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | vedyn moolisuhde (H/C) |
| γ | rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | typen moolisuhde (N/C) |
| ε | hapen moolisuhde (O/C) |

w
  ALF

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  BET

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  GAM

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

vedyn moolisuhde (H/C)

γ

rikin moolisuhde (S/C)

δ

typen moolisuhde (N/C)

ε

hapen moolisuhde (O/C)

viitattaessa polttoaineeseen CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

A.6.4.3.   u
  gas-arvojen laskeminen polttoaineseokselle

Raakapakokaasun u
  gas-arvot voidaan polttoaineseosta varten laskea liitteessä 4 olevan 8.4.2.4 kohdan tarkoilla yhtälöillä ja tämän osan mukaisesti lasketuilla moolisuhteilla.

Vakiomassavirtajärjestelmissä tarvitaan liitteessä 4 olevassa 8.5.2.3.1 kohdassa annettua yhtälöä 57 laimennetun pakokaasun u
  gas-arvojen laskemiseksi.

---

(1)  polttoaineen mukaisesti

(2)  kun l = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(3)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 %; (CH4, G20, GR, G23 ja G25)

(4)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(5)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 27–90 % C4 = 10–73 % (nestekaasupolttoaineet A ja B)

---