# Euroopa Liidu L 148/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.148.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 148 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide1. juuni 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.148.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 148

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide1. juuni 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/245/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2011, riigiabi C 40/2009 ja C 43/2008 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2011) 9395 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/246/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2012, riigiabi nr SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) kohta Toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1369 all)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2013/247/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2013, riigiabi SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida andsid Madalmaad – Leidschendam-Voorburgi omavalitsuse väidetav maa müük turuhinnast madalama hinnaga
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 87 all)

   (
  1
  ) | 52 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2013/245/EL

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2011, riigiabi C 40/2009 ja C 43/2008 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2011) 9395 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2011) 9395 all)

1

1

2013/246/EL

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2012, riigiabi nr SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) kohta Toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1369 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1369 all)

1

33

2013/247/EL

*

Komisjoni otsus, 23. jaanuar 2013, riigiabi SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida andsid Madalmaad – Leidschendam-Voorburgi omavalitsuse väidetav maa müük turuhinnast madalama hinnaga
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 87 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 87 all)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/1

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2011,

riigiabi C 40/2009 ja C 43/2008 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2011) 9395 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/245/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (2)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Komisjon kiitis 12. mai 2009. aasta otsusega juhtumis C 43/08 (3) (edaspidi „2009. aasta mai otsus”) 30. aprillil 2009 esitatud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava”) alusel teatavatel tingimustel heaks 5 miljardi euro suuruse riskikaitse, mis antakse Nordrhein-Westfaleni liidumaa pangale WestLB AG (4) (edaspidi „WestLB”) struktureeritud väärtpaberite portfelli (edaspidi „Phoenixi portfell”) jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kiitis 12. mai 2009. aasta otsusega juhtumis C 43/08 (3) (edaspidi „2009. aasta mai otsus”) 30. aprillil 2009 esitatud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava”) alusel teatavatel tingimustel heaks 5 miljardi euro suuruse riskikaitse, mis antakse Nordrhein-Westfaleni liidumaa pangale WestLB AG (4) (edaspidi „WestLB”) struktureeritud väärtpaberite portfelli (edaspidi „Phoenixi portfell”) jaoks.

| (2) | Saksamaa teatas 23. septembril 2009 komisjonile 6,4 miljardi euro suuruse täiendava abi andmisest ettevõtjale WestLB tähtajalise riskikaitse vormis Phoenixi portfelli teatavatele osadele ja lubas esitada muudetud ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa teatas 23. septembril 2009 komisjonile 6,4 miljardi euro suuruse täiendava abi andmisest ettevõtjale WestLB tähtajalise riskikaitse vormis Phoenixi portfelli teatavatele osadele ja lubas esitada muudetud ümberkorraldamiskava.

| (3) | Komisjon kinnitas 7. oktoobri 2009. aasta otsuses juhtumi N 531/2009 kohta (5), et tähtajaline riskikaitse on päästmisabina siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kinnitas 7. oktoobri 2009. aasta otsuses juhtumi N 531/2009 kohta (5), et tähtajaline riskikaitse on päästmisabina siseturuga kokkusobiv.

| (4) | Saksamaa teatas 10. detsembril 2009 toetusmeetme võtmisest ettevõtja WestLB kasuks, mis seisnes varade üleandmises äsja asutatud rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt (edaspidi „EAA”). Seda meedet nimetatakse edaspidi „esimeseks varade üleandmiseks”. Ühtlasi esitas Saksamaa WestLB muudetud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava”). Esimene varade üleandmine asendas 23. septembril 2009 teatatud meetme ja muutis 7. oktoobri 2009. aasta otsuse aegunuks. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa teatas 10. detsembril 2009 toetusmeetme võtmisest ettevõtja WestLB kasuks, mis seisnes varade üleandmises äsja asutatud rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt (edaspidi „EAA”). Seda meedet nimetatakse edaspidi „esimeseks varade üleandmiseks”. Ühtlasi esitas Saksamaa WestLB muudetud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava”). Esimene varade üleandmine asendas 23. septembril 2009 teatatud meetme ja muutis 7. oktoobri 2009. aasta otsuse aegunuks.

| (5) | Komisjon kiitis 22. detsembri 2009. aasta otsusega juhtumi C 40/2009 kohta (6) (edaspidi „2009. aasta detsembri otsus”) ajutiselt kuueks kuuks heaks varade üleandmise finantsstabiilsuse eesmärgil. Kuna komisjon kahtles meetme kokkusobivuses siseturuga, algatas ta sama otsusega Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kiitis 22. detsembri 2009. aasta otsusega juhtumi C 40/2009 kohta (6) (edaspidi „2009. aasta detsembri otsus”) ajutiselt kuueks kuuks heaks varade üleandmise finantsstabiilsuse eesmärgil. Kuna komisjon kahtles meetme kokkusobivuses siseturuga, algatas ta sama otsusega Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

| (6) | Komisjon andis 2009. aasta detsembris välisekspertidele ülesande hinnata WestLB poolt EAA-le üle antud langenud väärtusega varade portfelli. Kõnealused eksperdid on Société Générale, Bangert Research ja professor Wim Schoutens. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis 2009. aasta detsembris välisekspertidele ülesande hinnata WestLB poolt EAA-le üle antud langenud väärtusega varade portfelli. Kõnealused eksperdid on Société Générale, Bangert Research ja professor Wim Schoutens.

| (7) | Saksamaa esitas 1. veebruaril 2010 märkused 2009. aasta detsembri otsuses sisaldunud arutluskäigu kohta. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa esitas 1. veebruaril 2010 märkused 2009. aasta detsembri otsuses sisaldunud arutluskäigu kohta.

| (8) | Komisjon pikendas 22. juuni 2010. aasta otsusega juhtumi N 249/2010 kohta (7) (edaspidi „2010. aasta juuni otsus”) esimese varade üleandmise ajutist heakskiitu finantsstabiilsuse eesmärgil kuni esimese varade üleandmise ja 2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava suhtes lõpliku otsuse tegemiseni. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon pikendas 22. juuni 2010. aasta otsusega juhtumi N 249/2010 kohta (7) (edaspidi „2010. aasta juuni otsus”) esimese varade üleandmise ajutist heakskiitu finantsstabiilsuse eesmärgil kuni esimese varade üleandmise ja 2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava suhtes lõpliku otsuse tegemiseni.

| (9) | Komisjon esitas 29. oktoobril 2010 Saksamaale põhjaliku aruande esimese varade üleandmise käigus üleantud varade hindamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon esitas 29. oktoobril 2010 Saksamaale põhjaliku aruande esimese varade üleandmise käigus üleantud varade hindamise kohta.

| (10) | Komisjon tegi 5. novembril 2010 esimese varade üleandmisega seotud juhtumi C 40/2009 puhul otsuse pikendada ametlikku uurimismenetlust (8) (edaspidi „2010. aasta novembri otsus”). 2010. aasta novembri otsuses kahtles komisjon taas esimese varade üleandmise kokkusobivuses siseturuga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tegi 5. novembril 2010 esimese varade üleandmisega seotud juhtumi C 40/2009 puhul otsuse pikendada ametlikku uurimismenetlust (8) (edaspidi „2010. aasta novembri otsus”). 2010. aasta novembri otsuses kahtles komisjon taas esimese varade üleandmise kokkusobivuses siseturuga.

| (11) | Saksamaa esitas 2010. aasta novembris märkused, mida ta täiendas 21. detsembril 2010. Huvitatud isikud komisjonile märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa esitas 2010. aasta novembris märkused, mida ta täiendas 21. detsembril 2010. Huvitatud isikud komisjonile märkusi ei esitanud.

| (12) | Komisjon otsustas 21. detsembril 2010 pikendada ettevõtjale Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (edaspidi „WestImmo”) uute äritehingute tegemise lõpetamiseks määratud tähtaega (10). |
| --- | --- |

(12)

Komisjon otsustas 21. detsembril 2010 pikendada ettevõtjale Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (edaspidi „WestImmo”) uute äritehingute tegemise lõpetamiseks määratud tähtaega (10).

| (13) | Saksamaa esitas 15. veebruaril 2011 WestLB muudetud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava”). |
| --- | --- |

(13)

Saksamaa esitas 15. veebruaril 2011 WestLB muudetud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava”).

| (14) | Saksamaa esitas 15. aprillil 2011 komisjonile 2009. aasta mai otsuse alusel ametisse nimetatud loovutamise eest vastutava usaldusisiku eduaruande ja WestLB uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „uus ümberkorraldamiskava”). |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa esitas 15. aprillil 2011 komisjonile 2009. aasta mai otsuse alusel ametisse nimetatud loovutamise eest vastutava usaldusisiku eduaruande ja WestLB uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „uus ümberkorraldamiskava”).

| (15) | 23. juunil 2011 sõlmisid Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”), kõik WestLB osanikud ja EAA kokkuleppe WestLB ümberkorraldamise üksikasjade ja aktsionäride vahel vastutuse jagunemist kohta (edaspidi „põhiküsimuste kokkulepe” (11)). |
| --- | --- |

(15)

23. juunil 2011 sõlmisid Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”), kõik WestLB osanikud ja EAA kokkuleppe WestLB ümberkorraldamise üksikasjade ja aktsionäride vahel vastutuse jagunemist kohta (edaspidi „põhiküsimuste kokkulepe” (11)).

| (16) | Saksamaa esitas 30. juunil 2011 komisjonile põhiküsimuste kokkuleppel rajaneva uue ümberkorraldamiskava lõpliku versiooni (edaspidi „2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava”). |
| --- | --- |

(16)

Saksamaa esitas 30. juunil 2011 komisjonile põhiküsimuste kokkuleppel rajaneva uue ümberkorraldamiskava lõpliku versiooni (edaspidi „2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava”).

| (17) | 28. oktoobril 2011 palus Saksamaa komisjonil pikendada WestLB-le uute äritehingute tegemise peatamiseks määratud tähtaega 29. veebruarini 2012 (2009. aasta mai otsuse kohaselt pidi WestLB uute äritehingute tegemise lõpetama 1. jaanuariks 2012). Saksamaa esitas kõnealuse taotluse ennetavalt juhuks, kui komisjon ei asenda 2009. aasta mai otsust 1. jaanuariks 2012 uue otsusega. |
| --- | --- |

(17)

28. oktoobril 2011 palus Saksamaa komisjonil pikendada WestLB-le uute äritehingute tegemise peatamiseks määratud tähtaega 29. veebruarini 2012 (2009. aasta mai otsuse kohaselt pidi WestLB uute äritehingute tegemise lõpetama 1. jaanuariks 2012). Saksamaa esitas kõnealuse taotluse ennetavalt juhuks, kui komisjon ei asenda 2009. aasta mai otsust 1. jaanuariks 2012 uue otsusega.

| (18) | 28. oktoobril 2011 esitas Saksamaa täpsemad andmed WestLB kasuks rakendatava täiendava abimeetme kohta, mis kujutas endast teist varade üleandmist EAA-le (edaspidi „täiendav varade paigutamine”). |
| --- | --- |

(18)

28. oktoobril 2011 esitas Saksamaa täpsemad andmed WestLB kasuks rakendatava täiendava abimeetme kohta, mis kujutas endast teist varade üleandmist EAA-le (edaspidi „täiendav varade paigutamine”).

| (19) | 21. novembril 2011 esitas Saksamaa ajakohastatud andmed 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohta. |
| --- | --- |

(19)

21. novembril 2011 esitas Saksamaa ajakohastatud andmed 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohta.

| (20) | 1. detsembril teatas Saksamaa WestLB-le 30. juunini 2012 antava ajutise lühiajalise likviidsustoetuse summa. |
| --- | --- |

(20)

1. detsembril teatas Saksamaa WestLB-le 30. juunini 2012 antava ajutise lühiajalise likviidsustoetuse summa.

| (21) | Saksamaa esitas 8. detsembril 2011 komisjonile lõpliku kohustuste loendi. |
| --- | --- |

(21)

Saksamaa esitas 8. detsembril 2011 komisjonile lõpliku kohustuste loendi.

| (22) | 13. detsembril 2011 kinnitas Saksamaa kava, mille kohaselt pidi Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (edaspidi „Helaba”) üle võtma WestLB ümberkorraldamise raames WestLBst eraldatava üksuse (nn ühendpank). |
| --- | --- |

(22)

13. detsembril 2011 kinnitas Saksamaa kava, mille kohaselt pidi Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (edaspidi „Helaba”) üle võtma WestLB ümberkorraldamise raames WestLBst eraldatava üksuse (nn ühendpank).

II.   ASJAOLUD

1.   ABISAAJA

| (23) | Abisaaja on Nordrhein-Westfaleni liidumaa pank WestLB, mille peakontor asub Düsseldorfis. WestLB aktsionärid on hoiupankade liidud Sparkassenverband Westfalen-Lippe (edaspidi „SVWL”) ja Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (edaspidi „RSGV”; SVWL ja RSGV koos edaspidi „hoiupankade liidud”), Nordrhein-Westfaleni (edaspidi „NRW”) liidumaa ning Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu. Fondile Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (edaspidi „SoFFin”), mida haldab FMSA, kuulub WestLBs passiivne osalus. |
| --- | --- |

(23)

Abisaaja on Nordrhein-Westfaleni liidumaa pank WestLB, mille peakontor asub Düsseldorfis. WestLB aktsionärid on hoiupankade liidud Sparkassenverband Westfalen-Lippe (edaspidi „SVWL”) ja Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (edaspidi „RSGV”; SVWL ja RSGV koos edaspidi „hoiupankade liidud”), Nordrhein-Westfaleni (edaspidi „NRW”) liidumaa ning Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu. Fondile Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (edaspidi „SoFFin”), mida haldab FMSA, kuulub WestLBs passiivne osalus.

| (24) | WestLB peamised finantsandmed on esitatud järgnevas tabelis.

  Tabel 1


  WestLB peamised finantsandmed | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 30.6.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arvestuslik väärtus (miljardites eurodes) |
| Varad kokku | 288,1 | 242,3 | 191,5 | 160,4 |
| Omakapital | 3,8 | 3,7 | 4,1 | 4,2 |
| Usaldatavusnormatiivide tase (vastavalt määrusele Solvabilitätsverordnung) |
| Esimese taseme omavahendid (miljardit eurot) | 5,7 | 5,3 | 5,5 | 4,9 |
| Omavahendid (miljardit eurot) | 8,9 | 7,6 | 7,7 | 7,3 |
| Riskiga kaalutud varad (miljardit eurot) | 88,5 | 83,0 | 48,6 | 45,4 |
| Esimese taseme omavahendite määr (%) | 6,4 | 6,4 | 11,4 | 10,7 |
| Omavahendite määr (%) | 10,1 | 9,1 | 15,9 | 16,0 |
| Töötajad |
| Töötajate arv | 5 957 | 5 214 | 4 712 | 4 622 |
| Täiskohaga töötajate arv | 5 663 | 4 971 | 4 473 | 4 376 |

(24)

WestLB peamised finantsandmed on esitatud järgnevas tabelis.

Tabel 1

WestLB peamised finantsandmed

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

30.6.2011

Arvestuslik väärtus (miljardites eurodes)

Varad kokku

288,1

242,3

191,5

160,4

Omakapital

3,8

3,7

4,1

4,2

Usaldatavusnormatiivide tase (vastavalt määrusele Solvabilitätsverordnung)

Esimese taseme omavahendid (miljardit eurot)

5,7

5,3

5,5

4,9

Omavahendid (miljardit eurot)

8,9

7,6

7,7

7,3

Riskiga kaalutud varad (miljardit eurot)

88,5

83,0

48,6

45,4

Esimese taseme omavahendite määr (%)

6,4

6,4

11,4

10,7

Omavahendite määr (%)

10,1

9,1

15,9

16,0

Töötajad

Töötajate arv

5 957

5 214

4 712

4 622

Täiskohaga töötajate arv

5 663

4 971

4 473

4 376

| (25) | WestLB täidab hoiupankade keskpanga ülesandeid ning võimaldab NRW ja Brandenburgi liidumaal tegutsevatele piirkondlikele hoiupankadele juurdepääsu finantsturgudele. Ta pakub suurt valikut tooteid ja teenuseid – näiteks laenud, sihtotstarbeline struktureeritud rahastamine, tehingud kapitaliturgudel, varade valitsemine ja arveldamine – Saksamaa ja välisriikide klientidele, sealhulgas nii ettevõtetele kui ka organisatsioonidele ja avaliku sektori asutustele. |
| --- | --- |

(25)

WestLB täidab hoiupankade keskpanga ülesandeid ning võimaldab NRW ja Brandenburgi liidumaal tegutsevatele piirkondlikele hoiupankadele juurdepääsu finantsturgudele. Ta pakub suurt valikut tooteid ja teenuseid – näiteks laenud, sihtotstarbeline struktureeritud rahastamine, tehingud kapitaliturgudel, varade valitsemine ja arveldamine – Saksamaa ja välisriikide klientidele, sealhulgas nii ettevõtetele kui ka organisatsioonidele ja avaliku sektori asutustele.

| (26) | WestLB äritegevuse kese on aja jooksul muutunud. Alguses tegutses WestLB ainult hoiupankade keskpangana, kuid hiljem muutus üha enam investeerimispangaks. Alates 2001. aastast, kui panga tegevus avalike teenuste osutamisel eraldati tema äritegevusest, on WestLBs toimunud teatavad ümberkorraldused (12). |
| --- | --- |

(26)

WestLB äritegevuse kese on aja jooksul muutunud. Alguses tegutses WestLB ainult hoiupankade keskpangana, kuid hiljem muutus üha enam investeerimispangaks. Alates 2001. aastast, kui panga tegevus avalike teenuste osutamisel eraldati tema äritegevusest, on WestLBs toimunud teatavad ümberkorraldused (12).

| (27) | Kuigi finantskriisi käigus leevendati raamatupidamisstandardeid, põhjustasid rohked investeeringud struktureeritud väärtpaberitesse – mis osaliselt vormistati eriotstarbeliste majandusüksuste kaudu, mis kuni 2007. aastani ei kuulunud WestLB konsolideerimisgruppi – viimastel aastatel suurt kahju ja kapitalivajaduse olulise suurenemise. Seepärast andsid Saksamaa ja WestLB aktsionärid 2008. aastal Phoenixi portfellile riskikaitse (13) ning leppisid 2009. aasta novembris kokku rämpspanga EAA asutamises, kuhu kanti üle vara nimiväärtusega ligikaudu 77,5 miljardit eurot ja kapitali ligikaudu 3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi finantskriisi käigus leevendati raamatupidamisstandardeid, põhjustasid rohked investeeringud struktureeritud väärtpaberitesse – mis osaliselt vormistati eriotstarbeliste majandusüksuste kaudu, mis kuni 2007. aastani ei kuulunud WestLB konsolideerimisgruppi – viimastel aastatel suurt kahju ja kapitalivajaduse olulise suurenemise. Seepärast andsid Saksamaa ja WestLB aktsionärid 2008. aastal Phoenixi portfellile riskikaitse (13) ning leppisid 2009. aasta novembris kokku rämpspanga EAA asutamises, kuhu kanti üle vara nimiväärtusega ligikaudu 77,5 miljardit eurot ja kapitali ligikaudu 3 miljardit eurot.

2.   ABIMEETMED

a.   ESIMENE MEETMEPAKE – PHOENIXI PORTFELLI RISKIKAITSE

| (28) | WestLB andis 2008. aastal struktureeritud väärtpaberite portfelli (14) üle Iiri õiguse alusel asutatud piiratud vastutusega eriotstarbelisele majandusüksusele Phoenix Light ja eraldas sel viisil WestLB bilansist väärtpaberid nimiväärtusega ligikaudu 23 miljardit eurot. WestLB aktsionärid leppisid 8. veebruaril 2008 kokku, et nad annavad eriotstarbelise majandusüksuse kohustuste täitmise tagamiseks kuni viie miljardi euro ulatuses garantiid (edaspidi „Phoenixi portfelli riskikaitse”); kõnealused garantiid kiideti heaks 2009. aasta mai otsusega (15). Riskikaitse koosnes kahest eraldi garantiist:






  — | garantii, mis katab kuni kahe miljardi euro ulatuses Phoenix Light’i vastu esitatavad nõuded ja mille eest vastutavad kõik WestLB aktsionärid vastavalt oma osaluse suurusele, ja |
| --- | --- | --- |

(28)

WestLB andis 2008. aastal struktureeritud väärtpaberite portfelli (14) üle Iiri õiguse alusel asutatud piiratud vastutusega eriotstarbelisele majandusüksusele Phoenix Light ja eraldas sel viisil WestLB bilansist väärtpaberid nimiväärtusega ligikaudu 23 miljardit eurot. WestLB aktsionärid leppisid 8. veebruaril 2008 kokku, et nad annavad eriotstarbelise majandusüksuse kohustuste täitmise tagamiseks kuni viie miljardi euro ulatuses garantiid (edaspidi „Phoenixi portfelli riskikaitse”); kõnealused garantiid kiideti heaks 2009. aasta mai otsusega (15). Riskikaitse koosnes kahest eraldi garantiist:

—

garantii, mis katab kuni kahe miljardi euro ulatuses Phoenix Light’i vastu esitatavad nõuded ja mille eest vastutavad kõik WestLB aktsionärid vastavalt oma osaluse suurusele, ja

| — | ainult NRW liidumaa teise taseme garantii, mis katab kuni kolme miljardi euro ulatuses Phoenix Light’i vastu esitatavad täiendavad nõuded. |
| --- | --- |

—

ainult NRW liidumaa teise taseme garantii, mis katab kuni kolme miljardi euro ulatuses Phoenix Light’i vastu esitatavad täiendavad nõuded.

b.   TEINE MEETMEPAKE – ESIMENE VARADE ÜLEANDMINE EAA-LE

| (29) | Saksamaa ja WestLB aktsionärid leppisid 24. novembril 2009 seaduse Gesetz zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds (Saksamaa finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „stabiliseerimisfondi seadus”) alusel kokku rämpspanga Erste Abwicklungsanstalt asutamise praktilised üksikasjad, et eraldada WestLBst riskipositsioone ja mittestrateegilisi tegevusvaldkondi sisaldav portfell. 11. detsembril 2009 toimus WestLB aktsionäride koosolek, mis kiitis vajalikud lepingud ametlikult heaks. |
| --- | --- |

(29)

Saksamaa ja WestLB aktsionärid leppisid 24. novembril 2009 seaduse Gesetz zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds (Saksamaa finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „stabiliseerimisfondi seadus”) alusel kokku rämpspanga Erste Abwicklungsanstalt asutamise praktilised üksikasjad, et eraldada WestLBst riskipositsioone ja mittestrateegilisi tegevusvaldkondi sisaldav portfell. 11. detsembril 2009 toimus WestLB aktsionäride koosolek, mis kiitis vajalikud lepingud ametlikult heaks.

| (30) | Esimene varade üleandmine (16) hõlmas kolme miljardi euro suurust kapitalisüsti, WestLB aktsionäride antud täiendavaid garantiisid ja varade üleandmist, mis pidi toimuma eelkõige jagunemise teel. Lisaks ei lõpetatud Phoenixi portfelli riskikaitset, vaid see anti üle EAA-le. Kui riskikaitset ei oleks üle antud, siis vajanuks EAA Phoenixi portfelli ülevõtmiseks 5 miljardi euro ulatuses täiendavat kapitali. |
| --- | --- |

(30)

Esimene varade üleandmine (16) hõlmas kolme miljardi euro suurust kapitalisüsti, WestLB aktsionäride antud täiendavaid garantiisid ja varade üleandmist, mis pidi toimuma eelkõige jagunemise teel. Lisaks ei lõpetatud Phoenixi portfelli riskikaitset, vaid see anti üle EAA-le. Kui riskikaitset ei oleks üle antud, siis vajanuks EAA Phoenixi portfelli ülevõtmiseks 5 miljardi euro ulatuses täiendavat kapitali.

i)   
  SoFFini kapitalisüst WestLB-le

| (31) | SoFFin pidi enne EAA asutamist tegema WestLB-le 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (edaspidi „kapitalisüst”). Kõnealune kapitalisüst tehti kolmes osas: 23. detsembril 2009 (672 miljonit eurot), 4. jaanuaril 2010 (1,5 miljardit eurot) ja 30. aprillil 2010 (828 miljonit eurot). SoFFin omandas kapitalisüstiga tagastamatu passiivse osaluse, mille võis pärast 1. juulit 2010 muuta lihtaktsiateks. Kokkuleppe kohaselt ei tohi SoFFin omada enamikku ettevõtja aktsiatest. |
| --- | --- |

(31)

SoFFin pidi enne EAA asutamist tegema WestLB-le 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (edaspidi „kapitalisüst”). Kõnealune kapitalisüst tehti kolmes osas: 23. detsembril 2009 (672 miljonit eurot), 4. jaanuaril 2010 (1,5 miljardit eurot) ja 30. aprillil 2010 (828 miljonit eurot). SoFFin omandas kapitalisüstiga tagastamatu passiivse osaluse, mille võis pärast 1. juulit 2010 muuta lihtaktsiateks. Kokkuleppe kohaselt ei tohi SoFFin omada enamikku ettevõtja aktsiatest.

| (32) | Passiivse osaluse omandamise lepingu kohaselt makstakse kõnealuse osaluse eest hüvitiseks 10 % aastas, kui WestLB aastakasum on vastavalt HGB-le (17) piisav. Kui WestLB majandusaasta tulemuseks on kahjum, siis hüvitist ei maksta ja passiivne investor osaleb pari passu kahjumi katmisel. Pärast passiivse osaluse andmist sai WestLB HGB kohaselt majandusaasta tulemuseks kas kahjumi (2009) või ei saanud kasumit (2010). Seepärast ei ole hüvitist makstud ja passiivne investor on kahjumi katmisel osalenud ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

(32)

Passiivse osaluse omandamise lepingu kohaselt makstakse kõnealuse osaluse eest hüvitiseks 10 % aastas, kui WestLB aastakasum on vastavalt HGB-le (17) piisav. Kui WestLB majandusaasta tulemuseks on kahjum, siis hüvitist ei maksta ja passiivne investor osaleb pari passu kahjumi katmisel. Pärast passiivse osaluse andmist sai WestLB HGB kohaselt majandusaasta tulemuseks kas kahjumi (2009) või ei saanud kasumit (2010). Seepärast ei ole hüvitist makstud ja passiivne investor on kahjumi katmisel osalenud ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses.

ii)   
  Aktsionäride antud garantiid

| (33) | EAA asutamine hõlmab ka WestLB aktsionäride antud garantiid, millega kaetakse varade üleandmisest tulenev täiendav kahjum. Stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt peavad üleantud kapitali summat ületava EAA kahjumi katma WestLB aktsionärid ja FMSA. |
| --- | --- |

(33)

EAA asutamine hõlmab ka WestLB aktsionäride antud garantiid, millega kaetakse varade üleandmisest tulenev täiendav kahjum. Stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt peavad üleantud kapitali summat ületava EAA kahjumi katma WestLB aktsionärid ja FMSA.

| (34) | Lisaks andsid WestLB aktsionärid miljardi euro suuruse otsese tagatise, mis jaotub NRW liidumaa (482 miljonit eurot), hoiupankade liitude (501 miljonit eurot) ning Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu (17 miljonit eurot) vahel. Pidades silmas võimalikku vajadust katta täiendavat kahjumit, leppisid WestLB aktsionärid kokku, et RSGV ja WLSGV vastutus täiendava kahjumi katmisel on kuni neli miljardit eurot. Hoiupankade liitude antud 501 miljoni euro suurust garantiid arvesse võttes osalevad RSGV ja WLSGV kahjumi katmisel kuni 4,5 miljardi euro ulatuses. RSGV ja WLSGV võivad 4 miljardi euro kogumiseks moodustada 25 aasta jooksul asjaomased reservid selle kohustuse katmiseks. EAA omakapitali ja garantiisid ületava kahjumi peavad katma FMSA ja NRW liidumaa (18). |
| --- | --- |

(34)

Lisaks andsid WestLB aktsionärid miljardi euro suuruse otsese tagatise, mis jaotub NRW liidumaa (482 miljonit eurot), hoiupankade liitude (501 miljonit eurot) ning Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu (17 miljonit eurot) vahel. Pidades silmas võimalikku vajadust katta täiendavat kahjumit, leppisid WestLB aktsionärid kokku, et RSGV ja WLSGV vastutus täiendava kahjumi katmisel on kuni neli miljardit eurot. Hoiupankade liitude antud 501 miljoni euro suurust garantiid arvesse võttes osalevad RSGV ja WLSGV kahjumi katmisel kuni 4,5 miljardi euro ulatuses. RSGV ja WLSGV võivad 4 miljardi euro kogumiseks moodustada 25 aasta jooksul asjaomased reservid selle kohustuse katmiseks. EAA omakapitali ja garantiisid ületava kahjumi peavad katma FMSA ja NRW liidumaa (18).

iii)   
  Esimene varade üleandmine

| (35) | Väärtusetute ja mittestrateegiliste varade (ja kohustuste) üleandmine toimus kahes etapis. Esimese sammuna anti 23. detsembril 2009 äriregistrisse kantud jagunemise teel EAA-le üle väärtpaberid (eelkõige mezzanine-väärtpaberid ja muud struktureeritud väärtpaberid) arvestusliku koguväärtusega ligikaudu 6,2 miljardit eurot ja kohustused arvestusliku väärtusega ligikaudu 5,5 miljardit eurot (19). Teise sammuna anti 30. aprilliks 2010 EAA-le jagunemise teel või sünteetiliselt üle eraldatud portfelli ülejäänud osa (20). |
| --- | --- |

(35)

Väärtusetute ja mittestrateegiliste varade (ja kohustuste) üleandmine toimus kahes etapis. Esimese sammuna anti 23. detsembril 2009 äriregistrisse kantud jagunemise teel EAA-le üle väärtpaberid (eelkõige mezzanine-väärtpaberid ja muud struktureeritud väärtpaberid) arvestusliku koguväärtusega ligikaudu 6,2 miljardit eurot ja kohustused arvestusliku väärtusega ligikaudu 5,5 miljardit eurot (19). Teise sammuna anti 30. aprilliks 2010 EAA-le jagunemise teel või sünteetiliselt üle eraldatud portfelli ülejäänud osa (20).

| (36) | Tehing oli korraldatud nii, et WestLB sai kasu vara üleandmise tagasiulatuvast mõjust. 23. detsembril 2009 üleantud väärtpaberite arvestuslik väärtus määrati kindlaks majandusliku üleandmise kuupäeva (31. detsember 2008 / 1. jaanuar 2009) seisuga ja 30. aprillil 2010 üleantud ülejäänud portfelli arvestuslik väärtus selle majandusliku üleandmise kuupäeva (31. detsember 2009 / 1. jaanuar 2010) seisuga. |
| --- | --- |

(36)

Tehing oli korraldatud nii, et WestLB sai kasu vara üleandmise tagasiulatuvast mõjust. 23. detsembril 2009 üleantud väärtpaberite arvestuslik väärtus määrati kindlaks majandusliku üleandmise kuupäeva (31. detsember 2008 / 1. jaanuar 2009) seisuga ja 30. aprillil 2010 üleantud ülejäänud portfelli arvestuslik väärtus selle majandusliku üleandmise kuupäeva (31. detsember 2009 / 1. jaanuar 2010) seisuga.

| (37) | Portfell sisaldab varasid nimiväärtusega 77 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 68,117 miljardit eurot (21)), sealhulgas suurt valikut erinevaid laene, standardvõlakirju (22), struktureeritud väärtpabereid ja tuletisinstrumente. Portfell sisaldab ka varem võetud finantskohustusi kokku 22,1 miljardit eurot (arvestuslik väärtus vastavalt jagunemislepingule). EAA-le anti üle kolme põhirühma kuuluvad varad:






  — | struktureeritud väärtpaberite portfell, millesse kuuluvad Phoenixi portfell (22,9 miljardit eurot), kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriate nn European Super Senior portfell (2,8 miljardit eurot) ja muud varaga tagatud väärtpaberid (asset-backed securities; edaspidi „ABS”) (3,4 miljardit eurot); |
| --- | --- | --- |

(37)

Portfell sisaldab varasid nimiväärtusega 77 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 68,117 miljardit eurot (21)), sealhulgas suurt valikut erinevaid laene, standardvõlakirju (22), struktureeritud väärtpabereid ja tuletisinstrumente. Portfell sisaldab ka varem võetud finantskohustusi kokku 22,1 miljardit eurot (arvestuslik väärtus vastavalt jagunemislepingule). EAA-le anti üle kolme põhirühma kuuluvad varad:

—

struktureeritud väärtpaberite portfell, millesse kuuluvad Phoenixi portfell (22,9 miljardit eurot), kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriate nn European Super Senior portfell (2,8 miljardit eurot) ja muud varaga tagatud väärtpaberid (asset-backed securities; edaspidi „ABS”) (3,4 miljardit eurot);

| — | väärtpaberiportfell, mis sisaldab osaliselt krediidiriski vahetustehingutega negatiivsel alusel (nn negative basis trade) (23) tagatud võlakirju (17,7 miljardit eurot); |
| --- | --- |

—

väärtpaberiportfell, mis sisaldab osaliselt krediidiriski vahetustehingutega negatiivsel alusel (nn negative basis trade) (23) tagatud võlakirju (17,7 miljardit eurot);

| — | krediidiportfell, mis sisaldab laene ja (bilansiväliseid) laenulepinguid nimiväärtusega kokku ligikaudu 30,6 miljardit eurot ja mis moodustub WestLB erinevate tegevusvaldkondade ja filiaalide allesjäänud positsioonidest. |
| --- | --- |

—

krediidiportfell, mis sisaldab laene ja (bilansiväliseid) laenulepinguid nimiväärtusega kokku ligikaudu 30,6 miljardit eurot ja mis moodustub WestLB erinevate tegevusvaldkondade ja filiaalide allesjäänud positsioonidest.

Lisaks tehti varadega osaliselt tuletistehinguid (st et väärtpaberi või laenuga on seotud intressimäära ja/või valuuta vahetusleping); üle anti teatavad ainult krediidiriski vahetustehingutest koosnevad positsioonid, mis moodustavad portfelli tuletisinstrumentide osa.

| (38) | Kuigi teatavate varade, nende emitentide, tehingu vastaspoolte või alamturgude puhul saab järeldada, et nende väärtus on langenud või tegevus häiritud, ei olnud see suures osas nii. Saksamaa liigitas 4,2 miljardit (umbes 6 % kõigist varadest) likviidseks varaks, mis tähendab, et nendega kaubeldakse endiselt toimival turul (24). |
| --- | --- |

(38)

Kuigi teatavate varade, nende emitentide, tehingu vastaspoolte või alamturgude puhul saab järeldada, et nende väärtus on langenud või tegevus häiritud, ei olnud see suures osas nii. Saksamaa liigitas 4,2 miljardit (umbes 6 % kõigist varadest) likviidseks varaks, mis tähendab, et nendega kaubeldakse endiselt toimival turul (24).

| (39) | EAA kapital koosnes asutamishetkel netovarast kokku 3,267 miljardit eurot. Kõnealuse vara ühe osa moodustas kolm miljardi euro suurune kapitali sissemakse ja teise osa 267 miljoni euro suurune sisemine kohustus seoses European Super Senior (kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriate) portfelli kuuluvate krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega (credit linked notes, edaspidi „CLN”). |
| --- | --- |

(39)

EAA kapital koosnes asutamishetkel netovarast kokku 3,267 miljardit eurot. Kõnealuse vara ühe osa moodustas kolm miljardi euro suurune kapitali sissemakse ja teise osa 267 miljoni euro suurune sisemine kohustus seoses European Super Senior (kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriate) portfelli kuuluvate krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega (credit linked notes, edaspidi „CLN”).

| (40) | EAA sõlmis varade valitsemiseks WestLBga kolmeks aastaks teenuslepingu. Selle lepingu alusel osutab WestLB EAA-le portfelli valitsemise teenust, mille peamine eesmärk on kogu portfell aja jooksul likvideerida ja riske vähendada. Esialgu oli WestLB ainus EAA refinantseerimis- ja tuletistehingute vastaspool. |
| --- | --- |

(40)

EAA sõlmis varade valitsemiseks WestLBga kolmeks aastaks teenuslepingu. Selle lepingu alusel osutab WestLB EAA-le portfelli valitsemise teenust, mille peamine eesmärk on kogu portfell aja jooksul likvideerida ja riske vähendada. Esialgu oli WestLB ainus EAA refinantseerimis- ja tuletistehingute vastaspool.

iv)   
  Varade hindamine

| (41) | Saksamaa hindas eraldatud portfelli mõlemat osa – esimest seisuga 30. september 2009 ja teist seisuga 31. märts 2010 (vt kokkuvõte tabelis 2). Saksamaa andmetel oli koguvara tegelik majanduslik väärtus (edaspidi „TMV”) 62,727 miljardit eurot, mis oli 5,389 miljardi euro võrra väiksem nende varade arvestuslikust väärtusest (25). Blackrock (26) ja Deutsche Bundesbank (27) pidasid seda hinnangut piisavalt konservatiivseks. Saksamaa lahutas antud riigiabi suuruse hindamiseks tegeliku majandusliku väärtuse ja arvestusliku väärtuse vahest (5,389 miljardit eurot) EAAsse esialgselt paigutatud kapitali (28) (3,267 miljardit eurot, s.o varade ja kohustuste arvestusliku väärtuse vahe) ning sai tulemuseks varade üleandmisväärtuse (edaspidi „ÜV”) ja nende tegeliku majandusliku väärtuse netovahe 2,123 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(41)

Saksamaa hindas eraldatud portfelli mõlemat osa – esimest seisuga 30. september 2009 ja teist seisuga 31. märts 2010 (vt kokkuvõte tabelis 2). Saksamaa andmetel oli koguvara tegelik majanduslik väärtus (edaspidi „TMV”) 62,727 miljardit eurot, mis oli 5,389 miljardi euro võrra väiksem nende varade arvestuslikust väärtusest (25). Blackrock (26) ja Deutsche Bundesbank (27) pidasid seda hinnangut piisavalt konservatiivseks. Saksamaa lahutas antud riigiabi suuruse hindamiseks tegeliku majandusliku väärtuse ja arvestusliku väärtuse vahest (5,389 miljardit eurot) EAAsse esialgselt paigutatud kapitali (28) (3,267 miljardit eurot, s.o varade ja kohustuste arvestusliku väärtuse vahe) ning sai tulemuseks varade üleandmisväärtuse (edaspidi „ÜV”) ja nende tegeliku majandusliku väärtuse netovahe 2,123 miljardit eurot.

| (42) | Sarnaselt Saksamaale keskendus komisjon antud riigiabi suuruse hindamisel üleantud varade ja kohustuste üleandmisväärtuse ning tegeliku majandusliku väärtuse netovahele (edaspidi „väärtuste vahe”). |
| --- | --- |

(42)

Sarnaselt Saksamaale keskendus komisjon antud riigiabi suuruse hindamisel üleantud varade ja kohustuste üleandmisväärtuse ning tegeliku majandusliku väärtuse netovahele (edaspidi „väärtuste vahe”).

| (43) | Komisjon kontrollis Saksamaa esitatud hinnangut koostöös välisekspertidega (Société Générale, Bangert Research ja professor Wim Schoutens). Kontrolli tulemus on üksikasjalikult esitatud 2010. aasta novembri otsuses (29) ja selle kohaselt on väärtuste vahe konservatiivselt hinnates 1,606 miljardi euro võrra suurem kui Saksamaa hinnangus (5,389 miljardit eurot). Teisisõnu on tegelik majanduslik väärtus üleandmisväärtusest 6,949 miljardi euro võrra väiksem (30). Eksperdid tuvastasid eelkõige alamportfelli tasandil teatavate võlakirjade tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel erinevusi (600 miljonit eurot kogu väärtpaberiportfelli kohta), mis võisid olla tingitud asjaomastel turgudel esinevate häirete erinevast hindamisest. Erinevalt WestLBst pidasid eksperdid näiteks mitut standardvõlakirjade turgu toimivaks, mistõttu tegelik majanduslik väärtus võrdsustati turuväärtusega. Teiseks tuvastati makseviivitusest tingitud kahjumäära (LGD) hindamisel esinenud olulistest lahknevustest tulenenud erinevus WestLB poolt üleantud laenudes (miljard eurot kogu krediidiportfelli kohta). Suured erinevused tuvastati ka teatavates struktureeritud väärtpaberite portfelli alamportfellides, kuid nende netomõjud näisid üksteist tasakaalustavat. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon kontrollis Saksamaa esitatud hinnangut koostöös välisekspertidega (Société Générale, Bangert Research ja professor Wim Schoutens). Kontrolli tulemus on üksikasjalikult esitatud 2010. aasta novembri otsuses (29) ja selle kohaselt on väärtuste vahe konservatiivselt hinnates 1,606 miljardi euro võrra suurem kui Saksamaa hinnangus (5,389 miljardit eurot). Teisisõnu on tegelik majanduslik väärtus üleandmisväärtusest 6,949 miljardi euro võrra väiksem (30). Eksperdid tuvastasid eelkõige alamportfelli tasandil teatavate võlakirjade tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel erinevusi (600 miljonit eurot kogu väärtpaberiportfelli kohta), mis võisid olla tingitud asjaomastel turgudel esinevate häirete erinevast hindamisest. Erinevalt WestLBst pidasid eksperdid näiteks mitut standardvõlakirjade turgu toimivaks, mistõttu tegelik majanduslik väärtus võrdsustati turuväärtusega. Teiseks tuvastati makseviivitusest tingitud kahjumäära (LGD) hindamisel esinenud olulistest lahknevustest tulenenud erinevus WestLB poolt üleantud laenudes (miljard eurot kogu krediidiportfelli kohta). Suured erinevused tuvastati ka teatavates struktureeritud väärtpaberite portfelli alamportfellides, kuid nende netomõjud näisid üksteist tasakaalustavat.

| (44) | Lisaks esitas Saksamaa teabe potentsiaalsete mahaarvatavate varade kohta ja põhjendas väidet, et väärtuste vahe oli negatiivne.
  Järgnevas 2010. aasta novembri otsusest pärinevas tabelis on esitatud tulemuste kokkuvõte alamportfellide kaupa.

  Tabel 2


  Esimese varade üleandmise tulemused vastavalt 2010. aasta novembri otsusele | Saksamaa seisukoht | | Komisjoni seisukoht |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleantud portfell | Arvestuslik väärtus, dets. (ÜV) | WestLB, dets., TMV "tuletatud" | WestLB, dets., TMV -ÜV "tuletatud" | ELi eksperdid, dets., TMV hinnang | ELi eksperdid, dets., TMV ÜV hinnang |
| Struktureeritud väärtpaberite portfell | Phoenix | 22 764 | 20 323 | (2 441) | 19 786 | (2 978) |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 751 | (1 167) | 2 276 | (642) |
| Muud ABS | 3 188 | 3 182 | (6) | 3 178 | (10) |
| Väärtpaberiportfell | Võlakirjad | 16 501 | 16 323 | (178) | 15 762 | (739) |
| Banque D'Orsay portfell | 2 749 | 2 733 | (16) | 2 770 | 21 |
| CDS ja tuletisinstrumendid | (65) | (45) | 20 | (102) | (37) |
| Krediidiportfell | Kasutatud | 20 061 | 18 666 | (1 395) | 17 807 | (2 254) |
| Kasutamata | — | (205) | (205) | (310) | (310) |
| Kokku | 68 116 | 62 727 | (5 389) | 61 167 | (6 949) |
| Allikas | 22.2.10 | 8.7.10 | 8.7.10 | 23.9.10 | 23.9.10 |
| Mahaarvatavad varad | | | |
| EAA kapital (üleantud varade ja kohustuste väärtuste vahe) | 3 267 | | 3 267 |
| Varem võetud kohustuste üleandmine | 882 | | — |
| Üleantud portfelli tulevased rahavood | 880 | | — |
| Krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade üleandmine | 268 | | 268 |
| Kasutamata krediidiliinidest oodatava kahjumi korrigeerimine | 205 | | — |
| Diskonteerimisest oodatava kahjumi korrigeerimine | 75 | | — |
| Väärtuste vahe kokku = üleandmishind - tegeli k majandusl ik väärtus - mahaarvamised | – 188 | | 3 414 |

(44)

Lisaks esitas Saksamaa teabe potentsiaalsete mahaarvatavate varade kohta ja põhjendas väidet, et väärtuste vahe oli negatiivne.

Järgnevas 2010. aasta novembri otsusest pärinevas tabelis on esitatud tulemuste kokkuvõte alamportfellide kaupa.

Tabel 2

Esimese varade üleandmise tulemused vastavalt 2010. aasta novembri otsusele

Saksamaa seisukoht

Komisjoni seisukoht

Üleantud portfell

Arvestuslik väärtus, dets. (ÜV)

WestLB, dets., TMV "tuletatud"

WestLB, dets., TMV -ÜV "tuletatud"

ELi eksperdid, dets., TMV hinnang

ELi eksperdid, dets., TMV ÜV hinnang

Struktureeritud väärtpaberite portfell

Phoenix

22 764

20 323

(2 441)

19 786

(2 978)

European Super Seniors

2 918

1 751

(1 167)

2 276

(642)

Muud ABS

3 188

3 182

(6)

3 178

(10)

Väärtpaberiportfell

Võlakirjad

16 501

16 323

(178)

15 762

(739)

Banque D'Orsay portfell

2 749

2 733

(16)

2 770

21

CDS ja tuletisinstrumendid

(65)

(45)

20

(102)

(37)

Krediidiportfell

Kasutatud

20 061

18 666

(1 395)

17 807

(2 254)

Kasutamata

—

(205)

(205)

(310)

(310)

Kokku

68 116

62 727

(5 389)

61 167

(6 949)

Allikas

22.2.10

8.7.10

8.7.10

23.9.10

23.9.10

Mahaarvatavad varad

EAA kapital (üleantud varade ja kohustuste väärtuste vahe)

3 267

3 267

Varem võetud kohustuste üleandmine

882

—

Üleantud portfelli tulevased rahavood

880

—

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade üleandmine

268

268

Kasutamata krediidiliinidest oodatava kahjumi korrigeerimine

205

—

Diskonteerimisest oodatava kahjumi korrigeerimine

75

—

Väärtuste vahe kokku = üleandmishind - tegeli k majandusl ik väärtus - mahaarvamised

– 188

3 414

c.   KOLMAS MEETMEPAKE – LIKVIDEERIMISMEETMED

| (45) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas kirjeldatakse WestLB nõuetekohast likvideerimist, mille jaoks on vaja rakendada hulk täiendavaid toetusmeetmeid. Saksamaa kavatseb esiteks WestLB allesjäänud vara ja kohustused EAA-le üle anda, teiseks asendada kapital ja võtta üle WestLB või vajaduse korral tema ümbernimetatud õigusjärglase (edaspidi „SPM-Bank”) tegevus- ja likvideerimiskulud ning kolmandaks võtta ümberkorraldamisperioodil likviidsuse tagamiseks asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(45)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas kirjeldatakse WestLB nõuetekohast likvideerimist, mille jaoks on vaja rakendada hulk täiendavaid toetusmeetmeid. Saksamaa kavatseb esiteks WestLB allesjäänud vara ja kohustused EAA-le üle anda, teiseks asendada kapital ja võtta üle WestLB või vajaduse korral tema ümbernimetatud õigusjärglase (edaspidi „SPM-Bank”) tegevus- ja likvideerimiskulud ning kolmandaks võtta ümberkorraldamisperioodil likviidsuse tagamiseks asjakohaseid meetmeid.

i)   
  Teine varade üleandmine EAA-le

| (46) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava näeb ette WestLB ülejäänud varade ja kohustuste, sealhulgas bilansiväliste riskipositsioonide ja tuletisinstrumentide täiendava EAA-le üleandmise (edaspidi „teine varade üleandmine”). EAA võtab 30. juunil 2012 üle kõik WestLB varad ja kohustused, mis ei ole selleks ajaks müüdud kolmandatele isikutele või läinud ühendpangale (31). Pärast üleandmist ei kuulu WestLB-le enam tema enda vastutusel olevaid pangavarasid (välja arvatud investeering ettevõtja SPM-Bank omakapitali). |
| --- | --- |

(46)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava näeb ette WestLB ülejäänud varade ja kohustuste, sealhulgas bilansiväliste riskipositsioonide ja tuletisinstrumentide täiendava EAA-le üleandmise (edaspidi „teine varade üleandmine”). EAA võtab 30. juunil 2012 üle kõik WestLB varad ja kohustused, mis ei ole selleks ajaks müüdud kolmandatele isikutele või läinud ühendpangale (31). Pärast üleandmist ei kuulu WestLB-le enam tema enda vastutusel olevaid pangavarasid (välja arvatud investeering ettevõtja SPM-Bank omakapitali).

| (47) | Portfelli tervikuna arutati komisjoniga ja Saksamaa esitas seejärel üksikasjalikud arvnäitajad, mis on kokkuvõtvalt järgmised:

  Tabel 3


  Teise varade üleandmise tulemused (miljardites eurodes)









  Portfell (32) | Arvestuslik väärtus HGB järgi | Portfelli turuväärtus | Vahe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Varad | [120–150] (33) | [120–150] | [0,8–1,3] |
| Kohustused | [120–150] | [120–150] | [0,2–0,5] |
| Kokku | | | [1,0–1,8] |

(47)

Portfelli tervikuna arutati komisjoniga ja Saksamaa esitas seejärel üksikasjalikud arvnäitajad, mis on kokkuvõtvalt järgmised:

Tabel 3

Teise varade üleandmise tulemused (miljardites eurodes)

Portfell (32)

Arvestuslik väärtus HGB järgi

Portfelli turuväärtus

Vahe

Varad

[120–150] (33)

[120–150]

[0,8–1,3]

Kohustused

[120–150]

[120–150]

[0,2–0,5]

Kokku

[1,0–1,8]

| (48) | Saksamaa märkis, et EAA-le teise varade üleandmise esemeks olevate varade ja kohustuste turuväärtus on eraldi hinnatuna tabelis 3 esitatust suurem. Saksamaa märkis eelkõige, et eraldi hinnatuna on varade turuväärtus kokku [120–150] miljardit eurot ja kohustuste turuväärtus kokku [120–150] miljardit eurot. Saksamaa väitis, et WestLB allesjäänud portfelli on juba varade esimese üleandmisega puhastatud ja see sisaldab üksnes tegelikult saavutatavas väärtuses kajastatud varasid. Saksamaa kinnitas eelkõige, et kõnealune portfell sisaldab üksnes turuväärtuse alusel hinnatud väärtpabereid ja tuletisinstrumente ning antud laene ja muid finantsinstrumente, millel puudub väljakujunenud turg ja mida on seetõttu hinnatud diskonteeritud rahavoogude meetodil. Väheses ulatuses (alla miljardi euro) sisaldab portfell väärtpabereid, mille võib liigitada rahvusvaheliste võlakirjadena avaliku sektori rahastamiseks või riigivõlakirjadena. |
| --- | --- |

(48)

Saksamaa märkis, et EAA-le teise varade üleandmise esemeks olevate varade ja kohustuste turuväärtus on eraldi hinnatuna tabelis 3 esitatust suurem. Saksamaa märkis eelkõige, et eraldi hinnatuna on varade turuväärtus kokku [120–150] miljardit eurot ja kohustuste turuväärtus kokku [120–150] miljardit eurot. Saksamaa väitis, et WestLB allesjäänud portfelli on juba varade esimese üleandmisega puhastatud ja see sisaldab üksnes tegelikult saavutatavas väärtuses kajastatud varasid. Saksamaa kinnitas eelkõige, et kõnealune portfell sisaldab üksnes turuväärtuse alusel hinnatud väärtpabereid ja tuletisinstrumente ning antud laene ja muid finantsinstrumente, millel puudub väljakujunenud turg ja mida on seetõttu hinnatud diskonteeritud rahavoogude meetodil. Väheses ulatuses (alla miljardi euro) sisaldab portfell väärtpabereid, mille võib liigitada rahvusvaheliste võlakirjadena avaliku sektori rahastamiseks või riigivõlakirjadena.

| (49) | Pärast komisjoniga toimunud arutelu väitis Saksamaa siiski, et kogu portfelli mahtu silmas pidades tuleb portfelli teatavate osade, nimelt krediidiportfelli ja muude võrreldavate mittelikviidsete varade (ligikaudu [40–70] miljardit eurot) puhul võtta arvesse portfellimõju. Kui WestLB müüb kogu portfelli tõepoolest 30. juuniks 2012, siis põhjustaks ülemäärane pakkumine üksikute varade turuväärtuse vähenemist. Saksamaa märkis olemasoleva teabe põhjal, et sel juhul tuleks portfelli turuväärtus arvutada [2–5] % võrra üksikute varade turuväärtusest madalamana. |
| --- | --- |

(49)

Pärast komisjoniga toimunud arutelu väitis Saksamaa siiski, et kogu portfelli mahtu silmas pidades tuleb portfelli teatavate osade, nimelt krediidiportfelli ja muude võrreldavate mittelikviidsete varade (ligikaudu [40–70] miljardit eurot) puhul võtta arvesse portfellimõju. Kui WestLB müüb kogu portfelli tõepoolest 30. juuniks 2012, siis põhjustaks ülemäärane pakkumine üksikute varade turuväärtuse vähenemist. Saksamaa märkis olemasoleva teabe põhjal, et sel juhul tuleks portfelli turuväärtus arvutada [2–5] % võrra üksikute varade turuväärtusest madalamana.

| (50) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt võib EAA-le teine varade üleandmine hõlmata WestImmo varasid, mis WestImmo annab EAA-le üle eesmärgiga parandada oma varade turukõlblikkust. WestImmo tegutseb edaspidi üksnes hüpoteekvõlakirjade alal ja kasutab nimetust „Pfandbriefbank” (esialgne nimetus). Selle kava teostamise eesmärgil tuleks suurem osa WestImmo varadest ja kohustustest 2012. aasta esimeses pooles eraldada ning EAA-le üle anda. Eraldatava portfelli maht on ligikaudu [5–10] miljardit eurot ja see hõlmab – alamportfellide tasandil – tagatiseta kommertskinnisvara portfelli, Jaapanis asuva vara portfelli ning eraisikute võlakirjade ja hüpoteeklaenude portfelli summas [2–4] miljardit eurot, mis anti EAA-le sünteetiliselt üle juba esimese varade üleandmise raames ja on praegu kasutusel tagatisena hüpoteekvõlakirjade tagatisreservis. Pärast varade üleandmist on WestImmo oluliselt väiksem pank, mille varade väärtus on esialgu ligikaudu [16–23] miljardit eurot. Kui ettevõtjat WestImmo 30. juuniks 2012 ei loovutata, siis antakse allesjäänud varad samuti üle EAA-le. Seepärast tuleb neid punktis 51 märgitud väärtuste hulgas täiendavalt arvesse võtta. |
| --- | --- |

(50)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt võib EAA-le teine varade üleandmine hõlmata WestImmo varasid, mis WestImmo annab EAA-le üle eesmärgiga parandada oma varade turukõlblikkust. WestImmo tegutseb edaspidi üksnes hüpoteekvõlakirjade alal ja kasutab nimetust „Pfandbriefbank” (esialgne nimetus). Selle kava teostamise eesmärgil tuleks suurem osa WestImmo varadest ja kohustustest 2012. aasta esimeses pooles eraldada ning EAA-le üle anda. Eraldatava portfelli maht on ligikaudu [5–10] miljardit eurot ja see hõlmab – alamportfellide tasandil – tagatiseta kommertskinnisvara portfelli, Jaapanis asuva vara portfelli ning eraisikute võlakirjade ja hüpoteeklaenude portfelli summas [2–4] miljardit eurot, mis anti EAA-le sünteetiliselt üle juba esimese varade üleandmise raames ja on praegu kasutusel tagatisena hüpoteekvõlakirjade tagatisreservis. Pärast varade üleandmist on WestImmo oluliselt väiksem pank, mille varade väärtus on esialgu ligikaudu [16–23] miljardit eurot. Kui ettevõtjat WestImmo 30. juuniks 2012 ei loovutata, siis antakse allesjäänud varad samuti üle EAA-le. Seepärast tuleb neid punktis 51 märgitud väärtuste hulgas täiendavalt arvesse võtta.

| (51) | Eraldatavat portfelli arutati komisjoniga ja Saksamaa esitas seejärel üksikasjalikud arvnäitajad, mis on kokkuvõtvalt järgmised:

  Tabel 4


  WestImmo eraldatava portfelli varade hindamine (miljardites eurodes)









  Portfell | Arvestuslik väärtus HGB järgi | Turuväärtus | Vahe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahvusvaheline kinnisvara | [3,5–4,0] | [3,0–4,0] | [0,1–0,4] |
| Kinnisvara Saksamaal | [1,1–1,6] | [1,1–1,6] | [0,01–0,05] |
| Kindla intressimääraga riigivõlakirjad | [0,7–1,3] | [0,5–1,25] | [0,1–0,3] |
| Kokku | [5,3–6,9] | [4,6–6,85] | [0,3–0,8] |

(51)

Eraldatavat portfelli arutati komisjoniga ja Saksamaa esitas seejärel üksikasjalikud arvnäitajad, mis on kokkuvõtvalt järgmised:

Tabel 4

WestImmo eraldatava portfelli varade hindamine (miljardites eurodes)

Portfell

Arvestuslik väärtus HGB järgi

Turuväärtus

Vahe

Rahvusvaheline kinnisvara

[3,5–4,0]

[3,0–4,0]

[0,1–0,4]

Kinnisvara Saksamaal

[1,1–1,6]

[1,1–1,6]

[0,01–0,05]

Kindla intressimääraga riigivõlakirjad

[0,7–1,3]

[0,5–1,25]

[0,1–0,3]

Kokku

[5,3–6,9]

[4,6–6,85]

[0,3–0,8]

| (52) | Saksamaa selgitas põhjalikult, miks eraldatava portfelli varade väärtusele antud hinnangut tuleb pidada piisavalt konservatiivseks. Saksamaa märkis, et 1) ligikaudu kolmandiku portfellist moodustavad lühiajalised positsioonid, 2) neil on kindla struktuuriga tagatised ja 3) tagatisi on alles hiljuti hinnatud. |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa selgitas põhjalikult, miks eraldatava portfelli varade väärtusele antud hinnangut tuleb pidada piisavalt konservatiivseks. Saksamaa märkis, et 1) ligikaudu kolmandiku portfellist moodustavad lühiajalised positsioonid, 2) neil on kindla struktuuriga tagatised ja 3) tagatisi on alles hiljuti hinnatud.

| (53) | Lisaks kavatseb WestLB ettevõtja WestImmo Pfandbriefbank 30. juuniks 2012 loovutada. Kui see ei õnnestu, tuleb kõik WestImmo varad ja kohustused anda üle EAA-le. Kõnealuste varade (sh eraldatava portfelli) riskiga kohandatud arvestuslik väärtus oli 2011. aasta juunis hinnanguliselt [20–26] miljardit eurot. Portfell koosneb peamiselt kommertskinnisvara soetamiseks ja eraisikutele antud hüpoteeklaenudest. Saksamaa andmetel oli juba varade esimese üleandmise ajal suur osa esialgsest portfellist põhimõtteliselt eraldatud täiendava varade paigutamise jaoks, nii et allesjäänud osa oli saneeritud ja selle arvestuslik väärtus vastas turuväärtusele. Pealegi kasutatakse kommertskinnisvara portfelli eelkõige hüpoteekvõlakirjade emiteerimiseks ja selle turuväärtus on seega üleandmisväärtuse katmiseks piisav. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks kavatseb WestLB ettevõtja WestImmo Pfandbriefbank 30. juuniks 2012 loovutada. Kui see ei õnnestu, tuleb kõik WestImmo varad ja kohustused anda üle EAA-le. Kõnealuste varade (sh eraldatava portfelli) riskiga kohandatud arvestuslik väärtus oli 2011. aasta juunis hinnanguliselt [20–26] miljardit eurot. Portfell koosneb peamiselt kommertskinnisvara soetamiseks ja eraisikutele antud hüpoteeklaenudest. Saksamaa andmetel oli juba varade esimese üleandmise ajal suur osa esialgsest portfellist põhimõtteliselt eraldatud täiendava varade paigutamise jaoks, nii et allesjäänud osa oli saneeritud ja selle arvestuslik väärtus vastas turuväärtusele. Pealegi kasutatakse kommertskinnisvara portfelli eelkõige hüpoteekvõlakirjade emiteerimiseks ja selle turuväärtus on seega üleandmisväärtuse katmiseks piisav.

| (54) | Lõpuks märgib Saksamaa seoses WestImmo varade üleandmisega ja teise WestLB varade üleandmisega, et varade tegelik majanduslik väärtus peaks olema vastavuses üleandmisväärtusega. |
| --- | --- |

(54)

Lõpuks märgib Saksamaa seoses WestImmo varade üleandmisega ja teise WestLB varade üleandmisega, et varade tegelik majanduslik väärtus peaks olema vastavuses üleandmisväärtusega.

ii)   
  Täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank

| (55) | Põhiküsimuste kokkuleppe kohaselt võtab NRW liidumaa 30. juuniks 2012 täielikult üle WestLB omandi ja vastutuse. Kuna WestLB peab SoFFinile tagasi maksma SoFFini poolt WestLB ümberkorraldamise käigus passiivse osalusena investeeritud miljard eurot, tuleb see osa kapitalist asendada. NRW liidumaa kinnitas, et ta emiteerib sel eesmärgil ja kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega (34) vastutasuks miljardi euro suuruse täiendava kapitaliinstrumendi (edaspidi „täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank”). |
| --- | --- |

(55)

Põhiküsimuste kokkuleppe kohaselt võtab NRW liidumaa 30. juuniks 2012 täielikult üle WestLB omandi ja vastutuse. Kuna WestLB peab SoFFinile tagasi maksma SoFFini poolt WestLB ümberkorraldamise käigus passiivse osalusena investeeritud miljard eurot, tuleb see osa kapitalist asendada. NRW liidumaa kinnitas, et ta emiteerib sel eesmärgil ja kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega (34) vastutasuks miljardi euro suuruse täiendava kapitaliinstrumendi (edaspidi „täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank”).

iii)   
  Ettevõtja SPM-Bank täiendavate tegevus- ja likvideerimiskulude ülevõtmine

| (56) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas esitatakse WestLB/SPM-Banki jaoks kaks stsenaariumi: nn baasstsenaarium ja alternatiivne stsenaarium (eeldatava kahjumi stsenaarium). Baasstsenaarium näeb viieaastaseks perioodiks ette ettevõtja SPM-Bank tegevusest ja likvideerimisest tuleneva [3–6] miljardi euro suuruse kahjumi (ümberkorraldamiskulud), sealhulgas pensionikohustuse ülevõtmine. Alternatiivne stsenaarium, mis põhineb erinevatel eeldustel töötajate arvu vähendamise, hoonete ja IT-investeeringute kulumi, pensionikohustuste ja muude portfellist loobumise kulude kohta, näeb viieaastaseks perioodiks ette kokku [4–7] miljardi euro suuruse kahjumi. NRW liidumaa võtab täielikult üle WestLB omandi ja vastutuse. Nii baas- kui ka alternatiivse stsenaariumi puhul eeldatakse, et NRW liidumaa emiteeritud miljoni euro suurune kapitaliinstrument kasutatakse täielikult ära. Alternatiivse stsenaariumi kohaselt peab NRW liidumaa kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega eraldama veel täiendavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(56)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas esitatakse WestLB/SPM-Banki jaoks kaks stsenaariumi: nn baasstsenaarium ja alternatiivne stsenaarium (eeldatava kahjumi stsenaarium). Baasstsenaarium näeb viieaastaseks perioodiks ette ettevõtja SPM-Bank tegevusest ja likvideerimisest tuleneva [3–6] miljardi euro suuruse kahjumi (ümberkorraldamiskulud), sealhulgas pensionikohustuse ülevõtmine. Alternatiivne stsenaarium, mis põhineb erinevatel eeldustel töötajate arvu vähendamise, hoonete ja IT-investeeringute kulumi, pensionikohustuste ja muude portfellist loobumise kulude kohta, näeb viieaastaseks perioodiks ette kokku [4–7] miljardi euro suuruse kahjumi. NRW liidumaa võtab täielikult üle WestLB omandi ja vastutuse. Nii baas- kui ka alternatiivse stsenaariumi puhul eeldatakse, et NRW liidumaa emiteeritud miljoni euro suurune kapitaliinstrument kasutatakse täielikult ära. Alternatiivse stsenaariumi kohaselt peab NRW liidumaa kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega eraldama veel täiendavaid vahendeid.

iv)   
  Kohustus tagada ümberkorraldamisperioodil likviidsus

| (57) | Lisaks märgitakse 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas, et hoiupangad, NRW liidumaa ja EAA tagavad ümberkorraldamisperioodil senise likviidsuse säilimise. Kui ümberkorraldamisperioodil on enne 30. juunit 2012 vaja likviidsust suurendada, siis lepivad WestLB, aktsionärid ja EAA vastavalt põhiküsimuste kokkuleppele kokku asjakohaste meetmete rakendamises eesmärgiga tagada ümberkorraldusetapis likviidsus. 1. detsembril 2011 Saksamaa esitatud andmete kohaselt on täiendava likviidsuse tagamiseks meetmete võtmine halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral [...]. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks märgitakse 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas, et hoiupangad, NRW liidumaa ja EAA tagavad ümberkorraldamisperioodil senise likviidsuse säilimise. Kui ümberkorraldamisperioodil on enne 30. juunit 2012 vaja likviidsust suurendada, siis lepivad WestLB, aktsionärid ja EAA vastavalt põhiküsimuste kokkuleppele kokku asjakohaste meetmete rakendamises eesmärgiga tagada ümberkorraldusetapis likviidsus. 1. detsembril 2011 Saksamaa esitatud andmete kohaselt on täiendava likviidsuse tagamiseks meetmete võtmine halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral [...].

3.   ÜMBERKORRALDAMISKAVAD

a.   SISSEJUHATUS

| (58) | Saksamaa on komisjonile esitanud mitu ümberkorraldamiskava, mis käsitlevad erinevad riigiabimeetmeid ja erinevaid ümberkorraldamisvariante. 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava koostati dokumentide põhjal, milles käsitleti üksnes 5 miljardi euro suurust riskikaitset (35). |
| --- | --- |

(58)

Saksamaa on komisjonile esitanud mitu ümberkorraldamiskava, mis käsitlevad erinevad riigiabimeetmeid ja erinevaid ümberkorraldamisvariante. 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava koostati dokumentide põhjal, milles käsitleti üksnes 5 miljardi euro suurust riskikaitset (35).

| (59) | 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava põhipunktid (36) olid WestLB bilansimahu vähendamine 250 miljardilt eurolt 125 miljardile eurole (sealhulgas mitme vara, näiteks WestImmo loovutamine) ja kõigi tegevusvaldkondade ümberkorraldamine ning nendega seotud riskide vähendamine; sellele pidi järgnema WestLB müük avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames. Kui WestLB müümine sel viisil ei ole võimalik, siis peab WestLB pärast 2011. aastat lõpetama uute äritehingute sõlmimise. Kuigi WestLB aktsionärid andsid loovutamise korraldamise ülesande nii loovutamise eest vastutavale usaldusisikule kui ka investeerimispangale ja algatasid 30. septembril 2010 WestLB pakkumismenetluse, ei esitatud pakkumismenetluse käigus ühtegi pakkumust, mis oleks olnud WestLB aktsionäride hinnangul vastuvõetav. |
| --- | --- |

(59)

2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava põhipunktid (36) olid WestLB bilansimahu vähendamine 250 miljardilt eurolt 125 miljardile eurole (sealhulgas mitme vara, näiteks WestImmo loovutamine) ja kõigi tegevusvaldkondade ümberkorraldamine ning nendega seotud riskide vähendamine; sellele pidi järgnema WestLB müük avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames. Kui WestLB müümine sel viisil ei ole võimalik, siis peab WestLB pärast 2011. aastat lõpetama uute äritehingute sõlmimise. Kuigi WestLB aktsionärid andsid loovutamise korraldamise ülesande nii loovutamise eest vastutavale usaldusisikule kui ka investeerimispangale ja algatasid 30. septembril 2010 WestLB pakkumismenetluse, ei esitatud pakkumismenetluse käigus ühtegi pakkumust, mis oleks olnud WestLB aktsionäride hinnangul vastuvõetav.

| (60) | 2009. aasta detsembris (37) ja 2011. aasta veebruaris esitati täiendavad ümberkorraldamiskavad. 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava nägi ette vähendada panga bilansimahtu täiendavalt ligikaudu 80 miljardi euroni, kuid ei näinud ette tagasimakseid. 2011. aasta juunis esitati lõplik ümberkorraldamiskava. Saksamaa rõhutas sõnaselgelt, et ta võtab 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava tagasi. Seepärast hinnatakse käesolevas otsuses üksnes 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(60)

2009. aasta detsembris (37) ja 2011. aasta veebruaris esitati täiendavad ümberkorraldamiskavad. 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava nägi ette vähendada panga bilansimahtu täiendavalt ligikaudu 80 miljardi euroni, kuid ei näinud ette tagasimakseid. 2011. aasta juunis esitati lõplik ümberkorraldamiskava. Saksamaa rõhutas sõnaselgelt, et ta võtab 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava tagasi. Seepärast hinnatakse käesolevas otsuses üksnes 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava.

b.   2011. AASTA JUUNI ÜMBERKORRALDAMISKAVA

| (61) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava põhipunktid on järgmised:






  a) | 2011. aasta jooksul, kuid hiljemalt 30. juuniks 2012, eraldatakse nn ühendpanga tegevusvaldkonnad – st piirkondlike hoiupankadega tehtaval koostööl põhinevad tegevused – ja selle tulemusel tekkiv ühendpank ühendatakse hoiupankade võrgustikuga. Helaba on teatanud oma valmisolekust ühendpank üle võtta; |
| --- | --- | --- |

(61)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava põhipunktid on järgmised:

a)

2011. aasta jooksul, kuid hiljemalt 30. juuniks 2012, eraldatakse nn ühendpanga tegevusvaldkonnad – st piirkondlike hoiupankadega tehtaval koostööl põhinevad tegevused – ja selle tulemusel tekkiv ühendpank ühendatakse hoiupankade võrgustikuga. Helaba on teatanud oma valmisolekust ühendpank üle võtta;

| b) | püüdlusi loovutada kõik muud WestLB osad jätkatakse seni, kuni on võimalik sõlmida kokkulepe loovutamiseks hiljemalt 30. juunil 2012; |
| --- | --- |

b)

püüdlusi loovutada kõik muud WestLB osad jätkatakse seni, kuni on võimalik sõlmida kokkulepe loovutamiseks hiljemalt 30. juunil 2012;

| c) | EAA võtab 30. juunil 2012 üle portfellid, mida ei ole eraldatud ühendpangale, mida ei ole üle võtnud kontserni S-Finanzgruppe liikmed ja mida WestLB ei ole 30. juuniks 2012 loovutatud kolmandatele isikutele; pärast 30. juunit 2012 ei sõlmi WestLB enam uusi pangatehinguid (v.a varade valitsemise vallas) ja ta korraldatakse ümber likvideerimisülesandega teenindusplatvormiks, millele jäävad alles majanduslikus mõttes EAA-le üle antud või EAA poolt tagatud positsioonid ning mis korraldab töötajate arvu vähendamist ja osutab varade valitsemise teenuseid (nn SPM-Bank); |
| --- | --- |

c)

EAA võtab 30. juunil 2012 üle portfellid, mida ei ole eraldatud ühendpangale, mida ei ole üle võtnud kontserni S-Finanzgruppe liikmed ja mida WestLB ei ole 30. juuniks 2012 loovutatud kolmandatele isikutele; pärast 30. juunit 2012 ei sõlmi WestLB enam uusi pangatehinguid (v.a varade valitsemise vallas) ja ta korraldatakse ümber likvideerimisülesandega teenindusplatvormiks, millele jäävad alles majanduslikus mõttes EAA-le üle antud või EAA poolt tagatud positsioonid ning mis korraldab töötajate arvu vähendamist ja osutab varade valitsemise teenuseid (nn SPM-Bank);

| d) | ettevõtjast SPM-Bank eraldatakse osa (edaspidi „SPM-Servicegesellschaft”), mis osutab EAA-le, ühendpangale ja kolmandatele isikutele varade valitsemise teenuseid. |
| --- | --- |

d)

ettevõtjast SPM-Bank eraldatakse osa (edaspidi „SPM-Servicegesellschaft”), mis osutab EAA-le, ühendpangale ja kolmandatele isikutele varade valitsemise teenuseid.

| (62) | Kõnealuse ümberkorraldamiskava võib kokku võtta järgmiselt:

  Tabel 5


  2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavaga taotletav põhistruktuur







  Praegune struktuur
  30. juunini 2011 | Tulevane struktuur
  pärast 30. juunit 2012 |
| --- | --- | --- |
| WestLB

  Bilansimaht: 160 miljardit eurot
  Riskiga kaalutud varad: 88,5 miljardit eurot (2008. aastal, vt tabel 1)
  Omakapital: 4 miljardit eurot
  Töötajate arv: 4 400
  Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regionaalnõukogud 2 %,
  hoiupangad: 50 % | SPM-Holding/Bank

  Bilansimaht: veel kinnitamata (EAA-le sünteetiliselt üle antavad varad)
  Riskiga kaalutud varad: alla miljardi euro
  Töötajate arv: 4 400, 2016. aastal alla 400 äriühingutes SPM-Holding ja SPM-Betriebsgesellschaft
  Omakapital: [...]
  Aktsionär: NRW liidumaa 100 % |
| WestImmo ja teised WestLB tütarettevõtjad | Tütarettevõtja = SPM-Betriebsgesellschaft
  Bilansimaht: veel kinnitamata (EAA-le sünteetiliselt üle antavad varad)
  Töötajate arv: vt ettevõtja SPM-Holding andmed |
| | Tütarettevõtja = SPM-Servicegesellschaft
  Bilansimaht: alla miljardi euro
  Töötajate arv: 2016. aastal maksimaalselt 1 000
  Loovutada 2016. aastaks |
| | Ühendpanga üleandmine Helabale

  Bilansimaht: 40–45 miljardit eurot
  Omakapital: miljard eurot hoiupankade kaudu
  Töötajate arv: ~ 400
  Aktsionärid: üleandmine Helabale |
| | Varade loovutamine 30. juuniks 2012

  Eelkõige WestImmo (hüpoteekvõlakirjade pank)
  WestImmo bilansimaht: [16–23] miljardit eurot |
| EAA – rämpspank 2010. aprilli seisuga

  Nominaalmaht: 77,5 miljardit eurot (2011. aasta oktoobris 53 miljardit eurot)
  Omakapital: 3 miljardit eurot
  Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regioonid 2 %,
  hoiupankade liidud 50 % | EAA (täiendavalt paigutatud varadega) – rämpspank

  Bilansimaht: ~ [100–250] miljardit eurot
  Omakapital: omakapital 2012. juuni seisuga ja täiendavalt vajalik omakapital 30. juunil 2012 üleantud varade kadudeta likvideerimiseks
  Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regioonid 2 %,
  hoiupankade liidud 50 % |

(62)

Kõnealuse ümberkorraldamiskava võib kokku võtta järgmiselt:

Tabel 5

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavaga taotletav põhistruktuur

Praegune struktuur

30. juunini 2011

Tulevane struktuur

pärast 30. juunit 2012

WestLB

Bilansimaht: 160 miljardit eurot

Riskiga kaalutud varad: 88,5 miljardit eurot (2008. aastal, vt tabel 1)

Omakapital: 4 miljardit eurot

Töötajate arv: 4 400

Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regionaalnõukogud 2 %,

hoiupangad: 50 %

SPM-Holding/Bank

Bilansimaht: veel kinnitamata (EAA-le sünteetiliselt üle antavad varad)

Riskiga kaalutud varad: alla miljardi euro

Töötajate arv: 4 400, 2016. aastal alla 400 äriühingutes SPM-Holding ja SPM-Betriebsgesellschaft

Omakapital: [...]

Aktsionär: NRW liidumaa 100 %

WestImmo ja teised WestLB tütarettevõtjad

Image

Bilansimaht: veel kinnitamata (EAA-le sünteetiliselt üle antavad varad)

Töötajate arv: vt ettevõtja SPM-Holding andmed

Image

Bilansimaht: alla miljardi euro

Töötajate arv: 2016. aastal maksimaalselt 1 000

Loovutada 2016. aastaks

Ühendpanga üleandmine Helabale

Bilansimaht: 40–45 miljardit eurot

Omakapital: miljard eurot hoiupankade kaudu

Töötajate arv: ~ 400

Aktsionärid: üleandmine Helabale

Varade loovutamine 30. juuniks 2012

Eelkõige WestImmo (hüpoteekvõlakirjade pank)

WestImmo bilansimaht: [16–23] miljardit eurot

EAA – rämpspank 2010. aprilli seisuga

Nominaalmaht: 77,5 miljardit eurot (2011. aasta oktoobris 53 miljardit eurot)

Omakapital: 3 miljardit eurot

Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regioonid 2 %,

hoiupankade liidud 50 %

EAA (täiendavalt paigutatud varadega) – rämpspank

Bilansimaht: ~ [100–250] miljardit eurot

Omakapital: omakapital 2012. juuni seisuga ja täiendavalt vajalik omakapital 30. juunil 2012 üleantud varade kadudeta likvideerimiseks

Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regioonid 2 %,

hoiupankade liidud 50 %

i)   
  Ühendpank

| (63) | Ühendpanga tegevusalad eraldatakse ja sellest moodustatakse üksus, mis ühendatakse teise pangaga. Käesolevale otsusele eelnenud menetluse jooksul loobusid hoiupangad oma varasemast kavast luua uus iseseisev pank. Ühendpangast saab NRW liidumaa ja Brandenburgi liidumaa hoiupankade teenuseosutaja ja keskpank, mis annab tööd umbes 400 WestLB endisele töötajale. Üleminekuajal võib ta tellida teatavaid teenuseid WestLB-lt/SPM-Bankilt. |
| --- | --- |

(63)

Ühendpanga tegevusalad eraldatakse ja sellest moodustatakse üksus, mis ühendatakse teise pangaga. Käesolevale otsusele eelnenud menetluse jooksul loobusid hoiupangad oma varasemast kavast luua uus iseseisev pank. Ühendpangast saab NRW liidumaa ja Brandenburgi liidumaa hoiupankade teenuseosutaja ja keskpank, mis annab tööd umbes 400 WestLB endisele töötajale. Üleminekuajal võib ta tellida teatavaid teenuseid WestLB-lt/SPM-Bankilt.

| (64) | Ühendpanga ärimudel on suhteliselt riskivaba. Ta pakub teenuseid ja tooteid hoiupankadele ja nende klientidele, st nii keskmise suurusega ettevõtjatele kui ka avaliku sektori asutustele ja organisatsioonidele. Toodetest pakutakse peamiselt ettevõtete rahastamist ja lihtsaid kapitaliturutooteid. Ühendpanga olulisemad finantsnäitajad on järgmised: riskiga kaalutud varad 8,3 miljardit eurot ja bilansimaht 40–45 miljardit eurot. Esialgu paigutatakse ühendpanka miljardi euro väärtuses kapitali, et tagada kohustuslik omavahendite määr 12 %. Kapitali sissemakse teevad NRW liidumaa hoiupankade liidud (50 %) ja Deutscher Sparkassen- und Giroverband (Saksamaa hoiupankade liit, edaspidi „DSGV” – 50 %) (38). Ühendpanga kohustuste hulka kuuluvad hoiupankade hoiused, võlakirjad, hüpoteekvõlakirjad ja institutsionaalsete investorite hoiused. Suurema osa rahastamisvahenditest annavad kontserni Sparkassen-Finanzgruppe liikmed. |
| --- | --- |

(64)

Ühendpanga ärimudel on suhteliselt riskivaba. Ta pakub teenuseid ja tooteid hoiupankadele ja nende klientidele, st nii keskmise suurusega ettevõtjatele kui ka avaliku sektori asutustele ja organisatsioonidele. Toodetest pakutakse peamiselt ettevõtete rahastamist ja lihtsaid kapitaliturutooteid. Ühendpanga olulisemad finantsnäitajad on järgmised: riskiga kaalutud varad 8,3 miljardit eurot ja bilansimaht 40–45 miljardit eurot. Esialgu paigutatakse ühendpanka miljardi euro väärtuses kapitali, et tagada kohustuslik omavahendite määr 12 %. Kapitali sissemakse teevad NRW liidumaa hoiupankade liidud (50 %) ja Deutscher Sparkassen- und Giroverband (Saksamaa hoiupankade liit, edaspidi „DSGV” – 50 %) (38). Ühendpanga kohustuste hulka kuuluvad hoiupankade hoiused, võlakirjad, hüpoteekvõlakirjad ja institutsionaalsete investorite hoiused. Suurema osa rahastamisvahenditest annavad kontserni Sparkassen-Finanzgruppe liikmed.

| (65) | Pärast 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava esitamist teatas liidumaa pank Helaba valmisolekust võtta ühendpanga tegevus üle. Olles hoolikalt kontrollinud teatavaid WestLB varasid ja kohustusi, tegi Helaba 12. detsembril 2011 põhimõtteliselt positiivse lõppjärelduse ja kinnitas veel kord oma valmisolekut võtta ühendpank üle, tehes juhatusele ülesandeks alustada ühendpanga ühendamiseks konkreetseid läbirääkimisi (39). Hoiupankade liidud algatasid ühendpanga ühendamise Helaba või hoiupankade sektoriga pärast seda, kui selgus, et iseseisva ühendpanga kasumlikkus oleks suhteliselt madal ja tema omakapitali tootlus oleks vahemikus [2,0–3,0] % kuni [4,0–5,0] %. Ühendpanga tegevuse ühendamine Helaba või hoiupankade sektoriga vähendab üldkulusid ja tekitab sünergia, mis parandab oodatavat kasumlikkust vastuvõetava tasemeni. |
| --- | --- |

(65)

Pärast 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava esitamist teatas liidumaa pank Helaba valmisolekust võtta ühendpanga tegevus üle. Olles hoolikalt kontrollinud teatavaid WestLB varasid ja kohustusi, tegi Helaba 12. detsembril 2011 põhimõtteliselt positiivse lõppjärelduse ja kinnitas veel kord oma valmisolekut võtta ühendpank üle, tehes juhatusele ülesandeks alustada ühendpanga ühendamiseks konkreetseid läbirääkimisi (39). Hoiupankade liidud algatasid ühendpanga ühendamise Helaba või hoiupankade sektoriga pärast seda, kui selgus, et iseseisva ühendpanga kasumlikkus oleks suhteliselt madal ja tema omakapitali tootlus oleks vahemikus [2,0–3,0] % kuni [4,0–5,0] %. Ühendpanga tegevuse ühendamine Helaba või hoiupankade sektoriga vähendab üldkulusid ja tekitab sünergia, mis parandab oodatavat kasumlikkust vastuvõetava tasemeni.

ii)   
  Varade loovutamine või üleandmine

| (66) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt tuleb 30. juuniks 2012 (lepingute allkirjastamine) loovutada võimalikult suur osa WestLBst, mida mingil juhul ei eraldata ühendpangale. See protsess kooskõlastati 2009. aasta mai otsuse tingimuste täitmiseks juba algatatud loovutamismeetmetega. See on [...]. |
| --- | --- |

(66)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt tuleb 30. juuniks 2012 (lepingute allkirjastamine) loovutada võimalikult suur osa WestLBst, mida mingil juhul ei eraldata ühendpangale. See protsess kooskõlastati 2009. aasta mai otsuse tingimuste täitmiseks juba algatatud loovutamismeetmetega. See on [...].

| (67) | WestLB pakkus müügiks oma suuremaid üksusi, näiteks kommertspangandus ja struktureeritud rahastamise valdkond ning kapitaliturutehingute valdkond, mis annavad suurema osa WestLB tulust ja koosnevad omakorda väiksematest üksustest (ärikliendid, struktureeritud finantsinstrumendid, kapitaliturud, võlakirjaturud, depoopangandus); neid kõiki pakutakse müügiks vajaduse korral koos asjaomaste IT-platvormide ja taristuga. |
| --- | --- |

(67)

WestLB pakkus müügiks oma suuremaid üksusi, näiteks kommertspangandus ja struktureeritud rahastamise valdkond ning kapitaliturutehingute valdkond, mis annavad suurema osa WestLB tulust ja koosnevad omakorda väiksematest üksustest (ärikliendid, struktureeritud finantsinstrumendid, kapitaliturud, võlakirjaturud, depoopangandus); neid kõiki pakutakse müügiks vajaduse korral koos asjaomaste IT-platvormide ja taristuga.

| (68) | WestLB hindab pakkumusi muu hulgas järgmiste kriteeriumite alusel: ostuhind koos selle korrigeerimise mehhanismide ja komponentidega, müügi mõju WestLB bilansile ja kasumiaruandele, tehingu toimumise kindlus (võttes näiteks arvesse tehingu rahastamist ja ostja varasemat kogemust võrreldavate tehingutega), tehingu õiguslikud tahud ning täiendav varade paigutamine EAAsse. |
| --- | --- |

(68)

WestLB hindab pakkumusi muu hulgas järgmiste kriteeriumite alusel: ostuhind koos selle korrigeerimise mehhanismide ja komponentidega, müügi mõju WestLB bilansile ja kasumiaruandele, tehingu toimumise kindlus (võttes näiteks arvesse tehingu rahastamist ja ostja varasemat kogemust võrreldavate tehingutega), tehingu õiguslikud tahud ning täiendav varade paigutamine EAAsse.

| (69) | EAA-le antakse 30. juunil 2012 üle kõik WestLB varad ja kohustused, mida ei ole loovutatud ega ühendpanka üle kantud. Kohaldatava õigusraamistiku (40) kohaselt võib edaspidi EAAsse täiendavalt varasid paigutada tingimusel, et muu hulgas on olemas piisav omakapital, kõik varadega seotud riskid avalikustatakse ja esitatakse üksikasjalik likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(69)

EAA-le antakse 30. juunil 2012 üle kõik WestLB varad ja kohustused, mida ei ole loovutatud ega ühendpanka üle kantud. Kohaldatava õigusraamistiku (40) kohaselt võib edaspidi EAAsse täiendavalt varasid paigutada tingimusel, et muu hulgas on olemas piisav omakapital, kõik varadega seotud riskid avalikustatakse ja esitatakse üksikasjalik likvideerimiskava.

| (70) | Teisel varade üleandmisel kohaldatav üleandmismetoodika on kooskõlas meetoditega, mida kohaldati juba 2009. aasta detsembris ja 2010. aasta aprillis toimunud esimesel WestLB varade üleandmisel EAA-le. Ka teisel varade üleandmisel eelistatakse meetodina jagunemist, kusjuures asjaomaste riskide sünteetilist üleandmist kasutatakse füüsilise üleandmise asemel üksnes juhul, kui muud asjakohased üleandmismeetodid, nagu loovutamine või osalus, ei ole õiguslikult või tehniliselt võimalikud või sisaldavad majanduslikult põhjendamatuid riske. |
| --- | --- |

(70)

Teisel varade üleandmisel kohaldatav üleandmismetoodika on kooskõlas meetoditega, mida kohaldati juba 2009. aasta detsembris ja 2010. aasta aprillis toimunud esimesel WestLB varade üleandmisel EAA-le. Ka teisel varade üleandmisel eelistatakse meetodina jagunemist, kusjuures asjaomaste riskide sünteetilist üleandmist kasutatakse füüsilise üleandmise asemel üksnes juhul, kui muud asjakohased üleandmismeetodid, nagu loovutamine või osalus, ei ole õiguslikult või tehniliselt võimalikud või sisaldavad majanduslikult põhjendamatuid riske.

| (71) | Varade üleandmine peab tagama, et WestLB ja SPM-Bank ei sõlmi enam uusi pangatehinguid (v.a teenuste osutamisega seotud äritegevus) ega võta seega enda arvel enam ka vastaspoole- ja tururiske, mida tuleb katta hetkel kehtivast õigusraamistikust tulenevate kohustusliku miinimumkapitali nõuete kaudu (41). |
| --- | --- |

(71)

Varade üleandmine peab tagama, et WestLB ja SPM-Bank ei sõlmi enam uusi pangatehinguid (v.a teenuste osutamisega seotud äritegevus) ega võta seega enda arvel enam ka vastaspoole- ja tururiske, mida tuleb katta hetkel kehtivast õigusraamistikust tulenevate kohustusliku miinimumkapitali nõuete kaudu (41).

| (72) | Mis puutub varade ja kohustuste hindamisse, siis üleandmine toimub riskiga kohandatud arvestusliku väärtusega, see tähendab [...]. |
| --- | --- |

(72)

Mis puutub varade ja kohustuste hindamisse, siis üleandmine toimub riskiga kohandatud arvestusliku väärtusega, see tähendab [...].

iii)   
  SPM-Bank

| (73) | WestLB ei sõlmi pärast 30. juunit 2012 enam uusi pangatehinguid (v.a teenuste osutamisega seotud tehingud), loobub senisest ärinimest WestLB ja võtab uue nime SPM-Bank (esialgne nimetus). WestLB kujundatakse ümber üksuseks, millele likvideerimise eesmärgil kuuluvad majanduslikult EAA-le üleantud allesjäänud positsioonid ja mis vastutab allesjäänud töötajate eest, ning üksnes varade valitsemise teenuseid ostavaks teenindusplatvormiks. |
| --- | --- |

(73)

WestLB ei sõlmi pärast 30. juunit 2012 enam uusi pangatehinguid (v.a teenuste osutamisega seotud tehingud), loobub senisest ärinimest WestLB ja võtab uue nime SPM-Bank (esialgne nimetus). WestLB kujundatakse ümber üksuseks, millele likvideerimise eesmärgil kuuluvad majanduslikult EAA-le üleantud allesjäänud positsioonid ja mis vastutab allesjäänud töötajate eest, ning üksnes varade valitsemise teenuseid ostavaks teenindusplatvormiks.

| (74) | [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...].

| (75) | Ettevõtja SPM-Bank tegutseb peamiselt valdusühinguna (edaspidi „SPM-Holding/Bank”), millel on kaks tütarettevõtjat: SPM-Betriebsgesellschaft ja SPM-Servicegesellschaft. |
| --- | --- |

(75)

Ettevõtja SPM-Bank tegutseb peamiselt valdusühinguna (edaspidi „SPM-Holding/Bank”), millel on kaks tütarettevõtjat: SPM-Betriebsgesellschaft ja SPM-Servicegesellschaft.

| (76) | EAA-le antakse sünteetiliselt üle varad, mida maksualastel, õiguslikel või regulatiivsetel kaalutlustel ei saa füüsiliselt üle anda. Sellised varad kajastatakse ettevõtja SPM-Holding/Bank või tütarettevõtja SPM-Betriebsgesellschaft bilansis, kuid mitte tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft bilansis. |
| --- | --- |

(76)

EAA-le antakse sünteetiliselt üle varad, mida maksualastel, õiguslikel või regulatiivsetel kaalutlustel ei saa füüsiliselt üle anda. Sellised varad kajastatakse ettevõtja SPM-Holding/Bank või tütarettevõtja SPM-Betriebsgesellschaft bilansis, kuid mitte tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft bilansis.

| (77) | Pärast täiendavat varade paigutamist ei ole WestLB-l ja SPM-Bankil enam riskiga kaalutud vara vastaspoole- ja tururiski valdkonnas (42) ning neil on suhteliselt vähe riskiga kaalutud vara puhtalt operatsiooniriskiga seotud usaldatavusnormatiivide täitmiseks (baasmeetodil arvutatuna vähem kui miljard eurot) (43). |
| --- | --- |

(77)

Pärast täiendavat varade paigutamist ei ole WestLB-l ja SPM-Bankil enam riskiga kaalutud vara vastaspoole- ja tururiski valdkonnas (42) ning neil on suhteliselt vähe riskiga kaalutud vara puhtalt operatsiooniriskiga seotud usaldatavusnormatiivide täitmiseks (baasmeetodil arvutatuna vähem kui miljard eurot) (43).

| (78) | Tütarettevõtjale SPM-Betriebsgesellschaft jäävad WestLB praeguste ja endiste töötajatega seotud pensionikohustused. Ettevõtja SPM-Holding ja tütarettevõtja SPM-Betriebsgesellschaft peamine ülesanne on vähendada töötajate arvu praeguselt ligikaudu 4 400-lt 2016. aastaks 1 400-le (neist 1 000 saavad tööd tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft) ning likvideerida vähemolulised tegevuskohad ja süsteemid. SPM-Betriebsgesellschaft osutab üksnes olulisi teenuseid, mis ei ole põhiteenused, nagu hoonete ja büroode käigushoidmine. |
| --- | --- |

(78)

Tütarettevõtjale SPM-Betriebsgesellschaft jäävad WestLB praeguste ja endiste töötajatega seotud pensionikohustused. Ettevõtja SPM-Holding ja tütarettevõtja SPM-Betriebsgesellschaft peamine ülesanne on vähendada töötajate arvu praeguselt ligikaudu 4 400-lt 2016. aastaks 1 400-le (neist 1 000 saavad tööd tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft) ning likvideerida vähemolulised tegevuskohad ja süsteemid. SPM-Betriebsgesellschaft osutab üksnes olulisi teenuseid, mis ei ole põhiteenused, nagu hoonete ja büroode käigushoidmine.

| (79) | Ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2014 eraldatakse SPM-Servicegesellschaft ning tema ülesanne on osutada varade valitsemise teenuseid seoses WestLB-le allesjäänud varade ja kohustustega. Tulenevalt varade portfelli EAA-le (ja ühendpangale) üleandmisest tekib vajadus varade valitsemise teenuste järele, sest EAA ja ühendpank ei saa ise portfelli hallata. SPM-Servicegesellschaft pakub kõnealuseid teenuseid EAA-le (ja ühendpangale) turuhinnaga. Kõik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft tegevuse suhtes kohaldatavad piirangud (vt selle kohta ka punktid (80)–(85)) lõppevad tema loovutamisel. |
| --- | --- |

(79)

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2014 eraldatakse SPM-Servicegesellschaft ning tema ülesanne on osutada varade valitsemise teenuseid seoses WestLB-le allesjäänud varade ja kohustustega. Tulenevalt varade portfelli EAA-le (ja ühendpangale) üleandmisest tekib vajadus varade valitsemise teenuste järele, sest EAA ja ühendpank ei saa ise portfelli hallata. SPM-Servicegesellschaft pakub kõnealuseid teenuseid EAA-le (ja ühendpangale) turuhinnaga. Kõik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft tegevuse suhtes kohaldatavad piirangud (vt selle kohta ka punktid (80)–(85)) lõppevad tema loovutamisel.

| (80) | SPM-Holding ja tema tütarettevõtjad saavad kõik nende tegevuseks veel vajalikud tegevusload. Saksamaa kinnitab, et asjaomaste tegevuslubade ulatus ja arv on siiski piiratud varade valitsemise teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(80)

SPM-Holding ja tema tütarettevõtjad saavad kõik nende tegevuseks veel vajalikud tegevusload. Saksamaa kinnitab, et asjaomaste tegevuslubade ulatus ja arv on siiski piiratud varade valitsemise teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga.

| (81) | EAA portfelli olulised osad on kajastatud välisriikides asuvate filiaalide bilansis ja see on vajalik ka tulevikus. 31. oktoobri 2011. aasta seisuga oli WestLB-l riskipositsioone New Yorgis kokku ligikaudu [5–15] miljardit eurot, Londonis ligikaudu [15–25] miljardit eurot ja Aasias ligikaudu [5–10] miljardit eurot. Kõnealuste portfellide füüsiline üleandmine EAA-le ei olnud varade esimese üleandmise ajal (ega ole ka edaspidi) maksualastel, õiguslikel või regulatiivsetel kaalutlustel võimalik või majanduslikult põhjendatud, nii et võimalik oleks ainult sünteetiline üleandmine. Kõnealused varad jäävad ettevõtjale SPM-Holding ja tütarettevõtjale SPM-Betriebsgesellschaft ning osaliselt välisriikides asuvatele filiaalidele või tütarettevõtjatele. Saksamaa selgitab, et välisriikides asuvate filiaalide ja tütarettevõtjate tegevust ei saa koheselt lõpetada, kuid kinnitab, et SPM-Holding ja SPM-Betriebsgesellschaft sulgevad kõik välisriikides asuvad filiaalid ja tütarettevõtjad 2016. aasta lõpuks, välja arvatud juhul, kui sulgemine on pangajärelevalvega seonduvatel põhjustel võimatu. |
| --- | --- |

(81)

EAA portfelli olulised osad on kajastatud välisriikides asuvate filiaalide bilansis ja see on vajalik ka tulevikus. 31. oktoobri 2011. aasta seisuga oli WestLB-l riskipositsioone New Yorgis kokku ligikaudu [5–15] miljardit eurot, Londonis ligikaudu [15–25] miljardit eurot ja Aasias ligikaudu [5–10] miljardit eurot. Kõnealuste portfellide füüsiline üleandmine EAA-le ei olnud varade esimese üleandmise ajal (ega ole ka edaspidi) maksualastel, õiguslikel või regulatiivsetel kaalutlustel võimalik või majanduslikult põhjendatud, nii et võimalik oleks ainult sünteetiline üleandmine. Kõnealused varad jäävad ettevõtjale SPM-Holding ja tütarettevõtjale SPM-Betriebsgesellschaft ning osaliselt välisriikides asuvatele filiaalidele või tütarettevõtjatele. Saksamaa selgitab, et välisriikides asuvate filiaalide ja tütarettevõtjate tegevust ei saa koheselt lõpetada, kuid kinnitab, et SPM-Holding ja SPM-Betriebsgesellschaft sulgevad kõik välisriikides asuvad filiaalid ja tütarettevõtjad 2016. aasta lõpuks, välja arvatud juhul, kui sulgemine on pangajärelevalvega seonduvatel põhjustel võimatu.

| (82) | SPM-Servicegesellschaft peab kõnealustele portfellidele osutama asjakohaseid teenuseid. Varade valitsemise valdkonnas pädevuse tagamiseks jätab SPM-Servicegesellschaft alles ühe filiaali New Yorkis ja ühe Londonis ning ühe tegevuskoha Aasias. Ligikaudu üks kolmandik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft töötajaid saab tööd välisriikides asuvates filiaalides. Komisjon võtab seega teadmiseks, et ettevõtjal SPM-Bank ei ole pärast tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft müüki 2016. aastal enam välisriikides asuvaid filiaale ja tütarettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui teatavate filiaalide või tütarettevõtjate tegevuse lõpetamine on pangajärelevalvega seonduvatel põhjustel võimatu. |
| --- | --- |

(82)

SPM-Servicegesellschaft peab kõnealustele portfellidele osutama asjakohaseid teenuseid. Varade valitsemise valdkonnas pädevuse tagamiseks jätab SPM-Servicegesellschaft alles ühe filiaali New Yorkis ja ühe Londonis ning ühe tegevuskoha Aasias. Ligikaudu üks kolmandik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft töötajaid saab tööd välisriikides asuvates filiaalides. Komisjon võtab seega teadmiseks, et ettevõtjal SPM-Bank ei ole pärast tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft müüki 2016. aastal enam välisriikides asuvaid filiaale ja tütarettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui teatavate filiaalide või tütarettevõtjate tegevuse lõpetamine on pangajärelevalvega seonduvatel põhjustel võimatu.

| (83) | Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft kõigepealt eraldatakse ja seejärel loovutatakse hiljemalt 2016. aastaks. Loovutamise hõlbustamiseks võib SPM-Bank sõlmida ajavahemikul 2012–2014 kolmandate isikute portfellide teenindamise lepinguid, st teha kolmandate isikutega tehinguid väljaspool WestLB portfelle. Kõnealuse tegevuse tulu võib olla kuni [40–60] % SPM-Servicegesellschafti kogu brutotulust. See piirang lõpeb SPM-Servicegesellschafti loovutamisel. |
| --- | --- |

(83)

Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft kõigepealt eraldatakse ja seejärel loovutatakse hiljemalt 2016. aastaks. Loovutamise hõlbustamiseks võib SPM-Bank sõlmida ajavahemikul 2012–2014 kolmandate isikute portfellide teenindamise lepinguid, st teha kolmandate isikutega tehinguid väljaspool WestLB portfelle. Kõnealuse tegevuse tulu võib olla kuni [40–60] % SPM-Servicegesellschafti kogu brutotulust. See piirang lõpeb SPM-Servicegesellschafti loovutamisel.

| (84) | SPM-Servicegesellschaft võiks saavutada tagasihoidliku müügitulu [8–12] %, millest peaks täpselt piisama tema turukõlblikkuse tagamiseks (44). SPM-Servicegesellschafti kasumlikkuse arvutamisel aluseks võetud kasumiaruandest nähtub, et enne 2016. aastat tuleb kulusid oluliselt vähendada (45). |
| --- | --- |

(84)

SPM-Servicegesellschaft võiks saavutada tagasihoidliku müügitulu [8–12] %, millest peaks täpselt piisama tema turukõlblikkuse tagamiseks (44). SPM-Servicegesellschafti kasumlikkuse arvutamisel aluseks võetud kasumiaruandest nähtub, et enne 2016. aastat tuleb kulusid oluliselt vähendada (45).

| (85) | Kui SPM-Bank ei loovuta tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft 31. detsembriks 2016, siis kohustub Saksamaa SPM-Servicegesellschafti likvideerima. Sel juhul lõpetatakse kõik lepingulised kohustused SPM-Servicegesellschafti likvideerimise lõpuleviimise tähtajaks 31. detsembril 2017 (kui teda ei müüda). |
| --- | --- |

(85)

Kui SPM-Bank ei loovuta tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft 31. detsembriks 2016, siis kohustub Saksamaa SPM-Servicegesellschafti likvideerima. Sel juhul lõpetatakse kõik lepingulised kohustused SPM-Servicegesellschafti likvideerimise lõpuleviimise tähtajaks 31. detsembril 2017 (kui teda ei müüda).

4.   SAKSAMAA KOHUSTUSED

| (86) | Saksamaa esitas lisaks 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavale kohustuste loendi (vt käesoleva otsuse lisa), mille võib kokku võtta järgmiselt.






  a) | ÄRINIMI






  — | Saksamaa kinnitab, et nime „WestLB” ei kasutata pärast 30. juunit 2012 enam ärinimena (välja arvatud juhul, kui tehnilistel põhjustel tuleb ärinime muutmine kuni kolme kuu võrra edasi lükata). |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Saksamaa esitas lisaks 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavale kohustuste loendi (vt käesoleva otsuse lisa), mille võib kokku võtta järgmiselt.

a)

ÄRINIMI

—

Saksamaa kinnitab, et nime „WestLB” ei kasutata pärast 30. juunit 2012 enam ärinimena (välja arvatud juhul, kui tehnilistel põhjustel tuleb ärinime muutmine kuni kolme kuu võrra edasi lükata).

| b) | ÜHENDPANK






  — | Saksamaa kinnitab, et 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas ettenähtud ühendpanga äritegevuse piirangud kehtivad 31. detsembrini 2016, välja arvatud juhul, kui ühendpank ühendatakse enne 31. detsembrit 2016 mõne teise liidumaa pangaga. |
| --- | --- | --- |

b)

ÜHENDPANK

—

Saksamaa kinnitab, et 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas ettenähtud ühendpanga äritegevuse piirangud kehtivad 31. detsembrini 2016, välja arvatud juhul, kui ühendpank ühendatakse enne 31. detsembrit 2016 mõne teise liidumaa pangaga.

| — | Saksamaa kinnitab, et NRW liidumaa ei omanda tulevikus osalust ühendpangas ega toeta ühendpanka muul viisil rahaliselt. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et NRW liidumaa ei omanda tulevikus osalust ühendpangas ega toeta ühendpanka muul viisil rahaliselt.

| — | Saksamaa kinnitab, et ühendpanga autonoomsust ei säilitata enam ning tema varad ja kohustused eraldatakse hoiupankade liitude ja Sparkassen-Finanzgruppe vastutusel WestLBst 30. juuniks 2012. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et ühendpanga autonoomsust ei säilitata enam ning tema varad ja kohustused eraldatakse hoiupankade liitude ja Sparkassen-Finanzgruppe vastutusel WestLBst 30. juuniks 2012.

| — | Saksamaa kinnitab, et kõik pooled täidavad täpselt ja õigeaegselt põhiküsimuste kokkuleppest tulenevad kohustused, nii et tehingu eset ja ettevõtja nullväärtust silmas pidades on tagatud tehingu toimumise kindlus ning ühendpank eraldatakse hiljemalt 30. juuniks 2012. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et kõik pooled täidavad täpselt ja õigeaegselt põhiküsimuste kokkuleppest tulenevad kohustused, nii et tehingu eset ja ettevõtja nullväärtust silmas pidades on tagatud tehingu toimumise kindlus ning ühendpank eraldatakse hiljemalt 30. juuniks 2012.

| — | Saksamaa kinnitab, et kui hoolsuskohustuse auditi tulemus on positiivne, siis on Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) valmis ühendpanga üle võtma. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et kui hoolsuskohustuse auditi tulemus on positiivne, siis on Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) valmis ühendpanga üle võtma.

| c) | SPM BANK






  — | Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank äritegevus piirdub järgmiste teenuste osutamisega:






  i) | EAA, ühendpanga ja kolmandate isikute portfellide teenindamine, kaasa arvatud vajaduse korral kõrgendatud riskiga laenude haldamine, väärtpaberite kliiring, arveldamine ja realiseerimine, krediidiriski hindamine, töötlemine ja seire, krediidiriski piiramine, järelevalveasutuse nõutavate aruannete koostamine, äriklientide tagatiste haldamine koos selleks vajaliku andmetöötlusega, tururiskide juhtimine, IT- ja back-office-teenused, rahastamine, riskide maandamine, rahavoogude juhtimine, finantsaruannete koostamine, kontroll, nõuetele vastavuse tagamine ja osaluste haldamine; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

SPM BANK

—

Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank äritegevus piirdub järgmiste teenuste osutamisega:

i)

EAA, ühendpanga ja kolmandate isikute portfellide teenindamine, kaasa arvatud vajaduse korral kõrgendatud riskiga laenude haldamine, väärtpaberite kliiring, arveldamine ja realiseerimine, krediidiriski hindamine, töötlemine ja seire, krediidiriski piiramine, järelevalveasutuse nõutavate aruannete koostamine, äriklientide tagatiste haldamine koos selleks vajaliku andmetöötlusega, tururiskide juhtimine, IT- ja back-office-teenused, rahastamine, riskide maandamine, rahavoogude juhtimine, finantsaruannete koostamine, kontroll, nõuetele vastavuse tagamine ja osaluste haldamine;

| ii) | EAA-le sünteetiliselt üleantud varadega võib EAA oma likvideerimisstrateegia raames eelkõige teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid; sel juhul tegutseb SPM-Bank ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele (46). |
| --- | --- |

ii)

EAA-le sünteetiliselt üleantud varadega võib EAA oma likvideerimisstrateegia raames eelkõige teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid; sel juhul tegutseb SPM-Bank ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele (46).

| — | Saksamaa esitas nõutavate tegevuslubade kirjelduse ja kinnitas, et kõigist muudest tegevuslubadest loobutakse 31. detsembriks 2012. |
| --- | --- |

—

Saksamaa esitas nõutavate tegevuslubade kirjelduse ja kinnitas, et kõigist muudest tegevuslubadest loobutakse 31. detsembriks 2012.

| — | Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank töötajate arv väheneb praeguselt 4 400 töötajalt 2016. aastaks 1 000 töötajani tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft. Töötajate arvu vähendamise ajakava näitlikustamiseks on esitatud esialgsed arvandmed. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank töötajate arv väheneb praeguselt 4 400 töötajalt 2016. aastaks 1 000 töötajani tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft. Töötajate arvu vähendamise ajakava näitlikustamiseks on esitatud esialgsed arvandmed.

| — | Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank järgib kolmandatele isikutele teenuste osutamisel teatavaid nõudeid. Kolmandate isikutega sõlmitud tehingute maht võib olla kuni [40–60] % brutotulust. Teenuste osutamise võtab üle eraldatud üksus (edaspidi moodustatav tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft), kelle tegevusluba piirdub kõnealuste teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank järgib kolmandatele isikutele teenuste osutamisel teatavaid nõudeid. Kolmandate isikutega sõlmitud tehingute maht võib olla kuni [40–60] % brutotulust. Teenuste osutamise võtab üle eraldatud üksus (edaspidi moodustatav tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft), kelle tegevusluba piirdub kõnealuste teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga.

| — | Saksamaa kinnitab, et SPM-Servicegesellschaft müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2016. Teenuste osutamise lepinguid võib sõlmida ka hilisema tähtajaga kui 2017. aasta tingimusel, et lepingus on sätestatud tellija õigus 31. detsembri 2017. aasta seisuga lepingust vahendite ebapiisavuse alusel taganeda. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et SPM-Servicegesellschaft müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2016. Teenuste osutamise lepinguid võib sõlmida ka hilisema tähtajaga kui 2017. aasta tingimusel, et lepingus on sätestatud tellija õigus 31. detsembri 2017. aasta seisuga lepingust vahendite ebapiisavuse alusel taganeda.

| — | Saksamaa tagab, et kui tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft ei ole võimalik eelnimetatud tähtajaks müüa, siis lõpetab kõnealune ettevõtja 31. detsembril 2017 oma tegevuse või antakse kogu osalus üle. Kõik SPM-Servicegesellschafti äritegevusele seatud piirangud lõpevad tema loovutamisel. |
| --- | --- |

—

Saksamaa tagab, et kui tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft ei ole võimalik eelnimetatud tähtajaks müüa, siis lõpetab kõnealune ettevõtja 31. detsembril 2017 oma tegevuse või antakse kogu osalus üle. Kõik SPM-Servicegesellschafti äritegevusele seatud piirangud lõpevad tema loovutamisel.

| — | Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank äritegevus ei hõlma edaspidi eelkõige järgmisi valdkondi: endale kuuluvate vahenditega kauplemine, igat liiki väärtpaberite hoidmise tunnistuste emiteerimine, projektipõhine ja kaubandustegevuse rahastamine, varadel põhinev rahastamine, väärtpaberistamine, sündikaatlaenude pakkumine ja rahvusvaheliste äriklientide teenindamine. EAA-le sünteetiliselt üleantud ja tema poolt tagatud varade puhul toimib SPM-Bank välissuhtes laenuandjana, mistõttu võib tal osutuda vajalikuks teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid, kuid seda ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank äritegevus ei hõlma edaspidi eelkõige järgmisi valdkondi: endale kuuluvate vahenditega kauplemine, igat liiki väärtpaberite hoidmise tunnistuste emiteerimine, projektipõhine ja kaubandustegevuse rahastamine, varadel põhinev rahastamine, väärtpaberistamine, sündikaatlaenude pakkumine ja rahvusvaheliste äriklientide teenindamine. EAA-le sünteetiliselt üleantud ja tema poolt tagatud varade puhul toimib SPM-Bank välissuhtes laenuandjana, mistõttu võib tal osutuda vajalikuks teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid, kuid seda ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele.

| — | Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank osutab varade valitsemise teenuseid üksnes õiglase turuhinnaga ja tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft hinnakujundus järgib tervikuna kulude katmise põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank osutab varade valitsemise teenuseid üksnes õiglase turuhinnaga ja tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft hinnakujundus järgib tervikuna kulude katmise põhimõtet.

| — | Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank lõpetab välisriikides asuvate filiaalide ja tütarettevõtjate tegevuse hiljemalt 2016. aasta lõpuks, välja arvatud juhul, kui õiguslike nõuete tõttu tuleb välisriigis tegevuskohta omada ka pärast 2016. aastat. Kohaliku pädevuse säilitamise, erinevate ajatsoonide katmise, operatsiooniriskide vähendamise ja konkurentsivõime tagamise eesmärgil võib SPM-Bankil olla filiaal Londonis, New Yorgis ja Aasias. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank lõpetab välisriikides asuvate filiaalide ja tütarettevõtjate tegevuse hiljemalt 2016. aasta lõpuks, välja arvatud juhul, kui õiguslike nõuete tõttu tuleb välisriigis tegevuskohta omada ka pärast 2016. aastat. Kohaliku pädevuse säilitamise, erinevate ajatsoonide katmise, operatsiooniriskide vähendamise ja konkurentsivõime tagamise eesmärgil võib SPM-Bankil olla filiaal Londonis, New Yorgis ja Aasias.

| — | Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank tegevust jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank tegevust jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik.

| d) | EAA






  — | Saksamaa kinnitab, et EAA-le teenuste osutamise lepingu pikendamisel 31. detsembrini 2016 ostab EAA talle vajalikud varade valitsemise teenused kooskõlas turuhindade järgimise kohta antud kinnitusega ja asjaomane leping sõlmitakse avaliku hankemenetlusega. |
| --- | --- | --- |

d)

EAA

—

Saksamaa kinnitab, et EAA-le teenuste osutamise lepingu pikendamisel 31. detsembrini 2016 ostab EAA talle vajalikud varade valitsemise teenused kooskõlas turuhindade järgimise kohta antud kinnitusega ja asjaomane leping sõlmitakse avaliku hankemenetlusega.

| e) | JÄRELEVALVE






  — | Saksamaa kinnitab, et ta esitab kord kvartalis põhjaliku aruande komisjoni ja Saksamaa vahel 16. detsembril 2011 sõlmitud kokkuleppe alusel võetud meetmete kohta. |
| --- | --- | --- |

e)

JÄRELEVALVE

—

Saksamaa kinnitab, et ta esitab kord kvartalis põhjaliku aruande komisjoni ja Saksamaa vahel 16. detsembril 2011 sõlmitud kokkuleppe alusel võetud meetmete kohta.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMINE ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 108 LÕIKE 2 ALUSEL

1.   2009. DETSEMBRI OTSUS

| (87) | Komisjon väljendas 2009. aasta otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kahtlust, et otsuses hinnatud langenud väärtusega varade toetusmeetmed ei ole kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (47) (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”). Lisaks ei olnud komisjoni arvates veenvalt kinnitatud, et tagatud on elujõulisuse taastamine, kulude asjakohane jagamine ja (täiendavast) abist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramine, nagu on nõutud komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (48) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”). |
| --- | --- |

(87)

Komisjon väljendas 2009. aasta otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kahtlust, et otsuses hinnatud langenud väärtusega varade toetusmeetmed ei ole kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (47) (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”). Lisaks ei olnud komisjoni arvates veenvalt kinnitatud, et tagatud on elujõulisuse taastamine, kulude asjakohane jagamine ja (täiendavast) abist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramine, nagu on nõutud komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (48) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).

| (88) | Komisjon märkis, et ta ei käsitle mitte ainult uut riigiabi, mida anti vara üleandmisel EAA-le, vaid peab veel kord hindama ka riigiabi, mis kiideti heaks 2009. aasta mai otsusega (49). |
| --- | --- |

(88)

Komisjon märkis, et ta ei käsitle mitte ainult uut riigiabi, mida anti vara üleandmisel EAA-le, vaid peab veel kord hindama ka riigiabi, mis kiideti heaks 2009. aasta mai otsusega (49).

| (89) | Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupankade liidud on andnud asjakohase omapanuse, kuna hoiupankade liitudele toetusmeetmest tulenevate kohustuste suhtes oli kehtestatud ülempiir ning EAA asutamiseks vajaliku kapitali oli andnud üksnes Saksamaa, mitte hoiupankade liidud (50). |
| --- | --- |

(89)

Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupankade liidud on andnud asjakohase omapanuse, kuna hoiupankade liitudele toetusmeetmest tulenevate kohustuste suhtes oli kehtestatud ülempiir ning EAA asutamiseks vajaliku kapitali oli andnud üksnes Saksamaa, mitte hoiupankade liidud (50).

| (90) | Saksamaad kohustati esitama muudetud ümberkorraldamiskava, milles võetakse arvesse antud riigiabi kogusummat ning nähakse ette piisav hüvitis ja täiendav ulatuslik ümberkorraldamine. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaad kohustati esitama muudetud ümberkorraldamiskava, milles võetakse arvesse antud riigiabi kogusummat ning nähakse ette piisav hüvitis ja täiendav ulatuslik ümberkorraldamine.

2.   2010. AASTA NOVEMBRI OTSUS

| (91) | Komisjon pikendas 2010. aasta novembri otsusega ametlikku uurimismenetlust, sest ta kahtles üha enam, kas esimene varade üleandmine oli langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ja 2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava siseturuga kokkusobiv. Ümberkorraldamiskavas ei olnud veenvalt tõendatud, et sellega tagatakse abi saanud panga elujõulisuse taastamine, kulude asjakohane jagamine ja riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramine. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon pikendas 2010. aasta novembri otsusega ametlikku uurimismenetlust, sest ta kahtles üha enam, kas esimene varade üleandmine oli langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ja 2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava siseturuga kokkusobiv. Ümberkorraldamiskavas ei olnud veenvalt tõendatud, et sellega tagatakse abi saanud panga elujõulisuse taastamine, kulude asjakohane jagamine ja riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramine.

| (92) | Esimese üleandmise puhul kahtles komisjon eelkõige langenud väärtusega varade abikõlblikkuses. Komisjon tegi kindlaks riigiabi olemasolu ja abisumma suuruse ning jõudis järeldusele, et riigiabi suurust arvesse võttes on see langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ainult siis, kui see nõutakse tagasi või hüvitatakse täiendava ümberkorraldamise teel vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41. |
| --- | --- |

(92)

Esimese üleandmise puhul kahtles komisjon eelkõige langenud väärtusega varade abikõlblikkuses. Komisjon tegi kindlaks riigiabi olemasolu ja abisumma suuruse ning jõudis järeldusele, et riigiabi suurust arvesse võttes on see langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ainult siis, kui see nõutakse tagasi või hüvitatakse täiendava ümberkorraldamise teel vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41.

| (93) | Komisjon märkis 2010. aasta novembri otsuses komisjoni ekspertide hinnangule tuginedes, et esimese üleandmisega seotud abisumma on ligikaudu 6,9 miljardit eurot. See summa moodustub asjaomaste varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahest (ligikaudu 11 miljardit eurot) (51), mida on korrigeeritud EAA esialgse omakapitaliga (ligikaudu 3,3 miljardit eurot) (52) ja teatavate krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade arvestusliku väärtusega (ligikaudu 0,3 miljardit eurot) (53) ning millest on maha arvatud teatav summa varem võetud finantskohustuste üleandmise eest (ligikaudu 0,9 miljardit eurot) (54). |
| --- | --- |

(93)

Komisjon märkis 2010. aasta novembri otsuses komisjoni ekspertide hinnangule tuginedes, et esimese üleandmisega seotud abisumma on ligikaudu 6,9 miljardit eurot. See summa moodustub asjaomaste varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahest (ligikaudu 11 miljardit eurot) (51), mida on korrigeeritud EAA esialgse omakapitaliga (ligikaudu 3,3 miljardit eurot) (52) ja teatavate krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade arvestusliku väärtusega (ligikaudu 0,3 miljardit eurot) (53) ning millest on maha arvatud teatav summa varem võetud finantskohustuste üleandmise eest (ligikaudu 0,9 miljardit eurot) (54).

| (94) | Lisaks kiitis komisjon heaks väärtuste vahe, mille tema eksperdid olid kindlaks teinud ja mille puhul on tegemist varade ja kohustuste üleandmisväärtuse ning tegeliku majandusliku väärtuse vahelise erinevusega. Komisjoni arvates on väärtuste vahe pärast asjaomaste omakapitali- ja laenutegurite mahaarvamist 3,4 miljardit eurot (55). Väärtpaberiportfelliga seoses tegi komisjon kindlaks, et kõnealuste varakategooriate liigitamiseks langenud väärtusega varadena (56) oleks tulnud esitada täiendavad tõendid selle kohta, et nende varadega kauplevatel turgudel esines ostjate ja müüjate puuduse tõttu tõepoolest häireid. Komisjon nõustus oma otsuspraktika põhjal ekspertidega, et WestLB kasutas tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemisel liiga väikeseid diskonteerimistegureid ja seetõttu oli tegelik majanduslik väärtus kokkuvõttes liiga suur. Peale selle nõustus komisjon ekspertide järeldusega, et kuna makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel aluseks võetud eeldused ei olnud piisavalt konservatiivsed, oli krediidiportfelli tegelik majanduslik väärtus ligikaudu 1,0 miljardit eurot WestLB hinnatust väiksem. Komisjon märkis, et arvandmeid võrreldi kooskõlas komisjoni otsustega sektori tasandil (57). Lisaks kontrollis komisjon uuesti muid mahaarvatavaid varasid, kuid leidis siiski, et nende arvessevõtmiseks tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel puudus alus. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks kiitis komisjon heaks väärtuste vahe, mille tema eksperdid olid kindlaks teinud ja mille puhul on tegemist varade ja kohustuste üleandmisväärtuse ning tegeliku majandusliku väärtuse vahelise erinevusega. Komisjoni arvates on väärtuste vahe pärast asjaomaste omakapitali- ja laenutegurite mahaarvamist 3,4 miljardit eurot (55). Väärtpaberiportfelliga seoses tegi komisjon kindlaks, et kõnealuste varakategooriate liigitamiseks langenud väärtusega varadena (56) oleks tulnud esitada täiendavad tõendid selle kohta, et nende varadega kauplevatel turgudel esines ostjate ja müüjate puuduse tõttu tõepoolest häireid. Komisjon nõustus oma otsuspraktika põhjal ekspertidega, et WestLB kasutas tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemisel liiga väikeseid diskonteerimistegureid ja seetõttu oli tegelik majanduslik väärtus kokkuvõttes liiga suur. Peale selle nõustus komisjon ekspertide järeldusega, et kuna makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel aluseks võetud eeldused ei olnud piisavalt konservatiivsed, oli krediidiportfelli tegelik majanduslik väärtus ligikaudu 1,0 miljardit eurot WestLB hinnatust väiksem. Komisjon märkis, et arvandmeid võrreldi kooskõlas komisjoni otsustega sektori tasandil (57). Lisaks kontrollis komisjon uuesti muid mahaarvatavaid varasid, kuid leidis siiski, et nende arvessevõtmiseks tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel puudus alus.

| (95) | Sellele lisaks väljendas komisjon kahtlust seoses langenud väärtusega varade valitsemisega, kuna selle eest vastutas endiselt WestLB. Asjaolust, et EAA-l tekkis veidi aega pärast asutamist miljardi euro suurune kahjum, järeldas komisjon, et kahjum võis tekkida juba varade üleandmise ajal. Seepärast kahtles komisjon, kas asjaomased varad kuuluvad langenud väärtusega varade teatise punkti 32 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(95)

Sellele lisaks väljendas komisjon kahtlust seoses langenud väärtusega varade valitsemisega, kuna selle eest vastutas endiselt WestLB. Asjaolust, et EAA-l tekkis veidi aega pärast asutamist miljardi euro suurune kahjum, järeldas komisjon, et kahjum võis tekkida juba varade üleandmise ajal. Seepärast kahtles komisjon, kas asjaomased varad kuuluvad langenud väärtusega varade teatise punkti 32 kohaldamisalasse.

| (96) | Saksamaad kutsuti veel kord üles esitama muudetud ümberkorraldamiskava, milles käsitletaks ettevõtjale WestLB antud täiendavat abi ja kõnealuses otsuses nimetatud puudusi. |
| --- | --- |

(96)

Saksamaad kutsuti veel kord üles esitama muudetud ümberkorraldamiskava, milles käsitletaks ettevõtjale WestLB antud täiendavat abi ja kõnealuses otsuses nimetatud puudusi.

IV.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (97) | Saksamaa ei vaidlusta järeldust, et kõnealuste meetmete puhul on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(97)

Saksamaa ei vaidlusta järeldust, et kõnealuste meetmete puhul on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

1.   ESIMENE VARADE ÜLEANDMINE EAA-LE

| (98) | Saksamaa vaidlustab osa komisjoni järeldusi EAA-le esimese varade üleandmise kohta. |
| --- | --- |

(98)

Saksamaa vaidlustab osa komisjoni järeldusi EAA-le esimese varade üleandmise kohta.

a.   LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISE KOHALDATAVUS

| (99) | Esiteks kordab Saksamaa oma 1. veebruari 2010. aasta märkustes esitatud selgitusi ja väidab, et langenud väärtusega varade teatis ei ole EAA-le esimese varade üleandmise suhtes kohaldatav. Kui WestLB annab omakapitali EAA-le üle, võtab ta igal juhul üle toetusmeetmega seotud kulud. Saksamaa väidab, et vastavalt 2009. aasta mai otsuse punkti 16 juurde kuuluvale 8. joonealusele märkusele ei ole langenud väärtusega varade teatis kohaldatav, kui avalik-õiguslikud aktsionärid on meetme võtnud omanikena. |
| --- | --- |

(99)

Esiteks kordab Saksamaa oma 1. veebruari 2010. aasta märkustes esitatud selgitusi ja väidab, et langenud väärtusega varade teatis ei ole EAA-le esimese varade üleandmise suhtes kohaldatav. Kui WestLB annab omakapitali EAA-le üle, võtab ta igal juhul üle toetusmeetmega seotud kulud. Saksamaa väidab, et vastavalt 2009. aasta mai otsuse punkti 16 juurde kuuluvale 8. joonealusele märkusele ei ole langenud väärtusega varade teatis kohaldatav, kui avalik-õiguslikud aktsionärid on meetme võtnud omanikena.

b.   ESIMESE VARADE ÜLEANDMISE TEGELIKU MAJANDUSLIKU VÄÄRTUSE HINDAMINE

| (100) | Teiseks märgib Saksamaa, et komisjon on teinud üleantud varade hindamisel ja skaalafaktorite kohaldamisel vigu. |
| --- | --- |

(100)

Teiseks märgib Saksamaa, et komisjon on teinud üleantud varade hindamisel ja skaalafaktorite kohaldamisel vigu.

| (101) | Saksamaa väidab, et komisjon on oma hinnangus tervikuna liiga konservatiivne, ja käsitleb seejärel varakategooriate „struktureeritud väärtpaberid”, „muud väärtpaberid” ja „krediidiportfell” üksikuid tahke. |
| --- | --- |

(101)

Saksamaa väidab, et komisjon on oma hinnangus tervikuna liiga konservatiivne, ja käsitleb seejärel varakategooriate „struktureeritud väärtpaberid”, „muud väärtpaberid” ja „krediidiportfell” üksikuid tahke.

| (102) | Saksamaa arvates oli struktureeritud laenude portfelli hindamismeetod, mille WestLB oli aluseks võtnud ja mida komisjon kritiseeris, Deutsche Bundesbanki jaoks vastuvõetav. Lisaks märkis Saksamaa, et tema kaasatud väliseksperdi BlackRock Solutions hinnangul oli portfelli tegelik majanduslik väärtus WestLB hinnatust suurem, mis tähendab seda, et WestLB tegutses piisavalt konservatiivselt. |
| --- | --- |

(102)

Saksamaa arvates oli struktureeritud laenude portfelli hindamismeetod, mille WestLB oli aluseks võtnud ja mida komisjon kritiseeris, Deutsche Bundesbanki jaoks vastuvõetav. Lisaks märkis Saksamaa, et tema kaasatud väliseksperdi BlackRock Solutions hinnangul oli portfelli tegelik majanduslik väärtus WestLB hinnatust suurem, mis tähendab seda, et WestLB tegutses piisavalt konservatiivselt.

| (103) | Muude väärtpaberite portfelli kohta märgib Saksamaa, et suurimad erinevused varade väärtuse hindamisel tulenevad küsimusest, kas turuväärtus on kohaldatav. Kui WestLB tegi ettepaneku kasutada tema enda (eelkõige likviidsusega seotud) kriteeriume, et teha kindlaks turuhäirete olemasolu, siis komisjoni eksperdid ei selgitanud Saksamaa kriitika kohaselt piisavalt oma järeldust, et peaaegu kõigi varadega kaubeldi toimival turul. Selle näitlikustamiseks viitab Saksamaa riigivõlakirjadele, mis moodustavad suure osa väärtpaberiportfellist; hindade langus 2009. aasta lõpul andis märku turul esinevatest häiretest. |
| --- | --- |

(103)

Muude väärtpaberite portfelli kohta märgib Saksamaa, et suurimad erinevused varade väärtuse hindamisel tulenevad küsimusest, kas turuväärtus on kohaldatav. Kui WestLB tegi ettepaneku kasutada tema enda (eelkõige likviidsusega seotud) kriteeriume, et teha kindlaks turuhäirete olemasolu, siis komisjoni eksperdid ei selgitanud Saksamaa kriitika kohaselt piisavalt oma järeldust, et peaaegu kõigi varadega kaubeldi toimival turul. Selle näitlikustamiseks viitab Saksamaa riigivõlakirjadele, mis moodustavad suure osa väärtpaberiportfellist; hindade langus 2009. aasta lõpul andis märku turul esinevatest häiretest.

| (104) | Krediidiportfelli hindamise kohta märgib Saksamaa, et komisjoni ekspertide märkusi, mis pealegi on koostatud üksikasjalikke laenudokumente arvesse võtmata, ei saa kasutada WestLB hinnatud väärtuse vaidlustamiseks. Konkreetselt kritiseerib Saksamaa kasutatud hindamisparameetrite läbipaistmatust, sisulisi vastuolusid ja komisjoni ekspertide liiga konservatiivset lähenemisviisi. Saksamaa arvates tuleb aluseks võtta Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee stressitestides kasutatavad parameetrid, mitte ekspertide parameetrid. Eelkõige kritiseerib Saksamaa halvenenud turutingimuste stsenaariumi, milles komisjoni eksperdid lähtuvad sellest, et makseviivituse tõenäosus on 70 % ja makseviivitusest tingitud kahjumäär 30 %. |
| --- | --- |

(104)

Krediidiportfelli hindamise kohta märgib Saksamaa, et komisjoni ekspertide märkusi, mis pealegi on koostatud üksikasjalikke laenudokumente arvesse võtmata, ei saa kasutada WestLB hinnatud väärtuse vaidlustamiseks. Konkreetselt kritiseerib Saksamaa kasutatud hindamisparameetrite läbipaistmatust, sisulisi vastuolusid ja komisjoni ekspertide liiga konservatiivset lähenemisviisi. Saksamaa arvates tuleb aluseks võtta Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee stressitestides kasutatavad parameetrid, mitte ekspertide parameetrid. Eelkõige kritiseerib Saksamaa halvenenud turutingimuste stsenaariumi, milles komisjoni eksperdid lähtuvad sellest, et makseviivituse tõenäosus on 70 % ja makseviivitusest tingitud kahjumäär 30 %.

| (105) | Lisaks käsitles Saksamaa abikõlblikkusega seotud kahtlusi ja väitis, et EAA esimeses majandustegevuse aruandes (30. juuni 2010) ei kajastu portfelliga seotud kahjum. Komisjoni kahtlusi, et EAA struktuuris tekkivat eeldatavat kahjumit on hinnatud liiga väikeseks, tõrjub Saksamaa väitega, et EAA tegeliku riskieraldise maht on eelkõige kooskõlas Phoenixi portfelliga. Riskieraldise maht on likvideerimiskavas hinnatud summast ligikaudu [0,5–1,5] miljardi euro võrra väiksem. EAA riskieraldis ei olnud seega vastuolus WestLB hinnanguga eeldatava kahjumi kohta. |
| --- | --- |

(105)

Lisaks käsitles Saksamaa abikõlblikkusega seotud kahtlusi ja väitis, et EAA esimeses majandustegevuse aruandes (30. juuni 2010) ei kajastu portfelliga seotud kahjum. Komisjoni kahtlusi, et EAA struktuuris tekkivat eeldatavat kahjumit on hinnatud liiga väikeseks, tõrjub Saksamaa väitega, et EAA tegeliku riskieraldise maht on eelkõige kooskõlas Phoenixi portfelliga. Riskieraldise maht on likvideerimiskavas hinnatud summast ligikaudu [0,5–1,5] miljardi euro võrra väiksem. EAA riskieraldis ei olnud seega vastuolus WestLB hinnanguga eeldatava kahjumi kohta.

c.   MAHAARVATAVAD VARAD

| (106) | Peale selle märgib Saksamaa, et üleantud portfellide hindamisel tuleb arvesse võtta mahaarvatavaid varasid, eelkõige seoses i) varem võetud finantskohustuste üleandmisega, ii) tulevaste rahavoogudega, iii) lubatud, kuid kasutamata krediidiliinidega ja iv) eeldatava kahjumi diskonteerimisega. |
| --- | --- |

(106)

Peale selle märgib Saksamaa, et üleantud portfellide hindamisel tuleb arvesse võtta mahaarvatavaid varasid, eelkõige seoses i) varem võetud finantskohustuste üleandmisega, ii) tulevaste rahavoogudega, iii) lubatud, kuid kasutamata krediidiliinidega ja iv) eeldatava kahjumi diskonteerimisega.

| (107) | Varem võetud finantskohustuste kohta märgib Saksamaa, et selliste finantskohustuste (58) EAA-le üleandmise tõttu jääb WestLB ilma 882 miljoni euro suurusest majanduslikust eelisest ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

(107)

Varem võetud finantskohustuste kohta märgib Saksamaa, et selliste finantskohustuste (58) EAA-le üleandmise tõttu jääb WestLB ilma 882 miljoni euro suurusest majanduslikust eelisest ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta.

| (108) | Tulevaste rahavoogude kohta märgib Saksamaa, et portfellide EAA-le üleandmise tõttu loobub WestLB 880 miljoni euro suurustest tulevastest rahavoogudest (intressimaksed jmt) ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

(108)

Tulevaste rahavoogude kohta märgib Saksamaa, et portfellide EAA-le üleandmise tõttu loobub WestLB 880 miljoni euro suurustest tulevastest rahavoogudest (intressimaksed jmt) ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta.

| (109) | Lubatud, kuid kasutamata krediidiliinide kohta märgib Saksamaa, et kasutamata krediidilimiitide EAA-le üleandmiseks on vajalik korrigeerimine, sest nendega kaasnevat võimalikku riski võeti tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel arvesse, kuid nende potentsiaalne tulu jäeti üldhinnangus arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(109)

Lubatud, kuid kasutamata krediidiliinide kohta märgib Saksamaa, et kasutamata krediidilimiitide EAA-le üleandmiseks on vajalik korrigeerimine, sest nendega kaasnevat võimalikku riski võeti tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel arvesse, kuid nende potentsiaalne tulu jäeti üldhinnangus arvesse võtmata.

| (110) | Eeldatava kahjumi diskonteerimise kohta märgib Saksamaa, et portfellide hindamise alusena tuleks kasutada diskonteeritud eeldatavat kahjumit, kuna sellega vastuolus olevat ettevaatuspõhimõtet on tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel juba piisavalt arvesse võetud. |
| --- | --- |

(110)

Eeldatava kahjumi diskonteerimise kohta märgib Saksamaa, et portfellide hindamise alusena tuleks kasutada diskonteeritud eeldatavat kahjumit, kuna sellega vastuolus olevat ettevaatuspõhimõtet on tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel juba piisavalt arvesse võetud.

2.   HOIUPANKADELE TULENEV EELIS, MIS ON ABI SEISUKOHAST OLULINE

| (111) | Komisjoni kahtluste kohta, et hoiupankade liitudele võib olla antud täiendavat ebaseaduslikku abi, esitas Saksamaa järgmised märkused. |
| --- | --- |

(111)

Komisjoni kahtluste kohta, et hoiupankade liitudele võib olla antud täiendavat ebaseaduslikku abi, esitas Saksamaa järgmised märkused.

| (112) | Esiteks märgib Saksamaa, et WestLB aktsionärid, kelle hulka kuulusid ka hoiupankade liidud, ei olnud kohustatud rämpspanka asutama. See asutati pigem omanike sõltumatu otsuse alusel. |
| --- | --- |

(112)

Esiteks märgib Saksamaa, et WestLB aktsionärid, kelle hulka kuulusid ka hoiupankade liidud, ei olnud kohustatud rämpspanka asutama. See asutati pigem omanike sõltumatu otsuse alusel.

| (113) | Teiseks märgib Saksamaa, et stabiliseerimisfondi seaduses ei ole sätestatud kahjumi katmise piiramatut kohustust. Stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt vastutavad kommertspanga omanikud rämpspangaga seotud riskide eest ainult oma osaluse ulatuses. Saksamaa väidab, et stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt on lubatud kahjumi katmise kohustust lepingu alusel jagada – erineb omavahendite määraga seotud jagamisest –, et võimaldada arvesse võtta erinevaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(113)

Teiseks märgib Saksamaa, et stabiliseerimisfondi seaduses ei ole sätestatud kahjumi katmise piiramatut kohustust. Stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt vastutavad kommertspanga omanikud rämpspangaga seotud riskide eest ainult oma osaluse ulatuses. Saksamaa väidab, et stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt on lubatud kahjumi katmise kohustust lepingu alusel jagada – erineb omavahendite määraga seotud jagamisest –, et võimaldada arvesse võtta erinevaid rahalisi vahendeid.

| (114) | Saksamaa arvates kannavad mõlemad hoiupankade liidud kahjumi katmise kohustusega (kokku 4,5 miljardit eurot) asjakohase osa kuludest. |
| --- | --- |

(114)

Saksamaa arvates kannavad mõlemad hoiupankade liidud kahjumi katmise kohustusega (kokku 4,5 miljardit eurot) asjakohase osa kuludest.

V.   WESTLB-LE ANTUD ABI HINDAMINE

| (115) | WestLB-le antud ümberkorraldusabi hindamisel tuleb arvesse võtta kogu abi, mis on talle alates 2008. aastast antud, kuna 2009. aasta mai otsuse alusel antud abi oli ette nähtud 2009. aasta mai otsusega heakskiidetud ümberkorraldusprotsessiks. Kuna abisumma on oluliselt suurenenud ja ümberkorraldamiskavasse on tehtud muudatusi, tuleb kogu abi 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava alusel uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(115)

WestLB-le antud ümberkorraldusabi hindamisel tuleb arvesse võtta kogu abi, mis on talle alates 2008. aastast antud, kuna 2009. aasta mai otsuse alusel antud abi oli ette nähtud 2009. aasta mai otsusega heakskiidetud ümberkorraldusprotsessiks. Kuna abisumma on oluliselt suurenenud ja ümberkorraldamiskavasse on tehtud muudatusi, tuleb kogu abi 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava alusel uuesti hinnata.

1.   RIIGIABI ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (116) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(116)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (117) | Riigiabiga on tegemist juhul, kui asjaomased meetmed vastavad kõigile järgmistele tingimustele: a) neid rahastab liikmesriik või neid rahastatakse riigi vahenditest, b) need annavad eelise teatavatele ettevõtjatele või teatavate kaupade tootmisele, c) meetmed moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ja d) meetmed võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(117)

Riigiabiga on tegemist juhul, kui asjaomased meetmed vastavad kõigile järgmistele tingimustele: a) neid rahastab liikmesriik või neid rahastatakse riigi vahenditest, b) need annavad eelise teatavatele ettevõtjatele või teatavate kaupade tootmisele, c) meetmed moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ja d) meetmed võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (118) | Komisjon jääb kindlaks seisukohale, et need tingimused on kõigi kõnealuste meetmete puhul täidetud, sest kuigi WestLB lõpetab pangandustegevuse, jätkab ta majandustegevust (st varade valitsemise teenuste osutamist). Kuna see tegevus toimub rahvusvahelise konkurentsi tingimustes, võivad meetmed komisjoni arvates konkurentsi moonutada ja kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust (59). |
| --- | --- |

(118)

Komisjon jääb kindlaks seisukohale, et need tingimused on kõigi kõnealuste meetmete puhul täidetud, sest kuigi WestLB lõpetab pangandustegevuse, jätkab ta majandustegevust (st varade valitsemise teenuste osutamist). Kuna see tegevus toimub rahvusvahelise konkurentsi tingimustes, võivad meetmed komisjoni arvates konkurentsi moonutada ja kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust (59).

a.   PHOENIXI PORTFELLI RISKIKAITSE

| (119) | Komisjon märkis juba oma 2009. mai otsuses, et riskikaitse kujutab endast riigiabi. Saksamaa selgitas, et riskikaitse katab edaspidi EAA-le üleantud Phoenixi portfelli omakapitali osa. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon märkis juba oma 2009. mai otsuses, et riskikaitse kujutab endast riigiabi. Saksamaa selgitas, et riskikaitse katab edaspidi EAA-le üleantud Phoenixi portfelli omakapitali osa.

b.   KAPITALISÜST

| (120) | Komisjon leidis juba oma 2009. aasta detsembri otsuses, et 3 miljardi euro suurune kapitalisüst on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon leidis juba oma 2009. aasta detsembri otsuses, et 3 miljardi euro suurune kapitalisüst on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

c.   TÄIENDAV KAPITALIINSTRUMENT ETTEVÕTJALE SPM-BANK

| (121) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt emiteerib NRW liidumaa ettevõtja SPM-Bank kasuks miljardi euro suuruse täiendava kapitaliinstrumendi, mis asendab seda osa WestLB omakapitalist (60), mis tuleb SoFFinile tagasi maksta. Kuna ettevõtjale SPM-Bank ettenähtud täiendav kapitaliinstrument on kapitali asendaja, peab see kahjumi täielikult katma, sest reguleeriv asutus ei kiidaks sellist tehingut muidu heaks. Uus instrument on järelikult samuti kapital. Kapitali eraldab NRW liidumaa ja seega on tegemist riigi vahenditega. Kapitaliinstrument kõrvaldab üheainsa panga kapitali puudujäägi, nii et SPM-Bank saab valikulise eelise. Kuna SPM-Bank tegutseb majandusharus, milles on tegevad ka teiste liikmesriikide ettevõtjad, võib meede moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult on tegemist riigiabiga; sarnaste kapitalimeetmete analüüs kinnitab seda (61). |
| --- | --- |

(121)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt emiteerib NRW liidumaa ettevõtja SPM-Bank kasuks miljardi euro suuruse täiendava kapitaliinstrumendi, mis asendab seda osa WestLB omakapitalist (60), mis tuleb SoFFinile tagasi maksta. Kuna ettevõtjale SPM-Bank ettenähtud täiendav kapitaliinstrument on kapitali asendaja, peab see kahjumi täielikult katma, sest reguleeriv asutus ei kiidaks sellist tehingut muidu heaks. Uus instrument on järelikult samuti kapital. Kapitali eraldab NRW liidumaa ja seega on tegemist riigi vahenditega. Kapitaliinstrument kõrvaldab üheainsa panga kapitali puudujäägi, nii et SPM-Bank saab valikulise eelise. Kuna SPM-Bank tegutseb majandusharus, milles on tegevad ka teiste liikmesriikide ettevõtjad, võib meede moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult on tegemist riigiabiga; sarnaste kapitalimeetmete analüüs kinnitab seda (61).

d.   ETTEVÕTJA SPM-BANK KAHJUMI TÄIENDAV KATMINE NRW LIIDUMAA POOLT

| (122) | NRW liidumaa võtab 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt viie aasta jooksul enda kanda ettevõtja SPM-Bank tegevus- ja likvideerimiskahjumi ning kõik pensionikohustused. SPM-Banki tegevusest tulenev eeldatav kahjum on kokku [3–6] miljardit eurot (baasstsenaarium) või [4–7] miljardit eurot (eeldatava kahjumi stsenaarium). See kahjum tuleb katta [...] abil. Ettevõtja SPM-Bank kahjumi ülevõtmise kinnitus on seega võrreldav [100–700] miljoni euro kuni [0,5–2,0] miljardi euro suuruse kapitalisüstiga. Sarnaselt SPM-Bankile emiteeritava täiendava kapitaliinstrumendiga kõrvaldab ka täiendav kahjude katmine SPM-Banki kapitali puudujäägi ja annab talle valikulise eelise, sest puuduvad andmed, et ta oleks suutnud selle kapitali turult kaasata. Kuna kapitaliinstrumendi emiteerib NRW liidumaa, on tegemist riigi vahenditega. Võttes arvesse punktis 118 nimetatud pangandussektori eripärasid, võivad meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(122)

NRW liidumaa võtab 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt viie aasta jooksul enda kanda ettevõtja SPM-Bank tegevus- ja likvideerimiskahjumi ning kõik pensionikohustused. SPM-Banki tegevusest tulenev eeldatav kahjum on kokku [3–6] miljardit eurot (baasstsenaarium) või [4–7] miljardit eurot (eeldatava kahjumi stsenaarium). See kahjum tuleb katta [...] abil. Ettevõtja SPM-Bank kahjumi ülevõtmise kinnitus on seega võrreldav [100–700] miljoni euro kuni [0,5–2,0] miljardi euro suuruse kapitalisüstiga. Sarnaselt SPM-Bankile emiteeritava täiendava kapitaliinstrumendiga kõrvaldab ka täiendav kahjude katmine SPM-Banki kapitali puudujäägi ja annab talle valikulise eelise, sest puuduvad andmed, et ta oleks suutnud selle kapitali turult kaasata. Kuna kapitaliinstrumendi emiteerib NRW liidumaa, on tegemist riigi vahenditega. Võttes arvesse punktis 118 nimetatud pangandussektori eripärasid, võivad meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult on tegemist riigiabiga.

e.   ESIMENE VARADE ÜLEANDMINE

| (123) | Komisjon jõudis juba oma 2009. aasta detsembri otsuses järeldusele, et rämpspanga asutamises seisneva toetusmeetme puhul on tegemist riigiabiga (62). |
| --- | --- |

(123)

Komisjon jõudis juba oma 2009. aasta detsembri otsuses järeldusele, et rämpspanga asutamises seisneva toetusmeetme puhul on tegemist riigiabiga (62).

| (124) | Komisjon ei nõustu Saksamaa seisukohaga, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada. Ta viitab sellega seoses oma otsustuspraktikale, milles on samuti märgitud, et komisjon selgitab langenud väärtusega varade teatises, kuidas tuleb liikmesriikide toetusmeetmeid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel riigiabi käsitlevate õigusnormide seisukohast hinnata, lähtudes järgmisest: „Langenud väärtusega varad on varad, mis võivad pangale kahjumit tuua. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigi toetusmeetmete puhul, mis on seotud langenud väärtusega varadega ja kergendavad tegelikult abisaava finantseerimisasutuse olukorda, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmed meetmed, mis võimaldavad pankadel vältida teatavate varaliikide väärtuse järsku vähenemist” (63). Esimene üleandmine kuulub samuti selliste meetmete hulka, sest WestLB ei pea sellest tulenevalt kandma oma varade väärtuse vähenemise tagajärgi. Saksamaa on juba varem kinnitanud, et WestLB ei oleks enam suutnud täita kohustusliku miinimumkapitali nõudeid, kui teda ei oleks riiklike meetmetega toetatud (64). |
| --- | --- |

(124)

Komisjon ei nõustu Saksamaa seisukohaga, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada. Ta viitab sellega seoses oma otsustuspraktikale, milles on samuti märgitud, et komisjon selgitab langenud väärtusega varade teatises, kuidas tuleb liikmesriikide toetusmeetmeid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel riigiabi käsitlevate õigusnormide seisukohast hinnata, lähtudes järgmisest: „Langenud väärtusega varad on varad, mis võivad pangale kahjumit tuua. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigi toetusmeetmete puhul, mis on seotud langenud väärtusega varadega ja kergendavad tegelikult abisaava finantseerimisasutuse olukorda, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmed meetmed, mis võimaldavad pankadel vältida teatavate varaliikide väärtuse järsku vähenemist” (63). Esimene üleandmine kuulub samuti selliste meetmete hulka, sest WestLB ei pea sellest tulenevalt kandma oma varade väärtuse vähenemise tagajärgi. Saksamaa on juba varem kinnitanud, et WestLB ei oleks enam suutnud täita kohustusliku miinimumkapitali nõudeid, kui teda ei oleks riiklike meetmetega toetatud (64).

| (125) | Mis puutub kohaldamisaega, siis langenud väärtusega varade teatist tuleb varade üleandmisele kohaldada. Komisjon meenutab, et ta peab olenemata abimeetmete kavandamis- või teatamisajast kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtivaid eeskirju ja teatisi (65). Toonast finantskriisi arvesse võttes hindas komisjon enne langenud väärtusega varade teatise avaldamist teatatud meetmeid juba langenud väärtusega varade teatise kohaselt (66). |
| --- | --- |

(125)

Mis puutub kohaldamisaega, siis langenud väärtusega varade teatist tuleb varade üleandmisele kohaldada. Komisjon meenutab, et ta peab olenemata abimeetmete kavandamis- või teatamisajast kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtivaid eeskirju ja teatisi (65). Toonast finantskriisi arvesse võttes hindas komisjon enne langenud väärtusega varade teatise avaldamist teatatud meetmeid juba langenud väärtusega varade teatise kohaselt (66).

| (126) | Komisjon ei muutnud seda hinnangut hoolimata Saksamaa vastuväitest, et komisjoni 2009. aasta mai otsus ei põhinenud langenud väärtusega varade teatisel. Isegi kui oli vale jätta langenud väärtusega varade teatis sel korral kohaldamata, ei ole Saksamaal põhjendatud alust eeldada, et komisjon peaks edaspidigi nii tegema. Igal juhul järgiti 2009. aasta mai otsuses lähenemisviisi, mille kohaselt põhineb abisumma garantii nimiväärtusel, ja see ei ole langenud väärtusega varade garantiide puhul ebatavaline (67); kui aga seda lähenemisviisi kohaldataks ka käesoleva abijuhtumi puhul, oleks tulemuseks langenud väärtusega varade teatise kohaselt määratud abisummast palju suurem summa. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon ei muutnud seda hinnangut hoolimata Saksamaa vastuväitest, et komisjoni 2009. aasta mai otsus ei põhinenud langenud väärtusega varade teatisel. Isegi kui oli vale jätta langenud väärtusega varade teatis sel korral kohaldamata, ei ole Saksamaal põhjendatud alust eeldada, et komisjon peaks edaspidigi nii tegema. Igal juhul järgiti 2009. aasta mai otsuses lähenemisviisi, mille kohaselt põhineb abisumma garantii nimiväärtusel, ja see ei ole langenud väärtusega varade garantiide puhul ebatavaline (67); kui aga seda lähenemisviisi kohaldataks ka käesoleva abijuhtumi puhul, oleks tulemuseks langenud väärtusega varade teatise kohaselt määratud abisummast palju suurem summa.

| (127) | Kõige olulisem on seega abi suuruse kindlakstegemine. Langenud väärtusega varade teatise punkti 39 kohaselt on toetusmeetme puhul alati tegemist riigiabiga, kui üleandmisväärtus ületab kogu portfelli turuväärtust. |
| --- | --- |

(127)

Kõige olulisem on seega abi suuruse kindlakstegemine. Langenud väärtusega varade teatise punkti 39 kohaselt on toetusmeetme puhul alati tegemist riigiabiga, kui üleandmisväärtus ületab kogu portfelli turuväärtust.

| (128) | Komisjon sai 2010. aasta novembri otsuses esialgseks abisummaks 11 miljardit eurot, milles ei olnud mahaarvatavaid varasid arvesse võetud. Sellega seoses hindas komisjon eksperte kaasates selliste varade tõenäolist turuväärtust, millega turul ei kaubelda. Portfelli põhjalikult analüüsides ja ekspertide lõpparuande üksikasjalikke andmeid arvesse võttes oli komisjonil siiski võimalik selliste varade väärtust täpsustada. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon sai 2010. aasta novembri otsuses esialgseks abisummaks 11 miljardit eurot, milles ei olnud mahaarvatavaid varasid arvesse võetud. Sellega seoses hindas komisjon eksperte kaasates selliste varade tõenäolist turuväärtust, millega turul ei kaubelda. Portfelli põhjalikult analüüsides ja ekspertide lõpparuande üksikasjalikke andmeid arvesse võttes oli komisjonil siiski võimalik selliste varade väärtust täpsustada.

| (129) | Tabelis 6 on esitatud alamportfellide turuväärtused.

  Tabel 6


  Esimese varade üleandmise turuväärtus (miljardites eurodes)









  Üleantud varade portfell | Arvestuslik väärtus, dets. (üleandmis-väärtus) | Komisjoni hinnangu kohane turuväärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Struktureeritud väärtpaberite portfell | Phoenix | 22 764 | 13 200 |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 750 |
| Muud ABS | 3 188 | 2 900 |
| Väärtpaberiportfell | Võlakirjad | 16 501 | – 722 |
| Banque D'Orsay portfell | 2 749 | 23 749 |
| CDS ja tuletisinstrumendid | –65 | – 102 |
| Laenuinstrumendid | Kasutusele võetud positsioonid | 20 061 | 17 355 |
| Kasutamata krediidiliinid | 0 | – 748 |
| Kokku | 68 116 | 52 887 |

(129)

Tabelis 6 on esitatud alamportfellide turuväärtused.

Tabel 6

Esimese varade üleandmise turuväärtus (miljardites eurodes)

Üleantud varade portfell

Arvestuslik väärtus, dets. (üleandmis-väärtus)

Komisjoni hinnangu kohane turuväärtus

Struktureeritud väärtpaberite portfell

Phoenix

22 764

13 200

European Super Seniors

2 918

1 750

Muud ABS

3 188

2 900

Väärtpaberiportfell

Võlakirjad

16 501

– 722

Banque D'Orsay portfell

2 749

23 749

CDS ja tuletisinstrumendid

–65

– 102

Laenuinstrumendid

Kasutusele võetud positsioonid

20 061

17 355

Kasutamata krediidiliinid

0

– 748

Kokku

68 116

52 887

| (130) | Nii väärtpaberiportfelli kui ka struktureeritud väärtpabereid sisaldavate portfellide hulka kuuluva ABS-alamportfelli turuväärtust on lihtne kindlaks teha või tuletada võrreldavate varade väärtusest, mille turuväärtus on kergesti tuvastatav (turuväärtus oli vastavalt 18,430 miljardit eurot

  ) ja 2,9 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(130)

Formula

| (131) | Krediidiportfelli turuväärtuse ligikaudseks hindamiseks kasutati äärmiselt halvenenud turutingimuste (tugeva stressi) stsenaariumi (68), mille alusel arvati 748 miljoni euro ulatuses maha kasutamata krediidi- ja likviidsuslimiidid (kogusumma 16,607 miljardit eurot,

  ). |
| --- | --- |

(131)

Formula

| (132) | Kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriaid sisaldava European Super Seniors alamportfelli oodatav kapitalikahju on WestLB esialgse hinnangu kohaselt väga konservatiivne ja üsna turuväärtuse lähedal. Järelikult saab WestLB poolt tuletatud ESS-portfelli tegelikku majanduslikku väärtust kasutada hinnangulise turuväärtusena (1,750 miljardit eurot) (69). Keerulisi, järsult suurenevate tagasimaksetega (kaskaadilaadne struktuur) struktureeritud väärtpabereid sisaldava Phoenixi portfelli turuväärtust saab hinnata järgmiselt: esiteks on alusvaral põhinev, turuhinnas hinnatud väärtus hinnanguliselt ligikaudu 54 % (12,375 miljardit eurot). Võttes arvesse kättesaadavaid rahalisi vahendeid (pluss 1,325 miljardit eurot) ja eeldatavaid väljuvaid rahavooge (miinus umbes 0,5 miljardit eurot keerulise, turuhinnas hinnatud väärtuse hindamisega sarnase stsenaariumi korral), on hinnanguline turuväärtus ligikaudu 13,2 miljardit eurot (70). |
| --- | --- |

(132)

Kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriaid sisaldava European Super Seniors alamportfelli oodatav kapitalikahju on WestLB esialgse hinnangu kohaselt väga konservatiivne ja üsna turuväärtuse lähedal. Järelikult saab WestLB poolt tuletatud ESS-portfelli tegelikku majanduslikku väärtust kasutada hinnangulise turuväärtusena (1,750 miljardit eurot) (69). Keerulisi, järsult suurenevate tagasimaksetega (kaskaadilaadne struktuur) struktureeritud väärtpabereid sisaldava Phoenixi portfelli turuväärtust saab hinnata järgmiselt: esiteks on alusvaral põhinev, turuhinnas hinnatud väärtus hinnanguliselt ligikaudu 54 % (12,375 miljardit eurot). Võttes arvesse kättesaadavaid rahalisi vahendeid (pluss 1,325 miljardit eurot) ja eeldatavaid väljuvaid rahavooge (miinus umbes 0,5 miljardit eurot keerulise, turuhinnas hinnatud väärtuse hindamisega sarnase stsenaariumi korral), on hinnanguline turuväärtus ligikaudu 13,2 miljardit eurot (70).

| (133) | Abisumma saadakse kogusumma (52,887 miljardit eurot) ja üleandmisväärtuse (68,116 miljardit eurot) võrdlemisel; sellest tuleb lahutada mahaarvatavad varad. Mahaarvatavad varad on järgmised: punktis 93 nimetatud 3,267 miljardi euro suurune EAA omakapital, varem võetud finantskohustused 882 miljoni euro ulatuses ja 268 miljonit eurot, mis tuleneb krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade sisemisest üleandmisest Phoenixi portfelli struktuuris. Riigiabi summa on seega 10,812 miljardit eurot, st 15,229 miljardit eurot – 4,417 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(133)

Abisumma saadakse kogusumma (52,887 miljardit eurot) ja üleandmisväärtuse (68,116 miljardit eurot) võrdlemisel; sellest tuleb lahutada mahaarvatavad varad. Mahaarvatavad varad on järgmised: punktis 93 nimetatud 3,267 miljardi euro suurune EAA omakapital, varem võetud finantskohustused 882 miljoni euro ulatuses ja 268 miljonit eurot, mis tuleneb krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade sisemisest üleandmisest Phoenixi portfelli struktuuris. Riigiabi summa on seega 10,812 miljardit eurot, st 15,229 miljardit eurot – 4,417 miljardit eurot.

| (134) | Abisumma sisaldab WestLB aktsionäride antud garantiisid EAA kahjumi katmiseks (vt punktid 33–40), kuna need asendavad kohustuse, mille riik võttis, kui ta EAA kaudu WestLB varad omandas. Tuleb meenutada, et aktsionärid on stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt kohustatud maksma riigile tulevaste kahjumite eest hüvitist. Kõnealune riigi vastutus asendatakse riigisiseselt WestLB aktsionäride vastutusega. Abi saavat panka see siiski ei mõjuta; selliste garantiide käsitamine eraldi abiallikana tähendaks toetuste topeltarvestamist. Kõnealused garantiid ei suurenda seega abisummat esimesel varade üleandmisel EAA-le. |
| --- | --- |

(134)

Abisumma sisaldab WestLB aktsionäride antud garantiisid EAA kahjumi katmiseks (vt punktid 33–40), kuna need asendavad kohustuse, mille riik võttis, kui ta EAA kaudu WestLB varad omandas. Tuleb meenutada, et aktsionärid on stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt kohustatud maksma riigile tulevaste kahjumite eest hüvitist. Kõnealune riigi vastutus asendatakse riigisiseselt WestLB aktsionäride vastutusega. Abi saavat panka see siiski ei mõjuta; selliste garantiide käsitamine eraldi abiallikana tähendaks toetuste topeltarvestamist. Kõnealused garantiid ei suurenda seega abisummat esimesel varade üleandmisel EAA-le.

f.   TEINE VARADE ÜLEANDMINE – TÄIENDAV VARADE PAIGUTAMINE EAASSE

| (135) | Teine varade üleandmine on seotud võimaliku täiendava varade paigutamisega EAAsse ning see hõlmab kõiki WestLB allesjäänud varasid ja kohustusi. Sellega seoses tuleb märkida, et seni on kindel üksnes WestImmo eraldatud portfelli üleandmine; ühendpanga ja hüpoteekpanga varade ja kohustuste üleandmist kaalutakse kõigest kui võimalust. Lisaks on kõik WestLB üksused ja tegevusvaldkonnad müügis, nii et asjaomased varad ja kohustused võidakse enne 30. juunit 2012 turuhinnaga müüa ja sel juhul ei anta neid EAA-le üle. Järgneval hindamisel lähtutakse siiski ettevaatlikust eeldusest, et 30. juunil 2012 antakse kõik allesjäänud varad ja kohustused EAA-le üle. |
| --- | --- |

(135)

Teine varade üleandmine on seotud võimaliku täiendava varade paigutamisega EAAsse ning see hõlmab kõiki WestLB allesjäänud varasid ja kohustusi. Sellega seoses tuleb märkida, et seni on kindel üksnes WestImmo eraldatud portfelli üleandmine; ühendpanga ja hüpoteekpanga varade ja kohustuste üleandmist kaalutakse kõigest kui võimalust. Lisaks on kõik WestLB üksused ja tegevusvaldkonnad müügis, nii et asjaomased varad ja kohustused võidakse enne 30. juunit 2012 turuhinnaga müüa ja sel juhul ei anta neid EAA-le üle. Järgneval hindamisel lähtutakse siiski ettevaatlikust eeldusest, et 30. juunil 2012 antakse kõik allesjäänud varad ja kohustused EAA-le üle.

| (136) | WestImmo puhul eraldatakse portfell, mille varade ja kohustuste väärtus on ligikaudu [5,3–6,9] miljardit eurot (HGB kohane arvestuslik väärtus), ja see antakse üle EAA-le. Turuväärtus määratakse tabeli 4 kohaselt. Komisjon kontrollis turuväärtuse leidmiseks kasutatud arvandmeid ja peab selgitust, miks turuväärtus on piisavalt konservatiivne, usutavaks. Seega on abisumma teise varade üleandmise WestImmo osa puhul [300–800] miljonit eurot – s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahe. |
| --- | --- |

(136)

WestImmo puhul eraldatakse portfell, mille varade ja kohustuste väärtus on ligikaudu [5,3–6,9] miljardit eurot (HGB kohane arvestuslik väärtus), ja see antakse üle EAA-le. Turuväärtus määratakse tabeli 4 kohaselt. Komisjon kontrollis turuväärtuse leidmiseks kasutatud arvandmeid ja peab selgitust, miks turuväärtus on piisavalt konservatiivne, usutavaks. Seega on abisumma teise varade üleandmise WestImmo osa puhul [300–800] miljonit eurot – s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahe.

| (137) | Kui ettevõtjat WestImmo, millest portfell eraldati, ei suudeta loovutada hüpoteekpangana, vaid tuleb EAA-le üle anda, vastab selle üleandmisväärtus Saksamaa hinnangul turuväärtusele. See väide näib olevat õige, sest hüpoteekpank vabastati teadlikult langenud väärtusega varadest. |
| --- | --- |

(137)

Kui ettevõtjat WestImmo, millest portfell eraldati, ei suudeta loovutada hüpoteekpangana, vaid tuleb EAA-le üle anda, vastab selle üleandmisväärtus Saksamaa hinnangul turuväärtusele. See väide näib olevat õige, sest hüpoteekpank vabastati teadlikult langenud väärtusega varadest.

| (138) | WestLB puhul eraldatakse umbes [120–150] miljardi euro (HGB kohane arvestuslik väärtus) ulatuses varasid ja kohustusi. Portfelli turuväärtus on HGB kohasest arvestuslikust väärtusest ligikaudu [1,0–1,8] miljardi euro võrra väiksem (vt tabel 3 punktis 47). Komisjon kontrollis WestLB allesjäänud varade ja kohustuste turuväärtuse leidmiseks kasutatud arvandmeid. Ta ei tuvastanud turuväärtuse hindamises vastuolusid. Komisjon meenutab sellega seoses, et WestLB vabastati esimese varade üleandmise käigus langenud väärtusega varadest ja sai seega ulatusliku kapitalitoetuse. Seepärast ei ole üllatav, et portfelli kvaliteet ja järelikult ka turuväärtus on palju kõrgemad kui esimese üleandmise ajal. Sel põhjusel on komisjon nõus, et portfellis sisalduvate varade ja kohustuste turuväärtus on üleandmisväärtusest (HGB kohasest arvestuslikust väärtusest) [1,0–1,8] miljardi euro võrra väiksem ning et teise varade üleandmise WestLB osaga seotud abisumma on järelikult kokku [1,0–1,8] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(138)

WestLB puhul eraldatakse umbes [120–150] miljardi euro (HGB kohane arvestuslik väärtus) ulatuses varasid ja kohustusi. Portfelli turuväärtus on HGB kohasest arvestuslikust väärtusest ligikaudu [1,0–1,8] miljardi euro võrra väiksem (vt tabel 3 punktis 47). Komisjon kontrollis WestLB allesjäänud varade ja kohustuste turuväärtuse leidmiseks kasutatud arvandmeid. Ta ei tuvastanud turuväärtuse hindamises vastuolusid. Komisjon meenutab sellega seoses, et WestLB vabastati esimese varade üleandmise käigus langenud väärtusega varadest ja sai seega ulatusliku kapitalitoetuse. Seepärast ei ole üllatav, et portfelli kvaliteet ja järelikult ka turuväärtus on palju kõrgemad kui esimese üleandmise ajal. Sel põhjusel on komisjon nõus, et portfellis sisalduvate varade ja kohustuste turuväärtus on üleandmisväärtusest (HGB kohasest arvestuslikust väärtusest) [1,0–1,8] miljardi euro võrra väiksem ning et teise varade üleandmise WestLB osaga seotud abisumma on järelikult kokku [1,0–1,8] miljardit eurot.

| (139) | Teises üleandmises osalenud varade turuväärtus on nende üleandmisväärtusest [1,3–2,6] miljardi euro võrra väiksem. Teise üleandmisega seotud abisumma on järelikult kokku [1,3–2,6] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(139)

Teises üleandmises osalenud varade turuväärtus on nende üleandmisväärtusest [1,3–2,6] miljardi euro võrra väiksem. Teise üleandmisega seotud abisumma on järelikult kokku [1,3–2,6] miljardit eurot.

g.   LIKVIIDSUSE TAGAMINE WESTLB AKTSIONÄRIDE POOLT 2012. AASTA ESIMESEL POOLEL

| (140) | Kui kõik WestLB varad on EAA-le üle antud, vastutab rahastamise eest EAA. WestLB aktsionärid võtavad 30. juunini 2012 (st tegeliku üleandmiseni) meetmeid nõutava likviidsuse tagamiseks ja kindlustavad sellega, et varad on võimalik EAA-le üle anda. Seda võib käsitada üldise likvideerimisstsenaariumi lahutamatu osana, sest see on ettenähtud vaid ümberkorraldamisetapi kaitsmiseks enne 30. juunit 2012 toimuvate turukõikumiste korral. See annab siiski ettevõtjale WestLB täiendava ajutise eelise (71), mis [...]. Kuna WestLB aktsionärid on avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja seega riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, kes peavad ülemineku ajal likviidsuse tagama, põhineb meede riigi vahenditel. Nagu punktis 118 juba märgitud, võib sellise eelise andmine Saksa pangandussektori eripärasid arvesse võttes konkurentsi moonutada ja kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult kujutab likviidsuse tagamine WestLB aktsionäride poolt 2012. aasta esimesel poolel endast riigiabi. |
| --- | --- |

(140)

Kui kõik WestLB varad on EAA-le üle antud, vastutab rahastamise eest EAA. WestLB aktsionärid võtavad 30. juunini 2012 (st tegeliku üleandmiseni) meetmeid nõutava likviidsuse tagamiseks ja kindlustavad sellega, et varad on võimalik EAA-le üle anda. Seda võib käsitada üldise likvideerimisstsenaariumi lahutamatu osana, sest see on ettenähtud vaid ümberkorraldamisetapi kaitsmiseks enne 30. juunit 2012 toimuvate turukõikumiste korral. See annab siiski ettevõtjale WestLB täiendava ajutise eelise (71), mis [...]. Kuna WestLB aktsionärid on avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja seega riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, kes peavad ülemineku ajal likviidsuse tagama, põhineb meede riigi vahenditel. Nagu punktis 118 juba märgitud, võib sellise eelise andmine Saksa pangandussektori eripärasid arvesse võttes konkurentsi moonutada ja kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult kujutab likviidsuse tagamine WestLB aktsionäride poolt 2012. aasta esimesel poolel endast riigiabi.

h.   JÄRELDUS

WestLB sai kokkuvõttes järgmist riigiabi:

Tabel 7

Riigiabi ettevõtjale WestLB

| Kapitalimeetmed või kapitaliga sarnased meetmed | Abielement
  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Phoenixi portfelli riskikaitse | 5 |
| Esimese varade üleandmisega seotud kapitalisüst | 3 |
| Täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank | 1 |
| Ettevõtja SPM-Bank kahjumi täiendav katmine NRW liidumaa poolt | [0,5–2,0] |
| Esimene varade üleandmine | 10,812 |
| Teine varade üleandmine – WestImmo varade ja kohustuste (eraldatud portfelli) täiendav paigutamine EAAsse | [0,3–0,8] |
| Teine varade üleandmine – WestLB varade ja kohustuste täiendav paigutamine EAAsse | [1,0–1,8] |
| Kokku | [21,6–24,4] |
| Abi osatähtsus võrreldes 88,5 miljardi euro suuruse riskiga kaalutud varaga (30.12.2008 seisuga) | [24,4–27,6] % |
| Likviidsusmeetmed | [...] |

Kapitalimeetmed või kapitaliga sarnased meetmed

Abielement

(miljardites eurodes)

Phoenixi portfelli riskikaitse

5

Esimese varade üleandmisega seotud kapitalisüst

3

Täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank

1

Ettevõtja SPM-Bank kahjumi täiendav katmine NRW liidumaa poolt

[0,5–2,0]

Esimene varade üleandmine

10,812

Teine varade üleandmine – WestImmo varade ja kohustuste (eraldatud portfelli) täiendav paigutamine EAAsse

[0,3–0,8]

Teine varade üleandmine – WestLB varade ja kohustuste täiendav paigutamine EAAsse

[1,0–1,8]

Kokku

[21,6–24,4]

Abi osatähtsus võrreldes 88,5 miljardi euro suuruse riskiga kaalutud varaga (30.12.2008 seisuga)

[24,4–27,6] %

Likviidsusmeetmed

[...]

2.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

a.   ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI B KOHALDAMINE

| (141) | Komisjon võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel otsustada, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui see on ette nähtud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Komisjon teab, et ülemaailmse finantskriisi tõttu võib liikmesriigi majanduses tekkida tõsine häire ja selle kõrvaldamiseks sobivad pankade toetamise meetmed. Seda hinnangut on kinnitatud komisjoni teatises „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (72) (edaspidi „rekapitaliseerimisteatis”), langenud väärtusega varade teatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon leiab, et riigiabi heakskiitmise tingimused on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel finantsturgudele avalduva uue surve tõttu endiselt täidetud. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2010. aasta detsembris vastu teatise, millega pikendati 31. detsembrini 2011 riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega finantskriisi olukorras (73). Seejärel pikendas komisjon kõnealuste eeskirjade kohaldamist veel kord perioodiks pärast 31. detsembrit 2011 (74). |
| --- | --- |

(141)

Komisjon võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel otsustada, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui see on ette nähtud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Komisjon teab, et ülemaailmse finantskriisi tõttu võib liikmesriigi majanduses tekkida tõsine häire ja selle kõrvaldamiseks sobivad pankade toetamise meetmed. Seda hinnangut on kinnitatud komisjoni teatises „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (72) (edaspidi „rekapitaliseerimisteatis”), langenud väärtusega varade teatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon leiab, et riigiabi heakskiitmise tingimused on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel finantsturgudele avalduva uue surve tõttu endiselt täidetud. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2010. aasta detsembris vastu teatise, millega pikendati 31. detsembrini 2011 riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega finantskriisi olukorras (73). Seejärel pikendas komisjon kõnealuste eeskirjade kohaldamist veel kord perioodiks pärast 31. detsembrit 2011 (74).

| (142) | Selle analüüsi paikapidavust Saksamaa majanduse seisukohast kinnitati komisjoni otsustes, millega kiideti heaks Saksa valitsuse erinevad meetmed finantskriisi lahendamiseks –eelkõige otsustes, millega kiideti heaks Saksa pankade päästemeetmete pake ja pikendati selle kohaldamist (75). |
| --- | --- |

(142)

Selle analüüsi paikapidavust Saksamaa majanduse seisukohast kinnitati komisjoni otsustes, millega kiideti heaks Saksa valitsuse erinevad meetmed finantskriisi lahendamiseks –eelkõige otsustes, millega kiideti heaks Saksa pankade päästemeetmete pake ja pikendati selle kohaldamist (75).

| (143) | WestLBga sarnase panga kontrollimatu krahh võib avaldada otsest mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgudel praegu valitsevat ebakindlat olukorda arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris rakendatud abimeetmete hindamisel ka edaspidi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(143)

WestLBga sarnase panga kontrollimatu krahh võib avaldada otsest mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgudel praegu valitsevat ebakindlat olukorda arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris rakendatud abimeetmete hindamisel ka edaspidi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

b.   LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TOETUSMEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (144) | Punktides (125) ja (126) selgitatud põhjustel tuleb EAA-le esimest varade üleandmist hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Siseturuga kokkusobivuse hindamisel keskendutakse küsimusele, kas varade üleandmine toimus turuväärtusest kõrgema hinnaga, ilma et see oleks ületanud langenud väärtusega varade teatise punktis 40 määratletud tegelikku majanduslikku väärtust. Abimeede on langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui varade üleandmise väärtus ei ületa tegelikku majanduslikku väärtust ja väärtuste vahe on null. Järgnevas hinnangus käsitletakse kõigepealt väärtuste vahe suurust (vt punktid (144)–(159)). Kui väärtuste vahe ei ole null, st kui üleandmisväärtus ületab tegelikku majanduslikkust väärtust, tuleb tegelikku majanduslikku väärtust ületav osa tagasi maksta või tagasi nõuda (vt allpool punktid (161)–(162)). |
| --- | --- |

(144)

Punktides (125) ja (126) selgitatud põhjustel tuleb EAA-le esimest varade üleandmist hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Siseturuga kokkusobivuse hindamisel keskendutakse küsimusele, kas varade üleandmine toimus turuväärtusest kõrgema hinnaga, ilma et see oleks ületanud langenud väärtusega varade teatise punktis 40 määratletud tegelikku majanduslikku väärtust. Abimeede on langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui varade üleandmise väärtus ei ületa tegelikku majanduslikku väärtust ja väärtuste vahe on null. Järgnevas hinnangus käsitletakse kõigepealt väärtuste vahe suurust (vt punktid (144)–(159)). Kui väärtuste vahe ei ole null, st kui üleandmisväärtus ületab tegelikku majanduslikkust väärtust, tuleb tegelikku majanduslikku väärtust ületav osa tagasi maksta või tagasi nõuda (vt allpool punktid (161)–(162)).

i)   
  EAA-le esimese varade üleandmise kokkusobivus siseturuga

| (145) | Seoses esimese varade üleandmisega seadis Saksamaa kahtluse alla tegeliku majandusliku väärtuse arvutamise. Saksamaa püüab oma märkustes 2010. aasta novembri otsuses kindlaksmääratud 3,414 miljardi eurot suurust väärtuste vahet ümber lükata. Komisjon kontrollis Saksamaa märkusi ja jõudis järgmisele järeldusele. |
| --- | --- |

(145)

Seoses esimese varade üleandmisega seadis Saksamaa kahtluse alla tegeliku majandusliku väärtuse arvutamise. Saksamaa püüab oma märkustes 2010. aasta novembri otsuses kindlaksmääratud 3,414 miljardi eurot suurust väärtuste vahet ümber lükata. Komisjon kontrollis Saksamaa märkusi ja jõudis järgmisele järeldusele.

—   Üldine hindamine

| (146) | Seoses üldise hindamisega, millega tehakse kindlaks üleantavate varade tegelik majanduslik väärtus, on komisjon seisukohal, et üleantavate varade hinnang ei olnud liiga konservatiivne ja oli kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 37. Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 37 peab komisjon konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimiseks välja töötama sobiva ja järjepideva lähenemisviisi, mille abil oleks võimalik hinnata varade väärtust, sealhulgas keerukate ja vähelikviidsete varade väärtust. Komisjon on oma 2010. aasta novembri otsuses märkinud, et tema lähenemisviis on kooskõlas tavapärase otsustuspraktikaga. Kindlasti on asjakohased ka teiste organite, näiteks Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee rakendatavad meetodid, kuid käesoleva juhtumi hindamise seisukohast ei ole need asjakohased. |
| --- | --- |

(146)

Seoses üldise hindamisega, millega tehakse kindlaks üleantavate varade tegelik majanduslik väärtus, on komisjon seisukohal, et üleantavate varade hinnang ei olnud liiga konservatiivne ja oli kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 37. Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 37 peab komisjon konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimiseks välja töötama sobiva ja järjepideva lähenemisviisi, mille abil oleks võimalik hinnata varade väärtust, sealhulgas keerukate ja vähelikviidsete varade väärtust. Komisjon on oma 2010. aasta novembri otsuses märkinud, et tema lähenemisviis on kooskõlas tavapärase otsustuspraktikaga. Kindlasti on asjakohased ka teiste organite, näiteks Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee rakendatavad meetodid, kuid käesoleva juhtumi hindamise seisukohast ei ole need asjakohased.

| (147) | Komisjon on endiselt veendunud, et WestLB eelistatud lähenemisviis on riigiabialaseid õigusnorme käsitleva otsustuspraktikaga vastuolus. Komisjon märgib, et Bundesbank ei kinnitanud WestLB arvutatud tegelikku majanduslikku väärtust, vaid pigem kritiseeris nii hindamismeetodit kui ka WestLB kasutatud parameetreid (76). Bundesbanki kriitiline hinnang lükkab ümber Saksamaa väite, et WestLB hindamismeetod on ekspertide poolt tunnustatud. Seepärast on komisjon endiselt seisukohal, et WestLB hindamismeetod ei ole tavapärase otsustuspraktikaga kooskõlas (77). |
| --- | --- |

(147)

Komisjon on endiselt veendunud, et WestLB eelistatud lähenemisviis on riigiabialaseid õigusnorme käsitleva otsustuspraktikaga vastuolus. Komisjon märgib, et Bundesbank ei kinnitanud WestLB arvutatud tegelikku majanduslikku väärtust, vaid pigem kritiseeris nii hindamismeetodit kui ka WestLB kasutatud parameetreid (76). Bundesbanki kriitiline hinnang lükkab ümber Saksamaa väite, et WestLB hindamismeetod on ekspertide poolt tunnustatud. Seepärast on komisjon endiselt seisukohal, et WestLB hindamismeetod ei ole tavapärase otsustuspraktikaga kooskõlas (77).

—   Hindamine alamportfellide tasandil

| (148) | Mis puutub üksikute portfellide hindamisesse, siis struktureeritud väärtpaberite hindamise kohta märgib komisjon, et suuri lahknevusi ei esine. Komisjoni poolt kindlaksmääratud kõigi varakategooriate tegelik majanduslik väärtus ja WestLB poolt aluseks võetud tegelik majanduslik väärtus on väga sarnased. Komisjon on alati loobunud konservatiivsetest eeldustest, kui selle tõttu oleks üksikute portfellide kohta antud hinnangut kinnitatud või see tagasi lükatud. Selle asemel järgis komisjon oma ekspertide nõuannet, mille kohaselt tuli veel kord kontrollida WestLB liiga ettevaatlikku lähenemisviisi seoses alamportfelliga European Super Senior. Komisjon hindas põhjalikku eksperdiaruannet, milles on käsitletud ka varade tähtsaimaid alajaotisi (ABS CDO (78), muud CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) ja finantsväärtpaberid), ning leidis, et selles kirjeldatud meetodid ja tulemused on kooskõlas muude, näiteks menetluse algatamise otsuses viidatud juhtudega. |
| --- | --- |

(148)

Mis puutub üksikute portfellide hindamisesse, siis struktureeritud väärtpaberite hindamise kohta märgib komisjon, et suuri lahknevusi ei esine. Komisjoni poolt kindlaksmääratud kõigi varakategooriate tegelik majanduslik väärtus ja WestLB poolt aluseks võetud tegelik majanduslik väärtus on väga sarnased. Komisjon on alati loobunud konservatiivsetest eeldustest, kui selle tõttu oleks üksikute portfellide kohta antud hinnangut kinnitatud või see tagasi lükatud. Selle asemel järgis komisjon oma ekspertide nõuannet, mille kohaselt tuli veel kord kontrollida WestLB liiga ettevaatlikku lähenemisviisi seoses alamportfelliga European Super Senior. Komisjon hindas põhjalikku eksperdiaruannet, milles on käsitletud ka varade tähtsaimaid alajaotisi (ABS CDO (78), muud CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) ja finantsväärtpaberid), ning leidis, et selles kirjeldatud meetodid ja tulemused on kooskõlas muude, näiteks menetluse algatamise otsuses viidatud juhtudega.

| (149) | Teiseks vaidlustab komisjon krediidiportfelliga seoses Saksamaa väite, et ekspertide hinnang ei ole läbipaistev ja selles esineb vastuolusid. Komisjon märgib, et ta andis juhiseid tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks sobivate meetodite kohta. Nii soovitas komisjon krediidiportfelli suure valimi alusel uuesti analüüsida, et hinnata olemasolevate reitingusüsteemide sobivust, nende abil kindlaks tehtud makseviivituse tõenäosust ja makseviivitusest tingitud kahjumäära. Saksamaa ei järginud seda soovitust. Peale selle rõhutas komisjon, et vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 pidi ta makseviivitusest tingitud kahjumäära ja makseviivituse tõenäosuse hindamisel aluseks võtma halvenenud turutingimuste stsenaariumid, mis põhinevad piisavalt konservatiivsetel eeldustel. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt peab varade üleandmise hindamine põhinema asjaomaste varade tegelikul majanduslikul väärtusel. Seega kinnitab komisjon oma varasemat järeldust, et hinnangut tuleb ligikaudu miljardi euro võrra korrigeerida. |
| --- | --- |

(149)

Teiseks vaidlustab komisjon krediidiportfelliga seoses Saksamaa väite, et ekspertide hinnang ei ole läbipaistev ja selles esineb vastuolusid. Komisjon märgib, et ta andis juhiseid tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks sobivate meetodite kohta. Nii soovitas komisjon krediidiportfelli suure valimi alusel uuesti analüüsida, et hinnata olemasolevate reitingusüsteemide sobivust, nende abil kindlaks tehtud makseviivituse tõenäosust ja makseviivitusest tingitud kahjumäära. Saksamaa ei järginud seda soovitust. Peale selle rõhutas komisjon, et vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 pidi ta makseviivitusest tingitud kahjumäära ja makseviivituse tõenäosuse hindamisel aluseks võtma halvenenud turutingimuste stsenaariumid, mis põhinevad piisavalt konservatiivsetel eeldustel. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt peab varade üleandmise hindamine põhinema asjaomaste varade tegelikul majanduslikul väärtusel. Seega kinnitab komisjon oma varasemat järeldust, et hinnangut tuleb ligikaudu miljardi euro võrra korrigeerida.

| (150) | Kolmandaks nõustub komisjon väärtpaberiportfelli puhul Saksamaaga, et lahknevused on tingitud sellest, kas häirete esinemist asjaomastel turgudel on arvesse võetud või mitte. Võib siiski esitada ka küsimuse, kas konkreetne portfelliosa on langenud väärtusega varade teatise kohaselt üldse abikõlblik. Selle kohta võib väita, et kuigi on mõeldav läheneda küsimusele paindlikult ja tunnistada abikõlblikuks pankade varad, mis ei saanud eelkõige finantskriisi esimeses etapis kannatada, ei või toetusmeetmeid kohaldada selliste varade suhtes, mida ei saa üleandmise ajal käsitada langenud väärtusega varadena. Langenud väärtusega varade toetusmeetmeid ei või selle käsituse kohaselt mõista teatavat liiki tähtajatu garantiina, mis kaitseb majanduslanguse tagajärgede eest. Teisest küljest võiks suurte, mitme miljardi euro suuruste portfellide jagamine põhjustada just neil turgudel konkurentsimoonutusi. Ühe võimalusena, mille puhul võetakse arvesse nii finantsstabiilsuse tagamise eesmärki kui ka vajadust vältida konkurentsimoonutusi, näeb langenud väärtusega varade teatis ette selliste varade üleandmise. Kuna turg, kus selliste varadega kaubeldakse, siiski toimib (st sellel ei esine häireid), vastab tegelik majanduslik väärtus täielikult või ligikaudu turuväärtusele. |
| --- | --- |

(150)

Kolmandaks nõustub komisjon väärtpaberiportfelli puhul Saksamaaga, et lahknevused on tingitud sellest, kas häirete esinemist asjaomastel turgudel on arvesse võetud või mitte. Võib siiski esitada ka küsimuse, kas konkreetne portfelliosa on langenud väärtusega varade teatise kohaselt üldse abikõlblik. Selle kohta võib väita, et kuigi on mõeldav läheneda küsimusele paindlikult ja tunnistada abikõlblikuks pankade varad, mis ei saanud eelkõige finantskriisi esimeses etapis kannatada, ei või toetusmeetmeid kohaldada selliste varade suhtes, mida ei saa üleandmise ajal käsitada langenud väärtusega varadena. Langenud väärtusega varade toetusmeetmeid ei või selle käsituse kohaselt mõista teatavat liiki tähtajatu garantiina, mis kaitseb majanduslanguse tagajärgede eest. Teisest küljest võiks suurte, mitme miljardi euro suuruste portfellide jagamine põhjustada just neil turgudel konkurentsimoonutusi. Ühe võimalusena, mille puhul võetakse arvesse nii finantsstabiilsuse tagamise eesmärki kui ka vajadust vältida konkurentsimoonutusi, näeb langenud väärtusega varade teatis ette selliste varade üleandmise. Kuna turg, kus selliste varadega kaubeldakse, siiski toimib (st sellel ei esine häireid), vastab tegelik majanduslik väärtus täielikult või ligikaudu turuväärtusele.

| (151) | Kuigi WestLB kontrollib toimiva turu olemasolu üksnes likviidsuskriteeriumi alusel, on komisjon seisukohal (84), et turul esineva häire hindamiseks tuleb turgu võrrelda hästi toimiva turuga, kus kaubeldakse asjaomase varaga. Normaalselt toimival turul sõlmivad tehingu huvitatud ostja ja müüja. Mõiste „huvitatud ostja ja müüja” tähendab, et tehing on vabatahtlik ja selle sõlmimiseks ei avaldata survet. |
| --- | --- |

(151)

Kuigi WestLB kontrollib toimiva turu olemasolu üksnes likviidsuskriteeriumi alusel, on komisjon seisukohal (84), et turul esineva häire hindamiseks tuleb turgu võrrelda hästi toimiva turuga, kus kaubeldakse asjaomase varaga. Normaalselt toimival turul sõlmivad tehingu huvitatud ostja ja müüja. Mõiste „huvitatud ostja ja müüja” tähendab, et tehing on vabatahtlik ja selle sõlmimiseks ei avaldata survet.

| (152) | Komisjoni väliseksperdid esitasid normaalselt toimiva turu olemasolu hindamiseks läbipaistvad kriteeriumid, mille komisjon heaks kiitis (85). Kuigi piisav likviidsus või väike hinnavahe viitab toimiva turu olemasolule, ei ole vastupidine väide tingimata õige. Maksevõimelise ja stabiilse emitendi eraldiseisev väärtpaber ei ole tingimata likviidne. Siiski oleks vajaduse korral lihtne teha konkurentsivõimeline turupakkumine, mis on üsna lähedal likviidsete võrreldavate väärtpaberite alusel turuhinnas hinnatud väärtusele. WestLB esitatud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse normaalselt toimiva turu olemasolu, on seega liiga kitsalt sõnastatud. |
| --- | --- |

(152)

Komisjoni väliseksperdid esitasid normaalselt toimiva turu olemasolu hindamiseks läbipaistvad kriteeriumid, mille komisjon heaks kiitis (85). Kuigi piisav likviidsus või väike hinnavahe viitab toimiva turu olemasolule, ei ole vastupidine väide tingimata õige. Maksevõimelise ja stabiilse emitendi eraldiseisev väärtpaber ei ole tingimata likviidne. Siiski oleks vajaduse korral lihtne teha konkurentsivõimeline turupakkumine, mis on üsna lähedal likviidsete võrreldavate väärtpaberite alusel turuhinnas hinnatud väärtusele. WestLB esitatud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse normaalselt toimiva turu olemasolu, on seega liiga kitsalt sõnastatud.

| (153) | Sellega seoses võib märkida, et varade väär liigitamine langemata väärtusega varadeks ei ole tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemise seisukohast iseenesest probleem. Selliste varade puhul võib oletada, et tegelik majanduslik väärtus on üsna sarnane asjaomase vara turuväärtusele, kui selle arvutamiseks on kasutatud sobivat meetodit ja kalibreerimist. Toimiva turu korral peaksid kõik tegeliku majandusliku väärtuse arvutamiseks kasutatavad meetodid andma tulemuseks turuväärtusele sarnase väärtuse. Varade väär liigitamine on põhimõtteliselt teatavat liiki katse, mille abil kontrollitakse tegeliku majandusliku väärtuse arvutamiseks valitud meetodi ja parameetrite sobivust. |
| --- | --- |

(153)

Sellega seoses võib märkida, et varade väär liigitamine langemata väärtusega varadeks ei ole tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemise seisukohast iseenesest probleem. Selliste varade puhul võib oletada, et tegelik majanduslik väärtus on üsna sarnane asjaomase vara turuväärtusele, kui selle arvutamiseks on kasutatud sobivat meetodit ja kalibreerimist. Toimiva turu korral peaksid kõik tegeliku majandusliku väärtuse arvutamiseks kasutatavad meetodid andma tulemuseks turuväärtusele sarnase väärtuse. Varade väär liigitamine on põhimõtteliselt teatavat liiki katse, mille abil kontrollitakse tegeliku majandusliku väärtuse arvutamiseks valitud meetodi ja parameetrite sobivust.

| (154) | Saksamaa väite kohta, et teatavatel riigivõlakirjaturgudel esines 2009. aasta lõpus häireid, märgib komisjon, et toimiva turu kriteeriumid olid sel ajal täidetud. Üksikutel riigivõlakirjade alamturgudel oli märke häiretest seevastu 2010. aasta teise kvartali lõpus (86) ja hiljem, võttes arvesse eelkõige Euroopa Keskpanga sekkumist ja muid sekkumisi Euroopa tasandil. Võrdlusalusena kasutatavatel kuupäevadel – 31. detsembril 2009 ja 31. märtsil 2010 – see aga nii ei olnud. |
| --- | --- |

(154)

Saksamaa väite kohta, et teatavatel riigivõlakirjaturgudel esines 2009. aasta lõpus häireid, märgib komisjon, et toimiva turu kriteeriumid olid sel ajal täidetud. Üksikutel riigivõlakirjade alamturgudel oli märke häiretest seevastu 2010. aasta teise kvartali lõpus (86) ja hiljem, võttes arvesse eelkõige Euroopa Keskpanga sekkumist ja muid sekkumisi Euroopa tasandil. Võrdlusalusena kasutatavatel kuupäevadel – 31. detsembril 2009 ja 31. märtsil 2010 – see aga nii ei olnud.

| (155) | Seepärast leiab komisjon endiselt, et WestLB on kasutanud vale hindamismeetodit või võtnud hindamisel aluseks valed parameetrid ja hinnangut tuleb seega ligikaudu 600 miljoni euro võrra korrigeerida. |
| --- | --- |

(155)

Seepärast leiab komisjon endiselt, et WestLB on kasutanud vale hindamismeetodit või võtnud hindamisel aluseks valed parameetrid ja hinnangut tuleb seega ligikaudu 600 miljoni euro võrra korrigeerida.

| (156) | Kokkuvõttes tuleb märkida, et komisjoni arvates on kõigi kolme alamportfelli tegelikule majanduslikule väärtusele eksperdiaruandes antud hinnang õige ja kooskõlas tema otsustuspraktikaga. Seepärast on komisjon seisukohal, et portfelli koosseisus olevate varade üleandmisväärtuse ja nende tegeliku majandusliku väärtuse vahe on 6,949 miljardit eurot (87). |
| --- | --- |

(156)

Kokkuvõttes tuleb märkida, et komisjoni arvates on kõigi kolme alamportfelli tegelikule majanduslikule väärtusele eksperdiaruandes antud hinnang õige ja kooskõlas tema otsustuspraktikaga. Seepärast on komisjon seisukohal, et portfelli koosseisus olevate varade üleandmisväärtuse ja nende tegeliku majandusliku väärtuse vahe on 6,949 miljardit eurot (87).

| (157) | Komisjon kahtles 2010. aasta novembri otsuses, kas kõiki varasid saab üle anda. Komisjon tõlgendas EAA esimeses majandusaasta aruandes esitatud selgitusi tõendina selle kohta, et osa varade puhul tekkis kahjum varade üleandmise ajal, kuigi need varad ei kuulunud langenud väärtusega varade teatise punkti 32 kohaldamisalasse. Saksamaa esitas siiski lisateavet ja selgitas EAA riskieraldise mahtu ning EAA-le üleantud varadega seotud kahjumi suurust. Selgitused olid usutavad ja kummutasid komisjoni kahtlused. Sel põhjusel ei ole vaja abikõlbmatuid varasid rohkem korrigeerida. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon kahtles 2010. aasta novembri otsuses, kas kõiki varasid saab üle anda. Komisjon tõlgendas EAA esimeses majandusaasta aruandes esitatud selgitusi tõendina selle kohta, et osa varade puhul tekkis kahjum varade üleandmise ajal, kuigi need varad ei kuulunud langenud väärtusega varade teatise punkti 32 kohaldamisalasse. Saksamaa esitas siiski lisateavet ja selgitas EAA riskieraldise mahtu ning EAA-le üleantud varadega seotud kahjumi suurust. Selgitused olid usutavad ja kummutasid komisjoni kahtlused. Sel põhjusel ei ole vaja abikõlbmatuid varasid rohkem korrigeerida.

—   Mahaarvatavad varad

| (158) | Komisjon nõustub ainult 2010. aasta novembri otsuses heakskiidetud mahaarvatavate varadega. Kapitalisüsti (3,267 miljardit eurot) ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade (268 miljonit eurot) tasakaalustav mõju on samuti juba heaks kiidetud (88) (vt punkt (44), tabel 2). Lisaks kohustas komisjon Saksamaad küsima Bundesbankilt seisukohta tasakaalustava mõju kohta ning paluma reguleeriva asutusena tegutseval Bundesbankil kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega kontrollida ja kinnitada võimalikke muudatusi portfelli hindamises. Reguleeriv asutus ei ole sellist kontrolli ja kinnitamist teostanud. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon nõustub ainult 2010. aasta novembri otsuses heakskiidetud mahaarvatavate varadega. Kapitalisüsti (3,267 miljardit eurot) ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade (268 miljonit eurot) tasakaalustav mõju on samuti juba heaks kiidetud (88) (vt punkt (44), tabel 2). Lisaks kohustas komisjon Saksamaad küsima Bundesbankilt seisukohta tasakaalustava mõju kohta ning paluma reguleeriva asutusena tegutseval Bundesbankil kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega kontrollida ja kinnitada võimalikke muudatusi portfelli hindamises. Reguleeriv asutus ei ole sellist kontrolli ja kinnitamist teostanud.

| (159) | Varem võetud finantskohustuste kohta märgib komisjon, et langenud väärtusega varade teatises ei käsitleta kohustuste hindamist. Seepärast peab komisjon kontrollima, kuidas tuleb toimida sellise üleandmise korral nagu käesolevas asjas, kus üleandmine hõlmas nii varasid kui ka kohustusi. Komisjon tunnistab, et väikse hinnavahega kohustuste üleandmine võib põhjustada majanduslikku kahju, kuid nende eesmärk oli luua tasakaal kokkulepitud varade ja kohustuste vahel. Sellest tulenevalt võttis komisjon abi kogusumma hindamisel küll arvesse varem võetud finantskohustuste mõju (vt punkt (133)), kuid leiab siiski, et seda mõju ei tule tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(159)

Varem võetud finantskohustuste kohta märgib komisjon, et langenud väärtusega varade teatises ei käsitleta kohustuste hindamist. Seepärast peab komisjon kontrollima, kuidas tuleb toimida sellise üleandmise korral nagu käesolevas asjas, kus üleandmine hõlmas nii varasid kui ka kohustusi. Komisjon tunnistab, et väikse hinnavahega kohustuste üleandmine võib põhjustada majanduslikku kahju, kuid nende eesmärk oli luua tasakaal kokkulepitud varade ja kohustuste vahel. Sellest tulenevalt võttis komisjon abi kogusumma hindamisel küll arvesse varem võetud finantskohustuste mõju (vt punkt (133)), kuid leiab siiski, et seda mõju ei tule tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel arvesse võtta.

| (160) | Üleantud varadega seotud tulevaste positiivsete tulemuste küsimuses ei nõustu komisjon Saksamaa arvamusega, vaid jääb seisukohale, et tulevast kasumit ei saa pärast varade üleandmist enam arvesse võtta. Selline krediidiportfelli tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramise meetod on kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (89). |
| --- | --- |

(160)

Üleantud varadega seotud tulevaste positiivsete tulemuste küsimuses ei nõustu komisjon Saksamaa arvamusega, vaid jääb seisukohale, et tulevast kasumit ei saa pärast varade üleandmist enam arvesse võtta. Selline krediidiportfelli tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramise meetod on kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (89).

| (161) | Krediidiliini kasutamata limiidi kohta kinnitab komisjon, et selliste krediidiliinide arvestuslik väärtus võib tegelikkuses olla null. See ei välista siiski võimalust, et krediidiliini kasutamata limiit võib tegelikule majanduslikule väärtusele negatiivset mõju avaldada. Krediidiliini kasutamine ei ole välistatud, kuna seda ei saa lepinguga vältida. Seepärast ei muuda asjaolu, et krediidiliini ei ole veel kasutatud, tegelikku majanduslikku väärtust isegi juhul, kui selliste varade arvestuslik väärtus on null. |
| --- | --- |

(161)

Krediidiliini kasutamata limiidi kohta kinnitab komisjon, et selliste krediidiliinide arvestuslik väärtus võib tegelikkuses olla null. See ei välista siiski võimalust, et krediidiliini kasutamata limiit võib tegelikule majanduslikule väärtusele negatiivset mõju avaldada. Krediidiliini kasutamine ei ole välistatud, kuna seda ei saa lepinguga vältida. Seepärast ei muuda asjaolu, et krediidiliini ei ole veel kasutatud, tegelikku majanduslikku väärtust isegi juhul, kui selliste varade arvestuslik väärtus on null.

| (162) | Eeldatava kahjumi diskonteerimise kohta märgib komisjon, et WestLB muudab sellega lihtsalt oma hindamispõhimõtet, ilma et Bundesbank seda toetaks. Saksamaa vaidlustab sellega oma tegeliku majandusliku väärtuse hinnangu, kuid ei esita muid argumente komisjoni seisukoha vastu. |
| --- | --- |

(162)

Eeldatava kahjumi diskonteerimise kohta märgib komisjon, et WestLB muudab sellega lihtsalt oma hindamispõhimõtet, ilma et Bundesbank seda toetaks. Saksamaa vaidlustab sellega oma tegeliku majandusliku väärtuse hinnangu, kuid ei esita muid argumente komisjoni seisukoha vastu.

| (163) | Kuna tegelik majanduslik väärtus on heaks kiidetud ja see on kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktidega 40 ja 41, leiab komisjon, et tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemisel ei oma tähtsust eeldatav kahjum ega ükski kolmest Saksamaa kirjeldatud mahaarvatavate varade liigist. |
| --- | --- |

(163)

Kuna tegelik majanduslik väärtus on heaks kiidetud ja see on kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktidega 40 ja 41, leiab komisjon, et tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemisel ei oma tähtsust eeldatav kahjum ega ükski kolmest Saksamaa kirjeldatud mahaarvatavate varade liigist.

—   Varade valitsemine

| (164) | Komisjoni kahtlused seoses langenud väärtusega varade nõuetekohase valitsemisega pärast varade üleandmist on kummutatud. Komisjon suhtus kõhklevalt sellesse, et WestLB jätkab langenud väärtusega varade valitsemist, sest pank pidi keskenduma uutele tegevustele ning vältima konflikti likvideerivate ja uute tegevuste vahel. Kuna WestLB/SPM-Bank ei sõlmi pärast 30. juunit 2012 uusi pangatehinguid, vaid osutab üksnes varade valitsemise teenuseid, ei ole komisjoni kahtlused enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(164)

Komisjoni kahtlused seoses langenud väärtusega varade nõuetekohase valitsemisega pärast varade üleandmist on kummutatud. Komisjon suhtus kõhklevalt sellesse, et WestLB jätkab langenud väärtusega varade valitsemist, sest pank pidi keskenduma uutele tegevustele ning vältima konflikti likvideerivate ja uute tegevuste vahel. Kuna WestLB/SPM-Bank ei sõlmi pärast 30. juunit 2012 uusi pangatehinguid, vaid osutab üksnes varade valitsemise teenuseid, ei ole komisjoni kahtlused enam põhjendatud.

| (165) | Kokkuvõttes tuleb märkida, et komisjoni kahtlused jäid püsima hoolimata sellest, et ta võttis arvesse kõik Saksamaa kirjeldatud täiendavad potentsiaalselt mahaarvatavad varad ja esitatud väited. Komisjon on endiselt seisukohal, et väärtuste vahe on 3,414 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(165)

Kokkuvõttes tuleb märkida, et komisjoni kahtlused jäid püsima hoolimata sellest, et ta võttis arvesse kõik Saksamaa kirjeldatud täiendavad potentsiaalselt mahaarvatavad varad ja esitatud väited. Komisjon on endiselt seisukohal, et väärtuste vahe on 3,414 miljardit eurot.

ii)   
  Tagasinõudmine

| (166) | Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab pank selliste konkurentsimoonutuste piiramiseks, mis on tingitud varade üleandmisest turutõrke kompenseerimisel vastuvõetavaks peetavast väärtusest kõrgema hinnaga, tagastama väärtuste vahe. Kui sellist tagasimakset ei ole võimalik viivitamata teha, tuleb see teha järk-järgult näiteks tagastusmehhanismi kaudu. Kui tagasimakset ei ole võimalik teha ka tagastusmehhanismi kaudu, ilma et see põhjustaks bilansilist maksejõuetust, tuleb konkurentsimoonutusi vältida ulatusliku ümberkorraldamisega, mis võib lõppeda likvideerimisega (90). |
| --- | --- |

(166)

Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab pank selliste konkurentsimoonutuste piiramiseks, mis on tingitud varade üleandmisest turutõrke kompenseerimisel vastuvõetavaks peetavast väärtusest kõrgema hinnaga, tagastama väärtuste vahe. Kui sellist tagasimakset ei ole võimalik viivitamata teha, tuleb see teha järk-järgult näiteks tagastusmehhanismi kaudu. Kui tagasimakset ei ole võimalik teha ka tagastusmehhanismi kaudu, ilma et see põhjustaks bilansilist maksejõuetust, tuleb konkurentsimoonutusi vältida ulatusliku ümberkorraldamisega, mis võib lõppeda likvideerimisega (90).

| (167) | WestLB ei olnud 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskavas esitatud andmete kohaselt suuteline EAA-le esimesest varade üleandmisest tulenenud 3,4 miljardi euro suurust summat oma elujõulisust ohustamata tagasi maksma. WestLB müük on samuti vähe tõenäoline, kui võimalik ostja peaks Saksamaale tasuma 3,4 miljardi euro suuruse summa. Seepärast esitas Saksamaa 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava, mis näeb ette WestLB likvideerimise 12 kuu jooksul. Komisjoni arvates on WestLB likvideerimine konkurentsimoonutuste vältimiseks piisav. Võttes arvesse punktis c käsitletud likvideerimiskava usutavust, märgib komisjon seetõttu, et abi on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(167)

WestLB ei olnud 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskavas esitatud andmete kohaselt suuteline EAA-le esimesest varade üleandmisest tulenenud 3,4 miljardi euro suurust summat oma elujõulisust ohustamata tagasi maksma. WestLB müük on samuti vähe tõenäoline, kui võimalik ostja peaks Saksamaale tasuma 3,4 miljardi euro suuruse summa. Seepärast esitas Saksamaa 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava, mis näeb ette WestLB likvideerimise 12 kuu jooksul. Komisjoni arvates on WestLB likvideerimine konkurentsimoonutuste vältimiseks piisav. Võttes arvesse punktis c käsitletud likvideerimiskava usutavust, märgib komisjon seetõttu, et abi on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv.

iii)   
  Täiendava varade paigutamise kokkusobivus siseturuga

| (168) | Põhimõtteliselt tuleb ka teise osa üleandmist hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Komisjon leiab siiski, et sellise hindamise tulemusel ei oleks 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava tõttu enam mõju. 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas ettenähtud likvideerimine vähendaks igal juhul väärtuste vahest seoses teise osa üleandmisega tulenevaid võimalikke täiendavaid konkurentsimoonutusi. Seepärast leiab komisjon käesoleval erijuhtumil, et juhul kui kogu abisummat saab vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 pidada siseturuga kokkusobivaks, ei ole hindamist, st tegeliku majandusliku väärtuse arvutamist, vaja üksikasjalikult hinnata. |
| --- | --- |

(168)

Põhimõtteliselt tuleb ka teise osa üleandmist hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Komisjon leiab siiski, et sellise hindamise tulemusel ei oleks 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava tõttu enam mõju. 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas ettenähtud likvideerimine vähendaks igal juhul väärtuste vahest seoses teise osa üleandmisega tulenevaid võimalikke täiendavaid konkurentsimoonutusi. Seepärast leiab komisjon käesoleval erijuhtumil, et juhul kui kogu abisummat saab vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 pidada siseturuga kokkusobivaks, ei ole hindamist, st tegeliku majandusliku väärtuse arvutamist, vaja üksikasjalikult hinnata.

| (169) | Varade üleandmine on seega siseturuga kokkusobiv ja langenud väärtusega varade teatise punktiga 41 kooskõlas, sest WestLB likvideerimine vähendab võimalikke konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(169)

Varade üleandmine on seega siseturuga kokkusobiv ja langenud väärtusega varade teatise punktiga 41 kooskõlas, sest WestLB likvideerimine vähendab võimalikke konkurentsimoonutusi.

c.   ÜMBERKORRALDAMIS-/LIKVIDEERIMISABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (170) | Komisjon peab hindama kõigi abimeetmete kokkusobivust siseturuga vastavalt pankadele seoses finantskriisiga antud suunistele, eriti aga ümberkorraldamisteatisele ja komisjoni teatisele „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (91) (edaspidi „pangandusteatis”). |
| --- | --- |

(170)

Komisjon peab hindama kõigi abimeetmete kokkusobivust siseturuga vastavalt pankadele seoses finantskriisiga antud suunistele, eriti aga ümberkorraldamisteatisele ja komisjoni teatisele „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (91) (edaspidi „pangandusteatis”).

| (171) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava peab tagama tabelis 7 esitatud abimeetmete kokkusobivuse siseturuga. |
| --- | --- |

(171)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava peab tagama tabelis 7 esitatud abimeetmete kokkusobivuse siseturuga.

| (172) | Viidatud meetmed hõlmavad abi kogusummas [21,6–24,4] miljardit eurot ja 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli abisumma suhe riskiga kaalutud varadesse [24,4–27,6] %. Kõnealune abi moodustab väga suure osa abisaaja bilansimahust ja seepärast on vajalik ulatuslik ümberkorraldamine või likvideerimine. Ümberkorraldamiskavas tuleb arvesse võtta ka täiendavat konkurentsi moonutamist, mis tuleneb a priori siseturuga kokkusobimatust abist väärtuste vahe tõttu. Kavandatud ümberkorraldamine või likvideerimine peab olema selliste konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks sobiv. |
| --- | --- |

(172)

Viidatud meetmed hõlmavad abi kogusummas [21,6–24,4] miljardit eurot ja 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli abisumma suhe riskiga kaalutud varadesse [24,4–27,6] %. Kõnealune abi moodustab väga suure osa abisaaja bilansimahust ja seepärast on vajalik ulatuslik ümberkorraldamine või likvideerimine. Ümberkorraldamiskavas tuleb arvesse võtta ka täiendavat konkurentsi moonutamist, mis tuleneb a priori siseturuga kokkusobimatust abist väärtuste vahe tõttu. Kavandatud ümberkorraldamine või likvideerimine peab olema selliste konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks sobiv.

| (173) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises nimetatud tingimustele. Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt tuleks juhul, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Nõuetekohase likvideerimise menetlus on sätestatud pangandusteatises (92). Selline kontrollitud likvideerimine on võimalik üksikjuhtudel, kui päästmisabi antakse ühele finantseerimisasutusele ja kui on selge, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada. |
| --- | --- |

(173)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises nimetatud tingimustele. Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt tuleks juhul, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Nõuetekohase likvideerimise menetlus on sätestatud pangandusteatises (92). Selline kontrollitud likvideerimine on võimalik üksikjuhtudel, kui päästmisabi antakse ühele finantseerimisasutusele ja kui on selge, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada.

| (174) | Vastavalt komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikale (93) on abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud kolm järgmist üldtingimust:






  i) | abimeede peab tõendatult võimaldama panga nõuetekohast likvideerimist ja olema ühtlasi eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega (94); |
| --- | --- | --- |

(174)

Vastavalt komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikale (93) on abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud kolm järgmist üldtingimust:

i)

abimeede peab tõendatult võimaldama panga nõuetekohast likvideerimist ja olema ühtlasi eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega (94);

| ii) | nõuetekohane kulude jagamine peab olema tagatud; eelkõige tuleb välistada likvideerimismenetlusega seotud abi andmine aktsionäridele (95); |
| --- | --- |

ii)

nõuetekohane kulude jagamine peab olema tagatud; eelkõige tuleb välistada likvideerimismenetlusega seotud abi andmine aktsionäridele (95);

| iii) | konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantseerimisasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema tegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik (96). |
| --- | --- |

iii)

konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantseerimisasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema tegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik (96).

i)   
  Nõuetekohase likvideerimise tõendamine

| (175) | Komisjoni sõnul näeb 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava ette WestLB nõuetekohase likvideerimise stsenaariumi ja põhineb panga aktsionäride kokkuleppel kulude jagamise kohta. Kavas on eelkõige arvesse võetud tõsiasja, et juba kaks aastat on edutult püütud leida WestLB jaoks vähem kulukaid või konkurentsi vähem moonutavaid turupõhiseid lahendusi. Teisalt kujutaks kontrollimatu likvideerimine ohtu finantsstabiilsusele ja nõuetekohane likvideerimine vähendaks seda ohtu. 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava võimaldab komisjonil hinnata likvideerimismenetlust ja selle raames võetavate riiklike meetmete võimalikku mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(175)

Komisjoni sõnul näeb 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava ette WestLB nõuetekohase likvideerimise stsenaariumi ja põhineb panga aktsionäride kokkuleppel kulude jagamise kohta. Kavas on eelkõige arvesse võetud tõsiasja, et juba kaks aastat on edutult püütud leida WestLB jaoks vähem kulukaid või konkurentsi vähem moonutavaid turupõhiseid lahendusi. Teisalt kujutaks kontrollimatu likvideerimine ohtu finantsstabiilsusele ja nõuetekohane likvideerimine vähendaks seda ohtu. 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava võimaldab komisjonil hinnata likvideerimismenetlust ja selle raames võetavate riiklike meetmete võimalikku mõju konkurentsile.

| (176) | Likvideerimisstsenaariumi olulisim tunnus on see, et pank lõpetab kõik pangatehingud ja jätkab üksnes olemasolevate portfellide valitsemist, kuid ei sõlmi uusi äritehinguid. |
| --- | --- |

(176)

Likvideerimisstsenaariumi olulisim tunnus on see, et pank lõpetab kõik pangatehingud ja jätkab üksnes olemasolevate portfellide valitsemist, kuid ei sõlmi uusi äritehinguid.

| (177) | Pangatehingute lõpetamise peaks muu hulgas tagama panga olemasolevate varade ja kohustuste müük või üleandmine, mille tagajärjel säilib üksnes struktuur, mis on vajalik allesjäänud varade valitsemiseks ja eelkõige portfellide valitsemisel nende väärtuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

(177)

Pangatehingute lõpetamise peaks muu hulgas tagama panga olemasolevate varade ja kohustuste müük või üleandmine, mille tagajärjel säilib üksnes struktuur, mis on vajalik allesjäänud varade valitsemiseks ja eelkõige portfellide valitsemisel nende väärtuse säilitamiseks.

| (178) | 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt annab WestLB kõik oma varad üle kas hoiupankadele või EAA-le. Selle tulemusel ei ole kõnealuses pangas 30. juuni 2012. aasta seisuga enam riskiga kaalutud varasid. Saksamaa kinnituste kohaselt ei kasuta pank edaspidi enam ärinime „WestLB”, vaid võtab hiljemalt kolme kuu jooksul kasutusele uue ärinime „SPM-Bank”. Samuti ei teosta pank enam enda nimel pangatehinguid, vaid osutab üksnes teenuseid EAA-le ja lõpuks piiratud mahus ka kolmandatele isikutele. Ümberkorraldamiskava näeb seega ette olulised tagasivõetamatud sammud, mille tagajärjel lahkub WestLB suurema osa varasema äritegevuse vallas 12 kuu jooksul tagasipöördumatult turult. |
| --- | --- |

(178)

2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt annab WestLB kõik oma varad üle kas hoiupankadele või EAA-le. Selle tulemusel ei ole kõnealuses pangas 30. juuni 2012. aasta seisuga enam riskiga kaalutud varasid. Saksamaa kinnituste kohaselt ei kasuta pank edaspidi enam ärinime „WestLB”, vaid võtab hiljemalt kolme kuu jooksul kasutusele uue ärinime „SPM-Bank”. Samuti ei teosta pank enam enda nimel pangatehinguid, vaid osutab üksnes teenuseid EAA-le ja lõpuks piiratud mahus ka kolmandatele isikutele. Ümberkorraldamiskava näeb seega ette olulised tagasivõetamatud sammud, mille tagajärjel lahkub WestLB suurema osa varasema äritegevuse vallas 12 kuu jooksul tagasipöördumatult turult.

| (179) | Teiseks ei tohi likvideerimisetapp pangandusteatise punkti 47 kohaselt kesta konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. WestLB likvideerimine kestab küll aastaid, kuid seda võib käsitada tegevuse lõpetamiseks hädavajaliku minimaalse ajavahemikuna. Ainult SPM-Servicegesellschaft osaleb aktiivselt konkurentsis ja osutab piiratud ulatuses kolmandate isikute varade valitsemise teenuseid. Saksamaa on kinnitanud, et SPM-Servicegesellschaft müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2016. Üleminekuaeg 31. detsembrini 2016 on vajalik ettevõtja SPM-Bank struktuuride ümberkorraldamiseks, tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft eraldamiseks ja selleks, et saavutada vähemalt lühiajalist edu kajastav bilanss potentsiaalsete investorite ligimeelitamiseks. SPM-Bank jääb ise vastutavaks varade eest, mida ei ole võimalik EAA-le füüsiliselt üle anda, ja tema olemasolu sõltub seega kõnealuste varade kestusest. Portfellide valitsemine nende väärtuse säilitamise eesmärgil peaks kestma 2028. aastani ja seda aega ei ole võimalik lühendada. Varade hoidmine ei ole siiski majandustegevus ega avalda seega konkurentsile mõju. Ettevõtja SPM-Bank töötajate arvu vähendamisel saavutatakse eesmärk – 1 000 töötajat – alles mõne aasta pärast, kuid see on proportsionaalne SPM-Banki tegevuse järkjärgulise lõpetamisega, sest ümberkorraldamine on pangatehingute lõpetamisest olenemata siiski väga töömahukas. Üldiselt võib märkida, et kõik kõnealused protsessid teostatakse võimalikult lühikese ajaga. |
| --- | --- |

(179)

Teiseks ei tohi likvideerimisetapp pangandusteatise punkti 47 kohaselt kesta konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. WestLB likvideerimine kestab küll aastaid, kuid seda võib käsitada tegevuse lõpetamiseks hädavajaliku minimaalse ajavahemikuna. Ainult SPM-Servicegesellschaft osaleb aktiivselt konkurentsis ja osutab piiratud ulatuses kolmandate isikute varade valitsemise teenuseid. Saksamaa on kinnitanud, et SPM-Servicegesellschaft müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2016. Üleminekuaeg 31. detsembrini 2016 on vajalik ettevõtja SPM-Bank struktuuride ümberkorraldamiseks, tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft eraldamiseks ja selleks, et saavutada vähemalt lühiajalist edu kajastav bilanss potentsiaalsete investorite ligimeelitamiseks. SPM-Bank jääb ise vastutavaks varade eest, mida ei ole võimalik EAA-le füüsiliselt üle anda, ja tema olemasolu sõltub seega kõnealuste varade kestusest. Portfellide valitsemine nende väärtuse säilitamise eesmärgil peaks kestma 2028. aastani ja seda aega ei ole võimalik lühendada. Varade hoidmine ei ole siiski majandustegevus ega avalda seega konkurentsile mõju. Ettevõtja SPM-Bank töötajate arvu vähendamisel saavutatakse eesmärk – 1 000 töötajat – alles mõne aasta pärast, kuid see on proportsionaalne SPM-Banki tegevuse järkjärgulise lõpetamisega, sest ümberkorraldamine on pangatehingute lõpetamisest olenemata siiski väga töömahukas. Üldiselt võib märkida, et kõik kõnealused protsessid teostatakse võimalikult lühikese ajaga.

| (180) | Kolmanda kriteeriumina peaks pank lõpetama turul äritegevuse, välja arvatud oma varade müümine, ja hoolitsema selle eest, et turule jääb üksnes tähtsusetu osa varasemast pangandustegevusest. |
| --- | --- |

(180)

Kolmanda kriteeriumina peaks pank lõpetama turul äritegevuse, välja arvatud oma varade müümine, ja hoolitsema selle eest, et turule jääb üksnes tähtsusetu osa varasemast pangandustegevusest.

| (181) | Helaba võtab üle teatavad ühendpanka koondatavad äritegevused. Kõnealused tegevused moodustavad raamatupidamislikult vähem kui 20 % WestLB varasemast bilansimahust (ühendpanga portfell vastab maksimaalselt 45 miljardi euro suurusele bilansimahule, kuid WestLB bilansimaht oli 2008. aastal 288 miljardit eurot). Töötajate arvu kohta märgib komisjon, et eraldatud ühendpanka jääb tööle vähem kui 10 % endistest WestLB töötajatest (umbes 400 töötajat, samas kui WestLBs oli 2008. aastal 5 661 töötajat). Sellele lisaks tuleb arvesse võtta, et ühendpank eraldatakse varade ja kohustuste jagamise teel ja üleandmist eraldiseisva pangana ei toimu. Kuna üleandmine hõlmab seega mitte WestLBd, vaid üksnes väikest osa WestLB varadest ja kohustustest, siis ei saa seda käsitada panga olulise loovutamisena. |
| --- | --- |

(181)

Helaba võtab üle teatavad ühendpanka koondatavad äritegevused. Kõnealused tegevused moodustavad raamatupidamislikult vähem kui 20 % WestLB varasemast bilansimahust (ühendpanga portfell vastab maksimaalselt 45 miljardi euro suurusele bilansimahule, kuid WestLB bilansimaht oli 2008. aastal 288 miljardit eurot). Töötajate arvu kohta märgib komisjon, et eraldatud ühendpanka jääb tööle vähem kui 10 % endistest WestLB töötajatest (umbes 400 töötajat, samas kui WestLBs oli 2008. aastal 5 661 töötajat). Sellele lisaks tuleb arvesse võtta, et ühendpank eraldatakse varade ja kohustuste jagamise teel ja üleandmist eraldiseisva pangana ei toimu. Kuna üleandmine hõlmab seega mitte WestLBd, vaid üksnes väikest osa WestLB varadest ja kohustustest, siis ei saa seda käsitada panga olulise loovutamisena.

| (182) | Pealegi puuduvad komisjonil tõendeid, et pangandusteatise punkti 49 tingimused ei ole täidetud; vastavalt kõnealustele tingimustele peab tehing toimuma turutingimuste kohaselt ning asjaomaste varade ja kohustuste müügihind peab olema võimalikult kõrge. Komisjon märgib sellega seoses, et WestLB oli eelnevalt korraldanud edutu müügipakkumise, mille eesmärk oli saavutada kõigi varade ja kohustuste võimalikult kõrge müügihind. WestLB ei saanud siiski ühtegi vastuvõetavat pakkumust. Lisaks hindavad käesoleval ajal mitu väliseksperti üldiselt kasutatava hindamismetoodika alusel ühendpanga tegevuste, varade ja kohustuste ning ligi 400 töötajaga organisatsioonilise struktuuri väärtust. Saksamaa kinnitas, et selliste ühendpanga tegevuste väärtus, mille peab üle võtma kas Helaba või hoiupankade sektor, on kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega null. Erinevalt muudest likvideerimisega seotud müügiprotsessidest (97) ei vaja WestLB ühendpanga tegevuste loovutamiseks riigilt lisatoetusi. Komisjoni hinnangul ei saa ühendpanga tegevusi üle võtvad õigussubjektid seega ebaseaduslikku eelist ja järeldab seetõttu, et Helaba ja hoiupangad ei saa ühendpanga tegevuste loovutamise kaudu abi. |
| --- | --- |

(182)

Pealegi puuduvad komisjonil tõendeid, et pangandusteatise punkti 49 tingimused ei ole täidetud; vastavalt kõnealustele tingimustele peab tehing toimuma turutingimuste kohaselt ning asjaomaste varade ja kohustuste müügihind peab olema võimalikult kõrge. Komisjon märgib sellega seoses, et WestLB oli eelnevalt korraldanud edutu müügipakkumise, mille eesmärk oli saavutada kõigi varade ja kohustuste võimalikult kõrge müügihind. WestLB ei saanud siiski ühtegi vastuvõetavat pakkumust. Lisaks hindavad käesoleval ajal mitu väliseksperti üldiselt kasutatava hindamismetoodika alusel ühendpanga tegevuste, varade ja kohustuste ning ligi 400 töötajaga organisatsioonilise struktuuri väärtust. Saksamaa kinnitas, et selliste ühendpanga tegevuste väärtus, mille peab üle võtma kas Helaba või hoiupankade sektor, on kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega null. Erinevalt muudest likvideerimisega seotud müügiprotsessidest (97) ei vaja WestLB ühendpanga tegevuste loovutamiseks riigilt lisatoetusi. Komisjoni hinnangul ei saa ühendpanga tegevusi üle võtvad õigussubjektid seega ebaseaduslikku eelist ja järeldab seetõttu, et Helaba ja hoiupangad ei saa ühendpanga tegevuste loovutamise kaudu abi.

| (183) | Käesoleval juhul järgitakse panga kui terviku loovutamise korda, mis on sätestatud ümberkorraldamisteatise punktis 17 ja järgnevates punktides, kuigi see ei kuulu käesolevas asjas kohaldamisele (98). Sellise müügi puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused: elujõulisuse taastamine, kulude jagamine ja konkurentsimoonutuste piiramine. Helabale loovutamise puhul on nimetatud tingimused täidetud. Esiteks suudab Helaba tagada talle üleantud panga elujõulisuse, sest võrreldes Helabaga on ühendpangal väiksem bilansimaht ja töötajate arv ning tema mõju üleandmise tulemusel tekkiva ettevõtte elujõulisusele on väike. Ülevõtmine peaks omakorda aitama vähendada kulusid, mis takistavad ühendpanga kui iseseisva panga tegevusele positiivse hinnangu andmist (99). Teiseks on tagatud kulude jagamine, sest WestLB aktsionärid ei saa müügist tulu, vaid pigem kaotavad WestLBsse investeeritud kapitali. Kolmandaks väheneb WestLB äritegevus, moodustades esialgsest mahust vähem kui 20 %, ja komisjon ei nõua senise praktika kohaselt sellise müügi korral täiendavate tasakaalustavate meetmete võtmist (100). |
| --- | --- |

(183)

Käesoleval juhul järgitakse panga kui terviku loovutamise korda, mis on sätestatud ümberkorraldamisteatise punktis 17 ja järgnevates punktides, kuigi see ei kuulu käesolevas asjas kohaldamisele (98). Sellise müügi puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused: elujõulisuse taastamine, kulude jagamine ja konkurentsimoonutuste piiramine. Helabale loovutamise puhul on nimetatud tingimused täidetud. Esiteks suudab Helaba tagada talle üleantud panga elujõulisuse, sest võrreldes Helabaga on ühendpangal väiksem bilansimaht ja töötajate arv ning tema mõju üleandmise tulemusel tekkiva ettevõtte elujõulisusele on väike. Ülevõtmine peaks omakorda aitama vähendada kulusid, mis takistavad ühendpanga kui iseseisva panga tegevusele positiivse hinnangu andmist (99). Teiseks on tagatud kulude jagamine, sest WestLB aktsionärid ei saa müügist tulu, vaid pigem kaotavad WestLBsse investeeritud kapitali. Kolmandaks väheneb WestLB äritegevus, moodustades esialgsest mahust vähem kui 20 %, ja komisjon ei nõua senise praktika kohaselt sellise müügi korral täiendavate tasakaalustavate meetmete võtmist (100).

| (184) | Pealegi puudub komisjonil alus eeldada, et ühendpanka kui varakogumit saab käsitada WestLB majandusliku õigusjärglasena. Helaba ei ole WestLB õigusjärglane ja ühendpanga tegevus ei ole olulises osas WestLB omaga identne. Tingimused, mille komisjon võttis aluseks, et teha kindlaks, kas esialgse ettevõtja tegevust jätkav ettevõtja on saanud abi, ei ole Helaba puhul järelikult täidetud (101). |
| --- | --- |

(184)

Pealegi puudub komisjonil alus eeldada, et ühendpanka kui varakogumit saab käsitada WestLB majandusliku õigusjärglasena. Helaba ei ole WestLB õigusjärglane ja ühendpanga tegevus ei ole olulises osas WestLB omaga identne. Tingimused, mille komisjon võttis aluseks, et teha kindlaks, kas esialgse ettevõtja tegevust jätkav ettevõtja on saanud abi, ei ole Helaba puhul järelikult täidetud (101).

| (185) | Lõpuks on tagatud ka abi piiramine minimaalselt vajalikuga. Eelkõige antakse varad EAA-le üle ainult siis, kui neid ei saa loovutada eraõiguslikele ostjatele. Täiendav kapitalisüst on ettevõtjale SPM-Bank vajalik eeldatavate likvideerimiskulude katmiseks. Järelikult võib likvideerimisabi käsitada likvideerimisstsenaariumi lahutamatu osana, sest seda antakse ainult üleminekuajal kuni 30. juunini 2012 kaitseks turu võimaliku ebastabiilsuse eest. Likvideerimisabi tagab seega, et nõuetekohane likvideerimine ei muutuks enne 30. juunit 2012 kontrollimatuks likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(185)

Lõpuks on tagatud ka abi piiramine minimaalselt vajalikuga. Eelkõige antakse varad EAA-le üle ainult siis, kui neid ei saa loovutada eraõiguslikele ostjatele. Täiendav kapitalisüst on ettevõtjale SPM-Bank vajalik eeldatavate likvideerimiskulude katmiseks. Järelikult võib likvideerimisabi käsitada likvideerimisstsenaariumi lahutamatu osana, sest seda antakse ainult üleminekuajal kuni 30. juunini 2012 kaitseks turu võimaliku ebastabiilsuse eest. Likvideerimisabi tagab seega, et nõuetekohane likvideerimine ei muutuks enne 30. juunit 2012 kontrollimatuks likvideerimiseks.

ii)   
  Omapanus ja kulude jagamine

| (186) | Hinnangu teine osa käsitleb kulude jagamist. Pangandusteatise punkti 46 kohaselt tuleb likvideerimise käigus erilist tähelepanu pöörata moraalse kahju vähendamisele võimalikult suures ulatuses; eelkõige ei tohi sundlõpetamise käigus abi saada aktsionärid ja teatavad võlausaldajad. Northern Rock’i (102) ja HRE (103) puhul tagati kulude asjakohane jagamine kõnealuste finantseerimisasutuste riigistamise kaudu. Sarnaselt nimetatud juhtudele jäävad aktsionärid ka käesolevas asjas kogu investeeritud kapitalist ilma. Lisaks vastutavad WestLB aktsionärid ja SoFFin – kes annab suurema osa hübriidkapitalist – WestLB jagunemisel tekkivate osade eest ja teevad täiendava kapitalisüsti. |
| --- | --- |

(186)

Hinnangu teine osa käsitleb kulude jagamist. Pangandusteatise punkti 46 kohaselt tuleb likvideerimise käigus erilist tähelepanu pöörata moraalse kahju vähendamisele võimalikult suures ulatuses; eelkõige ei tohi sundlõpetamise käigus abi saada aktsionärid ja teatavad võlausaldajad. Northern Rock’i (102) ja HRE (103) puhul tagati kulude asjakohane jagamine kõnealuste finantseerimisasutuste riigistamise kaudu. Sarnaselt nimetatud juhtudele jäävad aktsionärid ka käesolevas asjas kogu investeeritud kapitalist ilma. Lisaks vastutavad WestLB aktsionärid ja SoFFin – kes annab suurema osa hübriidkapitalist – WestLB jagunemisel tekkivate osade eest ja teevad täiendava kapitalisüsti.

| (187) | Hoiupangad on kinnitanud oma nõusolekut võtta üle vastutus ühendpanga tegevuste eest ja nad kavatsevad sel eesmärgil kapitali suurendada; NRW liidumaa on lubanud katta suurema osa kuludest, see tähendab kõik ettevõtja SPM-Bank tegevus- ja likvideerimiskulud. Lisaks on SoFFin nõustunud suure osa kuludest enda kanda võtma, jättes kaks kolmandikku oma passiivsest osalusest WestLBsse, ja tõenäoliselt ei saa ta oma investeeringut tagasi. Seepärast võetakse kokkuleppe sõlmimisel piisavalt arvesse nii poolte suutlikkust kanda kulusid kui ka varem panga strateegilisel kujundamisel osalemise ulatust, samuti nende mõju panga juhtimisele. |
| --- | --- |

(187)

Hoiupangad on kinnitanud oma nõusolekut võtta üle vastutus ühendpanga tegevuste eest ja nad kavatsevad sel eesmärgil kapitali suurendada; NRW liidumaa on lubanud katta suurema osa kuludest, see tähendab kõik ettevõtja SPM-Bank tegevus- ja likvideerimiskulud. Lisaks on SoFFin nõustunud suure osa kuludest enda kanda võtma, jättes kaks kolmandikku oma passiivsest osalusest WestLBsse, ja tõenäoliselt ei saa ta oma investeeringut tagasi. Seepärast võetakse kokkuleppe sõlmimisel piisavalt arvesse nii poolte suutlikkust kanda kulusid kui ka varem panga strateegilisel kujundamisel osalemise ulatust, samuti nende mõju panga juhtimisele.

iii)   
  Konkurentsimoonutuste piiramine

| (188) | Likvideerimiskava tagab WestLB kaudu konkurentsimoonutuste piiramise, sest kõnealune äriühing lahkub hiljemalt 30. juunil 2012 turult. WestLB muudetakse seejärel üksuseks, kes ei tee enam pangatehinguid ja kes koos EAAga likvideerib varad. |
| --- | --- |

(188)

Likvideerimiskava tagab WestLB kaudu konkurentsimoonutuste piiramise, sest kõnealune äriühing lahkub hiljemalt 30. juunil 2012 turult. WestLB muudetakse seejärel üksuseks, kes ei tee enam pangatehinguid ja kes koos EAAga likvideerib varad.

| (189) | Lisaks välditakse likvideerimisel ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi sellega, et pärast 30. juunit 2012 jätkab WestLB tegevust ainult seni, kuni see on likvideerimiseks vajalik ega alusta uusi tegevusi, vaid lõpetab üksnes järk-järgult olemasolevad tegevused. Käesoleval juhul järgitakse seda põhimõtet nii, et WestLB tegevusluba, mida ta ei vaja varade hoidmiseks või varade valitsemise teenuste osutamiseks, tühistatakse niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2012. |
| --- | --- |

(189)

Lisaks välditakse likvideerimisel ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi sellega, et pärast 30. juunit 2012 jätkab WestLB tegevust ainult seni, kuni see on likvideerimiseks vajalik ega alusta uusi tegevusi, vaid lõpetab üksnes järk-järgult olemasolevad tegevused. Käesoleval juhul järgitakse seda põhimõtet nii, et WestLB tegevusluba, mida ta ei vaja varade hoidmiseks või varade valitsemise teenuste osutamiseks, tühistatakse niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2012.

| (190) | Mis puutub ettevõtja SPM-Bank kavatsusse moodustada kolmandatele isikutele varade valitsemise teenuseid osutav tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft, kes pakub seega teistele selliste teenuste osutajatele konkurentsi, märgib komisjon, et kõnealune samm on kavandatud eesmärgiga vähendada pärast 30. juunit 2012 riigiabi osakaalu WestLB kapitalis. SPM-Banki eest vastutav NRW liidumaa võttis WestLB aktsionäridelt üle suurema osa kohustustest. Kolmandatele isikutele teenuste osutamise kaudu SPM-Banki kulude vähendamine on seega igati õigustatud. |
| --- | --- |

(190)

Mis puutub ettevõtja SPM-Bank kavatsusse moodustada kolmandatele isikutele varade valitsemise teenuseid osutav tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft, kes pakub seega teistele selliste teenuste osutajatele konkurentsi, märgib komisjon, et kõnealune samm on kavandatud eesmärgiga vähendada pärast 30. juunit 2012 riigiabi osakaalu WestLB kapitalis. SPM-Banki eest vastutav NRW liidumaa võttis WestLB aktsionäridelt üle suurema osa kohustustest. Kolmandatele isikutele teenuste osutamise kaudu SPM-Banki kulude vähendamine on seega igati õigustatud.

| (191) | Sellele lisaks piiravad tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft poolt konkurentsi moonutamist Saksamaa võetud erinevad kohustused. Esiteks saab teenuseid kolmandatele isikutele osutada üksnes SPM-Bankist eraldatud üksus, kelle tegevusluba piirdub kõnealuste teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga ja kes tuleb hiljemalt 31. detsembriks 2016 müüa. Teiseks on koostatud ammendav loetelu teenustest, mida SPM-Bank võib osutada. Sellega seoses kinnitab Saksamaa, et WestLB loobub hiljemalt 31. detsembriks 2012 kõigist tegevuslubadest, mis ei ole varade valitsemise teenuste osutamiseks vajalikud. Kolmandaks vähendatakse ümberkorraldamise käigus oluliselt SPM-Banki töötajate arvu ja 2016. aastal on ettevõtjal kuni 1 000 töötajat, mis ei moodusta isegi 20 % WestLB varasemast töötajate arvust (5 661 töötajat 2008. aastal). Neljandaks võib SPM-Banki tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft poolt turul kolmandate isikutega sõlmitavate tehingute maht olla kuni [40–60] % brutotulust – see piirab tõhusalt kõnealuse tegevusvaldkonna väljavaateid. Viiendaks kinnitab Saksamaa, et SPM-Bank pakub varade valitsemise teenuseid ainult turuhindadega ja eraldatud üksuse hinnakujundus võimaldab katta kulud. Lõpuks kohustub Saksamaa likvideerima ka kolmandate isikute portfellide teenindamiseks loodud tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft, juhul kui seda ei õnnestu hiljemalt 31. detsembriks 2016 müüa. Kirjeldatud piirangud üheskoos tagavad, et varasemast äritegevusest jätkub ainult väike osa ja konkurentsi moonutamise oht on seega minimaalne. |
| --- | --- |

(191)

Sellele lisaks piiravad tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft poolt konkurentsi moonutamist Saksamaa võetud erinevad kohustused. Esiteks saab teenuseid kolmandatele isikutele osutada üksnes SPM-Bankist eraldatud üksus, kelle tegevusluba piirdub kõnealuste teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga ja kes tuleb hiljemalt 31. detsembriks 2016 müüa. Teiseks on koostatud ammendav loetelu teenustest, mida SPM-Bank võib osutada. Sellega seoses kinnitab Saksamaa, et WestLB loobub hiljemalt 31. detsembriks 2012 kõigist tegevuslubadest, mis ei ole varade valitsemise teenuste osutamiseks vajalikud. Kolmandaks vähendatakse ümberkorraldamise käigus oluliselt SPM-Banki töötajate arvu ja 2016. aastal on ettevõtjal kuni 1 000 töötajat, mis ei moodusta isegi 20 % WestLB varasemast töötajate arvust (5 661 töötajat 2008. aastal). Neljandaks võib SPM-Banki tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft poolt turul kolmandate isikutega sõlmitavate tehingute maht olla kuni [40–60] % brutotulust – see piirab tõhusalt kõnealuse tegevusvaldkonna väljavaateid. Viiendaks kinnitab Saksamaa, et SPM-Bank pakub varade valitsemise teenuseid ainult turuhindadega ja eraldatud üksuse hinnakujundus võimaldab katta kulud. Lõpuks kohustub Saksamaa likvideerima ka kolmandate isikute portfellide teenindamiseks loodud tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft, juhul kui seda ei õnnestu hiljemalt 31. detsembriks 2016 müüa. Kirjeldatud piirangud üheskoos tagavad, et varasemast äritegevusest jätkub ainult väike osa ja konkurentsi moonutamise oht on seega minimaalne.

| (192) | Peale selle peaks SPM-Servicegesellschaft andma piisavalt kasumit. Saksamaa esitatud dokumentidest nähtub, et eriti pärast [...] korrigeerimist on tütarettevõtjal SPM-Servicegesellschaft reaalne võimalus tegutseda piisavalt kasumlikult. Kui SPM-Servicegesellschaft rakendab kavandatud kulude kokkuhoiu meetmed ja kasutab äritegevuses avanevaid võimalusi, siis on mõeldav, et temast on huvitatud ka turumajanduslikult tegutsevad investorid. |
| --- | --- |

(192)

Peale selle peaks SPM-Servicegesellschaft andma piisavalt kasumit. Saksamaa esitatud dokumentidest nähtub, et eriti pärast [...] korrigeerimist on tütarettevõtjal SPM-Servicegesellschaft reaalne võimalus tegutseda piisavalt kasumlikult. Kui SPM-Servicegesellschaft rakendab kavandatud kulude kokkuhoiu meetmed ja kasutab äritegevuses avanevaid võimalusi, siis on mõeldav, et temast on huvitatud ka turumajanduslikult tegutsevad investorid.

| (193) | Saksamaa võetud kohustused tagavad piisavalt, et kui ettevõtja SPM-Bank äritegevus ei ole nii kasutoov kui eeldatud ja teda ei õnnestu seepärast 2016. aastal müüa, siis ei osuta ta edaspidi turul teenuseid. |
| --- | --- |

(193)

Saksamaa võetud kohustused tagavad piisavalt, et kui ettevõtja SPM-Bank äritegevus ei ole nii kasutoov kui eeldatud ja teda ei õnnestu seepärast 2016. aastal müüa, siis ei osuta ta edaspidi turul teenuseid.

d.   JÄRELDUS

| (194) | Komisjon järeldab seega, et 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava näeb ette WestLB nõuetekohase likvideerimise stsenaariumi, mis täidab lisas esitatud kohustusi arvesse võttes kõik ümberkorraldamisteatises ja pangandusteatises sätestatud tingimused ning tagab tabelis 7 nimetatud abimeetmete kokkusobivuse siseturuga. Komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused täiendava abi siseturuga kokkusobivuse suhtes on seega hajutatud. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon järeldab seega, et 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava näeb ette WestLB nõuetekohase likvideerimise stsenaariumi, mis täidab lisas esitatud kohustusi arvesse võttes kõik ümberkorraldamisteatises ja pangandusteatises sätestatud tingimused ning tagab tabelis 7 nimetatud abimeetmete kokkusobivuse siseturuga. Komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused täiendava abi siseturuga kokkusobivuse suhtes on seega hajutatud.

| (195) | Komisjon pidi käesoleva otsuse tegemisel arvesse võtma ka 2009. aasta mai otsuse alusel rakendatud meetmeid. Viidatud otsuses ja selle aluseks olevas 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskavas ei käsitlenud hiljem antud abi ja 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava ei saanud ka tagada hilisema abi kokkusobivuseks vajalikku elujõulisust, kulude jagamist ja konkurentsimoonutuste piiramist. Seepärast nõudis komisjon 2009. aasta detsembri ja 2010. aasta novembri otsuses uue põhjaliku kava esitamist. Selline kõik varasemad kavad tühistanud kava esitati 2011. aasta juunis. Lisaks asendas kõnealuses kavas ettenähtud likvideerimismenetlus seni kavandatud WestLB ümberkorraldamise. Nagu käesoleva otsuse punktis 194 märgitud, võib 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava tagada kõigi WestLB kasuks aastatel 2008–2012 rakendatud abimeetmete kokkusobivuse. Järelikult on 2009. aasta mai otsus aegunud ja tuleb kehtetuks tunnistada. Kehtetuks tunnistamine hõlmab ka kõiki 2009. aasta mai otsusega seoses võetud ja pandud kohustusi. |
| --- | --- |

(195)

Komisjon pidi käesoleva otsuse tegemisel arvesse võtma ka 2009. aasta mai otsuse alusel rakendatud meetmeid. Viidatud otsuses ja selle aluseks olevas 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskavas ei käsitlenud hiljem antud abi ja 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava ei saanud ka tagada hilisema abi kokkusobivuseks vajalikku elujõulisust, kulude jagamist ja konkurentsimoonutuste piiramist. Seepärast nõudis komisjon 2009. aasta detsembri ja 2010. aasta novembri otsuses uue põhjaliku kava esitamist. Selline kõik varasemad kavad tühistanud kava esitati 2011. aasta juunis. Lisaks asendas kõnealuses kavas ettenähtud likvideerimismenetlus seni kavandatud WestLB ümberkorraldamise. Nagu käesoleva otsuse punktis 194 märgitud, võib 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava tagada kõigi WestLB kasuks aastatel 2008–2012 rakendatud abimeetmete kokkusobivuse. Järelikult on 2009. aasta mai otsus aegunud ja tuleb kehtetuks tunnistada. Kehtetuks tunnistamine hõlmab ka kõiki 2009. aasta mai otsusega seoses võetud ja pandud kohustusi.

VI.   HOIUPANKADELE ANTUD EELIS

| (196) | Komisjoni kahtlused, et hoiupangad ei osalenud nõuetekohaselt kulude jagamisel ja said vähenenud väärtusega varade toetusmeetmete rakendamisest suurt kasu, on praeguseks hajutatud. |
| --- | --- |

(196)

Komisjoni kahtlused, et hoiupangad ei osalenud nõuetekohaselt kulude jagamisel ja said vähenenud väärtusega varade toetusmeetmete rakendamisest suurt kasu, on praeguseks hajutatud.

| (197) | Esiteks ei olnud võimalik tõendada hoiupankade kohustust osaleda WestLB rekapitaliseerimisel; hoiupangad ei olnud sellist kohustust endale võtnud. |
| --- | --- |

(197)

Esiteks ei olnud võimalik tõendada hoiupankade kohustust osaleda WestLB rekapitaliseerimisel; hoiupangad ei olnud sellist kohustust endale võtnud.

| (198) | Teiseks märkis komisjon, et hoiupangad võtsid üle suure osa kohustustest ja nende kahjuriski piiramiseks on seega ette nähtud 4,5 miljardi euro suurune hüvitis. Hoiupankade kohustust maksta EAA likvideerimisel tekkida võiva kahjumi eest hüvitist vähendati sellega, et nad vastutavad kahjumi eest üksnes kuni 4,5 miljardi euro ulatuses. Samas ei olnud hoiupankadel üldse kohustust vara EAA-le üle anda ja neil oli võimalik kahjumi eest vastutamist lepingute kaudu sisemiselt reguleerida. Siiski on hoiupangad alates 2009. aasta detsembri otsusest katnud olulise osa kuludest ja kaotanud kogu WestLBsse investeeritud kapitali. Kirjeldatud põhjustel ei ole kõnealust küsimust vaja enam rohkem käsitleda. |
| --- | --- |

(198)

Teiseks märkis komisjon, et hoiupangad võtsid üle suure osa kohustustest ja nende kahjuriski piiramiseks on seega ette nähtud 4,5 miljardi euro suurune hüvitis. Hoiupankade kohustust maksta EAA likvideerimisel tekkida võiva kahjumi eest hüvitist vähendati sellega, et nad vastutavad kahjumi eest üksnes kuni 4,5 miljardi euro ulatuses. Samas ei olnud hoiupankadel üldse kohustust vara EAA-le üle anda ja neil oli võimalik kahjumi eest vastutamist lepingute kaudu sisemiselt reguleerida. Siiski on hoiupangad alates 2009. aasta detsembri otsusest katnud olulise osa kuludest ja kaotanud kogu WestLBsse investeeritud kapitali. Kirjeldatud põhjustel ei ole kõnealust küsimust vaja enam rohkem käsitleda.

| (199) | Lõpuks tuleb märkida, et ühtegi WestLB likvideerimisest kaugemale minevat eelist hoiupankade liidu liikmetele ei ole tuvastatud. Eelkõige võib varade üleandmist Helabale ja Helabas osaluse omandamise eest täiendava kapitali Helaba käsutusse andmist käsitada WestLB likvideerimise osana ja kõnealuste meetmete rakendamises lepiti kokku üksnes likvideerimise eesmärgil. Isegi kui tegemist oleks riigiabiga, oleks see WestLB-le likvideerimisabi andmise raames siseturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(199)

Lõpuks tuleb märkida, et ühtegi WestLB likvideerimisest kaugemale minevat eelist hoiupankade liidu liikmetele ei ole tuvastatud. Eelkõige võib varade üleandmist Helabale ja Helabas osaluse omandamise eest täiendava kapitali Helaba käsutusse andmist käsitada WestLB likvideerimise osana ja kõnealuste meetmete rakendamises lepiti kokku üksnes likvideerimise eesmärgil. Isegi kui tegemist oleks riigiabiga, oleks see WestLB-le likvideerimisabi andmise raames siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1)   Abimeetmed, mida Saksamaa on WestLB kasuks võtnud ja kavandanud, sealhulgas:

| a) | Phoenixi portfelli 5 miljardi euro suurune riskikaitse 2009. aastal; |
| --- | --- |

a)

Phoenixi portfelli 5 miljardi euro suurune riskikaitse 2009. aastal;

| b) | 3 miljardi euro suurune kapitalisüst seoses esimese varade üleandmisega 2010. aastal; |
| --- | --- |

b)

3 miljardi euro suurune kapitalisüst seoses esimese varade üleandmisega 2010. aastal;

| c) | esimene varade üleandmine rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt koos 10,812 miljardi euro suuruse riigiabielemendiga 2010. aastal; |
| --- | --- |

c)

esimene varade üleandmine rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt koos 10,812 miljardi euro suuruse riigiabielemendiga 2010. aastal;

| d) | teine varade üleandmine rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt koos [1,3–2,6] miljardi euro suuruse riigiabielemendiga 2012. aastal; |
| --- | --- |

d)

teine varade üleandmine rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt koos [1,3–2,6] miljardi euro suuruse riigiabielemendiga 2012. aastal;

| e) | miljardi euro suurune täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank 2012. aastal; |
| --- | --- |

e)

miljardi euro suurune täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank 2012. aastal;

| f) | NRW liidumaa poolt ettevõtja SPM-Bank kulude täiendav katmine [0,5–2,0] miljardi euro ulatuses 2012. aastal ja |
| --- | --- |

f)

NRW liidumaa poolt ettevõtja SPM-Bank kulude täiendav katmine [0,5–2,0] miljardi euro ulatuses 2012. aastal ja

| g) | WestLB AG aktsionäride poolt likviidsuse tagamine 2012. aasta esimesel poolel [...], on riigiabi. |
| --- | --- |

g)

WestLB AG aktsionäride poolt likviidsuse tagamine 2012. aasta esimesel poolel [...], on riigiabi.

2)   Lõikes 1 nimetatud riigiabi on lisas esitatud kohustusi arvesse võttes siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Saksamaa esitab pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist kord kvartalis komisjonile põhjaliku aruande otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta.

Artikkel 3

Komisjoni 12. mai 2009. aasta otsus riigiabi C 43/2008 kohta tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. detsember 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 66, 17.3.2010, lk 15; ELT C 23, 25.1.2011, lk 9.

2

(3)  Komisjoni 12. mai 2009. aasta otsus riigiabi C 43/08 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks (ELT L 345, 23.12.2009, lk 1).

3

(4)  WestLB kontserni kuuluvad WestLB AG (edaspidi „WestLB”) ja temaga seotud ettevõtted, sealhulgas Westdeutsche ImmobilienBank AG ja WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited. Mõistet „WestLB kontsern” kasutatakse mitmes dokumendis, mille Saksamaa komisjonile esitas: muu hulgas 30. juuni 2011. aasta ümberkorraldamiskavas, põhiküsimuste kokkuleppes ja Saksamaa esitatud kohustuste loendis. Seepärast ei erista komisjon käesolevas otsuses WestLB AG-d ja WestLB kontserni, vaid kasutab pars pro toto põhimõttel kontserni emaettevõtte nimetust „WestLB AG”. Nii toimis komisjon ka 2009. aasta mai otsuses.

4

pars pro toto

(5)  Komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi N 531/2009 kohta, WestLB vastutuse ülevõtmine (ELT C 305, 16.12.2009, lk 4).

5

WestLB vastutuse ülevõtmine

(6)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi C 40/09 kohta (ex-N 555/09), Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega (ELT C 66, 17.3.2010, lk 15). Selle otsusega asendatakse 7. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi N 531/2009 kohta.

6

Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega

(7)  Komisjoni 22. juuni 2010. aasta otsus riigiabi C 249/10 kohta, Ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega antava täiendava abi meetmete ajutise heakskiitmise pikendamine (ELT C 230, 26.8.2010, lk 3).

7

Ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega antava täiendava abi meetmete ajutise heakskiitmise pikendamine

(8)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9).

8

Ametliku uurimismenetluse pikendamine

WestLB AG

(9)  Westdeutsche ImmobilienBank AG on WestLB suurim tütarettevõtja ja olulise turuosaga kinnisvaratehingute rahastamise pakkuja Saksamaal.

9

(10)  Komisjoni 21. detsembri 2010. aasta otsus riigiabi MC 8/2009 kohta, WestLB varade loovutamine (seni avaldamata).

10

WestLB varade loovutamine

(11)  Sõlmiti nn WestLB ümberkorraldamiskava põhiküsimuste kokkulepe, millele kirjutasid 29. juunil 2011 alla kõik aktsionärid, EAA ja FMSA.

11

(12)  Vt komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsus Saksamaa abi kohta Westdeutsche Landesbank – Girozentrale’le (WestLB), nüüd WestLB AG-le (ELT L 307, 7.11.2006, lk 22) ja komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsus (ELT C 4, 9.1.2008, lk 1).

12

(13)  Vt komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus riigiabi NN 25/2008 kohta (ELT C 189, 26.7.2008, lk 3).

13

(14)  Phoenix Light’i portfell sisaldab peamiselt kolme investeerimisfirma, Greyhawki, Harrieri ja Kestreli struktureeritud väärtpabereid ja rahastamisvahendeid (kommertspaberid, keskmise tähtajaga võlakirjad, tagatiseta võlakirjad). Kõnealusesse 23 miljardi euro suurusesse portfelli kuuluvad järgmised väärtpaberid: Ameerika Ühendriikide ja Euroopa lühiajalise tagatisega võlaväärtpaberid summas 11,7 miljardit eurot, kinnisvaratagatisega kommertslaenud summas 5,5 miljardit eurot, kinnisvaratagatisega eluasemelaenud summas 4,3 miljardit eurot ja muud varad summas 1,7 miljardit eurot. 31. detsembril 2007 andis S&P 80 % väärtpaberitele AAA reitingu.

14

(15)  Vt täpsemalt 2009. aasta mai otsus.

15

(16)  Vt täpsemalt 2009. aasta detsembri otsus (ELT C 66, 17.3.2010, lk 24), millega kiideti abimeede kuueks kuuks heaks.

16

(17)  HGB on Saksa äriseadustiku (Handelsgesetzbuch) lühend.

17

Handelsgesetzbuch

(18)  NRW liidumaa, RSGV ja WLSGV poolt vastutuse ülevõtmine on selgelt ja avalikult esitatud EAA esimeses aastaaruandes (vt Erste Abwicklungsanstalt’i majandusaasta 2009/2010 aruanne, lk 7).

18

(19)  Selliste positsioonide jaoks valiti erinevad üleandmisvormid, nimelt jagunemine, osalus, garantii ja müük, et võtta arvesse asjaomaste liidumaade erinevaid õigusnorme ja maksusüsteeme ning järelevalveasutuste nõudeid. Sõltumata valitud üleandmisvormist läks varade ja kohustustega seotud majanduslik risk WestLB-lt täielikult üle EAA-le.

19

(20)  Vt 22. veebruari 2010. aasta kiri „PEG Master COB 31 Dec 2009” ja selle muudetud ning täiendatud versioonid kuni 7. maini 2010.

20

(21)  Sellest summast umbes 6 miljardit eurot moodustavad eurodes ja USA dollarites emiteeritud mezzanine-väärtpaberid, mis tuleb esimeses järjekorras üle anda. Saksamaa kasutab esimese üleandmise kohta tihti väljendit „Kleine Aida” ja ülejäänud 62 miljardi euro kohta väljendit „Große Aida”.

21

mezzanine

(22)  Standardvõlakiri on eriliste tunnusteta võlakiri, millel on kindel intressimäär ja mis tuleb tähtaja möödumisel täies ulatuses tagasi maksta.

22

(23)  Negative basis trade on börsitehing, mille puhul kaupleja ostab võlakirja ja saab ühtlasi sama emitendi jaoks krediidiriski vahetustehingu vormis krediidikaitse, kusjuures krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal (makstav tasu) on võlakirja tootlusest väiksem. Sellised negatiivsel alusel tehtavad tehingud on suhteliselt harvad ja need kaitsevad krediidiriski vahetustehingu müüjaga seotud riski eest.

23

Negative basis trade

(24)  Saksamaa 7. mai 2010. aasta kiri.

24

(25)  Saksamaa 8. juuli 2010. aasta kiri.

25

(26)  Blackrocki vahearuanded ja 12. mai 2010. aasta lõpparuanne „Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiv”), mis esitati komisjonile 18. mail 2010.

26

(27)  Saksamaa 16. juuni 2010. aasta kiri.

27

(28)  Saksamaa poolt 22. detsembril 2010 esitatud märkuste (Stellungnahme DE) kohaselt oli EAA esialgne aktsiakapital sularahas ainult 100 000 eurot. Suurem osa aktsiakapitalist saadi jagunemistega.

28

Stellungnahme DE

(29)  Eksperdid kirjeldasid oma aruandes põhjalikult meetodit, mille abil nad selgitasid välja iga vara tegeliku majandusliku väärtuse. Kõiki tulemusi on üksikasjalikult kirjeldatud ka komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsuses riigiabi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 16).

29

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(30)  Komisjoni eksperdid hindasid teatavaid alamportfelle, näiteks European Super Senior portfelli varaga tagatud väärtpaberite osa, vähem konservatiivselt kui WestLB. Kui komisjonide ekspertide hinnang oleks lähtunud WestLB hinnangust kui suurimast võimalikust, siis oleks vahe olnud kokku 573 miljoni euro võrra suurem.

30

(31)  Tehniline ümberpaigutamine võib toimuda ka pärast 30. juunit 2012. Täiendav varade paigutamine viiakse läbi kooskõlas stabiliseerimisfondi seaduse asjakohaste normidega, mis võimaldavad EAAsse täiendavalt varasid paigutada. FMSA heakskiit täiendavale varade paigutamisele eeldab muu hulgas, et kõik varade ja kohustustega seotud riskid avaldatakse ja üleantavate varade kohta esitatakse üksikasjalik likvideerimiskava. Andmed ühendpanga portfelli ja EAA-le teise varade üleandmise kohta avaldatakse lõpuks 30. juunil 2012 WestLB poolaastaaruandes ning seejärel antakse varad õiguslikult või vähemalt majanduslikult üle.

31

(32)  Kaasa arvatud ühendpanga varad ja kohustused. Märgitud väärtustes on võetud arvesse HGB kohast riskikaitse mõju.

32

(33)  Konfidentsiaalsed andmed.

33

(34)

34

„Vastutasuks osaleb NRW liidumaa WestLBs miljardi euro suuruse täiendava, kuid võimalikult teisejärgulise tagatisega. NRW liidumaa täiendav tagatis ettevõtjas SPM-Bank on sellise järjekohaga, mis on SPM-Banki usaldatavusnormatiivide järgimiseks minimaalselt vajalik, võttes arvesse passiivse osaluse osalist tagasimaksmist FMSile.”

(35)  Vt täpsemalt komisjoni 12. mai 2009. aasta otsus riigiabi C 43/2008 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks (ELT L 345, 23.12.2009), põhjendused 28–43.

35

(36)  Vt komisjoni 12. mai 2009. aasta otsus riigiabi C 43/2008 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks (ELT L 345, 23.12.2009), põhjendus 34 jj.

36

(37)  Vt täpsemalt komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011), põhjendus 55 jj.

37

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(38)  Kui Helaba võtab ühendpanga üle, siis saavad hoiupankade liidud Helaba aktsionärideks.

38

(39)  Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen’i (Hesseni ja Tüüringi hoiupankade liit), Hesseni liidumaa ja Tüüringi liidumaa 12. detsembri 2011. aasta ühine pressiteade „Trägerversammlung gibt grünes Licht”.

39

(40)  Stabiliseerimisfondi seaduse § 8a.

40

(41)  Stsenaariumis ei võeta arvesse võimalikku riskiga kaalutud vara vastavalt Basel II.5 ja Basel III raamistikule.

41

(42)  Stsenaariumis ei võeta arvesse võimalikku riskiga kaalutud vara vastavalt Basel II.5 ja Basel III raamistikule.

42

(43)  Puhtalt operatsiooniriskiga seotud usaldatavusnormatiivide täitmiseks riskiga kaalutud vara omamise kohustus tuleneb Solvabilitätsverordnung’ist (usaldatavusnormatiivide määrus). Operatsiooniriski katmist ei tohi üle anda teisele üksusele. WestLB kasutab praegu operatsiooniriski katmiseks vajaliku riskiga kaalutud varade summa hindamiseks täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit; võttes arvesse WestLB ja SPM-Banki ärimudelite erinevust, tuleks keerukama mõõtmismudelil põhineva meetodi asemel taas võtta kasutusele baasmeetod, mille järelevalveamet peab siiski heaks kiitma.

43

(44)  Vastavalt Saksamaa 21. novembril 2011 esitatud andmetele.

44

(45)  Vajaliku konkurentsivõime saavutamiseks tuleb eelkõige korrigeerida [...] ja [...].

45

(46)  Komisjon eeldab, et punktis i nimetatud teenuseid osutab SPM-Servicegesellschaft, kusjuures SPM-Bank tegutseb EAA-le puhtalt sünteetiliselt üleantud varade puhul omaniku ja lepingupoolena.

46

(47)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

47

(48)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

48

(49)  Vt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/09 (ex N 555/2009) kohta, Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega (ELT C 66, 17.3.2010, lk 15), punkt 71.

49

Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega

(50)  Vt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/09 (ex N 555/2009) kohta, Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega (ELT C 66, 17.3.2010, lk 15), punkt 76.

50

Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega

(51)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9), punkt 74.

51

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(52)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9), punkt 90.

52

uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(53)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9), punkt 91.

53

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(54)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9), punkt 98. Kõnealune vahe on 6,6 miljardit eurot (11,0 miljardit - 3,3 miljardit - 0,3 miljardit - 0,9 miljardit eurot), kusjuures ümardamisviga on 0,1 miljardit eurot. 2010. aasta novembri otsuses ei olnud seda arvutust eraldi tehtud ega hinnatud abi kogusummat. Pärast seda on üleantud portfelli turuväärtust lõpliku eksperdihinnangu alusel siiski täpsemalt hinnatud.

54

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(55)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9), punkt 93.

55

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(56)  Terminit „langenud väärtusega varad” ei tule mõista kitsas raamatupidamisalases tähenduses, vaid see tähistab varasid turul, kus esinevad häired ja kus turuhinnad ei põhine huvitatud ostjate ja müüjate puudumise tõttu jätkusuutlikul, ettevaatlikult hinnatud tegelikul majanduslikul väärtusel.

56

(57)  Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 422/2009 kohta – Royal Bank of Scotland (ELT C 119, 7.5.2010, lk 1); komisjoni 26. veebruari 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi N 725/2009 kohta – NAMA (ELT C 94, 14.4.2010, lk 10) ja komisjoni 3. augusti 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi N 331/2010 kohta – Valuation of Assets under NAMA (ELT C 37, 5.2.2011, lk 3).

57

Royal Bank of Scotland

NAMA

Valuation of Assets under NAMA

(58)  Enne 18. juulit 2005 emiteeritud varasemate finantskohustuste suhtes kehtivad veel piiramatud riigigarantiid – rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus; järelikult sisaldavad need refinantseerimisest tulenevat eelist.

58

(59)  Komisjoni 29. juuni 2011. aasta otsus riigiabi juhtumite SA.32504 (2011/N) ja C 11/2010 (ex N 667/2009) kohta – Anglo Irish Bank ja Irish Nationwide Building Society (seni avaldamata), punkt 102.

59

Anglo Irish Bank

Irish Nationwide Building Society

(60)  SoFFini passiivse osaluse vormis.

60

(61)  Vt komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus juhtumi NN 25/2008 kohta (ELT C 189, 26.7.2008, lk 3).

61

(62)  Vt 18. juuli 2011. aasta otsus riigiabi juhtumi SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009) kohta, Hypo Real Estate (seni avaldamata), punkt 71; komisjoni 20. septembri 2011. aasta otsus riigiabi juhtumi C 29/2009 kohta, HSH (seni avaldamata), punkt 153; komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi C 17/2009 kohta – LBBW (ELT L 188, 21.7.2010, lk 10), punkt 44.

62

Hypo Real Estate

HSH

LBBW

(63)  Komisjoni 20. septembri 2011. aasta otsus riigiabi juhtumi C 29/2009 kohta, HSH (seni avaldamata), punkt 153.

63

HSH

(64)  Vt komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 9), punkt 6.

64

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(65)  Vt Euroopa Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachen (EKL 2008, lk I-9465, punkt 53), milles Euroopa Kohus kinnitab, et komisjon peab kohaldama eeskirju, mis kehtivad otsuse tegemise hetkel.

65

vs

(66)  Vt komisjoni otsus riigiabi juhtumi C 9/2009 kohta – Dexia (ELT L 274, 19.10.2010, lk 54), punkt 153. Komisjoni 20. septembri 2011. aasta otsus riigiabi juhtumi C 29/2009 kohta, HSH (seni avaldamata), punkt 155.

66

Dexia

HSH

(67)  Komisjoni 20. septembri 2011. aasta otsus riigiabi juhtumi C 29/2009 kohta, HSH (seni avaldamata), punkt 157.

67

HSH

(68)  Vt komisjoni ekspertide aruanne „WestLB AIDA Case C40/2009 REV Assessment Executive Summary”, lk 22 (viide stsenaariumile 4A ümberhindamisteguriga 1).

68

(69)  Vt komisjoni ekspertide üksikasjalik aruanne „WestLB Aida Final Detailed Analysis Report”, lk 29 (peamised järeldused) ja tabeli 2 veerg 2.

69

(70)  Vt komisjoni ekspertide üksikasjalik aruanne „WestLB Aida Final Detailed Analysis Report”, lk 12 ja 16 (turuhinnas hinnatud tabel).

70

(71)  Komisjon on likviidsusabi heaks kiitnud erinevate abieeskirjade raames; vt komisjoni 20. märtsi 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 637/2008 kohta – Sloveenia finantssektori likviidsusabi eeskirjad (ELT C 143, 24.6.2009, lk 2) ja komisjoni 14. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 68/2009 kohta – Ungari pankade likviidsusabi eeskirjad (ELT C 47, 26.2.2010, lk 16).

71

(72)  ELT C 10, 15.1.2009, lk 2.

72

(73)  Komisjoni teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega finantskriisi olukorras alates 1. jaanuarist 2011” (ELT C 329, 7.12.2010, lk 7).

73

(74)  Komisjoni teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega finantskriisi olukorras alates 1. jaanuarist 2012” (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

74

(75)  Komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabi N 512/2008 kohta, Päästepakett Saksamaa krediidiasutustele (ELT C 293, 15.11.2008, lk 2), muudetud komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsusega riigiabi N 625/2008 kohta, Päästepakett Saksamaa finantsasutustele, pikendatud komisjoni 22. juuni 2009. aasta otsusega riigiabi N 330/2009 kohta (ELT C 160, 14.7.2009, lk 4) ja komisjoni 23. juuni 2010. aasta otsusega riigiabi N 222/2010 kohta (ELT C 178, 3.7.2010, lk 1).

75

Päästepakett Saksamaa krediidiasutustele

Päästepakett Saksamaa finantsasutustele

(76)  Konkreetsed kriitilised märkused meetodi kohta on esitatud Bundesbanki asjaomastes aruannetes; vt eelkõige: aruande esimene osa (I etapp), mis käsitleb WestLB AG hindamist stabiliseerimisfondi seaduse § 6 alusel, Düsseldorf (5.10.2009); aruande teine osa (I etapp), mis käsitleb WestLB AG hindamist stabiliseerimisfondi seaduse § 6 alusel, Düsseldorf (5.10.2009); aruanne (II etapp), mis käsitleb WestLB AG hindamist stabiliseerimisfondi seaduse § 6 ja § 8a alusel, Düsseldorf (26.11.2009).

76

(77)  2010. aasta novembri otsus, punkt 83.

77

(78)  ABS CDO on lühend väljendist „asset backed securities collateral debt obligations” (varaga tagatud väärtpaberid ja kollateraliseeritud võlakohustused).

78

(79)  „Muud CDO” tähistab muid kollateraliseeritud võlakohustusi.

79

(80)  US RMBS on lühend väljendist „US residential mortgage backed securities” (Ameerika Ühendriikide eluasemehüpoteekväärtpaberid).

80

(81)  US CMBS on lühend väljendist „US commercial mortgage backed securities” (Ameerika Ühendriikide ärikinnisvara hüpoteekväärtpaberid).

81

(82)  US ABS on lühend väljendist „US asset backed securities” (Ameerika Ühendriikide varaga tagatud väärtpaberid).

82

(83)  EUR ABS on lühend väljendist „EUR asset backed securities” (Euroopa varaga tagatud väärtpaberid).

83

(84)  Vt komisjoni välisekspertide aruanne, WestLB AIDA, riigiabi juhtum C 40/2009 – REV Assessment Final Report (Société Générale, Dirk Bangert, professor Wim Schoutens), lk 76; komisjoni poolt heaks kiidetud.

84

(85)  Toimiva turu tunnused on üldjuhul järgmised: likviidne turg, mida iseloomustab keskmine kuni suur tehingumaht, väike hinnavahe, teadmine, et vajaduse korral saab teha ostu- ja müügipakkumisi, palju turgu valitsevaid turuosalisi, puuduvad turu toimimise struktuursed piirangud ning emitenti ei puuduta krediidikvaliteeti mõjutavad sündmused ja tal ei ole tõsiseid kahtlusi oma krediidivõimelisuse suhtes. Turgu, millel esinevad häired, iseloomustavad järgmised tunnused: turutehinguid ei toimu või on nende arv väga väike, turg on „õhuke” ja tehingumaht väike, suur hinnavahe, ainult ostu- ja müügihindade olemasolu, ostu- ja müügipakkumiste puudumine pika aja jooksul, vähe turgu valitsevaid turuosalisi, kellest osa kavatseb turult lahkuda, turu toimimise struktuursete piirangute olemasolu, turuga manipuleerimine ja emitent, keda puudutavad krediidikvaliteeti mõjutavad sündmused.

85

(86)  Eksperdiaruandes on märgitud, et riigivõlakirjade kriis algas tegelikult 2010. aasta mais (nt lk 86).

86

(87)  Kokkuvõttes tuleb märkida, et vastavalt 2010. aasta novembris vastuvõetud menetluse algatamise otsusele (vt punkt 105) on Saksamaa ettepanek kohandada varade hindamise tähtaja ja nende üleandmise tähtaja vahelise erinevuse tõttu tegelikku majanduslikku väärtust vastuvõetamatu. Saksamaa väitis, et ta võib tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel 2010. aasta märtsis – st 2010. aasta aprillis ettenähtud varade üleandmise tähtajal – arvesse võtta 2009. aasta detsembri seisuga arvutatud tegeliku majandusliku väärtuse ja arvestusliku väärtuse suhet ning korrutada selle 2010. aasta märtsi arvestusliku väärtusega. Isegi juhul, kui üleandmisväärtust peaks olema muudetud, on portfelli keskmise tähtajaga amortiseerimine komisjoni ekspertide arvates tingitud eelkõige probleemivabadest varadest. Seepärast ei avaldaks see tegelikule majanduslikule väärtusele mõju; korrigeerimine põhjustaks portfelli koosseisus olevate ülejäänud varade tegeliku majandusliku väärtuse ülehindamist ja see tuleb seega tagasi lükata.

87

(88)  Komisjoni 5. novembri 2010. aasta otsus riigiabi C 40/2009 kohta, Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG (ELT C 23, 25.1.2011, lk 27), punkt 109 jj.

88

Ametliku uurimismenetluse pikendamine, WestLB AG

(89)  Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi N 422/2009 kohta, Royal Bank of Scotland (ELT C 119, 7.5.2010, lk 1).

89

Royal Bank of Scotland

(90)  Vt komisjoni 20. septembri 2011. aasta otsus riigiabi C 29/2009 kohta, HSH (seni avaldamata), punkt 189; komisjoni 22. veebruari 2010. aasta otsus riigiabi C 17/2009 kohta, LBBW (ELT L 188, 21.7.2010, lk 10), punkt 59 jj.

90

HSH

LBBW

(91)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

91

(92)  Vt pangandusteatise punktid 43–50. Nõuetekohase turult väljumise võimaldamiseks võidakse likvideerimisabi pidada siseturuga kokkusobivaks, kui seda on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil tarvis näiteks mõne hoiuseid ja kohustusi haldava ajutise panga (nn sildpank) või struktuuri ajutiseks rekapitaliseerimiseks või teatavat liiki võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Näited sellise abi kohta ja selle heakskiitmise tingimused on esitatud komisjoni 1. oktoobri 2008. aasta otsuses riigiabi NN 41/2008 UK kohta, Rescue aid to Bradford & Bingley (ELT C 290, 13.11.2008, lk 2) ja komisjoni 5. novembri 2008. aasta otsus riigiabi NN 39/2008 DK kohta, Aid for liquidation of Roskilde Bank (ELT C 12, 17.1.2009, lk 3).

92

Rescue aid to Bradford & Bingley

Aid for liquidation of Roskilde Bank

(93)  Vt komisjoni 1. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabi NN 41/2008 kohta, Rescue aid to Bradford & Bingley (ELT C 290, 13.11.2008, lk 2); komisjoni 6. juuni 2011. aasta otsus riigiabi SA.32634 kohta, Rescue aid to Amagerbanken (seni avaldamata), punkt 52.7.

93

Rescue aid to Bradford & Bingley

Rescue aid to Amagerbanken

(94)  Vt pangandusteatise punkt 48.

94

(95)  Vt pangandusteatise punkt 46.

95

(96)  Vt pangandusteatise punkt 47.

96

(97)  Vt komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi N 194/2009 UK kohta, Liquidation aid to Bradford & Bingley (ELT C 143, 2.6.2010, lk 22) ja komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi NN 19/2009 UK kohta, Dunfermline Building Society (ELT C 101, 20.4.2010, lk 8).

97

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Dunfermline Building Society

(98)  Likvideerimismenetluse korral asendatakse viidatud säte pangandusteatise punktiga 49.

98

(99)  Ühendpanga oodatav omakapitali tootlus (RoE) (2,2–4,5 %) ei oleks ilmselt olnud iseseisva üksuse elujõulisuse tagamiseks piisav. Komisjon on hiljutistes otsustes pidanud sobivaks omakapitali tootlust vahemikus 8–10 %. Vt 18. juuli 2011. aasta otsus riigiabi SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009) kohta, Hypo Real Estate (seni avaldamata), punkt 111; 29. septembri 2010. aasta otsus riigiabi C 32/09 (ex NN 50/09) kohta, Sparkasse KölnBonn (ELT L 235, 10.9.2011, lk 1), punkt 82; komisjoni 23. juuni 2011. aasta otsus riigiabi SA.32745 (2011/NN) kohta, Kommunalkredit AustriaAG (ELT C 239, 17.8.2011, lk 2), punkt 80, ja komisjoni 23. mai 2011. aasta otsus riigiabi SA.31154 (N 429/10) kohta, Agricultural Bank of Greece (ELT C 317, 29.10.2011, lk 5), punkt 77.

99

Hypo Real Estate

Sparkasse KölnBonn

Kommunalkredit AustriaAG

Agricultural Bank of Greece

(100)  Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi C 14/2008 kohta, Northern Rock (ELT L 112, 5.5.2010, lk 57), punkt 154.

100

Northern Rock

(101)  Vt komisjoni 2. juuni 1999. aasta otsus riigiabi 2005/536/EÜ kohta, Seleco SpA (EÜT L 227, 7.9.2000, lk 24). Ettevõtte tegevuse jätkamise tahe nähtub eelkõige üleandmise eesmärgist, mille kohaselt sooviti leida kindel paigutusviis hoiupankade teatavatele kohustustele ja võtta üle osa kohustusi seoses WestLB üksuste likvideerimisega, mitte aga jätkata väärtusetustest varadest vabastatud WestLB osade tegevust. Ühendpanga äritegevuse eesmärk on keskenduda hoiupankadega koostöös olulistele teenustele (eelkõige VKEde rahastamine ja lihtsad kapitaliturutooted) ning see erineb oluliselt WestLB praegusest ärieesmärgist. Lisaks ei jää ühendpanga Helabale üleandmise korral aktsionärid enam samaks, välja arvatud hoiupankade liidud, kes saavad kapitali sissemakse eest vähemusosaluse.

101

Seleco SpA

(102)  Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi C 9/2008 kohta, Northern Rock (ELT L 112, 5.5.2010, lk 38).

102

Northern Rock

(103)  Vt komisjoni 18. juuli 2011. aasta otsus riigiabi SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009) kohta, Hypo Real Estate (seni avaldamata).

103

Hypo Real Estate

---

LISA

| 1. | Ärinimi: Saksamaa kinnitab, et ei WestLB AG ega ka ühendpank, SPM-Bank või muud WestLB kontserni ettevõtjate õigusjärglased kasuta nime „WestLB” pärast 30. juunit 2012 enam ärinimena, kui tehnilistel põhjustel ei ole vaja ärinime muutmise kolme kuu võrra edasi lükata. See kehtib vastavalt ka tähise „WestLB” mis tahes muu nimeosaga kombineerimise kohta. |
| --- | --- |

1.

Ärinimi: Saksamaa kinnitab, et ei WestLB AG ega ka ühendpank, SPM-Bank või muud WestLB kontserni ettevõtjate õigusjärglased kasuta nime „WestLB” pärast 30. juunit 2012 enam ärinimena, kui tehnilistel põhjustel ei ole vaja ärinime muutmise kolme kuu võrra edasi lükata. See kehtib vastavalt ka tähise „WestLB” mis tahes muu nimeosaga kombineerimise kohta.

| 2. | Saksamaa kinnitab seoses nn ühendpangaga järgmist:






  a) | Saksamaa kinnitab, et ühendpanga autonoomsust ei säilitata; |
| --- | --- | --- |

2.

Saksamaa kinnitab seoses nn ühendpangaga järgmist:

a)

Saksamaa kinnitab, et ühendpanga autonoomsust ei säilitata;

| b) | Saksamaa kinnitab, et vastavalt 23. juuni 2011. aasta põhiküsimuste kokkuleppe punktile II.2 eraldatakse ühendpank hoiupankade liitude ja Sparkassen-Finanzgruppe vastutusel hiljemalt 30. juunil 2012 WestLBst. 30. juunil 2011 esitatud ümberkorraldamiskavas ettenähtud ühendpanga äritegevuse ja selle ulatuse piirangud kehtivad kogu ümberkorraldamisperioodi, see tähendab kuni 31. detsembrini 2016. See kohustus lõppeb, kui tehakse järgmine toiming, näiteks kui ühendpank müüakse või ühendatakse mõne teise (liidumaa) pangaga (eriti punkti 2 alapunktis c märgitud juhul); |
| --- | --- |

b)

Saksamaa kinnitab, et vastavalt 23. juuni 2011. aasta põhiküsimuste kokkuleppe punktile II.2 eraldatakse ühendpank hoiupankade liitude ja Sparkassen-Finanzgruppe vastutusel hiljemalt 30. juunil 2012 WestLBst. 30. juunil 2011 esitatud ümberkorraldamiskavas ettenähtud ühendpanga äritegevuse ja selle ulatuse piirangud kehtivad kogu ümberkorraldamisperioodi, see tähendab kuni 31. detsembrini 2016. See kohustus lõppeb, kui tehakse järgmine toiming, näiteks kui ühendpank müüakse või ühendatakse mõne teise (liidumaa) pangaga (eriti punkti 2 alapunktis c märgitud juhul);

| c) | kui hoolsuskohustuse auditi tulemus on positiivne, siis on Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) valmis ühendpanga üle võtma; |
| --- | --- |

c)

kui hoolsuskohustuse auditi tulemus on positiivne, siis on Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) valmis ühendpanga üle võtma;

| d) | Saksamaa kinnitab, et kõik pooled täidavad täpselt ja õigeaegselt põhiküsimuste kokkuleppest tulenevad kohustused, nii et tehingu eset ja ettevõtja nullväärtust arvesse võttes on tagatud piisav tehingu toimumise kindlus ning ühendpank eraldatakse hiljemalt 30. juuniks 2012 (1); |
| --- | --- |

d)

Saksamaa kinnitab, et kõik pooled täidavad täpselt ja õigeaegselt põhiküsimuste kokkuleppest tulenevad kohustused, nii et tehingu eset ja ettevõtja nullväärtust arvesse võttes on tagatud piisav tehingu toimumise kindlus ning ühendpank eraldatakse hiljemalt 30. juuniks 2012 (1);

| e) | Saksamaa kinnitab, et ühiselt määratud audiitor teeb õigeaegselt kindlaks ettevõtja vääruse ja et vastavalt 23. juuni 2011. aasta põhiküsimuste kokkuleppele lähtuvad kõik pooled audiitori määratud väärtusest; |
| --- | --- |

e)

Saksamaa kinnitab, et ühiselt määratud audiitor teeb õigeaegselt kindlaks ettevõtja vääruse ja et vastavalt 23. juuni 2011. aasta põhiküsimuste kokkuleppele lähtuvad kõik pooled audiitori määratud väärtusest;

| f) | Saksamaa kinnitab, et NRW liidumaa ei ole edaspidi ühendpanga omanik, ta ei omanda selles osalust ega toeta ühendpanka muul viisil rahaliselt. Hoiupankade keskpangana tegutsemise ülesande võimalik üleandmine NRW liidumaa poolt ei ole selles tähenduses toetus. |
| --- | --- |

f)

Saksamaa kinnitab, et NRW liidumaa ei ole edaspidi ühendpanga omanik, ta ei omanda selles osalust ega toeta ühendpanka muul viisil rahaliselt. Hoiupankade keskpangana tegutsemise ülesande võimalik üleandmine NRW liidumaa poolt ei ole selles tähenduses toetus.

Eelpool esitatud kinnitused kehtivad 23. juuni 2011. aasta põhiküsimuste kokkuleppe VIII osas loetletud tingimuste ja kehtivusnõuete raames.

| 3. | Saksamaa kinnitab seoses nn SPM-Bankiga (WestLB ümbernimetatud õigusjärglane) järgmist:






  a) | Saksamaa kinnitab, et ümberkorraldamist jälgib kogu aja, see tähendab 2016. aasta lõpuni, järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes esitab kord kvartalis ümberkorralduse teostamise kohta aruande. Saksa valitsus, NRW liidumaa, WestLB ja komisjon sõlmivad selle kohta eraldi kokkuleppe, millega nimetatakse ametisse järelevalve eest vastutav isik ja määratakse kindlaks tema ülesanded alates 30. juunist 2012; |
| --- | --- | --- |

3.

Saksamaa kinnitab seoses nn SPM-Bankiga (WestLB ümbernimetatud õigusjärglane) järgmist:

a)

Saksamaa kinnitab, et ümberkorraldamist jälgib kogu aja, see tähendab 2016. aasta lõpuni, järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes esitab kord kvartalis ümberkorralduse teostamise kohta aruande. Saksa valitsus, NRW liidumaa, WestLB ja komisjon sõlmivad selle kohta eraldi kokkuleppe, millega nimetatakse ametisse järelevalve eest vastutav isik ja määratakse kindlaks tema ülesanded alates 30. juunist 2012;

| b) | Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank keskendub üksnes varade valitsemisele, ei tegutse edaspidi universaalpangana ja teeb pangatehinguid ainult varade valitsemise valdkonnas.
  Varade valitsemine hõlmab käesoleval juhul järgmisi ettevõtja SPM-Bank toiminguid:






  i) | portfellide valitsemine, seal hulgas vajaduse korral kõrgendatud riskiga laenude haldamine, väärtpaberite arveldamine ja realiseerimine, krediidiriski hindamine, töötlemine ja seire; |
| --- | --- | --- |

b)

Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank keskendub üksnes varade valitsemisele, ei tegutse edaspidi universaalpangana ja teeb pangatehinguid ainult varade valitsemise valdkonnas.

Varade valitsemine hõlmab käesoleval juhul järgmisi ettevõtja SPM-Bank toiminguid:

i)

portfellide valitsemine, seal hulgas vajaduse korral kõrgendatud riskiga laenude haldamine, väärtpaberite arveldamine ja realiseerimine, krediidiriski hindamine, töötlemine ja seire;

| ii) | krediidiriski piiramine, järelevalveasutuse nõutavate aruannete koostamine, operatsiooniriski vähendamine, tururiskide juhtimine; |
| --- | --- |

ii)

krediidiriski piiramine, järelevalveasutuse nõutavate aruannete koostamine, operatsiooniriski vähendamine, tururiskide juhtimine;

| iii) | laenude haldamine, juhtimine ja tagatiste jälgimine, tagatiste andmebaasi üldine hooldamine ja haldamine; |
| --- | --- |

iii)

laenude haldamine, juhtimine ja tagatiste jälgimine, tagatiste andmebaasi üldine hooldamine ja haldamine;

| iv) | back-office-teenused (kontserni tasandi), sealhulgas tagatiste haldamine; |
| --- | --- |

iv)

back-office-teenused (kontserni tasandi), sealhulgas tagatiste haldamine;

| v) | rahastamine, riskide maandamine, rahavoogude juhtimine; |
| --- | --- |

v)

rahastamine, riskide maandamine, rahavoogude juhtimine;

| vi) | finantsaruannete koostamine, kontroll; |
| --- | --- |

vi)

finantsaruannete koostamine, kontroll;

| vii) | ettevõtte tsentraliseeritud funktsioonid, nt õigusküsimused, nõuetele vastavuse tagamine, rahapesu ennetamine, osaluste haldamine, oluliste dokumentide säilitamine, siseaudit ja projektijuhtimine; |
| --- | --- |

vii)

ettevõtte tsentraliseeritud funktsioonid, nt õigusküsimused, nõuetele vastavuse tagamine, rahapesu ennetamine, osaluste haldamine, oluliste dokumentide säilitamine, siseaudit ja projektijuhtimine;

| viii) | hüpoteekvõlakirjade portfelli valitsemine, juhul kui hüpoteekvõlakirjadega seonduva WestLB tegevuse kavandatud üleandmine ühendpangale või hüpoteekvõlakirjadega seonduva WestImmo tegevuse kavandatud üleandmine ostjale ei ole võimalik; |
| --- | --- |

viii)

hüpoteekvõlakirjade portfelli valitsemine, juhul kui hüpoteekvõlakirjadega seonduva WestLB tegevuse kavandatud üleandmine ühendpangale või hüpoteekvõlakirjadega seonduva WestImmo tegevuse kavandatud üleandmine ostjale ei ole võimalik;

| ix) | eespool loetletud tegevustega ja teenusteplatvormiga seotud IT-teenused; |
| --- | --- |

ix)

eespool loetletud tegevustega ja teenusteplatvormiga seotud IT-teenused;

| x) | muud sarnased varade valitsemise toimingud, mida ei ole veel täpsustatud. |
| --- | --- |

x)

muud sarnased varade valitsemise toimingud, mida ei ole veel täpsustatud.

Ettevõtja SPM-Bank äritegevus ei hõlma edaspidi enam eelkõige järgmisi valdkondi: endale kuuluvate vahenditega kauplemine, igat liiki väärtpaberite hoidmise tunnistuste emiteerimine, projektipõhine ja kaubandustegevuse rahastamine, varadel põhinev rahastamine, väärtpaberistamine, sündikaatlaenude pakkumine ja rahvusvaheliste äriklientide teenindamine. EAA-le sünteetiliselt üle antud varadega võib EAA oma likvideerimisstrateegia raames eelkõige teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid; sel juhul tegutseb SPM-Bank ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele;

| c) | Saksamaa kinnitab, et praegu teadaolevalt vajab SPM-Bank vastavalt seadusele Kreditwesengesetz (Saksamaa krediidiasutuste seadus, edaspidi „KWG”) oma äritegevuseks tegevusluba üksnes järgmistes valdkondades:






  i) | hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt (KWG § 1 lõike 1 punkt 1) (2); |
| --- | --- | --- |

c)

Saksamaa kinnitab, et praegu teadaolevalt vajab SPM-Bank vastavalt seadusele Kreditwesengesetz (Saksamaa krediidiasutuste seadus, edaspidi „KWG”) oma äritegevuseks tegevusluba üksnes järgmistes valdkondades:

i)

hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt (KWG § 1 lõike 1 punkt 1) (2);

| ii) | seaduse Pfandbriefgesetz (Saksa võlakirjaseadus) § 1 lõike 1 teises lauses nimetatud tegevused (KWG § 1 lõike 1 punkti 1 alapunkt a); |
| --- | --- |

ii)

seaduse Pfandbriefgesetz (Saksa võlakirjaseadus) § 1 lõike 1 teises lauses nimetatud tegevused (KWG § 1 lõike 1 punkti 1 alapunkt a);

| iii) | rahaliste laenude ja vekslilaenude andmine (krediiditehingud; KWG § 1 lõike 1 punkt 2) (3); |
| --- | --- |

iii)

rahaliste laenude ja vekslilaenude andmine (krediiditehingud; KWG § 1 lõike 1 punkt 2) (3);

| iv) | finantsinstrumentide omandamine või loovutamine enda nimel teise isiku arvel (KWG § 1 lõike 1 punkt 4); |
| --- | --- |

iv)

finantsinstrumentide omandamine või loovutamine enda nimel teise isiku arvel (KWG § 1 lõike 1 punkt 4);

| v) | teiste isikute väärtpaberite hoidmine ja haldamine (KWG § 1 lõike 1 punkt 5); |
| --- | --- |

v)

teiste isikute väärtpaberite hoidmine ja haldamine (KWG § 1 lõike 1 punkt 5);

| vi) | käenduse, garantii või muu tagatise andmine teiste isikute kohustuste täitmise tagamiseks (KWG § 1 lõike 1 punkt 8); |
| --- | --- |

vi)

käenduse, garantii või muu tagatise andmine teiste isikute kohustuste täitmise tagamiseks (KWG § 1 lõike 1 punkt 8);

| vii) | mittesularahalised makseteenused ja arveldused (KWG § 1 lõike 1 punkt 9); |
| --- | --- |

vii)

mittesularahalised makseteenused ja arveldused (KWG § 1 lõike 1 punkt 9);

| viii) | tegevus maksevahendajana lõike 31 tähenduses (KWG § 1 lõike 1 punkt 12). |
| --- | --- |

viii)

tegevus maksevahendajana lõike 31 tähenduses (KWG § 1 lõike 1 punkt 12).

Saksamaa kinnitab, et teavitab komisjoni viivitamatult, kui KWG kohaselt on vaja tegevusluba muudes valdkondades.

Saksamaa kinnitab, et praegune universaalpanga tegevusluba mitte enam vajalikes valdkondades tagastatakse esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2012, või asendatakse piiratud tegevusloaga asjaomastes valdkondades (4).

Alamprojekti „Valdkondade müümine” TP 3 ja loovutamata portfellide EAA-le üleandmiseks lõpuks valitava viisi põhjal tuleb täiendavalt analüüsida välisriigis asuvate WestLB tegevuskohtade ja tütarettevõtjate tegevuslubade vajalikkust;

| d) | Saksamaa kinnitab kolmandate isikute portfellide teenindamisega seoses, et NRW liidumaa kujundab WestLB ümber pangaportfellide valitsemise ja muid teenuseid osutavaks pangaks (SPM-Bank), mis võib koosneda mitmest osast. Lisaks võib kolmandate isikute portfellide valitsemise teenuse valdkonna eraldada tütarettevõtjaks SPM-Servicegesellschaft ja lõpuks müüa. WestLB praegust töötajate arvu – 4 400 – vähendatakse, nii et tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft on 31. detsembri 2016. aasta seisuga kuni 1 000 töötajat.
  Hilisema loovutamise eesmärgil võib SPM-Bank ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2014 teenindada ka kolmandate isikute portfelle (st teha tehinguid kolmandate isikutega väljaspool WestLB portfelle) ja see teenus võib anda kuni [40–60] % SPM-Banki brutotulust. Sel juhul tuleb kõnealune valdkond eraldada 31. detsembriks 2014 SPM-Banki tütarettevõtjale, kellel on tegevusluba ainult asjaomaste teenuste osutamiseks vajalikes valdkondades, ja müüa täielikult hiljemalt 31. detsembriks 2016. Kõnealune SPM-Banki tütarettevõtja, st SPM-Servicegesellschaft, võib osutada teenuseid ka EAA-le, ühendpangale ja teistele WestLB portfellidele.
  Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschafti müügist tuleb komisjonile õigeaegselt eelnevalt teatada ja saada selleks komisjoni heakskiit. Kui tütarettevõtjat ei ole 31. detsembriks 2016 müüdud, siis likvideeritakse SPM-Servicegesellschaft aja jooksul. Sel juhul lõpetab SPM-Servicegesellschaft viivitamata kolmandate isikutega uute tehingute tegemise ja täidab ainult olemasolevaid lepingulisi kohustusi. Tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft ei saa tagasi anda SPM-Bankile ega üle anda viimase tütarettevõtjatele või tegevuskohtadele. SPM-Servicegesellschafti likvideerimise korral võivad temaga enne 31. detsembrit 2016 teenuste osutamise lepingu sõlminud kliendid võtta temalt üle töötajad ja taristu.
  SPM-Servicegesellschaft võib sõlmida teenuste osutamise lepinguid ka hilisema tähtajaga kui 31. detsember 2017 tingimusel, et leping näeb tellijale hiljemalt 31. detsembri 2017. aasta seisuga ette lepingust taganemise õiguse juhul, kui teenuse osutaja (SPM-Servicegesellschaft) ei ole oma kohustusi asjakohaselt täitnud või ei suuda tõendada vahendite piisavust ülejäänud lepinguperioodiks. Kui kavandatud loovutamist ei toimu, siis ei jätku tütarettevõtjal SPM-Servicegesellschaft ülejäänud lepinguperioodiks vajalikke vahendeid. Kavandatud erastamise nurjumise korral tagavad Saksa ametiasutused, et SPM-Servicegesellschaft lõpetab tegevuse 31. detsembriks 2017 või loovutab kõik aktsiad (näiteks annab need üle); |
| --- | --- |

d)

Saksamaa kinnitab kolmandate isikute portfellide teenindamisega seoses, et NRW liidumaa kujundab WestLB ümber pangaportfellide valitsemise ja muid teenuseid osutavaks pangaks (SPM-Bank), mis võib koosneda mitmest osast. Lisaks võib kolmandate isikute portfellide valitsemise teenuse valdkonna eraldada tütarettevõtjaks SPM-Servicegesellschaft ja lõpuks müüa. WestLB praegust töötajate arvu – 4 400 – vähendatakse, nii et tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft on 31. detsembri 2016. aasta seisuga kuni 1 000 töötajat.

Hilisema loovutamise eesmärgil võib SPM-Bank ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2014 teenindada ka kolmandate isikute portfelle (st teha tehinguid kolmandate isikutega väljaspool WestLB portfelle) ja see teenus võib anda kuni [40–60] % SPM-Banki brutotulust. Sel juhul tuleb kõnealune valdkond eraldada 31. detsembriks 2014 SPM-Banki tütarettevõtjale, kellel on tegevusluba ainult asjaomaste teenuste osutamiseks vajalikes valdkondades, ja müüa täielikult hiljemalt 31. detsembriks 2016. Kõnealune SPM-Banki tütarettevõtja, st SPM-Servicegesellschaft, võib osutada teenuseid ka EAA-le, ühendpangale ja teistele WestLB portfellidele.

Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschafti müügist tuleb komisjonile õigeaegselt eelnevalt teatada ja saada selleks komisjoni heakskiit. Kui tütarettevõtjat ei ole 31. detsembriks 2016 müüdud, siis likvideeritakse SPM-Servicegesellschaft aja jooksul. Sel juhul lõpetab SPM-Servicegesellschaft viivitamata kolmandate isikutega uute tehingute tegemise ja täidab ainult olemasolevaid lepingulisi kohustusi. Tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft ei saa tagasi anda SPM-Bankile ega üle anda viimase tütarettevõtjatele või tegevuskohtadele. SPM-Servicegesellschafti likvideerimise korral võivad temaga enne 31. detsembrit 2016 teenuste osutamise lepingu sõlminud kliendid võtta temalt üle töötajad ja taristu.

SPM-Servicegesellschaft võib sõlmida teenuste osutamise lepinguid ka hilisema tähtajaga kui 31. detsember 2017 tingimusel, et leping näeb tellijale hiljemalt 31. detsembri 2017. aasta seisuga ette lepingust taganemise õiguse juhul, kui teenuse osutaja (SPM-Servicegesellschaft) ei ole oma kohustusi asjakohaselt täitnud või ei suuda tõendada vahendite piisavust ülejäänud lepinguperioodiks. Kui kavandatud loovutamist ei toimu, siis ei jätku tütarettevõtjal SPM-Servicegesellschaft ülejäänud lepinguperioodiks vajalikke vahendeid. Kavandatud erastamise nurjumise korral tagavad Saksa ametiasutused, et SPM-Servicegesellschaft lõpetab tegevuse 31. detsembriks 2017 või loovutab kõik aktsiad (näiteks annab need üle);

| e) | Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank ja tema tütarettevõtjad osutavad teenuseid kolmandatele isikutele üksnes turuhinnaga. Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft hinnakujundus peab tagama kulude täieliku katmise (kõigi kulude jagamine). Üldkulude jagamine üksikute lepingute vahel toimub vastavalt komisjonile tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft kohta 21. novembril 2011 esitatud juhtumikirjeldusele; |
| --- | --- |

e)

Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank ja tema tütarettevõtjad osutavad teenuseid kolmandatele isikutele üksnes turuhinnaga. Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft hinnakujundus peab tagama kulude täieliku katmise (kõigi kulude jagamine). Üldkulude jagamine üksikute lepingute vahel toimub vastavalt komisjonile tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft kohta 21. novembril 2011 esitatud juhtumikirjeldusele;

| f) | Saksamaa kinnitab, et SPM-Holding ja SPM-Servicegesellschaft lõpetavad välisriigis asuvate tegevuskohtade tegevuse esimesel võimaluse, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2016, välja arvatud juhul, kui õigusnõuete tõttu tuleb välisriigis tegevuskohta omada ka pärast 31. detsembrit 2016. Tegevuskoha säilitamine tuleb komisjoniga viivitamata kooskõlastada. Komisjon võib nõuda õigusnormidest tuleneva vajaduse tõendamist, näiteks õigusliku arvamuse vormis. Kohaliku pädevuse säilitamise, erinevate ajatsoonide katmise, operatsiooniriskide vähendamise ja konkurentsivõime tagamise eesmärgil võib SPM-Bank siiski omada tegevuskohta Londonis, New Yorgis ja Aasias; |
| --- | --- |

f)

Saksamaa kinnitab, et SPM-Holding ja SPM-Servicegesellschaft lõpetavad välisriigis asuvate tegevuskohtade tegevuse esimesel võimaluse, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2016, välja arvatud juhul, kui õigusnõuete tõttu tuleb välisriigis tegevuskohta omada ka pärast 31. detsembrit 2016. Tegevuskoha säilitamine tuleb komisjoniga viivitamata kooskõlastada. Komisjon võib nõuda õigusnormidest tuleneva vajaduse tõendamist, näiteks õigusliku arvamuse vormis. Kohaliku pädevuse säilitamise, erinevate ajatsoonide katmise, operatsiooniriskide vähendamise ja konkurentsivõime tagamise eesmärgil võib SPM-Bank siiski omada tegevuskohta Londonis, New Yorgis ja Aasias;

| g) | kõik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft tegevuse suhtes kohaldatavad piirangud lõppevad tema loovutamisel. |
| --- | --- |

g)

kõik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft tegevuse suhtes kohaldatavad piirangud lõppevad tema loovutamisel.

| 4. | Rämpspangale Ersten Abwicklungsanstalt teenuste osutamise kohta kinnitab Saksamaa, et teenuste osutamise lepingu laiendamise ja 31. detsembrini 2016 pikendamise korral tuleb järgida punkti 3 alapunktis e nimetatud põhimõtteid, asjaomane leping sõlmitakse edaspidi nõuetekohaselt hankemenetlusega ja selles lepitakse kokku punkti 3 alapunktis d nimetatud taganemisõigus. |
| --- | --- |

4.

Rämpspangale Ersten Abwicklungsanstalt teenuste osutamise kohta kinnitab Saksamaa, et teenuste osutamise lepingu laiendamise ja 31. detsembrini 2016 pikendamise korral tuleb järgida punkti 3 alapunktis e nimetatud põhimõtteid, asjaomane leping sõlmitakse edaspidi nõuetekohaselt hankemenetlusega ja selles lepitakse kokku punkti 3 alapunktis d nimetatud taganemisõigus.

---

(1)  Pooled on üksmeelel, et ühendpangale ja EAA-le eraldatavad portfellid kajastatakse 2012. aasta poolaastaaruandes veel WestLB bilansis ja antakse üle alles vahetult pärast seda.

(2)  Saksamaa selgitab, et selles valdkonnas on tegevusluba vajalik üksnes juurdepääsuks EKP-le ja portfellitehingute teostamiseks, kuid SPM-Bank ei teosta äritegevust selles valdkonnas ega tee turul sellekohast reklaami.

(3)  Saksamaa selgitab, et selles valdkonnas on tegevusluba vajalik üksnes EAA-le sünteetiliselt üle antud laenupositsioonide tõttu, kus SPM-Bank on õiguslikult laenulepingu pool, kuid SPM-Bank ei teosta äritegevust selles valdkonnas ega tee turul sellekohast reklaami.

(4)  Asjaomase taotluse saamisel võib komisjon kinnitada põhjalikumad eeskirjad.

---

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/33

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2012,

riigiabi nr SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) kohta Toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1369 all)

(Ainult rumeeniakeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/246/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust, millega komisjon algatas abi C 28/2009 (ex N 433/2009) suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (2),

olles eelnimetatud sätete alusel palunud huvitatud isikutel esitada oma seisukohad ja võttes nende seisukohti arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Rumeenia teatas 17. juulil 2009 kahest toetusmeetmest (edaspidi „teatis”) ettevõtja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (edaspidi „Oltchim” või „ettevõtja”) kasuks: i) muuta 538 miljoni uue Rumeenia leu (umbes 128 miljoni euro (3)) suurune võlg riigiasutuste ees ettevõtja omakapitaliks ja ii) anda välja riigigarantii 80 %le 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust. Rumeenia andis neist riiklikest toetusmeetmetest teada õiguskindluse saamiseks, väites, et need ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Rumeenia teatas 17. juulil 2009 kahest toetusmeetmest (edaspidi „teatis”) ettevõtja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (edaspidi „Oltchim” või „ettevõtja”) kasuks: i) muuta 538 miljoni uue Rumeenia leu (umbes 128 miljoni euro (3)) suurune võlg riigiasutuste ees ettevõtja omakapitaliks ja ii) anda välja riigigarantii 80 %le 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust. Rumeenia andis neist riiklikest toetusmeetmetest teada õiguskindluse saamiseks, väites, et need ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (2) | Enne teatist esitas Saksamaal Duisburgis asuv ettevõtja PCC SE (edaspidi „PCC”), kellele kuulub 18,31 % suurune vähemusosalus Oltchimis, 10. aprillil 2008 ametliku kaebuse, väites, et kavandatav võla omakapitaliks muutmine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- |

(2)

Enne teatist esitas Saksamaal Duisburgis asuv ettevõtja PCC SE (edaspidi „PCC”), kellele kuulub 18,31 % suurune vähemusosalus Oltchimis, 10. aprillil 2008 ametliku kaebuse, väites, et kavandatav võla omakapitaliks muutmine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi.

| (3) | Pärast kaebuse registreerimist toimus komisjoni ning Rumeenia ametivõimude, Oltchimi ja kaebuse esitaja vahel kirja- ja teabevahetus; samuti kohtus komisjon mitu korda nii Rumeenia ametivõimudega ja Oltchimi esindajatega kui ka kaebuse esitaja esindajatega. |
| --- | --- |

(3)

Pärast kaebuse registreerimist toimus komisjoni ning Rumeenia ametivõimude, Oltchimi ja kaebuse esitaja vahel kirja- ja teabevahetus; samuti kohtus komisjon mitu korda nii Rumeenia ametivõimudega ja Oltchimi esindajatega kui ka kaebuse esitaja esindajatega.

| (4) | 15. septembril 2009 alustas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametlikku uurimist seoses teadaantud meetmetega (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Rumeenia esitas oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta 3. novembril 2009. |
| --- | --- |

(4)

15. septembril 2009 alustas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametlikku uurimist seoses teadaantud meetmetega (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Rumeenia esitas oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta 3. novembril 2009.

| (5) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas 29. detsembril 2009 (4). Komisjon palus 21. detsembril 2009 saadetud kirjades kaheksal Oltchimi konkurendil, kes võivad olla menetlusest huvitatud, esitada oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas 29. detsembril 2009 (4). Komisjon palus 21. detsembril 2009 saadetud kirjades kaheksal Oltchimi konkurendil, kes võivad olla menetlusest huvitatud, esitada oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta.

| (6) | Komisjon sai seisukohad viielt kolmandalt isikult: ettevõtjalt Vestolit GmbH & Co. KG (edaspidi „Vestolit”) 26. jaanuari 2010. aasta kirjas, ettevõtjalt Ineos ChlorVinyls (edaspidi „Ineos”) 26. jaanuari 2010. aasta kirjas, kahelt konfidentsiaalsust palunud ettevõtjalt (edaspidi „anonüümsed isikud I ja II”) 27. jaanuari 2010. aasta kirjas ja 28. jaanuari 2010. aasta kirjas ning eraisikult Virgil Bestea 29. jaanuari 2010. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai seisukohad viielt kolmandalt isikult: ettevõtjalt Vestolit GmbH & Co. KG (edaspidi „Vestolit”) 26. jaanuari 2010. aasta kirjas, ettevõtjalt Ineos ChlorVinyls (edaspidi „Ineos”) 26. jaanuari 2010. aasta kirjas, kahelt konfidentsiaalsust palunud ettevõtjalt (edaspidi „anonüümsed isikud I ja II”) 27. jaanuari 2010. aasta kirjas ja 28. jaanuari 2010. aasta kirjas ning eraisikult Virgil Bestea 29. jaanuari 2010. aasta kirjas.

| (7) | Need seisukohad edastati Rumeeniale 2. märtsi 2010. aasta kirjas. Rumeenia vastas eelnimetatud kolmandate isikute seisukohtadele oma 8. aprilli 2010. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Need seisukohad edastati Rumeeniale 2. märtsi 2010. aasta kirjas. Rumeenia vastas eelnimetatud kolmandate isikute seisukohtadele oma 8. aprilli 2010. aasta kirjas.

| (8) | Kuues kolmas isik – investeerimisfond Firebird Management LLC (edaspidi „Firebird”), kellele kuulus tol ajal 1,328 % Oltchimi aktsiatest – esitas teavet ja oma seisukohad 27. mai ja 8. juuli 2010. aasta kirjades. Ettevõtja Firebird seisukohad edastati Rumeeniale vastavalt 25. juuni ja 27. juuli 2010. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(8)

Kuues kolmas isik – investeerimisfond Firebird Management LLC (edaspidi „Firebird”), kellele kuulus tol ajal 1,328 % Oltchimi aktsiatest – esitas teavet ja oma seisukohad 27. mai ja 8. juuli 2010. aasta kirjades. Ettevõtja Firebird seisukohad edastati Rumeeniale vastavalt 25. juuni ja 27. juuli 2010. aasta kirjades.

| (9) | Kaebuse esitaja, PCC, esitas asjassepuutuvat teavet kirjades, mille ta saatis 6. mail, 18. mail, 19. mail, 28. mail, 13. juunil, 18. juunil, 22. juulil, 6. augustil, 2. septembril ja 18. oktoobril 2010. aastal ning 9. aprillil ja 14. aprillil 2011. aastal. Peale nende avalduste saatis PCC mitu asjassepuutuvat infokildu, peamiselt ajaleheartikleid ja muud teavet, millest suurem osa oli avalik. |
| --- | --- |

(9)

Kaebuse esitaja, PCC, esitas asjassepuutuvat teavet kirjades, mille ta saatis 6. mail, 18. mail, 19. mail, 28. mail, 13. juunil, 18. juunil, 22. juulil, 6. augustil, 2. septembril ja 18. oktoobril 2010. aastal ning 9. aprillil ja 14. aprillil 2011. aastal. Peale nende avalduste saatis PCC mitu asjassepuutuvat infokildu, peamiselt ajaleheartikleid ja muud teavet, millest suurem osa oli avalik.

| (10) | Ka anonüümsed isikud I ja II (kes esitasid samuti oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta ja taotlesid konfidentsiaalsust seoses oma isikuga) jagasid veel teavet oma 21. septembri 2010. aasta ning 22. veebruari, 28. veebruari, 26. juuli ja 28. oktoobri 2011. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(10)

Ka anonüümsed isikud I ja II (kes esitasid samuti oma seisukohad menetluse algatamise otsuse kohta ja taotlesid konfidentsiaalsust seoses oma isikuga) jagasid veel teavet oma 21. septembri 2010. aasta ning 22. veebruari, 28. veebruari, 26. juuli ja 28. oktoobri 2011. aasta kirjades.

| (11) | Komisjon edastas Rumeeniale põhjendustes (9) ja (10) nimetatud seisukohad, mis sisaldasid uut teavet ja väiteid ning olid kõnealuse menetlusega seotud, oma 25. juuni, 2. augusti, 9. septembri, 22. septembri ja 20. oktoobri 2010. aasta ning 23. novembri 2011. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon edastas Rumeeniale põhjendustes (9) ja (10) nimetatud seisukohad, mis sisaldasid uut teavet ja väiteid ning olid kõnealuse menetlusega seotud, oma 25. juuni, 2. augusti, 9. septembri, 22. septembri ja 20. oktoobri 2010. aasta ning 23. novembri 2011. aasta kirjadega.

| (12) | Rumeenia vastas täiendavatele seisukohtadele oma 30. juuli, 2. septembri, 12. oktoobri, 26. oktoobri ja 23. novembri 2010. aasta ja 7. detsembri 2011. aasta kirjades. Samuti esitati lisateavet 29. märtsi, 14. aprilli, 27. juuli, 9. septembri ja 21. septembri 2011. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(12)

Rumeenia vastas täiendavatele seisukohtadele oma 30. juuli, 2. septembri, 12. oktoobri, 26. oktoobri ja 23. novembri 2010. aasta ja 7. detsembri 2011. aasta kirjades. Samuti esitati lisateavet 29. märtsi, 14. aprilli, 27. juuli, 9. septembri ja 21. septembri 2011. aasta kirjades.

| (13) | Pärast menetluse algatamise otsust toimus Brüsselis mitu kohtumist komisjoni talituste ja Rumeenia ametivõimude vahel: 30. juunil ja 15. juulil 2010 ning 19. mail ja 12. septembril 2011. Komisjoni talitused kohtusid korduvalt ka kaebuse esitaja, PCC, esindajatega. |
| --- | --- |

(13)

Pärast menetluse algatamise otsust toimus Brüsselis mitu kohtumist komisjoni talituste ja Rumeenia ametivõimude vahel: 30. juunil ja 15. juulil 2010 ning 19. mail ja 12. septembril 2011. Komisjoni talitused kohtusid korduvalt ka kaebuse esitaja, PCC, esindajatega.

| (14) | Rumeenia ametivõimud võtsid oma 22. juuni 2011. aasta kirjaga tagasi 17. juuli 2009. aasta teatise 424 miljoni euro suurusele laenule riigigarantii andmise kohta. Samuti andsid nad komisjonile teada, et võla omakapitaliks muutmist käsitlev teatis jäi kehtima. |
| --- | --- |

(14)

Rumeenia ametivõimud võtsid oma 22. juuni 2011. aasta kirjaga tagasi 17. juuli 2009. aasta teatise 424 miljoni euro suurusele laenule riigigarantii andmise kohta. Samuti andsid nad komisjonile teada, et võla omakapitaliks muutmist käsitlev teatis jäi kehtima.

| (15) | 10. augustil 2011 kiitis Rumeenia valitsus heaks memorandumi, mille kohaselt pidid majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi, AVASi (5) ja Oltchimi esindajad võtma vastu eraõigusliku konventsiooni AVASi ja Oltchimi vahel, millega ettevõtja tunnistaks alates 1. jaanuarist 2007 avaliku sektori võlalt kogunevaid intresse. |
| --- | --- |

(15)

10. augustil 2011 kiitis Rumeenia valitsus heaks memorandumi, mille kohaselt pidid majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi, AVASi (5) ja Oltchimi esindajad võtma vastu eraõigusliku konventsiooni AVASi ja Oltchimi vahel, millega ettevõtja tunnistaks alates 1. jaanuarist 2007 avaliku sektori võlalt kogunevaid intresse.

| (16) | Oma 9. septembri 2011. aasta kirjaga teatasid Rumeenia ametivõimud, et Oltchim ja AVAS kavatsevad sõlmida eelnimetatud eraõigusliku konventsiooni ja AVAS muudab selle alusel kogunenud intressid koos põhivõlaga samuti omakapitaliks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 9. septembri 2011. aasta kirjaga teatasid Rumeenia ametivõimud, et Oltchim ja AVAS kavatsevad sõlmida eelnimetatud eraõigusliku konventsiooni ja AVAS muudab selle alusel kogunenud intressid koos põhivõlaga samuti omakapitaliks.

| (17) | Oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjaga andis Rumeenia peaminister Emil Boc teada Rumeenia valitsuse kindlast plaanist Oltchim täielikult erastada, kaasa arvatud kogu riigiasutustele pärast võla omakapitaliks muutmist kogunev osalus. Erastamisteade oli kavas väljastada 2012. aasta märtsi lõpus ja erastamine lõpule viia 2012. aasta mai lõpuks. Oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas kinnitas neid plaane ka Rumeenia uus peaminister Mihai-Răzvan Ungureanu. |
| --- | --- |

(17)

Oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjaga andis Rumeenia peaminister Emil Boc teada Rumeenia valitsuse kindlast plaanist Oltchim täielikult erastada, kaasa arvatud kogu riigiasutustele pärast võla omakapitaliks muutmist kogunev osalus. Erastamisteade oli kavas väljastada 2012. aasta märtsi lõpus ja erastamine lõpule viia 2012. aasta mai lõpuks. Oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas kinnitas neid plaane ka Rumeenia uus peaminister Mihai-Răzvan Ungureanu.

| (18) | Rumeenia esitas täiendavad selgitused ja teabe 12. oktoobri ja 23. detsembri 2011. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(18)

Rumeenia esitas täiendavad selgitused ja teabe 12. oktoobri ja 23. detsembri 2011. aasta kirjades.

| (19) | Põhjendustes 17 ja 18 nimetatud kirjadest on näha, et Rumeenia muutis esimese meetme kohta saadetud teatist selles osas, et riigiasutustele võlgnetava 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse summa muutmisele omakapitaliks pidi järgnema Oltchimis omandatud osaluse erastamine, ja võla omakapitaliks muutmist tuleb vaadelda hilisema erastamise valguses. |
| --- | --- |

(19)

Põhjendustes 17 ja 18 nimetatud kirjadest on näha, et Rumeenia muutis esimese meetme kohta saadetud teatist selles osas, et riigiasutustele võlgnetava 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse summa muutmisele omakapitaliks pidi järgnema Oltchimis omandatud osaluse erastamine, ja võla omakapitaliks muutmist tuleb vaadelda hilisema erastamise valguses.

II.   TAUST

II.1.   Ettevõtja

| (20) | Oltchim on suur Rumeenia naftakeemiaettevõtja, mis toodab polüvinüülkloriidi (PVC), naatriumhüdroksiidi, kloori, dioktüülftalaati ja polüeeterpolüoole. Ettevõtja põhitoode on PVC (praegu umbes 37,5 % kogutoodangust) ja selle turuosa ELis oli 2008. aastal 2,1 % (6). Oltchim on Rumeenia ja kogu Kagu-Euroopa üks suurimaid naftakeemiaettevõtjaid, mis toodab 78 liiki 40 baas-keemiatootest. Ettevõtja ekspordib umbes 80 % toodangust Euroopasse ja mujale. |
| --- | --- |

(20)

Oltchim on suur Rumeenia naftakeemiaettevõtja, mis toodab polüvinüülkloriidi (PVC), naatriumhüdroksiidi, kloori, dioktüülftalaati ja polüeeterpolüoole. Ettevõtja põhitoode on PVC (praegu umbes 37,5 % kogutoodangust) ja selle turuosa ELis oli 2008. aastal 2,1 % (6). Oltchim on Rumeenia ja kogu Kagu-Euroopa üks suurimaid naftakeemiaettevõtjaid, mis toodab 78 liiki 40 baas-keemiatootest. Ettevõtja ekspordib umbes 80 % toodangust Euroopasse ja mujale.

| (21) | Oltchim on peamine tööstusvaldkonna tööandja Rumeenia Vâlcea piirkonnas, mis saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abi. 15. oktoobril 2011 töötas seal 3 470 inimest (7). Praeguse raske finantsseisundi tõttu koondas ettevõtja 2011. aasta detsembris ajutiselt 1 000 töötajat ja 2012. aasta jaanuaris veel 993 töötajat (8). |
| --- | --- |

(21)

Oltchim on peamine tööstusvaldkonna tööandja Rumeenia Vâlcea piirkonnas, mis saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abi. 15. oktoobril 2011 töötas seal 3 470 inimest (7). Praeguse raske finantsseisundi tõttu koondas ettevõtja 2011. aasta detsembris ajutiselt 1 000 töötajat ja 2012. aasta jaanuaris veel 993 töötajat (8).

| (22) | Ettevõtja alustas tegevust 1966. aastal, reorganiseeriti 1990. aastal ja läks Rumeenia börsile 1997. aastal. Rumeenia riigile (praegu majandusministeeriumi kaudu) kuulub ettevõtjas 54,8 % suurune kontrolliv osalus. Peamine vähemusaktsionär (18,31 %) on PCC, kes on käesolevas menetluses kaebuse esitaja ja kellele kuulub ka ettevõtja Rokita SA, mis on Oltchimi Poola konkurent. Oltchimi ülejäänud aktsiad kuuluvad ettevõtjale Nachbar Services Ltd (14,02 %), erinevatele üksikisikutele (11,04 %) ja muudele juriidilistele isikutele (1,81 %). |
| --- | --- |

(22)

Ettevõtja alustas tegevust 1966. aastal, reorganiseeriti 1990. aastal ja läks Rumeenia börsile 1997. aastal. Rumeenia riigile (praegu majandusministeeriumi kaudu) kuulub ettevõtjas 54,8 % suurune kontrolliv osalus. Peamine vähemusaktsionär (18,31 %) on PCC, kes on käesolevas menetluses kaebuse esitaja ja kellele kuulub ka ettevõtja Rokita SA, mis on Oltchimi Poola konkurent. Oltchimi ülejäänud aktsiad kuuluvad ettevõtjale Nachbar Services Ltd (14,02 %), erinevatele üksikisikutele (11,04 %) ja muudele juriidilistele isikutele (1,81 %).

II.2.   Sündmused, mis leidsid aset enne Rumeenia ühinemist ELiga

II.2.1   Võlgnevuse tekkimine riigiasutustele

| (23) | Aastatel 1992–2008 investeeris Oltchim oma tootmisliini moderniseerimisse kokku ligikaudu 371 miljonit eurot (millest 118,8 miljonit eurot investeeriti aastatel 2007–2008). Osa jaoks neist investeeringuist sõlmis Oltchim ajavahemikul 1995–2000 12 kommertslaenu lepingut koguväärtusega umbes 171 miljonit Saksa marka ja 60 miljonit USA dollarit. Laenudele oli rahandusministeerium väljastanud riigigarantiid. |
| --- | --- |

(23)

Aastatel 1992–2008 investeeris Oltchim oma tootmisliini moderniseerimisse kokku ligikaudu 371 miljonit eurot (millest 118,8 miljonit eurot investeeriti aastatel 2007–2008). Osa jaoks neist investeeringuist sõlmis Oltchim ajavahemikul 1995–2000 12 kommertslaenu lepingut koguväärtusega umbes 171 miljonit Saksa marka ja 60 miljonit USA dollarit. Laenudele oli rahandusministeerium väljastanud riigigarantiid.

| (24) | Kuna Oltchim ei suutnud laene tagasi maksta, nõudsid pangad alates 1999. aasta novembrist riigigarantiide kasutamist. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Oltchim ei suutnud laene tagasi maksta, nõudsid pangad alates 1999. aasta novembrist riigigarantiide kasutamist.

| (25) | Aastatel 1999–2002 tegigi rahandusministeerium nimetatud garantiide alusel makseid. Ta nõudis aastatel 1999–2002 käiku lastud riigigarantiide alusel makstud summadelt märgatava suurusega intresse ja viivist, mis ulatusid 0,15–0,3 %st päevas 54–110 %ni aastas (9). |
| --- | --- |

(25)

Aastatel 1999–2002 tegigi rahandusministeerium nimetatud garantiide alusel makseid. Ta nõudis aastatel 1999–2002 käiku lastud riigigarantiide alusel makstud summadelt märgatava suurusega intresse ja viivist, mis ulatusid 0,15–0,3 %st päevas 54–110 %ni aastas (9).

| (26) | 2002. aasta juuniks oli Oltchimi riigigarantiide, intresside ja viivisega seotud võlg rahandusministeeriumi ees 303 miljonit uut Rumeenia leud (umbes 72 miljonit eurot). Samal kuul andis rahandusministeerium selle summa üle Rumeenia riigile võlgnetavate summade tagasinõudmisega tegelevale ametile AVAS (10) ning võla väärtuse säilitamiseks hüperinflatsiooni tingimustes konsolideeriti see USA dollarites – 91 miljonit dollarit. |
| --- | --- |

(26)

2002. aasta juuniks oli Oltchimi riigigarantiide, intresside ja viivisega seotud võlg rahandusministeeriumi ees 303 miljonit uut Rumeenia leud (umbes 72 miljonit eurot). Samal kuul andis rahandusministeerium selle summa üle Rumeenia riigile võlgnetavate summade tagasinõudmisega tegelevale ametile AVAS (10) ning võla väärtuse säilitamiseks hüperinflatsiooni tingimustes konsolideeriti see USA dollarites – 91 miljonit dollarit.

| (27) | Rumeenia valitsuse erakorralise määruse nr 51/1998 kohaselt ei olnud AVASil volitusi nõuda talle võlgnikettevõtjatelt inkasseerimiseks antud riigile võlgnetavate summade pealt intresse ja viivist. |
| --- | --- |

(27)

Rumeenia valitsuse erakorralise määruse nr 51/1998 kohaselt ei olnud AVASil volitusi nõuda talle võlgnikettevõtjatelt inkasseerimiseks antud riigile võlgnetavate summade pealt intresse ja viivist.

II.2.2   Võla muutmine omakapitaliks 2003. aastal

| (28) | Esimene Oltchimi erastamise katse toimus 2001. aastal, kui AVAS pidas ettevõtjaga Exall Resources läbirääkimisi ja sõlmis lepingu riigi osaluse müümise kohta Oltchimis. Müügileping tühistati, kuna ostja ei suutnud täita oma maksekohustusi ega tagada tehnoloogia ja keskkonnaga seotud investeeringute tegemist ettevõtjasse. |
| --- | --- |

(28)

Esimene Oltchimi erastamise katse toimus 2001. aastal, kui AVAS pidas ettevõtjaga Exall Resources läbirääkimisi ja sõlmis lepingu riigi osaluse müümise kohta Oltchimis. Müügileping tühistati, kuna ostja ei suutnud täita oma maksekohustusi ega tagada tehnoloogia ja keskkonnaga seotud investeeringute tegemist ettevõtjasse.

| (29) | Teine Oltchimi erastamise katse tehti 2003. aasta oktoobris, kui Rumeenia erastamisagentuur APAPS avaldas teatise riigi osaluse müügi kohta Oltchimis. Võimalikele investoritele teatati, et võlg riigiasutustele muudetakse omakapitaliks eesmärgiga parandada ettevõtja atraktiivsust võimalike investorite silmis. |
| --- | --- |

(29)

Teine Oltchimi erastamise katse tehti 2003. aasta oktoobris, kui Rumeenia erastamisagentuur APAPS avaldas teatise riigi osaluse müügi kohta Oltchimis. Võimalikele investoritele teatati, et võlg riigiasutustele muudetakse omakapitaliks eesmärgiga parandada ettevõtja atraktiivsust võimalike investorite silmis.

| (30) | Kui aga üks võimalik investor (Rompetrol) ja vähemusaktsionärid võla omakapitaliks muutmise 2003. aastal Rumeenia kohtutes vaidlustasid, tühistati erastamispakkumine 2003. aasta novembri alguses. Sellele vaatamata muudeti AVASi 95 miljoni USA dollari ehk 322 miljoni uue Rumeenia leu suurune võlg (st AVASile üle antud 91 miljoni USA dollari suurune nõue koos rahandusministeeriumi täiendavatest maksetest riigigarantiide alusel tulenenud nõuded, mis anti AVASile üle 2002. aasta juunist alates) 2003. aasta novembris Oltchimi aktsionäride üldkoosoleku (kus enamus hääleõigustest kuulusid riigi esindajatele) otsusega omakapitaliks. Nii suurenes avaliku sektori osalus Oltchimis 53,26 %lt 95,73 %le. |
| --- | --- |

(30)

Kui aga üks võimalik investor (Rompetrol) ja vähemusaktsionärid võla omakapitaliks muutmise 2003. aastal Rumeenia kohtutes vaidlustasid, tühistati erastamispakkumine 2003. aasta novembri alguses. Sellele vaatamata muudeti AVASi 95 miljoni USA dollari ehk 322 miljoni uue Rumeenia leu suurune võlg (st AVASile üle antud 91 miljoni USA dollari suurune nõue koos rahandusministeeriumi täiendavatest maksetest riigigarantiide alusel tulenenud nõuded, mis anti AVASile üle 2002. aasta juunist alates) 2003. aasta novembris Oltchimi aktsionäride üldkoosoleku (kus enamus hääleõigustest kuulusid riigi esindajatele) otsusega omakapitaliks. Nii suurenes avaliku sektori osalus Oltchimis 53,26 %lt 95,73 %le.

| (31) | 2005. aasta novembris tühistas Vâlcea kaubanduskohus Oltchimi aktsionäride üldkoosoleku otsuse võla omakapitaliks muutmise kohta, sest muutmisega seoses ei antud vähemusaktsionäridele võimalust kapitali suurendamises osaleda. |
| --- | --- |

(31)

2005. aasta novembris tühistas Vâlcea kaubanduskohus Oltchimi aktsionäride üldkoosoleku otsuse võla omakapitaliks muutmise kohta, sest muutmisega seoses ei antud vähemusaktsionäridele võimalust kapitali suurendamises osaleda.

| (32) | 2006. aasta juunis andis Rumeenia valitsus välja erakorralise määruse (11), millega pandi riigi esindajatele Oltchimi aktsionäride üldkoosolekul kohustus hääletada esimese võla omakapitaliks muutmise tühistanud kohtuotsuse edasikaebamise vastu ja võtta vajalikke meetmeid, et omakapital võlaks tagasi muuta. Kohtuotsus võla omakapitaliks muutmise tühistamise kohta muutus lõplikuks 2006. aasta augustis. Aktsiakapitali tegelik vähendamine toimus 2007. aasta novembris. Võla omakapitaliks muutmise tühistamisest tulenev võlg kanti taas raamatupidamisse endises suuruses – 95 miljonit USA dollarit ehk 317 miljonit uut Rumeenia leud. |
| --- | --- |

(32)

2006. aasta juunis andis Rumeenia valitsus välja erakorralise määruse (11), millega pandi riigi esindajatele Oltchimi aktsionäride üldkoosolekul kohustus hääletada esimese võla omakapitaliks muutmise tühistanud kohtuotsuse edasikaebamise vastu ja võtta vajalikke meetmeid, et omakapital võlaks tagasi muuta. Kohtuotsus võla omakapitaliks muutmise tühistamise kohta muutus lõplikuks 2006. aasta augustis. Aktsiakapitali tegelik vähendamine toimus 2007. aasta novembris. Võla omakapitaliks muutmise tühistamisest tulenev võlg kanti taas raamatupidamisse endises suuruses – 95 miljonit USA dollarit ehk 317 miljonit uut Rumeenia leud.

II.2.3   Võla suurenemine

| (33) | Pärast võlaga seotud nõude esimest üleandmist AVASile 2002. aasta juunis tegi rahandusministeerium kuni 2006. aasta detsembrini endiselt makseid 1999. aasta novembris käiku lastud riigigarantiide alusel. Ajavahemikul 2003–2006, kui 2003. aastal toimunud võla muutmine omakapitaliks oli endiselt jõus, kasvas rahandusministeeriumi riigigarantiide alusel tehtud lisamaksete kogusumma 191 miljoni uue Rumeenia leuni. Kohaldades 2002. aasta juunis rahandusministeeriumi ja AVASi vahel sõlmitud konventsiooni riigile võlgu olevate ettevõtjatega seotud nõuete üleandmise kohta, andis rahandusministeerium AVASile ositi üle ka hiljem riigigarantiide alusel tehtud maksetest tulenevad nõuded vastavalt maksete tegemisele. AVAS konsolideeris ka need nõuded USA dollarites; 2006. aastal oli nende kogusumma 60 miljonit USA dollarit. |
| --- | --- |

(33)

Pärast võlaga seotud nõude esimest üleandmist AVASile 2002. aasta juunis tegi rahandusministeerium kuni 2006. aasta detsembrini endiselt makseid 1999. aasta novembris käiku lastud riigigarantiide alusel. Ajavahemikul 2003–2006, kui 2003. aastal toimunud võla muutmine omakapitaliks oli endiselt jõus, kasvas rahandusministeeriumi riigigarantiide alusel tehtud lisamaksete kogusumma 191 miljoni uue Rumeenia leuni. Kohaldades 2002. aasta juunis rahandusministeeriumi ja AVASi vahel sõlmitud konventsiooni riigile võlgu olevate ettevõtjatega seotud nõuete üleandmise kohta, andis rahandusministeerium AVASile ositi üle ka hiljem riigigarantiide alusel tehtud maksetest tulenevad nõuded vastavalt maksete tegemisele. AVAS konsolideeris ka need nõuded USA dollarites; 2006. aastal oli nende kogusumma 60 miljonit USA dollarit.

| (34) | Seega oli Oltchimi koguvõlg AVASile 1. jaanuaril 2007, mil Rumeenia ühines Euroopa Liiduga, 60 miljonit USA dollarit (12). |
| --- | --- |

(34)

Seega oli Oltchimi koguvõlg AVASile 1. jaanuaril 2007, mil Rumeenia ühines Euroopa Liiduga, 60 miljonit USA dollarit (12).

II.3.   Sündmused, mis leidsid aset pärast Rumeenia ühinemist ELiga

II.3.1   Võla muutumine

| (35) | Alates 1. jaanuarist 2007 on kõiki väliste laenudega seotud makseid teinud Oltchim. Rahandusministeerium asjaomaste riigigarantiide alusel enam makseid ei teinud. |
| --- | --- |

(35)

Alates 1. jaanuarist 2007 on kõiki väliste laenudega seotud makseid teinud Oltchim. Rahandusministeerium asjaomaste riigigarantiide alusel enam makseid ei teinud.

| (36) | 2007. aasta novembris kanti 95 miljoni USA dollari suurune summa omakapitalist koos 60 miljoni USA dollari suuruse osamaksete kogusummaga taas võlana Oltchimi raamatupidamisse; seega oli ettevõtja võlg siis riigi ees 155 miljonit USA dollarit (508 miljonit uut Rumeenia leud). Need 155 miljonit dollarit on Oltchimi raamatupidamises kajastatud uutes Rumeenia leudes (st 508 miljonit leud). Sellest ajast saati on see USA dollarites nomineeritud võlg Oltchimi raamatupidamises uutes Rumeenia leudes ja püsinud muutumatuna, sest igas aruandes kajastas ettevõtja seda bilansis ajaloolise väärtusega (13), mis oli alati suurem kui bilansipäevaväärtus, sest uue Rumeenia leu väärtus USA dollari suhtes aja jooksul suurenes. |
| --- | --- |

(36)

2007. aasta novembris kanti 95 miljoni USA dollari suurune summa omakapitalist koos 60 miljoni USA dollari suuruse osamaksete kogusummaga taas võlana Oltchimi raamatupidamisse; seega oli ettevõtja võlg siis riigi ees 155 miljonit USA dollarit (508 miljonit uut Rumeenia leud). Need 155 miljonit dollarit on Oltchimi raamatupidamises kajastatud uutes Rumeenia leudes (st 508 miljonit leud). Sellest ajast saati on see USA dollarites nomineeritud võlg Oltchimi raamatupidamises uutes Rumeenia leudes ja püsinud muutumatuna, sest igas aruandes kajastas ettevõtja seda bilansis ajaloolise väärtusega (13), mis oli alati suurem kui bilansipäevaväärtus, sest uue Rumeenia leu väärtus USA dollari suhtes aja jooksul suurenes.

| (37) | Valitsuse erakorralise määruse nr 45/2006 (edaspidi „VEM nr 45/2006”) artikli 2 lõike 2 alusel nõudis AVAS erandina VEMiga nr 51/1998 (vt põhjendus (27)) kehtestatud üldreeglist 2007. aastal 29,9 miljoni uue Rumeenia leu suurust intressi (ühe aasta LIBOR (14) USA dollarites hoiuste jaoks) Oltchimi võlalt, millega seotud nõuded rahandusministeerium AVASile 2003. aasta võla omakapitaliks muutmise kokkuleppe alusel aastatel 2003–2006 üle andis. |
| --- | --- |

(37)

Valitsuse erakorralise määruse nr 45/2006 (edaspidi „VEM nr 45/2006”) artikli 2 lõike 2 alusel nõudis AVAS erandina VEMiga nr 51/1998 (vt põhjendus (27)) kehtestatud üldreeglist 2007. aastal 29,9 miljoni uue Rumeenia leu suurust intressi (ühe aasta LIBOR (14) USA dollarites hoiuste jaoks) Oltchimi võlalt, millega seotud nõuded rahandusministeerium AVASile 2003. aasta võla omakapitaliks muutmise kokkuleppe alusel aastatel 2003–2006 üle andis.

| (38) | Sellest tulenevalt oli 2007. aasta novembris Oltchimi võlg AVASile 155 miljonit USA dollarit (508 miljonit uut Rumeenia leud) ja 29 miljonit uut Rumeenia leud ehk kokku 538 miljonit uut Rumeenia leud. Edaspidi viidatakse käesolevas otsuses võlale uutes Rumeenia leudes, sest ka teatises võla omakapitaliks muutmise kohta kasutatakse seda vääringut. |
| --- | --- |

(38)

Sellest tulenevalt oli 2007. aasta novembris Oltchimi võlg AVASile 155 miljonit USA dollarit (508 miljonit uut Rumeenia leud) ja 29 miljonit uut Rumeenia leud ehk kokku 538 miljonit uut Rumeenia leud. Edaspidi viidatakse käesolevas otsuses võlale uutes Rumeenia leudes, sest ka teatises võla omakapitaliks muutmise kohta kasutatakse seda vääringut.

II.3.2   Teine võla muutmine omakapitaliks

| (39) | 2007. aasta jaanuaris võttis Rumeenia parlament vastu seaduse nr 30/2007, millega kiitis heaks VEMi nr 45/2006, andes nii AVASile volitused tühistada esimene võla omakapitaliks muutmine ja korraldada teine, mille puhul arvestatakse ka vähemusaktsionäride eesõigusega. |
| --- | --- |

(39)

2007. aasta jaanuaris võttis Rumeenia parlament vastu seaduse nr 30/2007, millega kiitis heaks VEMi nr 45/2006, andes nii AVASile volitused tühistada esimene võla omakapitaliks muutmine ja korraldada teine, mille puhul arvestatakse ka vähemusaktsionäride eesõigusega.

| (40) | Teisele võla omakapitaliks muutmisele oli vastu uus peamine vähemusaktsionär PCC, kes keeldus selles osalemast. |
| --- | --- |

(40)

Teisele võla omakapitaliks muutmisele oli vastu uus peamine vähemusaktsionär PCC, kes keeldus selles osalemast.

| (41) | PCC oli omandatud 1,2 %lise ehk 7,5 miljoni euro suuruse osaluse Oltchimis 2007. aasta mais, st pärast seda, kui riikliku kohtu otsus tühistada esimene võla muutmine omakapitaliks muutus lõplikuks, sest ei Oltchim ega Rumeenia ametivõimud seda edasi ei kaevanud. Kui võla muutmine omakapitaliks ettevõtja raamatupidamises tühistati, suurenes PCC osalus 1,2 %lt 12 %ni (15). |
| --- | --- |

(41)

PCC oli omandatud 1,2 %lise ehk 7,5 miljoni euro suuruse osaluse Oltchimis 2007. aasta mais, st pärast seda, kui riikliku kohtu otsus tühistada esimene võla muutmine omakapitaliks muutus lõplikuks, sest ei Oltchim ega Rumeenia ametivõimud seda edasi ei kaevanud. Kui võla muutmine omakapitaliks ettevõtja raamatupidamises tühistati, suurenes PCC osalus 1,2 %lt 12 %ni (15).

| (42) | 2008. aasta aprillis esitas PCC Euroopa Komisjonile kaebuse, väites, et võla omakapitaliks muutmine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi (vt põhjendus 2). |
| --- | --- |

(42)

2008. aasta aprillis esitas PCC Euroopa Komisjonile kaebuse, väites, et võla omakapitaliks muutmine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi (vt põhjendus 2).

| (43) | Rumeenia ametivõimud otsustasid küsida enne teist võla omakapitaliks muutmist komisjonilt riigiabiluba, et mitte minna vastuollu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, ja andsid komisjonile sellest meetmest teada. |
| --- | --- |

(43)

Rumeenia ametivõimud otsustasid küsida enne teist võla omakapitaliks muutmist komisjonilt riigiabiluba, et mitte minna vastuollu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, ja andsid komisjonile sellest meetmest teada.

II.4.   Oltchimi praegune olukord

| (44) | Rumeenia ametivõimud väidavad, et pärast 2003. aastal toimunud laenu omakapitaliks muutmise tühistamist 2006. aastal püüdsid nad ettevõtjat koos võlaga uuesti erastada aastatel 2006 ja 2008. Rumeenia ametivõimude sõnul ei olnud ükski investor sellistel tingimustel ostmisest huvitatud. |
| --- | --- |

(44)

Rumeenia ametivõimud väidavad, et pärast 2003. aastal toimunud laenu omakapitaliks muutmise tühistamist 2006. aastal püüdsid nad ettevõtjat koos võlaga uuesti erastada aastatel 2006 ja 2008. Rumeenia ametivõimude sõnul ei olnud ükski investor sellistel tingimustel ostmisest huvitatud.

| (45) | Rumeenia ametivõimud väitsid ka, et ettevõtjat on alates 2008. aastast kimbutanud järgmised probleemid: i) ettevõtja põhitarnija Arpechim lõpetas peamiste toorainete tarned, ii) märkimisväärse võla taastamine ettevõtja raamatupidamises pärast 2003. aastal toimunud võla omakapitaliks muutmise tühistamist 2007. aasta novembris vähendas ettevõtja vara puhasväärtust, iii) ettevõtja kapitalipuudus, mis oli seotud ka võla omakapitaliks muutmise tühistamisega, ning iv) ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju. |
| --- | --- |

(45)

Rumeenia ametivõimud väitsid ka, et ettevõtjat on alates 2008. aastast kimbutanud järgmised probleemid: i) ettevõtja põhitarnija Arpechim lõpetas peamiste toorainete tarned, ii) märkimisväärse võla taastamine ettevõtja raamatupidamises pärast 2003. aastal toimunud võla omakapitaliks muutmise tühistamist 2007. aasta novembris vähendas ettevõtja vara puhasväärtust, iii) ettevõtja kapitalipuudus, mis oli seotud ka võla omakapitaliks muutmise tühistamisega, ning iv) ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju.

| (46) | Majandusaastal 2008 oli Oltchimi tegevuskahjum 71 miljonit uut Rumeenia leud (17 miljonit eurot), puhaskahjum 226 miljonit uut Rumeenia leud (54 miljonit eurot) ja akumuleeritud kahjum 1,367 miljardit uut Rumeenia leud (325 miljonit eurot). Pärast peamise etüleenitarnija Arpechimi sulgemist 2008. aasta novembris tegutses ettevõtja 45 %lise võimsusega ja umbes kolmandik personalist koondati ajutiselt. |
| --- | --- |

(46)

Majandusaastal 2008 oli Oltchimi tegevuskahjum 71 miljonit uut Rumeenia leud (17 miljonit eurot), puhaskahjum 226 miljonit uut Rumeenia leud (54 miljonit eurot) ja akumuleeritud kahjum 1,367 miljardit uut Rumeenia leud (325 miljonit eurot). Pärast peamise etüleenitarnija Arpechimi sulgemist 2008. aasta novembris tegutses ettevõtja 45 %lise võimsusega ja umbes kolmandik personalist koondati ajutiselt.

| (47) | 2008. aasta lõpus anti seni AVASi käes olnud Oltchimi aktsiad üle majandusministeeriumile. |
| --- | --- |

(47)

2008. aasta lõpus anti seni AVASi käes olnud Oltchimi aktsiad üle majandusministeeriumile.

| (48) | 2009. aasta detsembris ostis Oltchim oma eelmise tarnija Arpechimi etüleenitootmispaigaldised [0]–[10] euro (16) eest ja maksis selle varude eest [10]–[20] miljonit eurot. Rumeenia ametivõimude sõnul kasutati soetamiseks klientide ettemakseid. Arpechim alustas oma tegevust uuesti 2011. aasta mais. |
| --- | --- |

(48)

2009. aasta detsembris ostis Oltchim oma eelmise tarnija Arpechimi etüleenitootmispaigaldised [0]–[10] euro (16) eest ja maksis selle varude eest [10]–[20] miljonit eurot. Rumeenia ametivõimude sõnul kasutati soetamiseks klientide ettemakseid. Arpechim alustas oma tegevust uuesti 2011. aasta mais.

| (49) | 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes 2009. aasta tegevuskahjum 26 miljonit eurot (109 miljonit uut Rumeenia leud), puhaskahjum 52,4 miljonit eurot (220 miljonit uut Rumeenia leud), akumuleeritud kahjum 377 miljonit eurot (1,584 miljardit uut Rumeenia leud) ja omavahendeid –112 miljonit eurot (–469 miljonit uut Rumeenia leud). |
| --- | --- |

(49)

31. detsembri 2009. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes 2009. aasta tegevuskahjum 26 miljonit eurot (109 miljonit uut Rumeenia leud), puhaskahjum 52,4 miljonit eurot (220 miljonit uut Rumeenia leud), akumuleeritud kahjum 377 miljonit eurot (1,584 miljardit uut Rumeenia leud) ja omavahendeid –112 miljonit eurot (–469 miljonit uut Rumeenia leud).

| (50) | 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes kajastatud tegevuskasum 56 miljonit eurot, puhaskasum 32 miljonit eurot (220 miljonit uut Rumeenia leud) ja akumuleeritud kahjum 383 miljonit eurot. Tegevus- ja puhaskasum olid tingitud sellest, et [0]–[10] euro eest ostetud Arpechimi vara hinnati ümber [80]–[100] miljonile eurole ja erinevus kanti raamatupidamisse soodsast ostust saadud kasumina. |
| --- | --- |

(50)

31. detsembri 2010. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes kajastatud tegevuskasum 56 miljonit eurot, puhaskasum 32 miljonit eurot (220 miljonit uut Rumeenia leud) ja akumuleeritud kahjum 383 miljonit eurot. Tegevus- ja puhaskasum olid tingitud sellest, et [0]–[10] euro eest ostetud Arpechimi vara hinnati ümber [80]–[100] miljonile eurole ja erinevus kanti raamatupidamisse soodsast ostust saadud kasumina.

| (51) | 30. juuni 2011. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes (17) kuue kuu kahjum 7,4 miljonit eurot, puhaskahjum 17,4 miljonit eurot, akumuleeritud kahjum 401 miljonit eurot ja omavahendid -358 miljonit eurot (ilma võlata AVASile). |
| --- | --- |

(51)

30. juuni 2011. aasta seisuga oli Oltchimi aruannetes (17) kuue kuu kahjum 7,4 miljonit eurot, puhaskahjum 17,4 miljonit eurot, akumuleeritud kahjum 401 miljonit eurot ja omavahendid -358 miljonit eurot (ilma võlata AVASile).

III.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (52) | 15. septembril 2009 alustas komisjon ametlikku uurimist seoses kahe Oltchimile suunatud toetusmeetmega, millest Rumeenia andis teada 2009. aasta juulis:






  — | meede 1: 538 miljoni uue Rumeenia leu (umbes 128 miljonit euro) suuruse võla muutmine omavahenditeks; ja |
| --- | --- | --- |

(52)

15. septembril 2009 alustas komisjon ametlikku uurimist seoses kahe Oltchimile suunatud toetusmeetmega, millest Rumeenia andis teada 2009. aasta juulis:

—

meede 1: 538 miljoni uue Rumeenia leu (umbes 128 miljonit euro) suuruse võla muutmine omavahenditeks; ja

| — | meede 2: aktsionäri garantii andmine 80 %le 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust, mis võeti täiendavate moderniseerimisinvesteeringute tegemiseks (Rumeenia võttis teatise meetme 2 kohta tagasi oma 22. juuni 2011. aasta kirjaga). |
| --- | --- |

—

meede 2: aktsionäri garantii andmine 80 %le 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust, mis võeti täiendavate moderniseerimisinvesteeringute tegemiseks (Rumeenia võttis teatise meetme 2 kohta tagasi oma 22. juuni 2011. aasta kirjaga).

| (53) | Komisjon tundis huvi, kas vastupidi Rumeenia väidetele anti teadaantud abipaketiga ettevõtjale ikkagi lubamatu eelis ja kas see oli käsitletav ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt riigiabina. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon tundis huvi, kas vastupidi Rumeenia väidetele anti teadaantud abipaketiga ettevõtjale ikkagi lubamatu eelis ja kas see oli käsitletav ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt riigiabina.

| (54) | Peale selle juhiti menetluse algatamise otsuses tähelepanu asjaolule, et kuna alates 1. jaanuarist 2007 ei olnud riik nõudnud tasumata võlalt intressi ega viivist, võib seda ehk samuti käsitleda riigiabina (meede 3). |
| --- | --- |

(54)

Peale selle juhiti menetluse algatamise otsuses tähelepanu asjaolule, et kuna alates 1. jaanuarist 2007 ei olnud riik nõudnud tasumata võlalt intressi ega viivist, võib seda ehk samuti käsitleda riigiabina (meede 3).

| (55) | Ka kahtles komisjon, kas meetmed on kooskõlas ELi toimimise lepingu ja asjakohaste riigiabi eeskirjadega, kui tegu on ikkagi riigiabiga. |
| --- | --- |

(55)

Ka kahtles komisjon, kas meetmed on kooskõlas ELi toimimise lepingu ja asjakohaste riigiabi eeskirjadega, kui tegu on ikkagi riigiabiga.

IV.   RUMEENIA SEISUKOHAD MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (56) | Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitsid Rumeenia ametivõimud, et ükski neist kolmest meetmest ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest Rumeenia riigi tegevus oli kooskõlas turu põhimõtetega. |
| --- | --- |

(56)

Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitsid Rumeenia ametivõimud, et ükski neist kolmest meetmest ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest Rumeenia riigi tegevus oli kooskõlas turu põhimõtetega.

| (57) | Eelkõige oli Rumeenia veendunud, et teatatud meetmed (võla muutmine omakapitaliks ja aktsionäri garantii) oleks taastanud Oltchimi kasumlikkuse, sest oleks lahendanud kapitalipuuduse probleemi ja andnud vajalikke vahendeid kasvustrateegia elluviimiseks. Lisaks rõhutas Rumeenia, et komisjon peab arvestama riigi kaksikrolli (aktsionär ja võlausaldaja) seoses Oltchimiga. |
| --- | --- |

(57)

Eelkõige oli Rumeenia veendunud, et teatatud meetmed (võla muutmine omakapitaliks ja aktsionäri garantii) oleks taastanud Oltchimi kasumlikkuse, sest oleks lahendanud kapitalipuuduse probleemi ja andnud vajalikke vahendeid kasvustrateegia elluviimiseks. Lisaks rõhutas Rumeenia, et komisjon peab arvestama riigi kaksikrolli (aktsionär ja võlausaldaja) seoses Oltchimiga.

| (58) | Samuti väitis Rumeenia, et meede 3 ei olnud riigiabi, sest riigi tegevus seoses varasema võla intresside ja viivise väljanõudmata jätmisega oli seotud selle kavandatud omakapitaliks muutmisega ning Rumeenia ametivõimud käitusid nii, nagu turu korraldaja oleks samasuguses olukorras teinud. |
| --- | --- |

(58)

Samuti väitis Rumeenia, et meede 3 ei olnud riigiabi, sest riigi tegevus seoses varasema võla intresside ja viivise väljanõudmata jätmisega oli seotud selle kavandatud omakapitaliks muutmisega ning Rumeenia ametivõimud käitusid nii, nagu turu korraldaja oleks samasuguses olukorras teinud.

V.   HUVITATUD ISIKUTE SEISUKOHAD

| (59) | Menetluse algatamise otsusega seoses oli Vestolit oma 26. jaanuari 2010. aasta kirjas mures riigi toetuspaketi pärast, millest Rumeenia 2009. aasta juulis teada andis. Vestolit peab end Oltchimi konkurendiks, sest mõlemad toodavad PVCd. Vestoliti sõnul ei oleks ükski erainvestor toetanud investeerimisprogrammi, mis oli suunatud Arpechimi vananenud etüleenikäitise ostmisele ja moderniseerimisele. |
| --- | --- |

(59)

Menetluse algatamise otsusega seoses oli Vestolit oma 26. jaanuari 2010. aasta kirjas mures riigi toetuspaketi pärast, millest Rumeenia 2009. aasta juulis teada andis. Vestolit peab end Oltchimi konkurendiks, sest mõlemad toodavad PVCd. Vestoliti sõnul ei oleks ükski erainvestor toetanud investeerimisprogrammi, mis oli suunatud Arpechimi vananenud etüleenikäitise ostmisele ja moderniseerimisele.

| (60) | Oma 21. jaanuari 2010. aasta kirjas väitis Ineos, et menetluse algatamise otsuses sisalduva teabe põhjal paistis Oltchim olevat raskustes ettevõtja, mistõttu ei oleks ükski erainvestor rakendanud selliseid toetusmeetmeid, nagu Rumeenia riik tegi. Ka juhtis Ineos tähelepanu sellele, et Euroopas on PVC tootmise võimsus turu jaoks liiga suur, mistõttu moonutab mis tahes abi ühele turul tegutsejatest konkurentsi märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(60)

Oma 21. jaanuari 2010. aasta kirjas väitis Ineos, et menetluse algatamise otsuses sisalduva teabe põhjal paistis Oltchim olevat raskustes ettevõtja, mistõttu ei oleks ükski erainvestor rakendanud selliseid toetusmeetmeid, nagu Rumeenia riik tegi. Ka juhtis Ineos tähelepanu sellele, et Euroopas on PVC tootmise võimsus turu jaoks liiga suur, mistõttu moonutab mis tahes abi ühele turul tegutsejatest konkurentsi märkimisväärselt.

| (61) | Firebirdi 28. mai 2010. aasta seisukohad oli kahe eespool nimetatud huvitatud isiku seisukohtadega sarnased. |
| --- | --- |

(61)

Firebirdi 28. mai 2010. aasta seisukohad oli kahe eespool nimetatud huvitatud isiku seisukohtadega sarnased.

| (62) | Oma 28. jaanuari 2010. aasta kirjaga esitas veel üks Oltchimi konkurent – anonüümne isik I – Vestoliti ja Ineosi omadega sarnased seisukohad. Ka tema rõhutas, et tegevusabi ei ole kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja Oltchimi puhul ei näi olevat ka muid nõuetele vastavuse aluseid. |
| --- | --- |

(62)

Oma 28. jaanuari 2010. aasta kirjaga esitas veel üks Oltchimi konkurent – anonüümne isik I – Vestoliti ja Ineosi omadega sarnased seisukohad. Ka tema rõhutas, et tegevusabi ei ole kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja Oltchimi puhul ei näi olevat ka muid nõuetele vastavuse aluseid.

| (63) | Oma 27. jaanuari 2010. aasta kirjas väitis anonüümne isik II, et kõik menetluse algatamise otsuses nimetatud toetusmeetmed on siseturuga kokkusobimatu abi. Samuti väitis anonüümne isik II, et:






  (a) | Oltchimile ajavahemikul 1995–2000 antud riigigarantiid kehtisid ka Rumeenia ELiga ühinemise ajal, nimelt 31. oktoobrini 2009, ning seetõttu tuleb neid käsitleda ühinemise kuupäevast alates uue abina; |
| --- | --- | --- |

(63)

Oma 27. jaanuari 2010. aasta kirjas väitis anonüümne isik II, et kõik menetluse algatamise otsuses nimetatud toetusmeetmed on siseturuga kokkusobimatu abi. Samuti väitis anonüümne isik II, et:

(a)

Oltchimile ajavahemikul 1995–2000 antud riigigarantiid kehtisid ka Rumeenia ELiga ühinemise ajal, nimelt 31. oktoobrini 2009, ning seetõttu tuleb neid käsitleda ühinemise kuupäevast alates uue abina;

| (b) | Oltchimi probleemid pärast 1999. aasta novembrit, mil lasti käiku riigigarantiid, on tingitud ettevõtja struktuursetest probleemidest (halb juhtimine, valed äristrateegiavalikud, tulemusliku ümberkorraldamise tegemata jätmine); |
| --- | --- |

(b)

Oltchimi probleemid pärast 1999. aasta novembrit, mil lasti käiku riigigarantiid, on tingitud ettevõtja struktuursetest probleemidest (halb juhtimine, valed äristrateegiavalikud, tulemusliku ümberkorraldamise tegemata jätmine);

| (c) | Arpechimi omandamine ei ole Oltchimi ärihuvide seisukohalt kasulik, sest see ei tooda tulevikus kasumit; |
| --- | --- |

(c)

Arpechimi omandamine ei ole Oltchimi ärihuvide seisukohalt kasulik, sest see ei tooda tulevikus kasumit;

| (d) | rahandusministeeriumi maksed riigigarantiide alusel 2002. aasta juunist 2006. aasta detsembrini näitasid, et Oltchim oli kogu selle aja raskustes; |
| --- | --- |

(d)

rahandusministeeriumi maksed riigigarantiide alusel 2002. aasta juunist 2006. aasta detsembrini näitasid, et Oltchim oli kogu selle aja raskustes;

| (e) | Rumeenia üritas ettevõtjat tõeliselt erastada ainult üks kord – 2001. aastal – ja järgnevad erastamiskatsed aastatel 2003 ja 2006 olid ainult viis riigivõla intresside ja viivise väljanõudmata jätmiseks; |
| --- | --- |

(e)

Rumeenia üritas ettevõtjat tõeliselt erastada ainult üks kord – 2001. aastal – ja järgnevad erastamiskatsed aastatel 2003 ja 2006 olid ainult viis riigivõla intresside ja viivise väljanõudmata jätmiseks;

| (f) | abipaketi aluseks olnud äriplaan, millest anti teada 2009. aasta juulis, ei ole tõsiseltvõetav, eriti selle tundlikkuse analüüsi ja eeldatava investeeringutasuvuse osad; |
| --- | --- |

(f)

abipaketi aluseks olnud äriplaan, millest anti teada 2009. aasta juulis, ei ole tõsiseltvõetav, eriti selle tundlikkuse analüüsi ja eeldatava investeeringutasuvuse osad;

| (g) | riik oleks saanud sellise suure investeerimisprogrammi toetamisest suurt kahju, sest Oltchimi erastamisest loodetud kasum ei oleks katnud toetusmeetmete kulusid; |
| --- | --- |

(g)

riik oleks saanud sellise suure investeerimisprogrammi toetamisest suurt kahju, sest Oltchimi erastamisest loodetud kasum ei oleks katnud toetusmeetmete kulusid;

| (h) | arvestades asjaolu, et teatatud meetmed olid riigiabi, oleks Rumeenia pidanud kavandama Oltchimi ümberkorraldamise, millega seoses oleks saanud hinnata abi nõuetekohasust päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel (18). |
| --- | --- |

(h)

arvestades asjaolu, et teatatud meetmed olid riigiabi, oleks Rumeenia pidanud kavandama Oltchimi ümberkorraldamise, millega seoses oleks saanud hinnata abi nõuetekohasust päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel (18).

| (64) | Hiljem menetluse käigus juhtis PCC komisjoni tähelepanu ka asjaolule, et 2010. aasta juunis oli Rumeenia keskkonnakaitseamet Oltchimile määranud 14,34 miljoni euro suuruse keskkonnatrahvi, kuna ettevõtja viivitas 2009. aasta CO2-kvootide tagastamisega (19). PCC arvates tähendas trahvi võimalik väljanõudmata jätmine täiendavat riigiabi. Ka Firebirdi 8. juuli 2010. aasta kirjas tõstatati keskkonnatrahvi küsimus. |
| --- | --- |

(64)

Hiljem menetluse käigus juhtis PCC komisjoni tähelepanu ka asjaolule, et 2010. aasta juunis oli Rumeenia keskkonnakaitseamet Oltchimile määranud 14,34 miljoni euro suuruse keskkonnatrahvi, kuna ettevõtja viivitas 2009. aasta CO2-kvootide tagastamisega (19). PCC arvates tähendas trahvi võimalik väljanõudmata jätmine täiendavat riigiabi. Ka Firebirdi 8. juuli 2010. aasta kirjas tõstatati keskkonnatrahvi küsimus.

| (65) | 2010. ja 2011. aasta oktoobris informeeris PCC komisjoni ka sellest, et riigile kuuluval elektriettevõtjal SC Electrica SA (edaspidi „Electrica”) ja teistel riigi omandis olevatel võlausaldajatel (soolalahuse ja lubjakivi tootja Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja tööstusliku auru tootja SC CET Govora SA) on Oltchimi vastu olulisi ümberajastatud nõudeid. |
| --- | --- |

(65)

2010. ja 2011. aasta oktoobris informeeris PCC komisjoni ka sellest, et riigile kuuluval elektriettevõtjal SC Electrica SA (edaspidi „Electrica”) ja teistel riigi omandis olevatel võlausaldajatel (soolalahuse ja lubjakivi tootja Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja tööstusliku auru tootja SC CET Govora SA) on Oltchimi vastu olulisi ümberajastatud nõudeid.

VI.   RUMEENIA SEISUKOHAD SEOSES HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTEGA

| (66) | Oma 8. aprilli 2010. aasta vastuses huvitatud isikute seisukohtade kohta viitab Rumeenia paljuski esitatud teatisele ja oma varasematele seisukohtadele menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(66)

Oma 8. aprilli 2010. aasta vastuses huvitatud isikute seisukohtade kohta viitab Rumeenia paljuski esitatud teatisele ja oma varasematele seisukohtadele menetluse algatamise otsuse kohta.

| (67) | Täpsemalt väitis Rumeenia, et vastupidi ühe kolmanda isiku väidetele hõlmas Arpechimi naftakeemiatootmise varade omandamine ja moderniseerimine vajalikku ümberkorraldamist, see oli hädavajalik ettevõtja pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ning Oltchimi ja Arpechimi ühendtootmine peaks loodetavasti olema kasumlik. |
| --- | --- |

(67)

Täpsemalt väitis Rumeenia, et vastupidi ühe kolmanda isiku väidetele hõlmas Arpechimi naftakeemiatootmise varade omandamine ja moderniseerimine vajalikku ümberkorraldamist, see oli hädavajalik ettevõtja pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ning Oltchimi ja Arpechimi ühendtootmine peaks loodetavasti olema kasumlik.

| (68) | Samuti kordas Rumeenia väidet, et Oltchimilt võlgade välja nõudmata jätmiseks võetud meetmed ei andnud ettevõtjale mingeid eeliseid. Rumeenia väitis ka, et kavatseb Oltchimi siiski erastada. |
| --- | --- |

(68)

Samuti kordas Rumeenia väidet, et Oltchimilt võlgade välja nõudmata jätmiseks võetud meetmed ei andnud ettevõtjale mingeid eeliseid. Rumeenia väitis ka, et kavatseb Oltchimi siiski erastada.

VII.   RIIGIGARANTII (MEEDE 2) TEATISE TAGASIVÕTMINE

| (69) | Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (20) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, kui komisjon ei ole veel teinud otsust teatatud meetme abi laadi kohta. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse otsusega, millega kuulutatakse küsimus asjaolude muutumise tõttu ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (20) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, kui komisjon ei ole veel teinud otsust teatatud meetme abi laadi kohta. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse otsusega, millega kuulutatakse küsimus asjaolude muutumise tõttu ebaoluliseks.

| (70) | Rumeenia ametivõimud võtsid tagasi riigigarantiiga (80 % ulatuses kuni 424 miljoni euro suurusest laenust) seotud teatise. Seega on komisjoni uurimine meetme 2 puhul muutunud ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(70)

Rumeenia ametivõimud võtsid tagasi riigigarantiiga (80 % ulatuses kuni 424 miljoni euro suurusest laenust) seotud teatise. Seega on komisjoni uurimine meetme 2 puhul muutunud ebaoluliseks.

VIII.   RUMEENIA SEISUKOHAD PÄRAST MEETME 2 TEATISE TAGASIVÕTMIST

VIII.1.   Meetme 1 muutmine – Rumeenia erastamiskavatsus

| (71) | 2011. aasta veebruaris paluti ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) ennetavat finantsabi majanduskasvu taastamiseks Rumeenias, mille puhul keskendutakse struktuurireformidele, eelarve jätkusuutlikkuse parandamisele ja majandusliku stabiilsuse tugevdamisele. 2011. aasta mais võttis nõukogu vastu otsuse (21) teha Rumeeniale kättesaadavaks keskmise tähtajaga ennetav finantsabi kuni 1,4 miljardi euro ulatuses. 2011. aasta märtsis kiitis IMF heaks uue ennetava reservkrediidi lepingu (22) Rumeeniaga. Selle lepingu alusel annab IMF Rumeeniale 3 090,6 miljoni SDRi (3,5 miljardi euro) suuruse rahalise abi järgmiseks kaheks aastaks. Rahastamise tingimusena peab Rumeenia saavutama mitu eelarvepuudujäägi vähendamise vahe-eesmärki, mis on kirjas Rumeenia ametivõimude esitatud eellepingus ja tehnilises vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „TVMM”). TVMMi vahe-eesmärkide seas on muu hulgas maksevõlgnevuste ja riigi omanduses ettevõtjate kahjumi vähendamine. 2. detsembri 2011. aasta eellepingus ja TVMMis (23) lubas Rumeenia avaldada Oltchimi erastamise kutse 2012. aasta aprilli lõpuks. |
| --- | --- |

(71)

2011. aasta veebruaris paluti ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) ennetavat finantsabi majanduskasvu taastamiseks Rumeenias, mille puhul keskendutakse struktuurireformidele, eelarve jätkusuutlikkuse parandamisele ja majandusliku stabiilsuse tugevdamisele. 2011. aasta mais võttis nõukogu vastu otsuse (21) teha Rumeeniale kättesaadavaks keskmise tähtajaga ennetav finantsabi kuni 1,4 miljardi euro ulatuses. 2011. aasta märtsis kiitis IMF heaks uue ennetava reservkrediidi lepingu (22) Rumeeniaga. Selle lepingu alusel annab IMF Rumeeniale 3 090,6 miljoni SDRi (3,5 miljardi euro) suuruse rahalise abi järgmiseks kaheks aastaks. Rahastamise tingimusena peab Rumeenia saavutama mitu eelarvepuudujäägi vähendamise vahe-eesmärki, mis on kirjas Rumeenia ametivõimude esitatud eellepingus ja tehnilises vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „TVMM”). TVMMi vahe-eesmärkide seas on muu hulgas maksevõlgnevuste ja riigi omanduses ettevõtjate kahjumi vähendamine. 2. detsembri 2011. aasta eellepingus ja TVMMis (23) lubas Rumeenia avaldada Oltchimi erastamise kutse 2012. aasta aprilli lõpuks.

| (72) | Sellele järgnes 2011. aastal mitu Rumeenia ametivõimude avaldust Rumeenia valitsuse kavatsuse kohta Oltchim erastada. |
| --- | --- |

(72)

Sellele järgnes 2011. aastal mitu Rumeenia ametivõimude avaldust Rumeenia valitsuse kavatsuse kohta Oltchim erastada.

| (73) | Rumeenia teavitas kavatsusest Oltchim erastada ka komisjoni. Täpsemalt teatas Rumeenia peaminister Emil Boc oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjas asepresident Joaquín Almuniale, et Rumeenia kavatseb Oltchimi täielikult erastada (sh omakapitaliks muudetava võla osa) 2012. aasta maiks. Pärast uue valitsuse ametisse asumist 9. veebruaril 2012 kinnitas ka Rumeenia uus peaminister Mihai-Razvan Ungureanu neid plaane oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(73)

Rumeenia teavitas kavatsusest Oltchim erastada ka komisjoni. Täpsemalt teatas Rumeenia peaminister Emil Boc oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjas asepresident Joaquín Almuniale, et Rumeenia kavatseb Oltchimi täielikult erastada (sh omakapitaliks muudetava võla osa) 2012. aasta maiks. Pärast uue valitsuse ametisse asumist 9. veebruaril 2012 kinnitas ka Rumeenia uus peaminister Mihai-Razvan Ungureanu neid plaane oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas.

| (74) | Eelarvepiirangute tõttu ei kavatse Rumeenia enam Oltchimi aktsionäriks jääda ega rahastada vajalikke investeeringud riigigarantii kaudu, vaid tahab oma osaluse Oltchimis maha müüa. |
| --- | --- |

(74)

Eelarvepiirangute tõttu ei kavatse Rumeenia enam Oltchimi aktsionäriks jääda ega rahastada vajalikke investeeringud riigigarantii kaudu, vaid tahab oma osaluse Oltchimis maha müüa.

VIII.2.   Sündmuste kulg seoses meetmega 3 – intressikokkulepe

| (75) | Oma 9. septembri 2011. aasta kirjaga teatasid Rumeenia ametivõimud komisjonile, et kavatsevad alates 1. jaanuarist 2007 nõuda AVASile võlgnetavalt summalt (538 miljonit uut Rumeenia leud) intressi. Rumeenia selgitas ka, et see toimuks AVASi ja Oltchimi vahelise võla omakapitaliks muutmise lepinguga, milles ettevõtja nõustuks maksmisele kuuluvate intressidega. Samas kirjas väitsid Rumeenia ametivõimud, et ka sel viisil tekkinud intressid muudetakse koos põhivõlaga omakapitaliks, nagu teatatud meetme 1 puhul. |
| --- | --- |

(75)

Oma 9. septembri 2011. aasta kirjaga teatasid Rumeenia ametivõimud komisjonile, et kavatsevad alates 1. jaanuarist 2007 nõuda AVASile võlgnetavalt summalt (538 miljonit uut Rumeenia leud) intressi. Rumeenia selgitas ka, et see toimuks AVASi ja Oltchimi vahelise võla omakapitaliks muutmise lepinguga, milles ettevõtja nõustuks maksmisele kuuluvate intressidega. Samas kirjas väitsid Rumeenia ametivõimud, et ka sel viisil tekkinud intressid muudetakse koos põhivõlaga omakapitaliks, nagu teatatud meetme 1 puhul.

| (76) | 23. detsembri 2011. aasta kirjaga saatsid Rumeenia ametiasutused koopia AVASi ja Oltchimi vahel 22. detsembril 2011 sõlmitud eraõiguslikust lepingust, milles ettevõtja tunnistas, et riigile võlgnetavalt summalt ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 kogunenud intress on 511 miljonit uut Rumeenia leud. Rumeenia ametivõimud selgitasid, et tegemist on liitintressiga, mille arvutamisel kasutati kõrgeimat viivisintressi, mida kommertspangad nõudsid asjaomastel ajavahemikel ettevõtjale antud laenudelt alates 1. jaanuarist 2007, ning kehtivaid komisjoni viiteintressi- ja diskontomäärasid. Selle tulemusena saadi AVASi võla jaoks järgmised intressimäärad ja kogunenud intressisummad:

  Tabel 1


  Ajavahemiku 2007–2011 eest AVASi poolt nõutava intressi jaotus | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kohaldatav intressimäär | 1.1–30.6 -> 11,17 %
  1.7–31.12 -> 10,24 % | 14,86 % | 18,85 % | 14,00 % | 13,22 % |
| Intressisumma (ümardatud, miljonites uutes Rumeenia leudes) | 58 | 87 | 129 | 114 | 123 |
| Koguintress AVASile tasumata võlalt alates aastast 2007: 511 miljonit uut Rumeenia leud |

(76)

23. detsembri 2011. aasta kirjaga saatsid Rumeenia ametiasutused koopia AVASi ja Oltchimi vahel 22. detsembril 2011 sõlmitud eraõiguslikust lepingust, milles ettevõtja tunnistas, et riigile võlgnetavalt summalt ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 kogunenud intress on 511 miljonit uut Rumeenia leud. Rumeenia ametivõimud selgitasid, et tegemist on liitintressiga, mille arvutamisel kasutati kõrgeimat viivisintressi, mida kommertspangad nõudsid asjaomastel ajavahemikel ettevõtjale antud laenudelt alates 1. jaanuarist 2007, ning kehtivaid komisjoni viiteintressi- ja diskontomäärasid. Selle tulemusena saadi AVASi võla jaoks järgmised intressimäärad ja kogunenud intressisummad:

Tabel 1

Ajavahemiku 2007–2011 eest AVASi poolt nõutava intressi jaotus

2007

2008

2009

2010

2011

Kohaldatav intressimäär

1.1–30.6 -> 11,17 %

1.7–31.12 -> 10,24 %

14,86 %

18,85 %

14,00 %

13,22 %

Intressisumma (ümardatud, miljonites uutes Rumeenia leudes)

58

87

129

114

123

Koguintress AVASile tasumata võlalt alates aastast 2007: 511 miljonit uut Rumeenia leud

| (77) | Samas kirjas väitsid Rumeenia ametivõimud ka seda, et ettevalmistused 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla ja sellelt kogunenud intresside omakapitaliks muutmiseks algavad nii, et peetakse kinni kavandatud erastamise ajakavast. |
| --- | --- |

(77)

Samas kirjas väitsid Rumeenia ametivõimud ka seda, et ettevalmistused 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla ja sellelt kogunenud intresside omakapitaliks muutmiseks algavad nii, et peetakse kinni kavandatud erastamise ajakavast.

VIII.3.   Rumeenia väited erastamiskavatsuse kohta

| (78) | Nagu eespool selgitatud, võtsid Rumeenia ametivõimud teatise meetme 2 kohta tagasi (vt jagu VII). Pärast riigigarantiiga seotud teatise tagasivõtmist väitsid Rumeenia ametivõimud, et meede 1 ehk 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla AVASi ees ja sellelt ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 kogunenud 511 miljoni uue Rumeenia leu suuruse intressisumma muutmine omakapitaliks ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rumeenia väitis, et meede on siseturuga kooskõlas ning ei annaks sellisel kujul Oltchimile eelist. Täpsemalt väitsid Rumeenia ametivõimud, et võlausaldajale AVAS oli võla väljanõudmise asemel parem kogu võlg omakapitaliks muuta ja oma osalus ettevõtjas seejärel kiiresti maha müüa, sest võla omakapitaliks muutmise tulemusena saadav AVASi osalus oli suurem kui summa, mille AVAS oleks saanud ettevõtja likvideerimise tulemusena. |
| --- | --- |

(78)

Nagu eespool selgitatud, võtsid Rumeenia ametivõimud teatise meetme 2 kohta tagasi (vt jagu VII). Pärast riigigarantiiga seotud teatise tagasivõtmist väitsid Rumeenia ametivõimud, et meede 1 ehk 538 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla AVASi ees ja sellelt ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 kogunenud 511 miljoni uue Rumeenia leu suuruse intressisumma muutmine omakapitaliks ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rumeenia väitis, et meede on siseturuga kooskõlas ning ei annaks sellisel kujul Oltchimile eelist. Täpsemalt väitsid Rumeenia ametivõimud, et võlausaldajale AVAS oli võla väljanõudmise asemel parem kogu võlg omakapitaliks muuta ja oma osalus ettevõtjas seejärel kiiresti maha müüa, sest võla omakapitaliks muutmise tulemusena saadav AVASi osalus oli suurem kui summa, mille AVAS oleks saanud ettevõtja likvideerimise tulemusena.

| (79) | Tõendamaks, et riigi jaoks oli kõige tulusam muuta võlg omakapitaliks ja aktsiad pakkidena kiiresti maha müüa, esitasid Rumeenia ametivõimud nõustamisettevõtja Raiffeisen Capital & Investment SA sellekohase aruande (edaspidi „nõustamisaruanne”). |
| --- | --- |

(79)

Tõendamaks, et riigi jaoks oli kõige tulusam muuta võlg omakapitaliks ja aktsiad pakkidena kiiresti maha müüa, esitasid Rumeenia ametivõimud nõustamisettevõtja Raiffeisen Capital & Investment SA sellekohase aruande (edaspidi „nõustamisaruanne”).

| (80) | Nõustamisaruandes vaadeldakse AVASi nõude väärtust ühelt poolt likvideerimise korral ning teiselt poolt võla omakapitaliks muutmise ja erastamise korral. |
| --- | --- |

(80)

Nõustamisaruandes vaadeldakse AVASi nõude väärtust ühelt poolt likvideerimise korral ning teiselt poolt võla omakapitaliks muutmise ja erastamise korral.

| (81) | Likvideerimise hindamisel tugineti kahele likvideerimisaruandele: 2011. aasta veebruari likvideerimisaruanne, mille oli koostanud Raiffeisen ise, ja sõltumatu nõustamisettevõtja Romcontrol SA Bukarest 2011. aasta märtsis koostatud likvideerimisaruanne. Võla omakapitaliks muutmise ja erastamise tulemust riigi jaoks hinnati ettevõtte väärtuse meetodil, mis on üks olulisim ettevõtte väärtuse hindamise meetod. (Kasutatud metoodika täpsem kirjeldus ja hindamistulemused ning komisjoni analüüs on esitatud IX.3.3. peatükis.) |
| --- | --- |

(81)

Likvideerimise hindamisel tugineti kahele likvideerimisaruandele: 2011. aasta veebruari likvideerimisaruanne, mille oli koostanud Raiffeisen ise, ja sõltumatu nõustamisettevõtja Romcontrol SA Bukarest 2011. aasta märtsis koostatud likvideerimisaruanne. Võla omakapitaliks muutmise ja erastamise tulemust riigi jaoks hinnati ettevõtte väärtuse meetodil, mis on üks olulisim ettevõtte väärtuse hindamise meetod. (Kasutatud metoodika täpsem kirjeldus ja hindamistulemused ning komisjoni analüüs on esitatud IX.3.3. peatükis.)

| (82) | Aruandest järeldub, et kogu võla muutmine omakapitaliks võimaldaks ettevõtja sujuvamat ja kiiremat erastamist ning sellest saadav rahaline kasu oleks AVASi jaoks likvideerimise tulemusega võrreldes suurem. |
| --- | --- |

(82)

Aruandest järeldub, et kogu võla muutmine omakapitaliks võimaldaks ettevõtja sujuvamat ja kiiremat erastamist ning sellest saadav rahaline kasu oleks AVASi jaoks likvideerimise tulemusega võrreldes suurem.

IX.   HINDAMINE

IX.1.   Üldist

| (83) | Et teha kindlaks, kas uuritavad meetmed on riigiabi, peab komisjon hindama, kas need vastavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Seal on kirjas nii: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(83)

Et teha kindlaks, kas uuritavad meetmed on riigiabi, peab komisjon hindama, kas need vastavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Seal on kirjas nii: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (84) | Komisjon märgib, et võttes arvesse meetme 2 kohta esitatud teatise tagasivõtmist (vt jagu VII), hinnatakse alljärgnevalt ainult meetmeid 1 ja 3. Meedet 1 on muudetud, sest Rumeenia sidus Oltchimi võla omakapitaliks muutmise ettevõtja erastamisega. Muudetud meetme hindamisel eeldatakse seega, et AVASi osalus omakapitalis pärast võla omakapitaliks muutmist müüakse kohe erainvestorile õiglase, avatud ja läbipaistva menetluse käigus, mille eesmärk on võimalikult suur tulu AVASi jaoks. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon märgib, et võttes arvesse meetme 2 kohta esitatud teatise tagasivõtmist (vt jagu VII), hinnatakse alljärgnevalt ainult meetmeid 1 ja 3. Meedet 1 on muudetud, sest Rumeenia sidus Oltchimi võla omakapitaliks muutmise ettevõtja erastamisega. Muudetud meetme hindamisel eeldatakse seega, et AVASi osalus omakapitalis pärast võla omakapitaliks muutmist müüakse kohe erainvestorile õiglase, avatud ja läbipaistva menetluse käigus, mille eesmärk on võimalikult suur tulu AVASi jaoks.

| (85) | Komisjon leiab, et küsimust, kas võlausaldaja AVAS lõi Oltchimile lubamatu eelise sellega, kuidas ta käsitles ettevõtja võlga talle pärast 1. jaanuari 2007, tuleb hinnata, võttes arvesse VEMi nr 51/1998 (vt põhjendus (27)) ja seadust nr 30/2007, millega kästakse AVASi võlg uuesti omakapitaliks muuta, teatist komisjonile võla omakapitaliks muutmise kohta (menetluse algatamise otsuses meede 1) ja meetme 1 muutmist komisjoni kahtluste ning ELi ja IMFi programmist tulenevate kitsenduste tõttu. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon leiab, et küsimust, kas võlausaldaja AVAS lõi Oltchimile lubamatu eelise sellega, kuidas ta käsitles ettevõtja võlga talle pärast 1. jaanuari 2007, tuleb hinnata, võttes arvesse VEMi nr 51/1998 (vt põhjendus (27)) ja seadust nr 30/2007, millega kästakse AVASi võlg uuesti omakapitaliks muuta, teatist komisjonile võla omakapitaliks muutmise kohta (menetluse algatamise otsuses meede 1) ja meetme 1 muutmist komisjoni kahtluste ning ELi ja IMFi programmist tulenevate kitsenduste tõttu.

| (86) | Komisjon märgib, et Rumeenia ametivõimude 21. oktoobri 2011. aasta kirjas ja peaminister Ungureanu 16. veebruari 2012. aasta kirjas märgitud kavatsus ettevõtja 2012. aasta mai lõpuks täielikult erastada on meetme 1 lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon märgib, et Rumeenia ametivõimude 21. oktoobri 2011. aasta kirjas ja peaminister Ungureanu 16. veebruari 2012. aasta kirjas märgitud kavatsus ettevõtja 2012. aasta mai lõpuks täielikult erastada on meetme 1 lahutamatu osa.

| (87) | Seoses keskkonnatrahviga ning Oltchimi võlgadega ettevõtjatele Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja SC CET Govora SA märgib komisjon, et neid väidetavaid meetmeid menetluse algatamise otsuses ei käsitletud. Seega ei saa neid käsitleda ka käesolevas otsuses. Komisjon teavitab kaebuse esitajat edasistest nende väidetega seotud toimingutest määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 alusel. |
| --- | --- |

(87)

Seoses keskkonnatrahviga ning Oltchimi võlgadega ettevõtjatele Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja SC CET Govora SA märgib komisjon, et neid väidetavaid meetmeid menetluse algatamise otsuses ei käsitletud. Seega ei saa neid käsitleda ka käesolevas otsuses. Komisjon teavitab kaebuse esitajat edasistest nende väidetega seotud toimingutest määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 alusel.

IX.2.   Komisjoni pädevus enne ELiga ühinemist

| (88) | Nagu öeldud jaos V, väitis anonüümne isik II, et osa Oltchimile ajavahemikul 1995–2000 antud riigigarantiisid kehtisid ka Rumeenia ELiga ühinemise ajal, nimelt 31. oktoobrini 2009, mistõttu tuleb neid käsitleda ühinemise kuupäevast alates uue abina. Seega peab komisjon hindama selle väite paikapidavust ja võimalikku mõju teadaantud meetme hindamisele. |
| --- | --- |

(88)

Nagu öeldud jaos V, väitis anonüümne isik II, et osa Oltchimile ajavahemikul 1995–2000 antud riigigarantiisid kehtisid ka Rumeenia ELiga ühinemise ajal, nimelt 31. oktoobrini 2009, mistõttu tuleb neid käsitleda ühinemise kuupäevast alates uue abina. Seega peab komisjon hindama selle väite paikapidavust ja võimalikku mõju teadaantud meetme hindamisele.

| (89) | Üldiselt kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 üksnes ühinemise kuupäevast alates. Erandiks on aga meetmed, mis kehtestati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast seda. Vastavalt 2005. aasta aktile Rumeenia ühinemise kohta ELiga (24) tuleb Rumeenias enne ühinemiskuupäeva kehtestatud meetmeid, mis on kohaldatavad ka pärast ühinemist (1. jaanuaril 2007), mis võivad olla riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja mis ei ole määruse (EÜ) nr 659/1999 (25) tähenduses olemasolev abi, käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaldamise seisukohast ühinemise kuupäevast alates võimaliku uue abina. |
| --- | --- |

(89)

Üldiselt kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 üksnes ühinemise kuupäevast alates. Erandiks on aga meetmed, mis kehtestati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast seda. Vastavalt 2005. aasta aktile Rumeenia ühinemise kohta ELiga (24) tuleb Rumeenias enne ühinemiskuupäeva kehtestatud meetmeid, mis on kohaldatavad ka pärast ühinemist (1. jaanuaril 2007), mis võivad olla riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja mis ei ole määruse (EÜ) nr 659/1999 (25) tähenduses olemasolev abi, käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaldamise seisukohast ühinemise kuupäevast alates võimaliku uue abina.

| (90) | Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ELiga ühinemise akti (26) V lisa teise punkti alapunktis 2.1, mille aluseks on sama ühinemisakti artikkel 22, on sätestatud, et „kõiki pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta eespool kirjeldatud tingimustele, peetakse ühinemise järel uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaldamisel.” |
| --- | --- |

(90)

Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ELiga ühinemise akti (26) V lisa teise punkti alapunktis 2.1, mille aluseks on sama ühinemisakti artikkel 22, on sätestatud, et „kõiki pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta eespool kirjeldatud tingimustele, peetakse ühinemise järel uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaldamisel.”

| (91) | Seega hõlmab eelnimetatud säte enne ühinemiskuupäeva (1. jaanuari 2007) kehtestatud meetmeid, mida kohaldatakse ka pärast kõnealust kuupäeva. Fraasi „pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid” on mitmes komisjoni otsuses (27) määratletud kavade ja üksikmeetmetena, mis on ajaliselt piiramata või mille puhul ei ole riigi täpne vastutus täpselt piiritletud – teisisõnu, juhtumitena, mille puhul riigi vastutuse suurus ei ole ühinemise kuupäeval veel täpselt teada. Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tuleb kindlaks teha, kas ajavahemikul 1995–2000 Oltchimi jaoks välja antud riigigarantiid olid pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavad eespool nimetatud praktika tähenduses. Selleks tuleb kontrollida, kas riigigarantiid ei olnud ajaliselt piiratud või riigi kohustuse täpne suurus ei olnud enne ühinemiskuupäeva teada. |
| --- | --- |

(91)

Seega hõlmab eelnimetatud säte enne ühinemiskuupäeva (1. jaanuari 2007) kehtestatud meetmeid, mida kohaldatakse ka pärast kõnealust kuupäeva. Fraasi „pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid” on mitmes komisjoni otsuses (27) määratletud kavade ja üksikmeetmetena, mis on ajaliselt piiramata või mille puhul ei ole riigi täpne vastutus täpselt piiritletud – teisisõnu, juhtumitena, mille puhul riigi vastutuse suurus ei ole ühinemise kuupäeval veel täpselt teada. Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tuleb kindlaks teha, kas ajavahemikul 1995–2000 Oltchimi jaoks välja antud riigigarantiid olid pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavad eespool nimetatud praktika tähenduses. Selleks tuleb kontrollida, kas riigigarantiid ei olnud ajaliselt piiratud või riigi kohustuse täpne suurus ei olnud enne ühinemiskuupäeva teada.

| (92) | Olles läbi vaadanud tingimused, mille kohaselt kõnealused riigigarantiid olid välja antud, märgib komisjon, et need olid eraldiseisvad ühekordsed üksikmeetmed, millega riik toetas ettevõtjat määratletud summades laenude võtmisel määratletud perioodiks. Garantiide kehtivuse lõppkuupäev määrati kindlaks nende väljaandmisel, sest garantiides oli kehtivusaja lõpuks märgitud asjaomaste laenude lõppkuupäevad, mis olid täpselt määratletud. Hiljem kehtivusaega ei muudetud. Seetõttu oli nende kehtivus ühinemise ajal piiratud ja kehtestatud enne ühinemiskuupäeva, laenulepingu sõlmimise ajal. Seega peab komisjon märkima, et esimene tingimus, mille alusel see meede kvalifitseeruks ühinemiskuupäevast alates uueks abiks – nimelt ajalise piirangu puudumine ühinemise ajal – ei ole kõnealusel juhul täidetud. |
| --- | --- |

(92)

Olles läbi vaadanud tingimused, mille kohaselt kõnealused riigigarantiid olid välja antud, märgib komisjon, et need olid eraldiseisvad ühekordsed üksikmeetmed, millega riik toetas ettevõtjat määratletud summades laenude võtmisel määratletud perioodiks. Garantiide kehtivuse lõppkuupäev määrati kindlaks nende väljaandmisel, sest garantiides oli kehtivusaja lõpuks märgitud asjaomaste laenude lõppkuupäevad, mis olid täpselt määratletud. Hiljem kehtivusaega ei muudetud. Seetõttu oli nende kehtivus ühinemise ajal piiratud ja kehtestatud enne ühinemiskuupäeva, laenulepingu sõlmimise ajal. Seega peab komisjon märkima, et esimene tingimus, mille alusel see meede kvalifitseeruks ühinemiskuupäevast alates uueks abiks – nimelt ajalise piirangu puudumine ühinemise ajal – ei ole kõnealusel juhul täidetud.

| (93) | Teiseks oli riigi vastutuse ülemmäär garantiide andmise ajal piiratud, sest vastutus hõlmas ainult konkreetseid laene, mille jaoks garantiid anti. Seetõttu tuleb järeldada, et ka tingimus, et need oleks „pärast ühinemiskuupäeva veel [rakendatavad]” – nimelt et riigi vastutuse täpne suurus pärast ühinemiskuupäeva ei ole teada –, ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(93)

Teiseks oli riigi vastutuse ülemmäär garantiide andmise ajal piiratud, sest vastutus hõlmas ainult konkreetseid laene, mille jaoks garantiid anti. Seetõttu tuleb järeldada, et ka tingimus, et need oleks „pärast ühinemiskuupäeva veel [rakendatavad]” – nimelt et riigi vastutuse täpne suurus pärast ühinemiskuupäeva ei ole teada –, ei ole täidetud.

| (94) | Lisaks märgib komisjon, et riigigarantiid võeti kasutusele juba enne ühinemiskuupäeva. Garantiide kasutuselevõtu kuupäevast alates muutus riik vastutavaks nende abiga võetud laenude tasumata summade tagasimaksmise eest; nii võttis riik ettevõtja asjaomased laenukohustused endale, saades seega Oltchimi võlausaldajaks garantiide alusel makstud summade ulatuses. Nagu näha II.2 jaotisest, tehti garantiide alusel makseid 2006. aastani. Pärast ühinemiskuupäeva enam makseid ei tehtud, sest Oltchim suutis laenude veel maksmata osa ise teenindada. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks märgib komisjon, et riigigarantiid võeti kasutusele juba enne ühinemiskuupäeva. Garantiide kasutuselevõtu kuupäevast alates muutus riik vastutavaks nende abiga võetud laenude tasumata summade tagasimaksmise eest; nii võttis riik ettevõtja asjaomased laenukohustused endale, saades seega Oltchimi võlausaldajaks garantiide alusel makstud summade ulatuses. Nagu näha II.2 jaotisest, tehti garantiide alusel makseid 2006. aastani. Pärast ühinemiskuupäeva enam makseid ei tehtud, sest Oltchim suutis laenude veel maksmata osa ise teenindada.

| (95) | Sellepärast võib järeldada, et Oltchimile ajavahemikul 1995–2000 antud riigigarantiisid ei saa käsitleda uue abina 2005. aasta Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ELiga ühinemise akti V lisa teise punkti alapunktis 2.1 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

(95)

Sellepärast võib järeldada, et Oltchimile ajavahemikul 1995–2000 antud riigigarantiisid ei saa käsitleda uue abina 2005. aasta Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ELiga ühinemise akti V lisa teise punkti alapunktis 2.1 määratletud tähenduses.

IX.3.   Riigiabi olemasolu – eelis

IX.3.1   Võrdlus erasektorist pärit võlausaldajaga

| (96) | Rumeenia väidab, et teadaantud meede – 1 049 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla omakapitaliks muutmine eesmärgiga müüa sellest tulenev riigi osalus 2012. aasta mai lõpuks – ei anna ettevõtjale mingit lubamatut eelist, sest iga eravõlausaldaja oleks AVASi olukorras kasutanud võla sissenõudmiseks ettevõtja likvideerimise asemel sama meetodit põhjusel, et see on AVASi jaoks rahaliselt tasuvam. |
| --- | --- |

(96)

Rumeenia väidab, et teadaantud meede – 1 049 miljoni uue Rumeenia leu suuruse võla omakapitaliks muutmine eesmärgiga müüa sellest tulenev riigi osalus 2012. aasta mai lõpuks – ei anna ettevõtjale mingit lubamatut eelist, sest iga eravõlausaldaja oleks AVASi olukorras kasutanud võla sissenõudmiseks ettevõtja likvideerimise asemel sama meetodit põhjusel, et see on AVASi jaoks rahaliselt tasuvam.

| (97) | Et teha kindlaks, kas teatatud meede annab Oltchimile lubamatu eelise, peaks komisjon hindama, kas avaliku sektori võlausaldaja AVAS tegeles võla kättesaamisega sama hoolsalt, kui seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja, kes soovib saada talle võlgnetavatest summadest tagasi nii palju või võimalik (28). Selleks võetakse arvesse asjaolu, et riigi nõuete üleandmine AVASile tähendas seda, et võla väljanõudmisega hakkas tegelema asutus, kellel ei olnud asjaomase ettevõtjaga muud suhet kui võlgniku ja võlausaldaja oma. Hindamisel ei jäeta tähelepanuta ka asjaolu, et majandusministeerium on Oltchimi avalik-õiguslik aktsionär, ja seda, et tal ei ole mingit rolli võla väljanõudmises, mis on usaldatud võlausaldajale AVAS. Komisjon märgib siiski, et jõudmaks arusaamisele, kas kavandatud võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb erastamine, on riigile rahaliselt kasulikum kui ettevõtja täielik likvideerimine, tuleb hinnata ka kavandatud võla omakapitaliks muutmise ja erastamise mõju olemasolevale aktsionärile ehk majandusministeeriumile. |
| --- | --- |

(97)

Et teha kindlaks, kas teatatud meede annab Oltchimile lubamatu eelise, peaks komisjon hindama, kas avaliku sektori võlausaldaja AVAS tegeles võla kättesaamisega sama hoolsalt, kui seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja, kes soovib saada talle võlgnetavatest summadest tagasi nii palju või võimalik (28). Selleks võetakse arvesse asjaolu, et riigi nõuete üleandmine AVASile tähendas seda, et võla väljanõudmisega hakkas tegelema asutus, kellel ei olnud asjaomase ettevõtjaga muud suhet kui võlgniku ja võlausaldaja oma. Hindamisel ei jäeta tähelepanuta ka asjaolu, et majandusministeerium on Oltchimi avalik-õiguslik aktsionär, ja seda, et tal ei ole mingit rolli võla väljanõudmises, mis on usaldatud võlausaldajale AVAS. Komisjon märgib siiski, et jõudmaks arusaamisele, kas kavandatud võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb erastamine, on riigile rahaliselt kasulikum kui ettevõtja täielik likvideerimine, tuleb hinnata ka kavandatud võla omakapitaliks muutmise ja erastamise mõju olemasolevale aktsionärile ehk majandusministeeriumile.

IX.3.2   Riigile võlgnetavate summade kättesaamine – meetme 3 hindamine

| (98) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et riigiabi võis olla ka see, et riik ei nõudnud pärast ELiga ühinemist Oltchimilt riigile võlgnetud summadelt intressi ega viivist. See võlgnevus riigile tekkis riigigarantiide kasutusele võtmisest (vt kirjeldus põhjendustes 23–27 ja riigigarantiide hindamine põhjendustes 88–95). Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et intressi või võla väljanõudmata jätmine andis Oltchimile eelise, sest ettevõtja sai nii tasuta kapitali. |
| --- | --- |

(98)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et riigiabi võis olla ka see, et riik ei nõudnud pärast ELiga ühinemist Oltchimilt riigile võlgnetud summadelt intressi ega viivist. See võlgnevus riigile tekkis riigigarantiide kasutusele võtmisest (vt kirjeldus põhjendustes 23–27 ja riigigarantiide hindamine põhjendustes 88–95). Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et intressi või võla väljanõudmata jätmine andis Oltchimile eelise, sest ettevõtja sai nii tasuta kapitali.

| (99) | Et hinnata, kas Rumeenia käitus riigigarantiide käikulaskmisest tuleneva võlgnevusega seoses nagu eraõiguslik võlausaldaja, on vaja hinnata Rumeenia riigi käitumist alates 2007. aastast kuni praeguseni, arvestades Rumeenia ametivõimudele kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(99)

Et hinnata, kas Rumeenia käitus riigigarantiide käikulaskmisest tuleneva võlgnevusega seoses nagu eraõiguslik võlausaldaja, on vaja hinnata Rumeenia riigi käitumist alates 2007. aastast kuni praeguseni, arvestades Rumeenia ametivõimudele kättesaadavat teavet.

| (100) | Kõigepealt märgib komisjon, et intresside ja viivise nõudmata jätmine alates 2007. aastast kuni meetme 1 teatise muutmiseni oli tingitud VEMist nr 51/1998 (vt põhjendus (27)). Samuti tuleb arvesse võtta seadust nr 30/2007, milles kohustati AVASi võlga taas omakapitaliks muutma. Sel ajal mõtlesid Rumeenia ametivõimud pigem Oltchimi tegevuse jätkamisele ja täiendavatele investeeringutele, mitte selle likvideerimisele. |
| --- | --- |

(100)

Kõigepealt märgib komisjon, et intresside ja viivise nõudmata jätmine alates 2007. aastast kuni meetme 1 teatise muutmiseni oli tingitud VEMist nr 51/1998 (vt põhjendus (27)). Samuti tuleb arvesse võtta seadust nr 30/2007, milles kohustati AVASi võlga taas omakapitaliks muutma. Sel ajal mõtlesid Rumeenia ametivõimud pigem Oltchimi tegevuse jätkamisele ja täiendavatele investeeringutele, mitte selle likvideerimisele.

| (101) | Seetõttu peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas Rumeenia käitus nagu erainvestor, kui otsustas 2007. aastal võla omakapitaliks muuta selle asemel, et võlg välja nõuda ja/või ettevõtja likvideerida. Sellega seoses märgib komisjon, et Rumeenia kavatses ka pärast 2003. aastal toimunud (luhtunud) katset endiselt võla omakapitaliks muuta, et Oltchim saaks oma tegevust jätkata. Seega oli Rumeenia ametivõimude käitumine nende eelnevat käitumist arvestades järjekindel. Turu reaktsioon eelmistele erastamiskatsetele ja samuti vähemusaktsionäride hagid näitasid, et turg uskus Oltchimi sisulist elujõulisust. |
| --- | --- |

(101)

Seetõttu peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas Rumeenia käitus nagu erainvestor, kui otsustas 2007. aastal võla omakapitaliks muuta selle asemel, et võlg välja nõuda ja/või ettevõtja likvideerida. Sellega seoses märgib komisjon, et Rumeenia kavatses ka pärast 2003. aastal toimunud (luhtunud) katset endiselt võla omakapitaliks muuta, et Oltchim saaks oma tegevust jätkata. Seega oli Rumeenia ametivõimude käitumine nende eelnevat käitumist arvestades järjekindel. Turu reaktsioon eelmistele erastamiskatsetele ja samuti vähemusaktsionäride hagid näitasid, et turg uskus Oltchimi sisulist elujõulisust.

| (102) | Lisaks märgib komisjon, et Rumeenial oli ka Oltchimi äriplaan (29), millest nähtus ettevõtja elujõulisus. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks märgib komisjon, et Rumeenial oli ka Oltchimi äriplaan (29), millest nähtus ettevõtja elujõulisus.

| (103) | Neid asjaolusid arvestades leiab komisjon, et Rumeenial oli võlausaldajana mõistlik otsustada võla omakapitaliks muutmise kasuks ja välja anda seadus, mille kohaselt ei nõuta neilt summadelt intresse ega viivist, sest võlg oli igal juhul kavas muuta omakapitaliks. |
| --- | --- |

(103)

Neid asjaolusid arvestades leiab komisjon, et Rumeenial oli võlausaldajana mõistlik otsustada võla omakapitaliks muutmise kasuks ja välja anda seadus, mille kohaselt ei nõuta neilt summadelt intresse ega viivist, sest võlg oli igal juhul kavas muuta omakapitaliks.

| (104) | Sellega ei ole vastuolus ka asjaolu, et Rumeenia küsis enne võla omakapitaliks muutmist riigiabi luba. Seda tehes täitis Rumeenia ELi artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustusi. Arvestades Rumeenia probleeme vähemusaktsionäridega seoses seaduse nr 30/2007 kohaldamisega, oli täiesti loogiline, et riik küsis komisjonilt kinnitust, et kavandatud toiming ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

(104)

Sellega ei ole vastuolus ka asjaolu, et Rumeenia küsis enne võla omakapitaliks muutmist riigiabi luba. Seda tehes täitis Rumeenia ELi artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustusi. Arvestades Rumeenia probleeme vähemusaktsionäridega seoses seaduse nr 30/2007 kohaldamisega, oli täiesti loogiline, et riik küsis komisjonilt kinnitust, et kavandatud toiming ei ole riigiabi.

| (105) | Riigiabiks kvalifitseerumise või mittekvalifitseerumise hindamisele kulunud aja ja olukorra muutmise keelu tõttu lükkus võla omakapitaliks muutmine viie aasta võrra edasi. Sellega seoses märgib komisjon eelkõige, et kuni 2011. aasta keskpaigani oli Rumeenial kindel kavatsus teha Oltchimisse suuri investeeringuid, mida oli uuritud mitmes eksperdiuuringus (30). Intresside nõudmine tasumata võlalt oleks olnud vastuolus riigi kavatsustega teha veel investeeringuid ettevõtja kasumlikkuse taastamiseks ja selle väärtuse suurendamiseks, et ettevõtja siis keskmises või pikemas perspektiivis erastada. |
| --- | --- |

(105)

Riigiabiks kvalifitseerumise või mittekvalifitseerumise hindamisele kulunud aja ja olukorra muutmise keelu tõttu lükkus võla omakapitaliks muutmine viie aasta võrra edasi. Sellega seoses märgib komisjon eelkõige, et kuni 2011. aasta keskpaigani oli Rumeenial kindel kavatsus teha Oltchimisse suuri investeeringuid, mida oli uuritud mitmes eksperdiuuringus (30). Intresside nõudmine tasumata võlalt oleks olnud vastuolus riigi kavatsustega teha veel investeeringuid ettevõtja kasumlikkuse taastamiseks ja selle väärtuse suurendamiseks, et ettevõtja siis keskmises või pikemas perspektiivis erastada.

| (106) | Pärast komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi suurte investeeringute suhtes ja, mis veelgi olulisem, eelarvega seotud probleemide ning ELi ja IMFi programmi tõttu muutis Rumeenia 2011. aastal oma plaane ja otsustas ettevõtja erastada kohe pärast võla omakapitaliks muutmist. Sellega loobuti esialgsest kavatsusest investeerida ettevõtjasse enne erastamist veel 424 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(106)

Pärast komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi suurte investeeringute suhtes ja, mis veelgi olulisem, eelarvega seotud probleemide ning ELi ja IMFi programmi tõttu muutis Rumeenia 2011. aastal oma plaane ja otsustas ettevõtja erastada kohe pärast võla omakapitaliks muutmist. Sellega loobuti esialgsest kavatsusest investeerida ettevõtjasse enne erastamist veel 424 miljonit eurot.

| (107) | Uues olukorras muutus võlalt intressi nõudmine riigi jaoks võla tagasisaamise seisukohalt mõistlikuks strateegiaks. |
| --- | --- |

(107)

Uues olukorras muutus võlalt intressi nõudmine riigi jaoks võla tagasisaamise seisukohalt mõistlikuks strateegiaks.

| (108) | Nagu märgitud põhjendustes 75–77, küsiti riigile võlgnetavatelt summadelt Oltchimi ja AVASi vahel 2011. aasta detsembris sõlmitud eraõigusliku lepingu alusel alates 1. jaanuarist 2007 ka liitintressi. Täpsemalt rakendati intressimäärana kas komisjoni viiteintressimäärasid iga asjaomase perioodi jaoks või ettevõtja samal ajavahemikul sõlmitud eralaenude intressimäärasid, sõltuvalt sellest, kumb oli suurem. |
| --- | --- |

(108)

Nagu märgitud põhjendustes 75–77, küsiti riigile võlgnetavatelt summadelt Oltchimi ja AVASi vahel 2011. aasta detsembris sõlmitud eraõigusliku lepingu alusel alates 1. jaanuarist 2007 ka liitintressi. Täpsemalt rakendati intressimäärana kas komisjoni viiteintressimäärasid iga asjaomase perioodi jaoks või ettevõtja samal ajavahemikul sõlmitud eralaenude intressimäärasid, sõltuvalt sellest, kumb oli suurem.

| (109) | Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Oltchim ei saa ametivõimude tegutsemise tõttu eelist, kui pärast ELiga ühinemist muudetakse riigile võlgnetavad summad omakapitaliks. |
| --- | --- |

(109)

Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Oltchim ei saa ametivõimude tegutsemise tõttu eelist, kui pärast ELiga ühinemist muudetakse riigile võlgnetavad summad omakapitaliks.

IX.3.3   Võla muutmine omakapitaliks – meede 1

| (110) | Komisjon peab ka hindama, kas meede 1, mis hõlmab (pärast teatise muutmist – vt põhjendusi 14–16, 69–70 ja 75–77) riigile võlgnetava 1 049 miljoni uue Rumeenia leu muutmist omakapitaliks ja sellest tuleneva riigi osaluse täielikku müüki (erastamist), annab Oltchimile lubamatu eelise. Riigile võlgnetav kogusumma, mis oli kavas omakapitaliks muuta, sisaldas erastamisagentuuri AVAS käes olevat nõuet võla põhiosa kohta (538 miljonit uut Rumeenia leud) ja AVASile võlgnetavalt summalt ajavahemiku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 eest nõutavaid intresse (511 miljonit uut Rumeenia leud). |
| --- | --- |

(110)

Komisjon peab ka hindama, kas meede 1, mis hõlmab (pärast teatise muutmist – vt põhjendusi 14–16, 69–70 ja 75–77) riigile võlgnetava 1 049 miljoni uue Rumeenia leu muutmist omakapitaliks ja sellest tuleneva riigi osaluse täielikku müüki (erastamist), annab Oltchimile lubamatu eelise. Riigile võlgnetav kogusumma, mis oli kavas omakapitaliks muuta, sisaldas erastamisagentuuri AVAS käes olevat nõuet võla põhiosa kohta (538 miljonit uut Rumeenia leud) ja AVASile võlgnetavalt summalt ajavahemiku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011 eest nõutavaid intresse (511 miljonit uut Rumeenia leud).

| (111) | Et hinnata, kas kavandatud võla omakapitaliks muutmine annab Oltchimile mingi lubamatu eelise, tuleb kindlaks teha, kas võla omakapitaliks muutmine on tõesti parim viis riigile võlgnetavate summade tagasisaamiseks võimalikult suures ulatuses. Selleks on komisjonil vaja kindlaks teha, kas erastamisagentuuriga AVAS samas olukorras olev hüpoteetiline eraõiguslik Oltchimi võlausaldaja oleks samuti eelistanud teiste raha kättesaamise võimaluste asemel just riigi valitud meetodit, võttes arvesse asjaolu, et võlgnik on suurtes rahalistes raskustes. Praegusel Oltchimi aktsionäril – majandusministeeriumil – ei ole mingit rolli riigile võlgnetavate summade väljanõudmises, aga hindamisel võetakse siiski arvesse ka kahe võimaliku stsenaariumi tulemust sellele avalik-õiguslikule aktsionärile. |
| --- | --- |

(111)

Et hinnata, kas kavandatud võla omakapitaliks muutmine annab Oltchimile mingi lubamatu eelise, tuleb kindlaks teha, kas võla omakapitaliks muutmine on tõesti parim viis riigile võlgnetavate summade tagasisaamiseks võimalikult suures ulatuses. Selleks on komisjonil vaja kindlaks teha, kas erastamisagentuuriga AVAS samas olukorras olev hüpoteetiline eraõiguslik Oltchimi võlausaldaja oleks samuti eelistanud teiste raha kättesaamise võimaluste asemel just riigi valitud meetodit, võttes arvesse asjaolu, et võlgnik on suurtes rahalistes raskustes. Praegusel Oltchimi aktsionäril – majandusministeeriumil – ei ole mingit rolli riigile võlgnetavate summade väljanõudmises, aga hindamisel võetakse siiski arvesse ka kahe võimaliku stsenaariumi tulemust sellele avalik-õiguslikule aktsionärile.

| (112) | Rumeenia väidab, et arvestades ettevõtja praegust olukorda (suur kapitalipuudus ja liiga suured võlad), on AVASiga sarnases olukorras eravõlausaldajal ainult kaks realistlikku võimalust: i) ettevõtja likvideerida või ii) võlg omakapitaliks muuta ja seejärel kogu oma osalus ettevõtjas maha müüa. Mis tahes eravõlausaldaja valiks sellises olukorras võimaluse, mis tagaks võla tagasisaamise võimalikult suures ulatuses. Teisisõnu valiks võlausaldaja võla omakapitaliks muutmise ja erastamise, kui erastamisest eeldatavalt saadav tulu on likvideerimisel tagasi saadavast summast suurem. |
| --- | --- |

(112)

Rumeenia väidab, et arvestades ettevõtja praegust olukorda (suur kapitalipuudus ja liiga suured võlad), on AVASiga sarnases olukorras eravõlausaldajal ainult kaks realistlikku võimalust: i) ettevõtja likvideerida või ii) võlg omakapitaliks muuta ja seejärel kogu oma osalus ettevõtjas maha müüa. Mis tahes eravõlausaldaja valiks sellises olukorras võimaluse, mis tagaks võla tagasisaamise võimalikult suures ulatuses. Teisisõnu valiks võlausaldaja võla omakapitaliks muutmise ja erastamise, kui erastamisest eeldatavalt saadav tulu on likvideerimisel tagasi saadavast summast suurem.

| (113) | Tõestamaks, et võla omakapitaliks muutmisest ja sellele järgnevast osaluse müügist saadav tulu on võlausaldaja jaoks suurem kui likvideerimise korral, esitasid Rumeenia ametivõimud sõltumatu nõustamisettevõtja aruande (vt põhjendused 78–82), milles võrreldakse kahe stsenaariumi – võla omakapitaliks muutmise ja erastamise ning likvideerimise – tulemusi. |
| --- | --- |

(113)

Tõestamaks, et võla omakapitaliks muutmisest ja sellele järgnevast osaluse müügist saadav tulu on võlausaldaja jaoks suurem kui likvideerimise korral, esitasid Rumeenia ametivõimud sõltumatu nõustamisettevõtja aruande (vt põhjendused 78–82), milles võrreldakse kahe stsenaariumi – võla omakapitaliks muutmise ja erastamise ning likvideerimise – tulemusi.

| (114) | Komisjon analüüsis aruannet, et kontrollida selles esitatud tulemuste paikapidavust ja seda, kas need tõepoolest näitavad, et võla omakapitaliks muutmisega tegutseb AVAS nagu eraõiguslik võlausaldaja. Analüüsi tulemusena märgib komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon analüüsis aruannet, et kontrollida selles esitatud tulemuste paikapidavust ja seda, kas need tõepoolest näitavad, et võla omakapitaliks muutmisega tegutseb AVAS nagu eraõiguslik võlausaldaja. Analüüsi tulemusena märgib komisjon järgmist.

| (115) | AVASi nõude väärtus likvideerimise korral: likvideerimise hindamisel tugineti 2011. aasta veebruari likvideerimisaruandele, mille oli koostanud Raiffeisen, ja sõltumatu nõustamisettevõtja Romcontrol SA Bukarest 2011. aasta märtsis koostatud likvideerimisaruandele. |
| --- | --- |

(115)

AVASi nõude väärtus likvideerimise korral: likvideerimise hindamisel tugineti 2011. aasta veebruari likvideerimisaruandele, mille oli koostanud Raiffeisen, ja sõltumatu nõustamisettevõtja Romcontrol SA Bukarest 2011. aasta märtsis koostatud likvideerimisaruandele.

| (116) | Rumeenia õigusaktide kohaselt likvideeritakse ettevõtjad, milles riigi osalus on vähemalt 50 % + 1 %, nn vabatahtliku erilikvideerimise korras, mis on sätestatud valitsuse erakorralises määruses nr 88/1997, valitsuse otsuses nr 577/2002 ja seaduses nr 137/2002. Kõnealuse vabatahtliku erilikvideerimise korra kohaselt peab likvideerija ettevõtja vara müügist saadud summa kasutama ettevõtja võlgade tasumiseks seaduses nr 85/2006 (Rumeenia maksejõuetusseadus) sätestatud järjestuses. Selle järgi tuleb likvideerimisel saadud tuludest katta võlgnevused järgmises tähtsusjärjestuses: 1) likvideerimiskulud; 2) maksmata töötasud; 3) eelisvõlad (st pandi, hüpoteegi ja muu eeliseid andva tagatisega võlad); 4) võlgnevus riigieelarvesse suunduvates maksetes (maksud jms); 5) riigigarantiide kasutamisest tingitud võlgnevus rahandusministeeriumile; 6) võlgnevus seoses riigilt saadud laenudega; 7) tavalised (tagatiseta) võlad; 8) aktsionärid. Kõnealusel juhul kuuluks AVAS võlausaldajate kolmandasse liiki (eelisõigustega võlausaldajad), aga enne teda oleks mitu eelisõigustega (era)võlausaldajat, sest riigilt saadud summad olid tagatud ainult osaliselt. |
| --- | --- |

(116)

Rumeenia õigusaktide kohaselt likvideeritakse ettevõtjad, milles riigi osalus on vähemalt 50 % + 1 %, nn vabatahtliku erilikvideerimise korras, mis on sätestatud valitsuse erakorralises määruses nr 88/1997, valitsuse otsuses nr 577/2002 ja seaduses nr 137/2002. Kõnealuse vabatahtliku erilikvideerimise korra kohaselt peab likvideerija ettevõtja vara müügist saadud summa kasutama ettevõtja võlgade tasumiseks seaduses nr 85/2006 (Rumeenia maksejõuetusseadus) sätestatud järjestuses. Selle järgi tuleb likvideerimisel saadud tuludest katta võlgnevused järgmises tähtsusjärjestuses: 1) likvideerimiskulud; 2) maksmata töötasud; 3) eelisvõlad (st pandi, hüpoteegi ja muu eeliseid andva tagatisega võlad); 4) võlgnevus riigieelarvesse suunduvates maksetes (maksud jms); 5) riigigarantiide kasutamisest tingitud võlgnevus rahandusministeeriumile; 6) võlgnevus seoses riigilt saadud laenudega; 7) tavalised (tagatiseta) võlad; 8) aktsionärid. Kõnealusel juhul kuuluks AVAS võlausaldajate kolmandasse liiki (eelisõigustega võlausaldajad), aga enne teda oleks mitu eelisõigustega (era)võlausaldajat, sest riigilt saadud summad olid tagatud ainult osaliselt.

| (117) | Nõustamisettevõtja Romcontrol hindas Oltchimi varade likvideerimisväärtust 15. detsembri 2010. aasta seisuga, kasutades korrigeeritud puhasvara meetodit, mille puhul võetakse arvesse müüki pandud varade turuloleku lühiajalisust (31). |
| --- | --- |

(117)

Nõustamisettevõtja Romcontrol hindas Oltchimi varade likvideerimisväärtust 15. detsembri 2010. aasta seisuga, kasutades korrigeeritud puhasvara meetodit, mille puhul võetakse arvesse müüki pandud varade turuloleku lühiajalisust (31).

| (118) | Võttes aluseks Romcontroli antud hinnangu varade likvideerimisväärtusele, hindas Raiffeisen tulemust võlausaldaja AVAS ja riigi kui aktsionäri jaoks, võttes arvesse ettevõtja kohustusi 31. detsembril 2010 ja selle esialgseid finantsaruandeid sama päeva seisuga (Raiffeiseni 2011. aasta veebruari likvideerimisuuring). Uuringust selgus, et Oltchimi varade müügist saadav tulu kataks ligikaudu [20]–[30] % ettevõtja kõikidest kohustustest. Võlausaldaja AVAS oleks osalise tagatisega võlausaldajana saanud tagasi umbes [80]–[100] miljonit uut Rumeenia leud, mis on [10]–[30] % sel ajal 538 miljoni uue Rumeenia leuni küündinud võlast. Kui arvestada likvideerimisest saadava tulu ja ettevõtja kohustuste tohutut erinevust, ei oleks riik aktsionärina saanud midagi. |
| --- | --- |

(118)

Võttes aluseks Romcontroli antud hinnangu varade likvideerimisväärtusele, hindas Raiffeisen tulemust võlausaldaja AVAS ja riigi kui aktsionäri jaoks, võttes arvesse ettevõtja kohustusi 31. detsembril 2010 ja selle esialgseid finantsaruandeid sama päeva seisuga (Raiffeiseni 2011. aasta veebruari likvideerimisuuring). Uuringust selgus, et Oltchimi varade müügist saadav tulu kataks ligikaudu [20]–[30] % ettevõtja kõikidest kohustustest. Võlausaldaja AVAS oleks osalise tagatisega võlausaldajana saanud tagasi umbes [80]–[100] miljonit uut Rumeenia leud, mis on [10]–[30] % sel ajal 538 miljoni uue Rumeenia leuni küündinud võlast. Kui arvestada likvideerimisest saadava tulu ja ettevõtja kohustuste tohutut erinevust, ei oleks riik aktsionärina saanud midagi.

| (119) | 2011. aasta oktoobris ajakohastas Raiffeisen oma hinnangut, võttes arvesse ettevõtja finantsandmeid 30. juuni 2011. aasta seisuga ja alates 2007. aasta jaanuarist nõutavaid intresse riigile võlgnetavalt summalt. |
| --- | --- |

(119)

2011. aasta oktoobris ajakohastas Raiffeisen oma hinnangut, võttes arvesse ettevõtja finantsandmeid 30. juuni 2011. aasta seisuga ja alates 2007. aasta jaanuarist nõutavaid intresse riigile võlgnetavalt summalt.

| (120) | Uuendatud hinnangu kohaselt oleks AVAS Oltchimi osalise tagatisega võlausaldajana saanud [100]–[120] miljonit uut Rumeenia leud ehk [10]–[20] % (32) nõude kogusummast, mis oli 538 miljonit uut Rumeenia leud pluss intressid. Majandusministeerium avalik-õigusliku aktsionärina ei oleks ka sel juhul saanud mitte midagi. Summa, mille AVAS oleks saanud, diskonteeriti (33) seejärel 30. juunil 2011 selle nüüdisväärtuseni. Sellest tulenevalt saaks AVAS ettevõtja likvideerimise korral [10]–[40] miljonit eurot.

  Tabel 2


  Riigi nõude summa kättesaamine likvideerimise korral | Nõue
  (mln eurot) | Kättesaadav summa kokku
  (mln eurot) | Kättesaadav 10,7 %line nüüdispuhasväärtus
  (mln eurot) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AVAS (võlausaldaja) | 209,4 | [20]–[30] | [10]–[30] |
| Majandusministeerium (aktsionär) | Osalus | [0]–[10] | [0]–[10] |
| Riik kokku | | [20]–[30] | [10]–[30] |

(120)

Uuendatud hinnangu kohaselt oleks AVAS Oltchimi osalise tagatisega võlausaldajana saanud [100]–[120] miljonit uut Rumeenia leud ehk [10]–[20] % (32) nõude kogusummast, mis oli 538 miljonit uut Rumeenia leud pluss intressid. Majandusministeerium avalik-õigusliku aktsionärina ei oleks ka sel juhul saanud mitte midagi. Summa, mille AVAS oleks saanud, diskonteeriti (33) seejärel 30. juunil 2011 selle nüüdisväärtuseni. Sellest tulenevalt saaks AVAS ettevõtja likvideerimise korral [10]–[40] miljonit eurot.

Tabel 2

Riigi nõude summa kättesaamine likvideerimise korral

Nõue

(mln eurot)

Kättesaadav summa kokku

(mln eurot)

Kättesaadav 10,7 %line nüüdispuhasväärtus

(mln eurot)

AVAS (võlausaldaja)

209,4

[20]–[30]

[10]–[30]

Majandusministeerium (aktsionär)

Osalus

[0]–[10]

[0]–[10]

Riik kokku

[20]–[30]

[10]–[30]

| (121) | Seda summat tuleb seejärel võrrelda loodetava tuluga AVASi nõude omakapitaliks muutmisest ja ettevõtja eraldamisest. |
| --- | --- |

(121)

Seda summat tuleb seejärel võrrelda loodetava tuluga AVASi nõude omakapitaliks muutmisest ja ettevõtja eraldamisest.

| (122) | AVASi nõude väärtus võla omakapitaliks muutmise ja ettevõtja erastamise korral: aruandes kasutati võla omakapitaliks muutmise ja erastamise tulemuse hindamiseks riigi jaoks ettevõtte väärtuse meetodit, mis on üks olulisim ettevõtte väärtuse hindamise meetod. |
| --- | --- |

(122)

AVASi nõude väärtus võla omakapitaliks muutmise ja ettevõtja erastamise korral: aruandes kasutati võla omakapitaliks muutmise ja erastamise tulemuse hindamiseks riigi jaoks ettevõtte väärtuse meetodit, mis on üks olulisim ettevõtte väärtuse hindamise meetod.

| (123) | Selle meetodi kasutamisega seoses märgib komisjon, et ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks on tegelikult mitu meetodit. |
| --- | --- |

(123)

Selle meetodi kasutamisega seoses märgib komisjon, et ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks on tegelikult mitu meetodit.

| (124) | Üks sageli kasutatavatest meetoditest on EBITDA-korrutis (kasum, millest on maha arvestatud intressid, maksud, kulum ja amortisatsioon). Selle abil saab ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks aastal X korrutada X. aasta EBITDA asjaomase sektori jaoks sobiva teguriga (korrutajaga) ja lahutada tulemusest netovõla. |
| --- | --- |

(124)

Üks sageli kasutatavatest meetoditest on EBITDA-korrutis (kasum, millest on maha arvestatud intressid, maksud, kulum ja amortisatsioon). Selle abil saab ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks aastal X korrutada X. aasta EBITDA asjaomase sektori jaoks sobiva teguriga (korrutajaga) ja lahutada tulemusest netovõla.

| (125) | Teine meetod on diskonteeritud rahavoogude analüüs. Ettevõtja nominaalne vaba rahavoog järgmistel aastatel diskonteeritakse kapitali kaalutud keskmise hinnaga (WACC) (34) ja saadud väärtusest lahutatakse netovõlg. |
| --- | --- |

(125)

Teine meetod on diskonteeritud rahavoogude analüüs. Ettevõtja nominaalne vaba rahavoog järgmistel aastatel diskonteeritakse kapitali kaalutud keskmise hinnaga (WACC) (34) ja saadud väärtusest lahutatakse netovõlg.

| (126) | Kolmas meetod on käibekorrutis. Selle abil saab ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks aastal X korrutada X. aasta käibe asjaomase sektori jaoks sobiva teguriga (korrutajaga) ja lahutada tulemusest netovõla. |
| --- | --- |

(126)

Kolmas meetod on käibekorrutis. Selle abil saab ettevõtja omakapitali väärtuse hindamiseks aastal X korrutada X. aasta käibe asjaomase sektori jaoks sobiva teguriga (korrutajaga) ja lahutada tulemusest netovõla.

| (127) | Kõigis neis meetodites (tulevane EBITDA, rahavood ja käive) kasutatakse prognoositud väärtusi. Kõnealusel juhul ei saa kasutada kõiki meetodeid, milles tuginetakse äriplaanis prognoositud väärtustele. Kavandatud kiiret erastamist arvestades saab ainult uus omanik otsustada ettevõtja edasise äristrateegia üle ja sellepärast ei ole olemas kõnealuste meetodite kasutamiseks vajalikke äriplaaniprognoose, ka ei ole neid loota tulevikus (35). Uus omanik peab tegema märkimisväärseid investeeringuid ja ettevõtja varasemaid tulemusi ei saa prognooside tegemiseks samuti kasutada. |
| --- | --- |

(127)

Kõigis neis meetodites (tulevane EBITDA, rahavood ja käive) kasutatakse prognoositud väärtusi. Kõnealusel juhul ei saa kasutada kõiki meetodeid, milles tuginetakse äriplaanis prognoositud väärtustele. Kavandatud kiiret erastamist arvestades saab ainult uus omanik otsustada ettevõtja edasise äristrateegia üle ja sellepärast ei ole olemas kõnealuste meetodite kasutamiseks vajalikke äriplaaniprognoose, ka ei ole neid loota tulevikus (35). Uus omanik peab tegema märkimisväärseid investeeringuid ja ettevõtja varasemaid tulemusi ei saa prognooside tegemiseks samuti kasutada.

| (128) | Sellises olukorras on komisjon seisukohal, et Rumeenia riigi (st AVASi ja majandusministeeriumi) ühisosaluse väärtuse määramiseks saab kasutada ainult kahte meetodit: turukapitalisatsiooni meetodit ja ettevõtte väärtuse meetodit. Olgu märgitud, et ettevõtte väärtuse meetod hõlmab ka turukapitalisatsiooni meetodis kasutatavaid parameetreid. |
| --- | --- |

(128)

Sellises olukorras on komisjon seisukohal, et Rumeenia riigi (st AVASi ja majandusministeeriumi) ühisosaluse väärtuse määramiseks saab kasutada ainult kahte meetodit: turukapitalisatsiooni meetodit ja ettevõtte väärtuse meetodit. Olgu märgitud, et ettevõtte väärtuse meetod hõlmab ka turukapitalisatsiooni meetodis kasutatavaid parameetreid.

| (129) | Turukapitalisatsioon on aktsiahinna ja emiteeritud aktsiate arvu korrutis ja see näitab ettevõtja turul olevate aktsiate koguväärtust. See mõõdik näitab avalikkuse arvamust ettevõtja omakapitali väärtuse kohta ja selle abil saab kindlaks teha ettevõtja netoväärtuse avalikkuse silmis. |
| --- | --- |

(129)

Turukapitalisatsioon on aktsiahinna ja emiteeritud aktsiate arvu korrutis ja see näitab ettevõtja turul olevate aktsiate koguväärtust. See mõõdik näitab avalikkuse arvamust ettevõtja omakapitali väärtuse kohta ja selle abil saab kindlaks teha ettevõtja netoväärtuse avalikkuse silmis.

| (130) | Oltchimi turukapitalisatsioon arvutati selle aktsia hinna alusel; selleks jälgiti ettevõtja aktsia hinda Bukaresti Börsil (36) 44 kuu jooksul (2008 – august 2011). See ajavahemik on piisavalt pikk ja selle ajavahemiku turukapitalisatsioon annab ka hea ettekujutuse, kui palju on turg valmis ettevõtja eest maksma. |
| --- | --- |

(130)

Oltchimi turukapitalisatsioon arvutati selle aktsia hinna alusel; selleks jälgiti ettevõtja aktsia hinda Bukaresti Börsil (36) 44 kuu jooksul (2008 – august 2011). See ajavahemik on piisavalt pikk ja selle ajavahemiku turukapitalisatsioon annab ka hea ettekujutuse, kui palju on turg valmis ettevõtja eest maksma.

| (131) | Sellega seoses märgib komisjon hea asjaoluna, et aktsiahind oli 2011. aasta maist augustini kõrgem kui 44 kuu keskmine. Täpsemalt oli 44 kuu kaalutud keskmine 0,53 uut Rumeenia leud aktsia kohta, aga 2011. aasta juulis oli aktsiahind kerkinud 2,05 uue Rumeenia leuni (37). Seega võib turuväärtuse leidmiseks kasutatud andmeid pidada konservatiivseks. |
| --- | --- |

(131)

Sellega seoses märgib komisjon hea asjaoluna, et aktsiahind oli 2011. aasta maist augustini kõrgem kui 44 kuu keskmine. Täpsemalt oli 44 kuu kaalutud keskmine 0,53 uut Rumeenia leud aktsia kohta, aga 2011. aasta juulis oli aktsiahind kerkinud 2,05 uue Rumeenia leuni (37). Seega võib turuväärtuse leidmiseks kasutatud andmeid pidada konservatiivseks.

| (132) | Peale selle on komisjoni arvates aktsiahinna muutumise puhul alates 2011. aasta septembrist (Raiffeiseni uuringus kasutatud värskeimad andmed) hea see, et hind on lähiminevikus (alates 2011. aasta oktoobri keskpaigast) märkimisväärselt tõusnud ja on olnud pidevalt kõrgem kui turukapitalisatsiooni arvutamise aluseks võetud kaalutud keskmine – 0,53 uut Rumeenia leud.

  Joonis 1


  Oltchimi aktsiahind Bukaresti Börsil ajavahemikul 23.02.2011–23.02.2012 |
| --- | --- |

(132)

Peale selle on komisjoni arvates aktsiahinna muutumise puhul alates 2011. aasta septembrist (Raiffeiseni uuringus kasutatud värskeimad andmed) hea see, et hind on lähiminevikus (alates 2011. aasta oktoobri keskpaigast) märkimisväärselt tõusnud ja on olnud pidevalt kõrgem kui turukapitalisatsiooni arvutamise aluseks võetud kaalutud keskmine – 0,53 uut Rumeenia leud.

Joonis 1

Oltchimi aktsiahind Bukaresti Börsil ajavahemikul 23.02.2011–23.02.2012

Image

| (133) | Enne võla omakapitaliks muutmise kavatsust oli Oltchimi kaalutud keskmine (38) turukapitalisatsioon ajavahemikul 2008. aasta jaanuarist kuni 2011. aasta augustini 45 miljonit eurot, kusjuures viimasel kolmel kuul (2011. aasta juunist augustini) oli see pidevalt üle 100 miljoni euro. Seega oli turukapitalisatsioon selgelt suurem kui Oltchimi likvideerimisväärtus ([10]–[40] miljonit eurot); see on esimene viide, et riigi osaluse müümine erastamise teel oleks parem kui ettevõtja likvideerimine. |
| --- | --- |

(133)

Enne võla omakapitaliks muutmise kavatsust oli Oltchimi kaalutud keskmine (38) turukapitalisatsioon ajavahemikul 2008. aasta jaanuarist kuni 2011. aasta augustini 45 miljonit eurot, kusjuures viimasel kolmel kuul (2011. aasta juunist augustini) oli see pidevalt üle 100 miljoni euro. Seega oli turukapitalisatsioon selgelt suurem kui Oltchimi likvideerimisväärtus ([10]–[40] miljonit eurot); see on esimene viide, et riigi osaluse müümine erastamise teel oleks parem kui ettevõtja likvideerimine.

| (134) | Teine meetod, mida saab kasutada, on ettevõtte väärtuse meetod. Ettevõtte väärtuse meetodiga saab tuvastada ettevõtte väärtuse ja seda kasutatakse sageli turukapitalisatsiooni meetodi asemel, kuna arvatakse, et see näitab ettevõtte väärtust täpsemini. Ettevõtte väärtus on ettevõtja turukapitalisatsiooni ja netovõla summa. Seda meetodit kasutas ka Raiffeisen Capital. |
| --- | --- |

(134)

Teine meetod, mida saab kasutada, on ettevõtte väärtuse meetod. Ettevõtte väärtuse meetodiga saab tuvastada ettevõtte väärtuse ja seda kasutatakse sageli turukapitalisatsiooni meetodi asemel, kuna arvatakse, et see näitab ettevõtte väärtust täpsemini. Ettevõtte väärtus on ettevõtja turukapitalisatsiooni ja netovõla summa. Seda meetodit kasutas ka Raiffeisen Capital.

| (135) | Pärast turukapitalisatsiooni arvutamist leiti ettevõtte väärtuse valemi teine tegur – netovõlg – ettevõtja kõigi rahaliste võlgade (ettevõtja kõik intressi kandvad võlad ehk pangalaenud ja tähtajaks tasumata või ümberajastatud kohustused) (39) liitmise teel. |
| --- | --- |

(135)

Pärast turukapitalisatsiooni arvutamist leiti ettevõtte väärtuse valemi teine tegur – netovõlg – ettevõtja kõigi rahaliste võlgade (ettevõtja kõik intressi kandvad võlad ehk pangalaenud ja tähtajaks tasumata või ümberajastatud kohustused) (39) liitmise teel.

| (136) | Järgmise sammuna on võimalik arvutada ettevõtte 44 kuu mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus ja väärtus aktsia kohta. Aruandes kasutati selleks kaht stsenaariumi: kui lepingu alusel nõutakse võlalt intresse ja kui neid ei nõuta. |
| --- | --- |

(136)

Järgmise sammuna on võimalik arvutada ettevõtte 44 kuu mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus ja väärtus aktsia kohta. Aruandes kasutati selleks kaht stsenaariumi: kui lepingu alusel nõutakse võlalt intresse ja kui neid ei nõuta.

| (137) | Sellega seoses on komisjon seisukohal, et lepingu alusel nõutavaid intresse ei tohiks ettevõtte väärtuse arvutamisel arvesse võtta, ja seda järgmistel põhjustel: kui kõik muu jääb samaks, siis võla suurenedes omakapital väheneb. Need kaks mõju on vastupidise suunaga ega tohiks põhimõtteliselt ettevõtte väärtust muuta. Kui turg oleks intresside nõudmisest teadlik, väheneks aktsiahind sellele vastavalt. Kõnealusel juhul aga lisandus intressisumma hiljem ja turg seda ei oodanud. Seetõttu on oluline hindamise ajal turul olnud teave. |
| --- | --- |

(137)

Sellega seoses on komisjon seisukohal, et lepingu alusel nõutavaid intresse ei tohiks ettevõtte väärtuse arvutamisel arvesse võtta, ja seda järgmistel põhjustel: kui kõik muu jääb samaks, siis võla suurenedes omakapital väheneb. Need kaks mõju on vastupidise suunaga ega tohiks põhimõtteliselt ettevõtte väärtust muuta. Kui turg oleks intresside nõudmisest teadlik, väheneks aktsiahind sellele vastavalt. Kõnealusel juhul aga lisandus intressisumma hiljem ja turg seda ei oodanud. Seetõttu on oluline hindamise ajal turul olnud teave.

| (138) | Seda arvesse võttes on arvutatud ettevõtte väärtus aktsia kohta vaadeldud ajavahemikul järgmiselt.

  Tabel 3


  Oltchimi väärtuse arvutamine aktsia kohta vaadeldud perioodil












  Ajavahemik | Aktsiate arv | Keskmine aktsiahind | Turukapitalisatsioon (aktsiahind × aktsiate arv) | Netovõlg
  (tuhat uut Rumeenia leud) | Ettevõtte väärtus (turukapitalisatsioon + netovõlg)
  (tuhat uut Rumeenia leud) | Ettevõtte väärtus aktsia kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar 2008 | 343 023 858 | 1,10 | 378 | [1 200]–[1 400] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Veebruar 2008 | 343 023 858 | 0,91 | 314 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Märts 2008 | 343 023 858 | 0,81 | 279 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Aprill 2008 | 343 023 858 | 0,87 | 300 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Mai 2008 | 343 023 858 | 1,04 | 358 | [1 300]–[1 500] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Juuni 2008 | 343 023 858 | 0,96 | 330 | [1 300]–[1 500] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Juuli 2008 | 343 023 858 | 0,72 | 247 | [1 300]–[1 500] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| August 2008 | 343 023 858 | 0,63 | 216 | [1 300]–[1 500] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| September 2008 | 343 023 858 | 0,47 | 160 | [1 300]–[1 500] | [1 500]–[1 600] | [4]–[6] |
| Oktoober 2008 | 343 023 858 | 0,37 | 127 | [1 300]–[1 500] | [1 500]–[1 600] | [4]–[6] |
| November 2008 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 200]–[1 400] | [1 400]–[1 500] | [4]–[6] |
| Detsember 2008 | 343 023 858 | 0,16 | 54 | [1 400]–[1 600] | [1 400]–[1 500] | [4]–[6] |
| Jaanuar 2009 | 343 023 858 | 0,15 | 51 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Veebruar 2009 | 343 023 858 | 0,13 | 45 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Märts 2009 | 343 023 858 | 0,15 | 53 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Aprill 2009 | 343 023 858 | 0,25 | 84 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Mai 2009 | 343 023 858 | 0,27 | 93 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| Juuni 2009 | 343 023 858 | 0,30 | 104 | [1 400]–[1 600] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Juuli 2009 | 343 023 858 | 0,33 | 113 | [1 400]–[1 600] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| August 2009 | 343 023 858 | 0,32 | 109 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| September 2009 | 343 023 858 | 0,28 | 96 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Oktoober 2009 | 343 023 858 | 0,27 | 91 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| November 2009 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Detsember 2009 | 343 023 858 | 0,26 | 89 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Jaanuar 2010 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Veebruar 2010 | 343 023 858 | 0,22 | 77 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Märts 2010 | 343 023 858 | 0,27 | 92 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| Aprill 2010 | 343 023 858 | 0,31 | 105 | [1 600]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [4]–[6] |
| Mai 2010 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 600]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [4]–[6] |
| Juuni 2010 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| Juuli 2010 | 343 023 858 | 0,18 | 62 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| August 2010 | 343 023 858 | 0,19 | 64 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| Aprill 2010 | 343 023 858 | 0,19 | 66 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| Oktoober 2010 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| November 2010 | 343 023 858 | 0,22 | 75 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [4]–[6] |
| Detsember 2010 | 343 023 858 | 0,20 | 69 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| Jaanuar 2011 | 343 023 858 | 0,21 | 74 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| Veebruar 2011 | 343 023 858 | 0,26 | 88 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| Märts 2011 | 343 023 858 | 0,30 | 102 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| Aprill 2011 | 343 023 858 | 0,44 | 152 | [2 000]–[2 200] | [2 100]–[2 200] | [5]–[7] |
| Mai 2011 | 343 211 383 | 0,77 | 265 | [2 000]–[2 200] | [2 300]–[2 400] | [5]–[7] |
| Juuni 2011 | 343 211 383 | 1,61 | 551 | [2 000]–[2 200] | [2 600]–[2 700] | [6]–[8] |
| Juuli 2011 | 343 211 383 | 2,05 | 702 | [2 000]–[2 200] | [2 800]–[2 900] | [6]–[8] |
| August 2011 | 343 211 383 | 1,32 | 452 | [2 000]–[2 200] | [2 600]–[2 700] | [6]–[8] |

(138)

Seda arvesse võttes on arvutatud ettevõtte väärtus aktsia kohta vaadeldud ajavahemikul järgmiselt.

Tabel 3

Oltchimi väärtuse arvutamine aktsia kohta vaadeldud perioodil

Ajavahemik

Aktsiate arv

Keskmine aktsiahind

Turukapitalisatsioon (aktsiahind × aktsiate arv)

Netovõlg

(tuhat uut Rumeenia leud)

Ettevõtte väärtus (turukapitalisatsioon + netovõlg)

(tuhat uut Rumeenia leud)

Ettevõtte väärtus aktsia kohta

Jaanuar 2008

343 023 858

1,10

378

[1 200]–[1 400]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Veebruar 2008

343 023 858

0,91

314

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Märts 2008

343 023 858

0,81

279

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Aprill 2008

343 023 858

0,87

300

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Mai 2008

343 023 858

1,04

358

[1 300]–[1 500]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Juuni 2008

343 023 858

0,96

330

[1 300]–[1 500]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Juuli 2008

343 023 858

0,72

247

[1 300]–[1 500]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

August 2008

343 023 858

0,63

216

[1 300]–[1 500]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

September 2008

343 023 858

0,47

160

[1 300]–[1 500]

[1 500]–[1 600]

[4]–[6]

Oktoober 2008

343 023 858

0,37

127

[1 300]–[1 500]

[1 500]–[1 600]

[4]–[6]

November 2008

343 023 858

0,21

71

[1 200]–[1 400]

[1 400]–[1 500]

[4]–[6]

Detsember 2008

343 023 858

0,16

54

[1 400]–[1 600]

[1 400]–[1 500]

[4]–[6]

Jaanuar 2009

343 023 858

0,15

51

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Veebruar 2009

343 023 858

0,13

45

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Märts 2009

343 023 858

0,15

53

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Aprill 2009

343 023 858

0,25

84

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Mai 2009

343 023 858

0,27

93

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

Juuni 2009

343 023 858

0,30

104

[1 400]–[1 600]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Juuli 2009

343 023 858

0,33

113

[1 400]–[1 600]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

August 2009

343 023 858

0,32

109

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

September 2009

343 023 858

0,28

96

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Oktoober 2009

343 023 858

0,27

91

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

November 2009

343 023 858

0,23

79

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Detsember 2009

343 023 858

0,26

89

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Jaanuar 2010

343 023 858

0,23

79

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Veebruar 2010

343 023 858

0,22

77

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Märts 2010

343 023 858

0,27

92

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

Aprill 2010

343 023 858

0,31

105

[1 600]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[4]–[6]

Mai 2010

343 023 858

0,22

76

[1 600]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[4]–[6]

Juuni 2010

343 023 858

0,21

71

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

Juuli 2010

343 023 858

0,18

62

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

August 2010

343 023 858

0,19

64

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

Aprill 2010

343 023 858

0,19

66

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

Oktoober 2010

343 023 858

0,22

76

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

November 2010

343 023 858

0,22

75

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[4]–[6]

Detsember 2010

343 023 858

0,20

69

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

Jaanuar 2011

343 023 858

0,21

74

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

Veebruar 2011

343 023 858

0,26

88

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

Märts 2011

343 023 858

0,30

102

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

Aprill 2011

343 023 858

0,44

152

[2 000]–[2 200]

[2 100]–[2 200]

[5]–[7]

Mai 2011

343 211 383

0,77

265

[2 000]–[2 200]

[2 300]–[2 400]

[5]–[7]

Juuni 2011

343 211 383

1,61

551

[2 000]–[2 200]

[2 600]–[2 700]

[6]–[8]

Juuli 2011

343 211 383

2,05

702

[2 000]–[2 200]

[2 800]–[2 900]

[6]–[8]

August 2011

343 211 383

1,32

452

[2 000]–[2 200]

[2 600]–[2 700]

[6]–[8]

| (139) | Selle tabeli põhjal arvutati ettevõtte mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus aktsia kohta.

  Tabel 4


  Oltchimi mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus aktsia kohta | Aktsiahind | Ettevõtte väärtus aktsia kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Mediaanväärtus | [0,10]–[0,30] | [4]–[6] |
| Keskmine väärtus | [0,30]–[0,50] | [4]–[6] |
| Kaalutud keskmine väärtus | [0,40]–[0,60] | [4]–[6] |

(139)

Selle tabeli põhjal arvutati ettevõtte mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus aktsia kohta.

Tabel 4

Oltchimi mediaan-, keskmine ja kaalutud keskmine väärtus aktsia kohta

Aktsiahind

Ettevõtte väärtus aktsia kohta

Mediaanväärtus

[0,10]–[0,30]

[4]–[6]

Keskmine väärtus

[0,30]–[0,50]

[4]–[6]

Kaalutud keskmine väärtus

[0,40]–[0,60]

[4]–[6]

| (140) | Ettevõtte (mediaan-, keskmist ja kaalutud keskmist) väärtust, mis on arvutatud eespool selgitatud põhimõtetel, saab seejärel kasutada riigi osaluse väärtuse tuvastamiseks pärast võla omakapitaliks muutmist; selleks lahutatakse ettevõtte väärtusest ettevõtja võlad, mis jäävad pärast osa võlgade omakapitaliks muutmist alles, sest need jäävad endiselt ettevõtja kohustusteks. |
| --- | --- |

(140)

Ettevõtte (mediaan-, keskmist ja kaalutud keskmist) väärtust, mis on arvutatud eespool selgitatud põhimõtetel, saab seejärel kasutada riigi osaluse väärtuse tuvastamiseks pärast võla omakapitaliks muutmist; selleks lahutatakse ettevõtte väärtusest ettevõtja võlad, mis jäävad pärast osa võlgade omakapitaliks muutmist alles, sest need jäävad endiselt ettevõtja kohustusteks.

| (141) | Tulemuseks on kogu omakapitali turuväärtus, nagu näidatud Tabel 5.

  Tabel 5


  Omakapitali turuväärtuse arvutamine ettevõtte väärtuse meetodil









  Kogu omakapitali võla omakapitaliks muutmise järgse turuväärtuse arvutamine | Stsenaariumid |
| --- | --- | --- |
| | Ettevõtte väärtus aktsia 44 kuu mediaanhinna alusel | Ettevõtte väärtus 44 kuu keskmise aktsiahinna alusel | Ettevõtte väärtus 44 kuu kaalutud keskmise aktsiahinna alusel |
| Ettevõtte väärtus aktsia kohta (uut Rumeenia leud) | [4]–[6] | [4]–[6] | [4]–[6] |
| Aktsiate arv enne võla omakapitaliks muutmist | 343 211 383 | 343 211 383 | 343 211 383 |
| Ettevõtte väärtus (mln uut Rumeenia leud) | [1 700]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [2 000]–[2 100] |
| Netovõlg pärast võla omakapitaliks muutmist (mln uut Rumeenia leud) | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] |
| Omakapitali turuväärtus (mln uut Rumeenia leud) | [100]–[200] | [200]–[300] | [400]–[500] |
| Omakapitali turuväärtus (mln eurot) | [20]–[30] | [50]–[60] | [90]–[100] |

(141)

Tulemuseks on kogu omakapitali turuväärtus, nagu näidatud Tabel 5.

Tabel 5

Omakapitali turuväärtuse arvutamine ettevõtte väärtuse meetodil

Kogu omakapitali võla omakapitaliks muutmise järgse turuväärtuse arvutamine

Stsenaariumid

Ettevõtte väärtus aktsia 44 kuu mediaanhinna alusel

Ettevõtte väärtus 44 kuu keskmise aktsiahinna alusel

Ettevõtte väärtus 44 kuu kaalutud keskmise aktsiahinna alusel

Ettevõtte väärtus aktsia kohta (uut Rumeenia leud)

[4]–[6]

[4]–[6]

[4]–[6]

Aktsiate arv enne võla omakapitaliks muutmist

343 211 383

343 211 383

343 211 383

Ettevõtte väärtus (mln uut Rumeenia leud)

[1 700]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[2 000]–[2 100]

Netovõlg pärast võla omakapitaliks muutmist (mln uut Rumeenia leud)

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

Omakapitali turuväärtus (mln uut Rumeenia leud)

[100]–[200]

[200]–[300]

[400]–[500]

Omakapitali turuväärtus (mln eurot)

[20]–[30]

[50]–[60]

[90]–[100]

| (142) | Seoses eespool kirjeldatud arvutamisel kasutatud netovõlaga tuleks arvutamise mõlemas etapis – ettevõtte väärtuse arvutamisel ja sellele järgneval lahutamisel omakapitali turuväärtuse saamiseks – kasutada ettevõtja võlgade turuväärtust. |
| --- | --- |

(142)

Seoses eespool kirjeldatud arvutamisel kasutatud netovõlaga tuleks arvutamise mõlemas etapis – ettevõtte väärtuse arvutamisel ja sellele järgneval lahutamisel omakapitali turuväärtuse saamiseks – kasutada ettevõtja võlgade turuväärtust.

| (143) | Komisjon märgib aga, et kuna Oltchimi võlgadega ei kaubelda ja puudub ka kohalik võlgadega kauplemise turg, on võla turuhinna kindlaks tegemine väga raske. Selle asemel võiks võla turuväärtuse teoreetiliselt kindlaks teha, kui tuvastada ettevõtja reiting enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist. Reitingu alusel saab seejärel hinnata maksekohustuste täitmata jätmise tõenäosust, mille abil omakorda leitakse võla turuväärtus. Kuna selliseid reitinguid ei ole, leidis komisjon, et selline arvutamine ei ole võimalik ja ebatäpsetel hinnangutel põhinevast turuväärtusest tingitud viga oleks märkimisväärne. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon märgib aga, et kuna Oltchimi võlgadega ei kaubelda ja puudub ka kohalik võlgadega kauplemise turg, on võla turuhinna kindlaks tegemine väga raske. Selle asemel võiks võla turuväärtuse teoreetiliselt kindlaks teha, kui tuvastada ettevõtja reiting enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist. Reitingu alusel saab seejärel hinnata maksekohustuste täitmata jätmise tõenäosust, mille abil omakorda leitakse võla turuväärtus. Kuna selliseid reitinguid ei ole, leidis komisjon, et selline arvutamine ei ole võimalik ja ebatäpsetel hinnangutel põhinevast turuväärtusest tingitud viga oleks märkimisväärne.

| (144) | Teiseks märgib komisjon, et kui eeldada, et netovõlaga kauplemisel kasutatakse sama diskontomäära võla bilansilise väärtuse suhtes enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist, ei muutuks arvutustulemused üldse, sõltumata sellest, kui suur on diskontomäär. Rahalise netovõla väärtuse mis tahes muutus tooks siis kaasa turukapitalisatsiooni sama suure muutuse vastassuunas. Võla bilansilise või turuväärtuse lisamise mõju oleks neutraalne, sest kõigepealt võla väärtus liidetakse, et saada ettevõtte väärtus, ja seejärel see lahutatakse, et saada uus aktsiate väärtus. |
| --- | --- |

(144)

Teiseks märgib komisjon, et kui eeldada, et netovõlaga kauplemisel kasutatakse sama diskontomäära võla bilansilise väärtuse suhtes enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist, ei muutuks arvutustulemused üldse, sõltumata sellest, kui suur on diskontomäär. Rahalise netovõla väärtuse mis tahes muutus tooks siis kaasa turukapitalisatsiooni sama suure muutuse vastassuunas. Võla bilansilise või turuväärtuse lisamise mõju oleks neutraalne, sest kõigepealt võla väärtus liidetakse, et saada ettevõtte väärtus, ja seejärel see lahutatakse, et saada uus aktsiate väärtus.

| (145) | Kolmandana võib märkida, et kui eeldada, et pärast võla omakapitaliks muutmist kasutatakse järele jäänud võlgadega kauplemisel teist diskontomäära kui enne seda, tuleks tõsiseltvõetavates arvutustes arvesse võtta ka seda, et alles jäänud võla turuväärtus pärast võla omakapitaliks muutmist oleks tõenäoliselt siiski väiksem kui selle bilansiline väärtus, aga igal juhul suurem kui selle väärtus enne võla omakapitaliks muutmist. Kuna puudub alus nende diskontomäärade leidmiseks, ei ole võimalik prognoosida ka diskontomäärade muutumisest tingitud mõju, sest korraga on vaja muuta liiga palju parameetreid. |
| --- | --- |

(145)

Kolmandana võib märkida, et kui eeldada, et pärast võla omakapitaliks muutmist kasutatakse järele jäänud võlgadega kauplemisel teist diskontomäära kui enne seda, tuleks tõsiseltvõetavates arvutustes arvesse võtta ka seda, et alles jäänud võla turuväärtus pärast võla omakapitaliks muutmist oleks tõenäoliselt siiski väiksem kui selle bilansiline väärtus, aga igal juhul suurem kui selle väärtus enne võla omakapitaliks muutmist. Kuna puudub alus nende diskontomäärade leidmiseks, ei ole võimalik prognoosida ka diskontomäärade muutumisest tingitud mõju, sest korraga on vaja muuta liiga palju parameetreid.

| (146) | Teisest küljest aga märgib komisjon, et Oltchimi finantsaruanded on koostatud kooskõlas IFRSi standarditega ja neid on auditeerinud sõltumatu audiitorühing KPMG. Nendes aruannetes esitatakse rahalised kohustused nende õiglases väärtuses, nagu nõutud IAS 39s. IAS 39 kohaselt on õiglane väärtus summa, mille teadlik ja huvitatud pool on tavapärastes konkurentsitingimustes nõus andma vara vastu või mille eest ta on nõus kohustuse kustutama. Selle põhjal kinnitas KPMG, et ettevõtja pikaajalise võla õiglane väärtus ei erine märkimisväärselt selle bilansilisest väärtusest. |
| --- | --- |

(146)

Teisest küljest aga märgib komisjon, et Oltchimi finantsaruanded on koostatud kooskõlas IFRSi standarditega ja neid on auditeerinud sõltumatu audiitorühing KPMG. Nendes aruannetes esitatakse rahalised kohustused nende õiglases väärtuses, nagu nõutud IAS 39s. IAS 39 kohaselt on õiglane väärtus summa, mille teadlik ja huvitatud pool on tavapärastes konkurentsitingimustes nõus andma vara vastu või mille eest ta on nõus kohustuse kustutama. Selle põhjal kinnitas KPMG, et ettevõtja pikaajalise võla õiglane väärtus ei erine märkimisväärselt selle bilansilisest väärtusest.

| (147) | Eeltoodut arvestades on komisjon arvamusel, et omakapitali turuväärtuse arvutamiseks on tõepoolest õige kasutada võla bilansilist väärtust. |
| --- | --- |

(147)

Eeltoodut arvestades on komisjon arvamusel, et omakapitali turuväärtuse arvutamiseks on tõepoolest õige kasutada võla bilansilist väärtust.

| (148) | Arvutuste paikapidavuse kontrollimiseks tegi komisjon ka tundlikkuse analüüsi ehk tegi kindlaks, mitu protsenti erinevad netovõla bilansiline ja turuväärtus enne võla omakapitaliks muutmist, mis võrdsustaks riigi muutmisjärgse osaluse nüüdisväärtuse likvideerimisväärtusega, eeldusel, et võla turuväärtus on pärast muutmist sama mis selle bilansiline väärtus. Seda protsenti võib pidada võla turuväärtuse arvutamise vea ülemmääraks. |
| --- | --- |

(148)

Arvutuste paikapidavuse kontrollimiseks tegi komisjon ka tundlikkuse analüüsi ehk tegi kindlaks, mitu protsenti erinevad netovõla bilansiline ja turuväärtus enne võla omakapitaliks muutmist, mis võrdsustaks riigi muutmisjärgse osaluse nüüdisväärtuse likvideerimisväärtusega, eeldusel, et võla turuväärtus on pärast muutmist sama mis selle bilansiline väärtus. Seda protsenti võib pidada võla turuväärtuse arvutamise vea ülemmääraks.

| (149) | Komisjon on seisukohal, et kaalutud keskmine on kõigist stsenaariumidest (ettevõtte väärtus arvutatuna mediaan-, keskmise ja kaalutud keskmise väärtuse alusel) kõige täpsem, sest väärtused on kaalutud kaubeldavate aktsiatega. Selle stsenaariumi jaoks on eelnimetatud veamäär 15 %. Komisjoni arvates on see määr piisav uskumaks, et ettevõtte väärtuse arvutamisel on kasutatud usaldusväärseid andmeid. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon on seisukohal, et kaalutud keskmine on kõigist stsenaariumidest (ettevõtte väärtus arvutatuna mediaan-, keskmise ja kaalutud keskmise väärtuse alusel) kõige täpsem, sest väärtused on kaalutud kaubeldavate aktsiatega. Selle stsenaariumi jaoks on eelnimetatud veamäär 15 %. Komisjoni arvates on see määr piisav uskumaks, et ettevõtte väärtuse arvutamisel on kasutatud usaldusväärseid andmeid.

| (150) | Seega, kui omakapitali turuväärtus on arvutatud, on võimalik arvutada kogu omakapitali turuväärtuse alusel riigi osalus, mis on pärast võla omakapitaliks muutmist järgmine (40).

  Tabel 6


  Rumeenia riigi osalus Oltchimis enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist | Osalus enne võla omakapitaliks muutmist | Osalus pärast võla omakapitaliks muutmist
  Omakapitaliks muudetakse võlg AVASile ja sellelt arvestatud intressid |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAS | 0 % | [80]–[100] % |
| Majandusministeerium | 54,81 % | [0]–[5] % |
| Riik kokku | 54,81 % | [80]–[100] % |

(150)

Seega, kui omakapitali turuväärtus on arvutatud, on võimalik arvutada kogu omakapitali turuväärtuse alusel riigi osalus, mis on pärast võla omakapitaliks muutmist järgmine (40).

Tabel 6

Rumeenia riigi osalus Oltchimis enne ja pärast võla omakapitaliks muutmist

Osalus enne võla omakapitaliks muutmist

Osalus pärast võla omakapitaliks muutmist

Omakapitaliks muudetakse võlg AVASile ja sellelt arvestatud intressid

AVAS

0 %

[80]–[100] %

Majandusministeerium

54,81 %

[0]–[5] %

Riik kokku

54,81 %

[80]–[100] %

| (151) | Sellest tulenevalt jääks Oltchimi omakapitali turuväärtus pärast AVASile võlgnetava summa (võla põhiosa koos lepinguliste intressidega) omakapitaliks muutmist [20]–[30] ja [90]–[100] miljoni euro vahele, mis annab riigi koguosaluse ([80]–[100] %) nüüdisväärtuseks (41) [15]–[30] kuni [75]–[90] miljonit eurot. Alltoodud Tabel 7 on esitatud hinnanguline ettevõtte väärtus kõikide stsenaariumide korral võrrelduna väärtusega likvideerimise korral.

  Tabel 7


  Võla omakapitaliks muutmise ja sellele järgneva erastamise ning likvideerimise võrdlus ettevõtte väärtuse meetodi alusel











  Riigi eeldatav tulu
  (mln eurot) | Võla omakapitaliks muutmine ja kohene erastamine | Likvideerimisel saadava tulu nüüdispuhasväärtus | Võrdlus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ettevõtte väärtus aktsia 44 kuu mediaanhinna alusel | Ettevõtte väärtus 44 kuu keskmise aktsiahinna alusel | Ettevõtte väärtus 44 kuu kaalutud keskmise aktsiahinna alusel | | |
| Omakapitali turuväärtus | [20]–[30] | [45]–[60] | [90]–[100] | | |
| Riigi koguosaluse turuväärtus | [15]–[40] | [45]–[60] | [80]–[100] | | |
| Riigi koguosaluse (98,44 %) nüüdispuhasväärtus | [15]–[40] | [30]–[50] | [75]–[90] | [10]–[40] | Likvideerimine < võla omakapitaliks muutmine ja erastamine |
| AVASi osaluse (96,54 %) nüüdispuhasväärtus | [15]–[40] | [30]–[50] | [70]–[80] | [10]–[40] | Likvideerimine < võla omakapitaliks muutmine ja erastamine |
| Majandusministeeriumi osaluse (1,9 %) nüüdispuhasväärtus | [0]–[1] | [0]–[1] | [1]–[2] | [0]–[1] | Likvideerimine < võla omakapitaliks muutmine ja erastamine |

(151)

Sellest tulenevalt jääks Oltchimi omakapitali turuväärtus pärast AVASile võlgnetava summa (võla põhiosa koos lepinguliste intressidega) omakapitaliks muutmist [20]–[30] ja [90]–[100] miljoni euro vahele, mis annab riigi koguosaluse ([80]–[100] %) nüüdisväärtuseks (41) [15]–[30] kuni [75]–[90] miljonit eurot. Alltoodud Tabel 7 on esitatud hinnanguline ettevõtte väärtus kõikide stsenaariumide korral võrrelduna väärtusega likvideerimise korral.

Tabel 7

Võla omakapitaliks muutmise ja sellele järgneva erastamise ning likvideerimise võrdlus ettevõtte väärtuse meetodi alusel

Riigi eeldatav tulu

(mln eurot)

Võla omakapitaliks muutmine ja kohene erastamine

Likvideerimisel saadava tulu nüüdispuhasväärtus

Võrdlus

Ettevõtte väärtus aktsia 44 kuu mediaanhinna alusel

Ettevõtte väärtus 44 kuu keskmise aktsiahinna alusel

Ettevõtte väärtus 44 kuu kaalutud keskmise aktsiahinna alusel

Omakapitali turuväärtus

[20]–[30]

[45]–[60]

[90]–[100]

Riigi koguosaluse turuväärtus

[15]–[40]

[45]–[60]

[80]–[100]

Riigi koguosaluse (98,44 %) nüüdispuhasväärtus

[15]–[40]

[30]–[50]

[75]–[90]

[10]–[40]

Likvideerimine < võla omakapitaliks muutmine ja erastamine

AVASi osaluse (96,54 %) nüüdispuhasväärtus

[15]–[40]

[30]–[50]

[70]–[80]

[10]–[40]

Likvideerimine < võla omakapitaliks muutmine ja erastamine

Majandusministeeriumi osaluse (1,9 %) nüüdispuhasväärtus

[0]–[1]

[0]–[1]

[1]–[2]

[0]–[1]

Likvideerimine < võla omakapitaliks muutmine ja erastamine

| (152) | Kõikide hinnatud stsenaariumide korral on tulemus nii avaliku sektori võlausaldaja AVAS kui ka avalik-õigusliku aktsionäri, majandusministeeriumi, jaoks parem siis, kui võlg omakapitaliks muudetakse ja ettevõtja erastatakse, mitte siis, kui ettevõtja likvideeritakse. Praeguse avalik-õigusliku aktsionäri, majandusministeeriumi, osalus võla omakapitaliks muutmise tulemusena väheneb, sest võlausaldaja AVAS osaluseks saab seeläbi [80]–[100] %. Ministeeriumil ei ole aga põhjust võla omakapitaliks muutmist vaidlustada, sest ettevõtja likvideerimise korral ei saaks ta oma osaluse eest mitte midagi. Avaliku sektori võlausaldaja AVAS saaks võrreldes likvideerimisega rohkem ka siis, kui rakenduks stsenaarium, mille korral ettevõtte väärtus on kõige väiksem ([10]–[30] miljoni euro asemel [10]–[30] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(152)

Kõikide hinnatud stsenaariumide korral on tulemus nii avaliku sektori võlausaldaja AVAS kui ka avalik-õigusliku aktsionäri, majandusministeeriumi, jaoks parem siis, kui võlg omakapitaliks muudetakse ja ettevõtja erastatakse, mitte siis, kui ettevõtja likvideeritakse. Praeguse avalik-õigusliku aktsionäri, majandusministeeriumi, osalus võla omakapitaliks muutmise tulemusena väheneb, sest võlausaldaja AVAS osaluseks saab seeläbi [80]–[100] %. Ministeeriumil ei ole aga põhjust võla omakapitaliks muutmist vaidlustada, sest ettevõtja likvideerimise korral ei saaks ta oma osaluse eest mitte midagi. Avaliku sektori võlausaldaja AVAS saaks võrreldes likvideerimisega rohkem ka siis, kui rakenduks stsenaarium, mille korral ettevõtte väärtus on kõige väiksem ([10]–[30] miljoni euro asemel [10]–[30] miljonit eurot).

| (153) | Eelnimetatu põhjal võib järeldada, et kui Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse, ei anna teadaantud meede (võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb täielik erastamine) Oltchimile eelist, sest selle meetmega saab avaliku sektori võlausaldaja AVAS tagasi rohkem kui ettevõtja likvideerimise korral. Sellega seoses peab komisjon meeles Rumeenia ametivõimude antud lubadust (vt põhjendused 17 ja 73) erastada ettevõtja täielikult 31. maiks 2012. |
| --- | --- |

(153)

Eelnimetatu põhjal võib järeldada, et kui Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse, ei anna teadaantud meede (võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb täielik erastamine) Oltchimile eelist, sest selle meetmega saab avaliku sektori võlausaldaja AVAS tagasi rohkem kui ettevõtja likvideerimise korral. Sellega seoses peab komisjon meeles Rumeenia ametivõimude antud lubadust (vt põhjendused 17 ja 73) erastada ettevõtja täielikult 31. maiks 2012.

| (154) | Komisjon on seisukohal, et turukapitalisatsiooni ja ettevõtte väärtuse meetoditel põhinevat kvantitatiivset hinnangut toetavad ka järgmised kaks asjaolu, mida sõltumatu ekspert ei kvantifitseerinud. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon on seisukohal, et turukapitalisatsiooni ja ettevõtte väärtuse meetoditel põhinevat kvantitatiivset hinnangut toetavad ka järgmised kaks asjaolu, mida sõltumatu ekspert ei kvantifitseerinud.

| (155) | Esiteks on hindamise aluseks börsihind. Kuna riigi osalus Oltchimis müüakse ühe tervikuna, saab selle omandaja ettevõtja enda kontrolli alla. Seetõttu on omandaja valmis maksma kontrolli omandamise eest ülekurssi, nagu on sarnaste tehingute korral tavapärane. |
| --- | --- |

(155)

Esiteks on hindamise aluseks börsihind. Kuna riigi osalus Oltchimis müüakse ühe tervikuna, saab selle omandaja ettevõtja enda kontrolli alla. Seetõttu on omandaja valmis maksma kontrolli omandamise eest ülekurssi, nagu on sarnaste tehingute korral tavapärane.

| (156) | Teiseks märgib komisjon, et PCC oli 2007. aastal valmis maksma 12 %lise de facto osaluse eest Oltchimis 7,5 miljonit eurot ja 2011. aastal täiendava 3,6 %lise osaluse eest veel 2,6 miljonit eurot. See näitab ühelt poolt, et ühe eraõigusliku investori arvates oli Oltchimi väärtus ajavahemikult 2007–2011 suurenenud (sest ta oli 2011. aastal nõus maksma aktsia kohta kõrgemat hinda kui 2007. aastal) ning 2011. aasta tehingu alusel oleks 100 % aktsiate hind 73 miljonit eurot, mis on oluliselt suurem kui likvideerimisväärtus. |
| --- | --- |

(156)

Teiseks märgib komisjon, et PCC oli 2007. aastal valmis maksma 12 %lise de facto osaluse eest Oltchimis 7,5 miljonit eurot ja 2011. aastal täiendava 3,6 %lise osaluse eest veel 2,6 miljonit eurot. See näitab ühelt poolt, et ühe eraõigusliku investori arvates oli Oltchimi väärtus ajavahemikult 2007–2011 suurenenud (sest ta oli 2011. aastal nõus maksma aktsia kohta kõrgemat hinda kui 2007. aastal) ning 2011. aasta tehingu alusel oleks 100 % aktsiate hind 73 miljonit eurot, mis on oluliselt suurem kui likvideerimisväärtus.

IX.4.   Järeldus eelise kohta

| (157) | Võttes aluseks eelnimetatud asjaolud – i) teadaantud meede ehk ametivõimude tegevus võla kättesaamiseks ei andnud ettevõtjale lubamatut eelist ja ii) võla omakapitaliks muutmine iseenesest ei anna ettevõtjale mingit lubamatut eelist –, on komisjon jõudnud järeldusele, et teadaantud meede (meetmed 1 ja 3 kokku) ei loo mingit eelist. Seda järeldust silmas pidades ei ole teadaantud meetme hindamiseks vaja analüüsida teisi kriteeriume, mille kaudu määratletakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi. |
| --- | --- |

(157)

Võttes aluseks eelnimetatud asjaolud – i) teadaantud meede ehk ametivõimude tegevus võla kättesaamiseks ei andnud ettevõtjale lubamatut eelist ja ii) võla omakapitaliks muutmine iseenesest ei anna ettevõtjale mingit lubamatut eelist –, on komisjon jõudnud järeldusele, et teadaantud meede (meetmed 1 ja 3 kokku) ei loo mingit eelist. Seda järeldust silmas pidades ei ole teadaantud meetme hindamiseks vaja analüüsida teisi kriteeriume, mille kaudu määratletakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi.

X.   JÄRELDUS

| (158) | Meetmega 2 (riigigarantii) seoses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus tuleb lõpetada, kuna see ei ole pärast meetme teatise tagasivõtmist enam oluline. |
| --- | --- |

(158)

Meetmega 2 (riigigarantii) seoses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus tuleb lõpetada, kuna see ei ole pärast meetme teatise tagasivõtmist enam oluline.

| (159) | Meede, mille kohta on kehtiv teatis olemas (meetmed 1 ja 3 koos), ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(159)

Meede, mille kohta on kehtiv teatis olemas (meetmed 1 ja 3 koos), ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (160) | Selle järelduse aluseks on Rumeenia kindel kavatsus müüa kogu oma osalus Oltchimis, nagu kinnitasid peaminister Emil Boc oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjas ja peaminister Ungureanu oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas, |
| --- | --- |

(160)

Selle järelduse aluseks on Rumeenia kindel kavatsus müüa kogu oma osalus Oltchimis, nagu kinnitasid peaminister Emil Boc oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjas ja peaminister Ungureanu oma 16. veebruari 2012. aasta kirjas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon on otsustanud teavitatud (Oltchimile antud) riigigarantii (meede 2) suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatatud ametliku uurimismenetluse lõpetada, kuna Rumeenia on sellesisulise teatise tagasi võtnud, ja seda asja enam mitte uurida.

Artikkel 2

Meede 1, millest Rumeenia andis teada 17. juulil 2009 ja mida ta muutis 22. juunil 2011, 9. septembril 2011, 21. oktoobril 2011 ja 16. veebruaril 2012, ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Meede 3, mille Rumeenia kehtestas 2007. aastal, ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 7. märts 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud ELi toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 ELi toimimise lepingu artikkel 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. ELi toimimise lepinguga on muutunud ka terminoloogia, näiteks terminid „ühendus” ja „ühisturg” on asendatud vastavalt terminitega „liit” ja „siseturg”. Käesolevas otsuses kasutatakse ELi toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  Komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus C(2009) 6867, lõplik (ELT C 321, 29.12.2009, lk 21).

2

(3)  EKP vahetuskurss 17. juulil 2009: 1 euro = 4,2 uut Rumeenia leud (RON). Käesolevas otsuses on kõik leud arvestatud ümber eurodesse selle vahetuskursi alusel; juhul kui andmed olid ainult eurodes, on kasutatud ainult eurodes väärtust.

3

(4)  Vt joonealune märkus nr 2.

4

(5)  Rumeenia Erastamisagentuur. Vt joonealune märkus nr 10.

5

(6)  Oltchimi andmed.

6

(7)  Bukaresti väärtpaberibörsil kättesaadav ettevõtja kirjeldus aadressil http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=OLT:RO.

7

(8)  Teave Oltchimi veebilehelt aadressil www.oltchim.ro.

8

(9)  Võttes arvesse tol ajal Rumeenias ringluses olnud leu (ROL) hüperinflatsiooni.

9

(10)  Lõpuks anti võlg üle Rumeenia ametiasutusele AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare – pangavarade tagasinõudmise amet), mis 2004. aasta mais ühendati erastamisagentuuriga APAPS (erastamise ja riigi omandi juhtimise amet) ning uue asutuse nimeks sai AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului – riigivarade tagasinõudmise amet). Käesolevas otsuses kasutatakse selguse huvides nii AVASile kui ka AVAB-le viitamisel ainult nimetust „AVAS”.

10

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului

(11)  Valitsuse erakorraline määrus nr 45/2006.

11

(12)  Nagu on selgitatud põhjenduses 32, kanti omakapitalist võlaks tagasi muudetud 95 miljonit USA dollarit Oltchimi raamatupidamisse alles 2007. aastal.

12

(13)  Rumeenia leu (ROL) asemele tuli 1. juulil 2005 uus Rumeenia leu (RON); 1 RON = 10 000 ROL.

13

(14)  Londoni pankadevaheline intressimäär.

14

(15)  2011. aasta mais ostis PCC väärtpaberibörsil täiendava 3,6 %lise osaluse 2,6 miljoni euro eest. 2011. aasta juunis sõlmis PCC SE lepingu Ühendkuningriigi investeerimisfondiga Carlson Ventures Ltd, kes oli samuti Oltchimi aktsiaid omandatud. Nüüd on ettevõtjatel PCC ja Carlson Ventures kokku 32 % Oltchimi aktsiatest.

15

(16)  Konfidentsiaalne informatsioon.

16

(17)  30. juuni 2011. aasta vahearuannetes olid need näitajad eurodes.

17

(18)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

18

(19)  Vastavalt valitsuse otsusele nr 780/2006, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2003/87, peavad ettevõtjad tagastama eelmise aasta CO2-kvoodid 30. aprilliks. Kvootide õigeks ajaks tagastamata jätmist karistatakse rahatrahviga.

19

2

(20)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

20

(21)  Nõukogu otsus 2011/288/EL (ELT L 132, 19.5.2011, lk 15).

21

(22)  Vt: http://www.imf.org/external/pubs/cat/longres.aspx?sk=24767.0.

22

(23)  Kättesaadav aadressil http://www.imf.org/external/np/loi/2011/rou/060911.pdf.

23

(24)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 268.

24

(25)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

25

(26)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 268.

26

(27)  Vt nt komisjoni 24. aprilli 2007. aasta otsus ettevõtjale Poczta Polska antud piiramatu garantii asjas E 12/2005 (ELT C 284, 27.11.2007, lk 2), komisjoni 18. juuli 2007. aasta otsus ettevõtja Agrobanka asjas C 27/2004 (ELT L 67, 11.3.2008, lk 3), komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta otsus ettevõtja Česka Spoŕitelna, a.s. asjas CZ 14/2003 (ELT C 195, 31.7.2004, lk 2) ja komisjoni 3. märtsi 2004. aasta otsus ettevõtja Evrobanka, a.s. asjas CZ 58/2003 (ELT C 115, 30.4.2004, lk 40).

27

(28)  Vt kohtuasi C-342/96, Hispaania vs. komisjon (Tubacex) (EKL 1999, lk I-2459, punkt 46) ja kohtuasi T-152/99, HAMSA vs. komisjon, (EKL 2002, lk II-3049, punkt 167).

28

vs.

vs.

(29)  Täpsemalt oli olemas Oltchimi juhtkonna äriplaan aastateks 2006–2010, sõltumatu nõustamisettevõtja Raiffeisen 2007. aasta mai arvamus ja tehnilise nõustamise ettevõtja Techno Orbichem 2007. aasta mai aruanne.

29

(30)  Nt 17. juulil 2009 komisjonile teatavaks tehtud äriplaan ja Roland Bergeri 13. aprilli 2011. aasta uuring, mille Rumeenia ametivõimud esitasid komisjonile 14. aprillil 2011.

30

(31)  Vabatahtlik erilikvideerimine oleks kestnud hinnanguliselt umbes 18 kuud.

31

(32)  Tagasisaamise määr [10]–[20]% on väiksem kui varasemates arvutustes saadud [15]–[25]%, sest arvesse võeti ka AVASi nõutud lisaintress, mis ei ole tagatisega võlg.

32

(33)  Diskonteeriti 30. juunil 2011 määraga 10,7% – kapitali kaalutud keskmine väärtus, mille tegi kindlaks nõustamisettevõtja Roland Berger oma 13. aprilli 2011. aasta uuringus, mille Rumeenia ametivõimud edastasid komisjonile 14. aprillil 2011.

33

(34)  Vt joonealune märkus nr 32.

34

(35)  Kuigi esialgses teatises esitas Rumeenia ka äriplaani, oli sealsete finantsprognooside aluseks ulatuslike investeeringute (424 miljonit eurot) tegemise kava; seetõttu ei saa neile prognoosidele tugineda praeguse olukorras, kus riik on edasisest investeerimisest loobunud.

35

(36)  Sel ajavahemikul kuus kaubeldavate aktsiate osakaal kõigist aktsiatest oli 0,01 %–13,45 %.

36

(37)  Ajavahemikul 2011. veebruarist 2012. aasta veebruarini oli 52 nädala kõrgeim hind isegi 2,21 uut Rumeenia leud aktsia kohta.

37

(38)  Kaalutud keskmine arvutati kaubeldud aktsiate alusel.

38

(39)  Vähemusosalus ja eelisaktsiad on „0” ning raha ja raha ekvivalente, mille väärtus on tähtsusetu, netovõla arvutamisel ei kasutatud.

39

(40)  Aruandes ei arvestatud analüüsi huvides eraaktsionäride võimalikku osalemist kapitali suurendamises, sest selle mõju Rumeenia riigi osaluse väärtusele arvatakse olevat neutraalne.

40

(41)  Diskonteeritud diskontoteguriga 10,7 30. juunil 2011. aastal, nagu ka likvideerimisväärtuse puhul.

41

---

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/52

---

KOMISJONI OTSUS,

23. jaanuar 2013,

riigiabi SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida andsid Madalmaad – Leidschendam-Voorburgi omavalitsuse väidetav maa müük turuhinnast madalama hinnaga

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 87 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/247/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Stichting Behoud Damplein Leidschendam (edaspidi „Stichting”) – Leidschendam-Voorburgis (Madalmaad) Dampleini läheduses paiknevate elanike huvide kaitseks 2006. aastal loodud sihtasutus – esitas oma 10. septembri 2007. aasta kirjaga komisjonile kaebuse, mis käsitles väidetavat riigiabi andmist sellise kinnisvaraprojekti raames, mille algatas Leidschendam-Voorburgi omavalitsus koostöös mitme eraõigusliku isikuga. |
| --- | --- |

(1)

Stichting Behoud Damplein Leidschendam (edaspidi „Stichting”) – Leidschendam-Voorburgis (Madalmaad) Dampleini läheduses paiknevate elanike huvide kaitseks 2006. aastal loodud sihtasutus – esitas oma 10. septembri 2007. aasta kirjaga komisjonile kaebuse, mis käsitles väidetavat riigiabi andmist sellise kinnisvaraprojekti raames, mille algatas Leidschendam-Voorburgi omavalitsus koostöös mitme eraõigusliku isikuga.

| (2) | Komisjon edastas oma 12. oktoobri 2007. aasta kirjaga Madalmaade riigiasutustele käsitlemiseks kaebuse, lisades nõude vastata mitmele küsimusele. Madalmaade riigiasutused vastasid 7. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon saatis Madalmaade riigiasutustele täiendavad päringud teabe saamiseks 25. aprilli 2008. aasta, 12. septembri 2008. aasta, 14. augusti 2009. aasta, 12. veebruari 2010. aasta ja 2. augusti 2011. aasta kirjadega. Madalmaade riigiasutused vastasid neile päringutele vastavalt 30. mai 2008. aasta, 7. novembri 2008. aasta, 30. oktoobri 2009. aasta, 12. aprilli 2010. aasta, 29. septembri 2011. aasta ja 3. oktoobri 2011. aasta kirjadega. 12. märtril 2010 toimus komisjoni talituste ja Madalmaade riigiasutuste esindajate vahel kohtumine ning selle tulemusel esitati komisjonile 30. augusti 2010. aasta kirjaga täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas oma 12. oktoobri 2007. aasta kirjaga Madalmaade riigiasutustele käsitlemiseks kaebuse, lisades nõude vastata mitmele küsimusele. Madalmaade riigiasutused vastasid 7. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon saatis Madalmaade riigiasutustele täiendavad päringud teabe saamiseks 25. aprilli 2008. aasta, 12. septembri 2008. aasta, 14. augusti 2009. aasta, 12. veebruari 2010. aasta ja 2. augusti 2011. aasta kirjadega. Madalmaade riigiasutused vastasid neile päringutele vastavalt 30. mai 2008. aasta, 7. novembri 2008. aasta, 30. oktoobri 2009. aasta, 12. aprilli 2010. aasta, 29. septembri 2011. aasta ja 3. oktoobri 2011. aasta kirjadega. 12. märtril 2010 toimus komisjoni talituste ja Madalmaade riigiasutuste esindajate vahel kohtumine ning selle tulemusel esitati komisjonile 30. augusti 2010. aasta kirjaga täiendavat teavet.

| (3) | Komisjon teatas 26. jaanuari 2012. aasta kirjaga Madalmaadele, et on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 (2) sätestatud menetluse seoses kinnisvaraprojekti raames võetud konkreetse meetmega. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Selle otsusega kutsus komisjon huvitatud isikuid esitama märkusi meetmele antud esialgse hinnangu kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 26. jaanuari 2012. aasta kirjaga Madalmaadele, et on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 (2) sätestatud menetluse seoses kinnisvaraprojekti raames võetud konkreetse meetmega. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Selle otsusega kutsus komisjon huvitatud isikuid esitama märkusi meetmele antud esialgse hinnangu kohta.

| (4) | Madalmaade riigiasutused esitasid 18. aprilli 2012. aasta kirjaga oma tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta pärast seda, kui märkuste esitamiseks oli saadud kaks korda ajapikendust ja 12. märtsil 2012 oli kohtutud komisjoni talitustega, kusjuures sellel kohtumisel viibis ka meetme kaudu abi saanud isik. |
| --- | --- |

(4)

Madalmaade riigiasutused esitasid 18. aprilli 2012. aasta kirjaga oma tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta pärast seda, kui märkuste esitamiseks oli saadud kaks korda ajapikendust ja 12. märtsil 2012 oli kohtutud komisjoni talitustega, kusjuures sellel kohtumisel viibis ka meetme kaudu abi saanud isik.

| (5) | Sihtasutus Stichting esitas 16. aprilli 2012. aasta kirjaga komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Nende märkuste mittekonfidentsiaalne versioon edastati Madalmaade riigiasutustele 16. mai 2012. aasta kirjaga. Madalmaade riigiasutused esitasid 14. juuni 2012. aasta kirjaga oma vastuse sihtasutuse Stichting märkustele. |
| --- | --- |

(5)

Sihtasutus Stichting esitas 16. aprilli 2012. aasta kirjaga komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Nende märkuste mittekonfidentsiaalne versioon edastati Madalmaade riigiasutustele 16. mai 2012. aasta kirjaga. Madalmaade riigiasutused esitasid 14. juuni 2012. aasta kirjaga oma vastuse sihtasutuse Stichting märkustele.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1   Abisaajad ja hõlmatud isikud

| (6) | Meetmest sai abi ühisettevõte Schouten-de Jong Bouwfonds (edaspidi „SJB”). Vaidlusaluse kinnisvaraprojekti jaoks moodustasid ühisettevõtte Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (edaspidi „Schouten de Jong”) ja Bouwfonds Ontwikkeling BV (edaspidi „Bouwfonds”), ühisettevõttel puudub Madalmaade õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus. |
| --- | --- |

(6)

Meetmest sai abi ühisettevõte Schouten-de Jong Bouwfonds (edaspidi „SJB”). Vaidlusaluse kinnisvaraprojekti jaoks moodustasid ühisettevõtte Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (edaspidi „Schouten de Jong”) ja Bouwfonds Ontwikkeling BV (edaspidi „Bouwfonds”), ühisettevõttel puudub Madalmaade õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus.

| (7) | Ühisettevõtte SJB liikmetena tuleks ka ettevõtjaid Schouten de Jong ja Bouwfonds käsitleda meetmest abi saajatena (4). |
| --- | --- |

(7)

Ühisettevõtte SJB liikmetena tuleks ka ettevõtjaid Schouten de Jong ja Bouwfonds käsitleda meetmest abi saajatena (4).

| (8) | Madalmaades Vooburgis asutatud ettevõtja Schouten de Jong tegeleb kinnisvaraprojektide arendamisega Madalmaades, eelkõige Leidschendami piirkonnas. 2011. aastal oli tema käive 60 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(8)

Madalmaades Vooburgis asutatud ettevõtja Schouten de Jong tegeleb kinnisvaraprojektide arendamisega Madalmaades, eelkõige Leidschendami piirkonnas. 2011. aastal oli tema käive 60 miljonit eurot.

| (9) | Madalmaades Delftis asutatud ettevõtja Bouwfonds, kes on ettevõtja Rabo Vastgoed tütarettevõtja, on Madalmaade suurim kinnisvaraarendaja ning üks kolmest suuremast tegutsejast Euroopa kinnisvaraturul. Ettevõtja Bouwfonds tegutseb eelkõige Madalmaades, Saksamaal ja Prantsusmaal. Tema käive oli 2011. aastal 1,6 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(9)

Madalmaades Delftis asutatud ettevõtja Bouwfonds, kes on ettevõtja Rabo Vastgoed tütarettevõtja, on Madalmaade suurim kinnisvaraarendaja ning üks kolmest suuremast tegutsejast Euroopa kinnisvaraturul. Ettevõtja Bouwfonds tegutseb eelkõige Madalmaades, Saksamaal ja Prantsusmaal. Tema käive oli 2011. aastal 1,6 miljardit eurot.

| (10) | Leidschendam-Voorburgi omavalitsus (edaspidi „omavalitsus”) asub Madalmaades Lõuna-Hollandi provintsis Haagi lähedal. |
| --- | --- |

(10)

Leidschendam-Voorburgi omavalitsus (edaspidi „omavalitsus”) asub Madalmaades Lõuna-Hollandi provintsis Haagi lähedal.

| (11) | Omavalitsus ja SJB moodustasid avaliku ja erasektori partnerluse vennootschap onder firma kujul (edaspidi „PPP”) eesmärgiga viia ellu vaidlusaluse kinnisvaraprojekti maa kasutuselevõtu etapp. Partnerluse kumbki pool pidi kandma 50 % projekti maa kasutuselevõtu etapiga seotud kuludest ja riskidest. PPP pidi otsuseid tegema ühehäälselt. Madalmaade riigiasutuste esitatud teabe kohaselt on ettevõtjad Schouten de Jong ja Bouwfonds solidaarselt vastutavad („hoofdelijk aansprakelijk”) selle eest, et SJB täidaks oma kohustusi, mis tulenevad PPP lepingust (5). |
| --- | --- |

(11)

Omavalitsus ja SJB moodustasid avaliku ja erasektori partnerluse vennootschap onder firma kujul (edaspidi „PPP”) eesmärgiga viia ellu vaidlusaluse kinnisvaraprojekti maa kasutuselevõtu etapp. Partnerluse kumbki pool pidi kandma 50 % projekti maa kasutuselevõtu etapiga seotud kuludest ja riskidest. PPP pidi otsuseid tegema ühehäälselt. Madalmaade riigiasutuste esitatud teabe kohaselt on ettevõtjad Schouten de Jong ja Bouwfonds solidaarselt vastutavad („hoofdelijk aansprakelijk”) selle eest, et SJB täidaks oma kohustusi, mis tulenevad PPP lepingust (5).

2.2   Kinnisvaraprojekt

| (12) | Omavalitsuse volikogu võttis 6. aprillil 2004. aastal vastu Damcentrumi maa kasutamise üldplaani ja Damcentrumi üldplaani, millega kehtestatakse raamleping eesmärgiga uuendada Leidschendami kesklinna (edaspidi „Leidschendami keskuse projekt”) (6). Leidschendami keskuse projekt hõlmab umbes 20,7 hektari suurust maa-ala ning projekti raames lammutatakse umbes 280 peamiselt sotsiaalkorterit, uuendatakse üldkasutatavaid alasid ja kommunaalvõrgustikke (kanalisatsioon, teekatted, valgustus jne) ning ehitatakse umbes 600 uut eluaset – nii sotsiaalkorterit kui ka vabaturul müüdavat eluaset –, umbes 3 000 m2 äripinda (kaubanduspinda) ja kahetasandiline maa-alune parkla ning viiakse uude kohta ja ehitatakse uuesti üles kool. Leidschendami keskuse projekt jagati erinevateks alamprojektideks, millest üks on Dampleini hõlmav kinnisvaraprojekt (edaspidi „Dampleini projekt”). |
| --- | --- |

(12)

Omavalitsuse volikogu võttis 6. aprillil 2004. aastal vastu Damcentrumi maa kasutamise üldplaani ja Damcentrumi üldplaani, millega kehtestatakse raamleping eesmärgiga uuendada Leidschendami kesklinna (edaspidi „Leidschendami keskuse projekt”) (6). Leidschendami keskuse projekt hõlmab umbes 20,7 hektari suurust maa-ala ning projekti raames lammutatakse umbes 280 peamiselt sotsiaalkorterit, uuendatakse üldkasutatavaid alasid ja kommunaalvõrgustikke (kanalisatsioon, teekatted, valgustus jne) ning ehitatakse umbes 600 uut eluaset – nii sotsiaalkorterit kui ka vabaturul müüdavat eluaset –, umbes 3 000 m2 äripinda (kaubanduspinda) ja kahetasandiline maa-alune parkla ning viiakse uude kohta ja ehitatakse uuesti üles kool. Leidschendami keskuse projekt jagati erinevateks alamprojektideks, millest üks on Dampleini hõlmav kinnisvaraprojekt (edaspidi „Dampleini projekt”).

2.2.1   Ehitusetapp

| (13) | Leidschendami keskuse projekti alusel sõlmis omavalitsus 9. septembril 2004. aastal koostöölepingu (edaspidi „2004. aasta koostööleping”) mitme eraõigusliku projektiarendajaga, sealhulgas ühisettevõttega SJB. 2004. aasta koostöölepingus nähakse ette, et eraõiguslikud projektiarendajad ehitavad ja müüvad iga neile Leidschendami keskuse projekti raames määratud konkreetse alamprojekti puhul asjaomase kinnisvara oma kuludega ja omal vastutusel. |
| --- | --- |

(13)

Leidschendami keskuse projekti alusel sõlmis omavalitsus 9. septembril 2004. aastal koostöölepingu (edaspidi „2004. aasta koostööleping”) mitme eraõigusliku projektiarendajaga, sealhulgas ühisettevõttega SJB. 2004. aasta koostöölepingus nähakse ette, et eraõiguslikud projektiarendajad ehitavad ja müüvad iga neile Leidschendami keskuse projekti raames määratud konkreetse alamprojekti puhul asjaomase kinnisvara oma kuludega ja omal vastutusel.

| (14) | 2004. aasta koostöölepingu kohaselt alustatakse ehitustöödega siis, kui maa on ehituseks ette valmistatud (vt põhjendus 22) ja hangitud on vajalikud ehitusload. Samal ajal lubati vabaturul müüdavate eluasemete ehitamisel eraõiguslikel arendajatel ehitamist edasi lükata, kuni asjaomase alamprojekti piirkonnas ei ole eelmüügis müüdud kuni 70 % kõnealustest eluasemetest, kas koos sotsiaalkorteritega või ilma (2004. aasta koostöölepingu artikkel 7.5; edaspidi „70 % klausel”). Nimetatud 70 % klausli kasutamine ehituslepingutes on Madalmaades tavapärane ning selle eesmärk on piirata projektiarendajate riske, mis kaasnevad sellise kinnisvara ehitamisega, mida ei pruugita maha müüa. Kokkuleppes ei nähtud siiski ette mingit võimalust lükata edasi äripindade ja maa-aluse parkla ehitamist. |
| --- | --- |

(14)

2004. aasta koostöölepingu kohaselt alustatakse ehitustöödega siis, kui maa on ehituseks ette valmistatud (vt põhjendus 22) ja hangitud on vajalikud ehitusload. Samal ajal lubati vabaturul müüdavate eluasemete ehitamisel eraõiguslikel arendajatel ehitamist edasi lükata, kuni asjaomase alamprojekti piirkonnas ei ole eelmüügis müüdud kuni 70 % kõnealustest eluasemetest, kas koos sotsiaalkorteritega või ilma (2004. aasta koostöölepingu artikkel 7.5; edaspidi „70 % klausel”). Nimetatud 70 % klausli kasutamine ehituslepingutes on Madalmaades tavapärane ning selle eesmärk on piirata projektiarendajate riske, mis kaasnevad sellise kinnisvara ehitamisega, mida ei pruugita maha müüa. Kokkuleppes ei nähtud siiski ette mingit võimalust lükata edasi äripindade ja maa-aluse parkla ehitamist.

| (15) | Nii 2004. aasta koostöölepingu kui ka 22. novembril 2004. aastal sõlmitud täiendava projektilepingu (edaspidi „SJB projektileping”) kohaselt pidi SJB ehitama kokku 242 eluaset, millest 74 olid algselt plaanitud Dampleini (7). Samuti pidi SJB ehitama umbes 2 400 m2 suuruse äripinna Dampleini ning maa-aluse parkla, mis lisaks eratsoonile (75 parkimiskohta) pidi sisaldama ka üldkasutatavat tsooni (225 parkimiskohta). Äripinnad ja eluasemed kavatseti ehitada maa-aluse parkla peale. |
| --- | --- |

(15)

Nii 2004. aasta koostöölepingu kui ka 22. novembril 2004. aastal sõlmitud täiendava projektilepingu (edaspidi „SJB projektileping”) kohaselt pidi SJB ehitama kokku 242 eluaset, millest 74 olid algselt plaanitud Dampleini (7). Samuti pidi SJB ehitama umbes 2 400 m2 suuruse äripinna Dampleini ning maa-aluse parkla, mis lisaks eratsoonile (75 parkimiskohta) pidi sisaldama ka üldkasutatavat tsooni (225 parkimiskohta). Äripinnad ja eluasemed kavatseti ehitada maa-aluse parkla peale.

| (16) | Nagu ka Madalmaade riigiasutused teavet edastades sõnaselgelt rõhutasid, ei olnud omavalitsus kaasatud projekti ehitusetappi ega võtnud mingeid riske seoses eluasemete ja äripindade müügiga. Sellest müügist saadav tulu – kui selline tulu oleks tekkinud – pidi minema otse eraõiguslikele arendajatele. Projekti ehitusetappi tuleks eristada nn projekti maa kasutuselevõtu etapist, millesse omavalitsus oli kaasatud PPP kaudu koos ühisettevõttega SJB ning kus omavalitsus võttis 50 % riskidest (vt põhjendus 18). |
| --- | --- |

(16)

Nagu ka Madalmaade riigiasutused teavet edastades sõnaselgelt rõhutasid, ei olnud omavalitsus kaasatud projekti ehitusetappi ega võtnud mingeid riske seoses eluasemete ja äripindade müügiga. Sellest müügist saadav tulu – kui selline tulu oleks tekkinud – pidi minema otse eraõiguslikele arendajatele. Projekti ehitusetappi tuleks eristada nn projekti maa kasutuselevõtu etapist, millesse omavalitsus oli kaasatud PPP kaudu koos ühisettevõttega SJB ning kus omavalitsus võttis 50 % riskidest (vt põhjendus 18).

2.2.2   Maa kasutuselevõtu tapp

| (17) | Enne kinnisvaraprojekti igas osas ehitustööde alustamist tuli soetada maa, ümber korraldada üldkasutatav infrastruktuur ning maa ehitamiseks ette valmistada. Kuna eeldati, et projekti maa kasutuselevõtu etapiga kaasnevad suured kulud (tol ajal hinnanguliselt 30 miljonit eurot) ja märkimisväärsed riskid, otsustas omavalitsus nende tööde teostamiseks luua avaliku ja erasektori partnerluse SJBga (8). Selleks allkirjastasid omavalitsus ja SJB 22. novembril 2004. aastal maakasutuse ning avaliku ja erasektori partnerluse lepingu (edaspidi „maakasutus- ja partnerlusleping”). |
| --- | --- |

(17)

Enne kinnisvaraprojekti igas osas ehitustööde alustamist tuli soetada maa, ümber korraldada üldkasutatav infrastruktuur ning maa ehitamiseks ette valmistada. Kuna eeldati, et projekti maa kasutuselevõtu etapiga kaasnevad suured kulud (tol ajal hinnanguliselt 30 miljonit eurot) ja märkimisväärsed riskid, otsustas omavalitsus nende tööde teostamiseks luua avaliku ja erasektori partnerluse SJBga (8). Selleks allkirjastasid omavalitsus ja SJB 22. novembril 2004. aastal maakasutuse ning avaliku ja erasektori partnerluse lepingu (edaspidi „maakasutus- ja partnerlusleping”).

| (18) | Projekti maa kasutuselevõtmise etapis osalemise eest pidi SJB saama osa PPP tulust ning varem omavalitsusele eraldatud kruntide arendusõigused (9). Maakasutus- ja partnerluslepingu kohaselt annaksid omavalitsus ja SJB rahalise otsetoetuse PPP-le selleks, et viia läbi maa kasutuselevõtuga seotud tööd (10). Lisaks nähakse maakasutus- ja partnerluslepingus ette, et omavalitsus ja SJB katavad mõlemad 50 % kuludest ja riskidest maa kasutuselevõtu etapis (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 4.1) ning et maa kasutuselevõtust tulenev lõpptulu/-kahjum jaotatakse vastavalt 2004. aasta koostöölepingus sätestatud korrale (artikli 14 lõige 3). Selles nähti ette, et maa kasutuselevõtu etapi lõpus jaotatakse kuni 1 miljoni euro suurune kasum või kahjum omavalitsuse ja SJB vahel võrdselt, samas kui 1 miljonist eurost suurem kasumiosa jaotatakse omavalitsuse, SJB ja teiste eraõiguslike isikute vahel, kes osalevad kinnisvaraprojekti ehitusetapis (2004. aasta koostöölepingu artikkel 10.9). |
| --- | --- |

(18)

Projekti maa kasutuselevõtmise etapis osalemise eest pidi SJB saama osa PPP tulust ning varem omavalitsusele eraldatud kruntide arendusõigused (9). Maakasutus- ja partnerluslepingu kohaselt annaksid omavalitsus ja SJB rahalise otsetoetuse PPP-le selleks, et viia läbi maa kasutuselevõtuga seotud tööd (10). Lisaks nähakse maakasutus- ja partnerluslepingus ette, et omavalitsus ja SJB katavad mõlemad 50 % kuludest ja riskidest maa kasutuselevõtu etapis (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 4.1) ning et maa kasutuselevõtust tulenev lõpptulu/-kahjum jaotatakse vastavalt 2004. aasta koostöölepingus sätestatud korrale (artikli 14 lõige 3). Selles nähti ette, et maa kasutuselevõtu etapi lõpus jaotatakse kuni 1 miljoni euro suurune kasum või kahjum omavalitsuse ja SJB vahel võrdselt, samas kui 1 miljonist eurost suurem kasumiosa jaotatakse omavalitsuse, SJB ja teiste eraõiguslike isikute vahel, kes osalevad kinnisvaraprojekti ehitusetapis (2004. aasta koostöölepingu artikkel 10.9).

| (19) | Lisaks maa ehituseks ettevalmistamisele hõlmas maa kasutuselevõtu etapp ka maa-aluse parkla üldkasutatava osa ehitamist, ajutist kasutamist ja edasimüüki ning kooli ehitamist (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 4). Selleks leppis PPP SJB-ga kokku, et SJB ehitab maa-aluse üldkasutatava parkla, mis pidi olema seestpoolt ühendatud parkla eratsooniga (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 9), ning selleks pidi SJB saama PPP-lt maksimaalselt umbes 4,6 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003) (SJB projektilepingu artikkel 6). Parkla eratsooni ehitamist pidi SJB ise rahastama. PPP kavatses müüa kogu parkla kolmandale isikule ning sellest müügist saadav tulu pidi minema PPP-le, kes oleks selle jaganud omavalitsuse ja SJB vahel. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks maa ehituseks ettevalmistamisele hõlmas maa kasutuselevõtu etapp ka maa-aluse parkla üldkasutatava osa ehitamist, ajutist kasutamist ja edasimüüki ning kooli ehitamist (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 4). Selleks leppis PPP SJB-ga kokku, et SJB ehitab maa-aluse üldkasutatava parkla, mis pidi olema seestpoolt ühendatud parkla eratsooniga (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 9), ning selleks pidi SJB saama PPP-lt maksimaalselt umbes 4,6 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003) (SJB projektilepingu artikkel 6). Parkla eratsooni ehitamist pidi SJB ise rahastama. PPP kavatses müüa kogu parkla kolmandale isikule ning sellest müügist saadav tulu pidi minema PPP-le, kes oleks selle jaganud omavalitsuse ja SJB vahel.

| (20) | Peale selle oleks PPP kandnud ka 50 % kooli ehituskuludest teises Leidschendami keskuse projekti piirkonnas. Ülejäänud 50 % oleks pidanud rahastama otse omavalitsus (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 8). |
| --- | --- |

(20)

Peale selle oleks PPP kandnud ka 50 % kooli ehituskuludest teises Leidschendami keskuse projekti piirkonnas. Ülejäänud 50 % oleks pidanud rahastama otse omavalitsus (maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 8).

| (21) | Nagu tuleneb põhjendustest 17–20, hõlmasid projekti maa kasutuselevõtu etapi kulud peamiselt maa soetamisega seotud kulusid sel määral, mil see maa ei kuulunud juba omavalitsusele, maa ehituseks ettevalmistamisega seotud kulusid, maa-aluse parkla üldkasutatava tsooniga seotud kulusid ning 50 % kooli ehitamise kuludest. |
| --- | --- |

(21)

Nagu tuleneb põhjendustest 17–20, hõlmasid projekti maa kasutuselevõtu etapi kulud peamiselt maa soetamisega seotud kulusid sel määral, mil see maa ei kuulunud juba omavalitsusele, maa ehituseks ettevalmistamisega seotud kulusid, maa-aluse parkla üldkasutatava tsooniga seotud kulusid ning 50 % kooli ehitamise kuludest.

| (22) | PPP saaks maa kasutuselevõtu etapis kasumit ennekõike seeläbi, kui müüks maa eraõiguslikele projektiarendajatele – sealhulgas SJB-le – pärast seda, kui PPP oli maa ehituseks ette valmistanud. Iga projektiarendaja pidi soetama talle määratud maatüki, et ehitada sinna eluasemed ja äripinnad. Maahinnad olid kindlaks määratud 2004. aasta koostöölepingu artiklis 10 ja lisas 3a. 2004. aasta koostöölepingus nähti sõnaselgelt ette, et tegemist oli miinimumhindadega, mida võidi tõsta, kui ehitatakse plaanitust rohkem põrandapinda. Need hinnad põhinesid sõltumatu eksperdi 11. märtsi 2003. aasta hindamisaruandel, milles leiti, et hinnad vastavad turutingimustele. Maatüki eest tuli tasuda siis, kui asjaomane eraõiguslik arendaja sai vajalikud ehitusload, ning makse tuli teha hiljemalt maa õigusliku omandi ülemineku hetkel (2004. aasta koostöölepingu artikkel 10.5). |
| --- | --- |

(22)

PPP saaks maa kasutuselevõtu etapis kasumit ennekõike seeläbi, kui müüks maa eraõiguslikele projektiarendajatele – sealhulgas SJB-le – pärast seda, kui PPP oli maa ehituseks ette valmistanud. Iga projektiarendaja pidi soetama talle määratud maatüki, et ehitada sinna eluasemed ja äripinnad. Maahinnad olid kindlaks määratud 2004. aasta koostöölepingu artiklis 10 ja lisas 3a. 2004. aasta koostöölepingus nähti sõnaselgelt ette, et tegemist oli miinimumhindadega, mida võidi tõsta, kui ehitatakse plaanitust rohkem põrandapinda. Need hinnad põhinesid sõltumatu eksperdi 11. märtsi 2003. aasta hindamisaruandel, milles leiti, et hinnad vastavad turutingimustele. Maatüki eest tuli tasuda siis, kui asjaomane eraõiguslik arendaja sai vajalikud ehitusload, ning makse tuli teha hiljemalt maa õigusliku omandi ülemineku hetkel (2004. aasta koostöölepingu artikkel 10.5).

| (23) | Leidschendami keskuse projekti raames PPP poolt SJB-le müüdava maa hinnaks määrati minimaalselt 18,5 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003). Dampleini piirkonnas PPP poolt SJB-le müüdud maa hinnaks määrati minimaalselt 7,2 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003), kusjuures aastane indeks makse sooritamiseni oli 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Leidschendami keskuse projekti raames PPP poolt SJB-le müüdava maa hinnaks määrati minimaalselt 18,5 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003). Dampleini piirkonnas PPP poolt SJB-le müüdud maa hinnaks määrati minimaalselt 7,2 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003), kusjuures aastane indeks makse sooritamiseni oli 2,5 %.

| (24) | Teiseks pidi PPP saama täiendavat tulu igalt eraõiguslikult projektiarendajalt küsitavast maakasutusmaksust ja kvaliteedimaksust vastavalt 2004. aasta koostöölepingu artiklile 10.3 (11). Need maksud arvutati eraõigusliku projektiarendaja ehitatavate eluasemete arvu alusel ning neid makse võis tegelikult ehitatud eluasemete arvust sõltuvalt tõsta või langetada. Nimetatud maksud tuli tasuda hiljemalt 1. juuliks 2004 ühe maksena kõigi Leidschendami keskuse projekti raames asjaomase eraarendaja ehitatud eluasemete eest. |
| --- | --- |

(24)

Teiseks pidi PPP saama täiendavat tulu igalt eraõiguslikult projektiarendajalt küsitavast maakasutusmaksust ja kvaliteedimaksust vastavalt 2004. aasta koostöölepingu artiklile 10.3 (11). Need maksud arvutati eraõigusliku projektiarendaja ehitatavate eluasemete arvu alusel ning neid makse võis tegelikult ehitatud eluasemete arvust sõltuvalt tõsta või langetada. Nimetatud maksud tuli tasuda hiljemalt 1. juuliks 2004 ühe maksena kõigi Leidschendami keskuse projekti raames asjaomase eraarendaja ehitatud eluasemete eest.

| (25) | SJB pidi kõigi Leidschendami keskuse piirkonda kavandatavate eluasemete eest tasuma maakasutusmaksu kogusummas umbes 1,1 miljonit eurot ja kvaliteedimaksu umbes 0,9 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003) ning aastane indeks oli 2,5 % makse sooritamiseni. Tasumisele kuuluva maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu lõplik summa sõltub tegelikult ehitatavate eluasemete arvust. |
| --- | --- |

(25)

SJB pidi kõigi Leidschendami keskuse piirkonda kavandatavate eluasemete eest tasuma maakasutusmaksu kogusummas umbes 1,1 miljonit eurot ja kvaliteedimaksu umbes 0,9 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2003) ning aastane indeks oli 2,5 % makse sooritamiseni. Tasumisele kuuluva maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu lõplik summa sõltub tegelikult ehitatavate eluasemete arvust.

2.3   Hinna tagasiulatuv vähendamine ja maksude sissenõudmisest loobumine

| (26) | 2004. aasta märtsis kehtestatud ajakava kohaselt kavatseti ehitustöödega Dampleinis algust teha 2005. aasta novembris. Kuid ehitustööde alustamiseks vajalike ehituslubade väljastamine viibis mitme siseriikliku kohtumenetluse tõttu ning lõpuks saadi need alles 2008. aasta novembris. |
| --- | --- |

(26)

2004. aasta märtsis kehtestatud ajakava kohaselt kavatseti ehitustöödega Dampleinis algust teha 2005. aasta novembris. Kuid ehitustööde alustamiseks vajalike ehituslubade väljastamine viibis mitme siseriikliku kohtumenetluse tõttu ning lõpuks saadi need alles 2008. aasta novembris.

| (27) | SJB alustas eluasemete eelmüüki 2007. aasta veebruaris, kuid müügi käigus esines raskusi ning lõpuks õnnestus neil kavandatud 67 eluaseme asemel eelmüügi käigus müüa kõigest 20. Vajalike ehituslubade hankimisel esinenud viivituste võttu need eelmüügilepingud 2008. aasta septembris tühistati, nii et selleks hetkeks, mil SJB lõpuks sai nimetatud aasta novembris ehituse alustamiseks vajalikud load, ei olnud eelmüügi käigus müüdud ühtegi eluaset, mille SJB pidi Dampleini ehitama. Samas oli alanud finantskriis ja see mõjutas eelkõige Madalmaade kinnisvaraturgu. |
| --- | --- |

(27)

SJB alustas eluasemete eelmüüki 2007. aasta veebruaris, kuid müügi käigus esines raskusi ning lõpuks õnnestus neil kavandatud 67 eluaseme asemel eelmüügi käigus müüa kõigest 20. Vajalike ehituslubade hankimisel esinenud viivituste võttu need eelmüügilepingud 2008. aasta septembris tühistati, nii et selleks hetkeks, mil SJB lõpuks sai nimetatud aasta novembris ehituse alustamiseks vajalikud load, ei olnud eelmüügi käigus müüdud ühtegi eluaset, mille SJB pidi Dampleini ehitama. Samas oli alanud finantskriis ja see mõjutas eelkõige Madalmaade kinnisvaraturgu.

| (28) | Sellest tulenevalt teavitas SJB omavalitsust, et ta ei alusta ehitustöödega, kuigi 2004. aasta koostöölepingu kohaselt oli SJB-l õigus ehitustöid edasi lükata ainult siis, kui neist eluasemetest oli müüdud alla 70 %. Nagu eespool põhjenduses 14 selgitatud, ei hõlmanud 70 % klausel äripindu ega maa-alust parklat. |
| --- | --- |

(28)

Sellest tulenevalt teavitas SJB omavalitsust, et ta ei alusta ehitustöödega, kuigi 2004. aasta koostöölepingu kohaselt oli SJB-l õigus ehitustöid edasi lükata ainult siis, kui neist eluasemetest oli müüdud alla 70 %. Nagu eespool põhjenduses 14 selgitatud, ei hõlmanud 70 % klausel äripindu ega maa-alust parklat.

| (29) | 2008. aasta sügisel tegi SJB PPP-le ettepaneku maksta Dampleini maa eest 4 miljonit eurot esialgu kokku lepitud 7,2 miljoni euro asemel (väärtus 1. jaanuaril 2003), misjärel SJB alustaks ehitustöödega 2009. aasta aprillis olenemata sellest, kas eluasemeid oli eelmüügi käigus müüdud või mitte. Vastutasuks selle hinnavähenduse eest oli SJB valmis loobuma oma õigusest kasutada 2004. aasta koostöölepingus sisalduvat 70 % klauslit. Lisaks tegi SJB täiendava ettepaneku võtta ühendust investoriga, kes oleks nõus ostma müümata eluasemed. Madalmaade riigiasutuste sõnul oli selle tulemuseks madalam hind võrreldes hinnaga, mis oleks saadud, kui eluasemed oleks müüdud otse eraõiguslikele isikutele. |
| --- | --- |

(29)

2008. aasta sügisel tegi SJB PPP-le ettepaneku maksta Dampleini maa eest 4 miljonit eurot esialgu kokku lepitud 7,2 miljoni euro asemel (väärtus 1. jaanuaril 2003), misjärel SJB alustaks ehitustöödega 2009. aasta aprillis olenemata sellest, kas eluasemeid oli eelmüügi käigus müüdud või mitte. Vastutasuks selle hinnavähenduse eest oli SJB valmis loobuma oma õigusest kasutada 2004. aasta koostöölepingus sisalduvat 70 % klauslit. Lisaks tegi SJB täiendava ettepaneku võtta ühendust investoriga, kes oleks nõus ostma müümata eluasemed. Madalmaade riigiasutuste sõnul oli selle tulemuseks madalam hind võrreldes hinnaga, mis oleks saadud, kui eluasemed oleks müüdud otse eraõiguslikele isikutele.

| (30) | PPP ja SJB leppisid 18. detsembril 2008. aastal põhimõtteliselt kokku hinna vähendamises, kuid enne volikogult heakskiidu küsimist võttis omavalitsus ühendust sõltumatu eksperdiga eesmärgiga teha kindlaks, kas SJB arvutatud hind vastas turutingimustele. Ekspert jõudis oma 11. veebruari 2009. aasta aruandes järeldusele, et 4 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuari 2010 seisuga) võis jääkväärtuse meetodi alusel pidada turutingimustele vastavaks hinnaks Dampleinis asuva maa eest 2010. aastal, kui võtta arvesse asjaolu, et SJB võttis kohustuse müüa müümata eluasemed investorile ja nõustus alandama oma esialgu ette nähtud kasumit ja riskimarginaali 5 %-lt 2 %-le. Aruandes ei võetud arvesse maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu vähendamist. |
| --- | --- |

(30)

PPP ja SJB leppisid 18. detsembril 2008. aastal põhimõtteliselt kokku hinna vähendamises, kuid enne volikogult heakskiidu küsimist võttis omavalitsus ühendust sõltumatu eksperdiga eesmärgiga teha kindlaks, kas SJB arvutatud hind vastas turutingimustele. Ekspert jõudis oma 11. veebruari 2009. aasta aruandes järeldusele, et 4 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuari 2010 seisuga) võis jääkväärtuse meetodi alusel pidada turutingimustele vastavaks hinnaks Dampleinis asuva maa eest 2010. aastal, kui võtta arvesse asjaolu, et SJB võttis kohustuse müüa müümata eluasemed investorile ja nõustus alandama oma esialgu ette nähtud kasumit ja riskimarginaali 5 %-lt 2 %-le. Aruandes ei võetud arvesse maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu vähendamist.

| (31) | Kõnealuse aruande põhjal ning sellepärast, et Madalmaade riigiasutuste sõnul kartis omavalitsus lisaviivitusi ja arvas, et ehitusetapi alustamine esimesel võimalusel on üldsuse huvides, otsustas omavalitsuse volikogu 10. märtsi 2009. aasta istungil, et PPP nõustub 2004. aastal SJB-ga algselt kokkulepitud hinnast ja maksudest madalama hinna ja madalamate maksudega Dampleinis paikneva maa eest. Omavalitsuse 18. veebruari 2009. aasta ettepanekus, mis edastati omavalitsuse volikogu liikmetele, viidati maa hinna ning maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu vähendamisele. Lisaks märgitakse ettepanekus, et selline vähendamine muudaks maa kasutuselevõtu etapi – millega esialgsete eelarvestuste kohaselt pidi jõutama kasumiläveni – kahjumit teenivaks projektiks. Samuti paluti ettepanekus omavalitsusel ette näha vajalikud vahendid 50 % kahjumi katmiseks. Lisaks märgiti ettepanekus, et finantskriisi tõttu ei suutnud SJB saada Dampleini arendamiseks vajalikku rahastamist. |
| --- | --- |

(31)

Kõnealuse aruande põhjal ning sellepärast, et Madalmaade riigiasutuste sõnul kartis omavalitsus lisaviivitusi ja arvas, et ehitusetapi alustamine esimesel võimalusel on üldsuse huvides, otsustas omavalitsuse volikogu 10. märtsi 2009. aasta istungil, et PPP nõustub 2004. aastal SJB-ga algselt kokkulepitud hinnast ja maksudest madalama hinna ja madalamate maksudega Dampleinis paikneva maa eest. Omavalitsuse 18. veebruari 2009. aasta ettepanekus, mis edastati omavalitsuse volikogu liikmetele, viidati maa hinna ning maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu vähendamisele. Lisaks märgitakse ettepanekus, et selline vähendamine muudaks maa kasutuselevõtu etapi – millega esialgsete eelarvestuste kohaselt pidi jõutama kasumiläveni – kahjumit teenivaks projektiks. Samuti paluti ettepanekus omavalitsusel ette näha vajalikud vahendid 50 % kahjumi katmiseks. Lisaks märgiti ettepanekus, et finantskriisi tõttu ei suutnud SJB saada Dampleini arendamiseks vajalikku rahastamist.

| (32) | Hinna vähendamine vormistati 1. märtsil 2010. aastal omavalitsuse, PPP ning SJB vahel sõlmitud kokkuleppega (edaspidi „lisakokkulepe”). Nimetatud kokkuleppega muudeti 22. novembril sõlmitud 2004. aasta koostöölepingut, SJB projektilepingut ja omavalitsuse projektilepingut. Lisakokkuleppe artikli 2.1.2 esimeses lõigus nähakse ette, et vastupidiselt 2004. aasta koostöölepingus sätestatule on SJB-le müüdava Dampleinis asuva maa hind 4 miljonit eurot. Lisakokkuleppe artikli 2.1.2 teises lõigus nähakse ette, et varem kokku lepitud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu ei olnud enam tarvis tasuda. Nimetatud teises lõigus enam konkreetselt Dampleinis asuvale maale ei viidata (12). |
| --- | --- |

(32)

Hinna vähendamine vormistati 1. märtsil 2010. aastal omavalitsuse, PPP ning SJB vahel sõlmitud kokkuleppega (edaspidi „lisakokkulepe”). Nimetatud kokkuleppega muudeti 22. novembril sõlmitud 2004. aasta koostöölepingut, SJB projektilepingut ja omavalitsuse projektilepingut. Lisakokkuleppe artikli 2.1.2 esimeses lõigus nähakse ette, et vastupidiselt 2004. aasta koostöölepingus sätestatule on SJB-le müüdava Dampleinis asuva maa hind 4 miljonit eurot. Lisakokkuleppe artikli 2.1.2 teises lõigus nähakse ette, et varem kokku lepitud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu ei olnud enam tarvis tasuda. Nimetatud teises lõigus enam konkreetselt Dampleinis asuvale maale ei viidata (12).

| (33) | Samuti väidetakse lisakokkuleppes, et SJB alustas ehitustöödega Dampleinis 7. juulil 2009 ning pidi need tööd teostama katkestusteta. Ehitustööd pidid olema lõpetatud 2011. aasta detsembriks. Hilinemise korral pidi SJB hüvitama osa hinnavähendusest. Maatüki üleandmine pidi toimuma hiljemalt 2010. aasta märtsi keskel ning makse pidi tehtama hiljemalt maatüki üleandmise päeval. |
| --- | --- |

(33)

Samuti väidetakse lisakokkuleppes, et SJB alustas ehitustöödega Dampleinis 7. juulil 2009 ning pidi need tööd teostama katkestusteta. Ehitustööd pidid olema lõpetatud 2011. aasta detsembriks. Hilinemise korral pidi SJB hüvitama osa hinnavähendusest. Maatüki üleandmine pidi toimuma hiljemalt 2010. aasta märtsi keskel ning makse pidi tehtama hiljemalt maatüki üleandmise päeval.

| (34) | Lisaks sõlmisid PPP ja SJB 13. juulil 2009 uue kokkuleppe, mis käsitles maa-alust üldkasutatavat parklat (13). Selle kokkuleppe kohaselt pidi SJB alustama üldkasutatava parkla ehitustöödega 2009. aasta II kvartali jooksul ning teostama töö kindlaksmääratud aja jooksul. PPP pidi maksma SJB-le üldkasutatava parkla ehitamise eest 5,4 miljonit eurot (väärtus 1. aprillil 2009) (14); see kindel summa kehtis kuni tööde lõpetamiseni ja seda ei indekseeritud. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks sõlmisid PPP ja SJB 13. juulil 2009 uue kokkuleppe, mis käsitles maa-alust üldkasutatavat parklat (13). Selle kokkuleppe kohaselt pidi SJB alustama üldkasutatava parkla ehitustöödega 2009. aasta II kvartali jooksul ning teostama töö kindlaksmääratud aja jooksul. PPP pidi maksma SJB-le üldkasutatava parkla ehitamise eest 5,4 miljonit eurot (väärtus 1. aprillil 2009) (14); see kindel summa kehtis kuni tööde lõpetamiseni ja seda ei indekseeritud.

| (35) | SJB ja Wooninvest Projecten BV – projektiarendajaga seotud ettevõtja, kes oli 2004. aastal allkirjastanud ühe koostöölepingu – allkirjastasid 15. jaanuaril 2010. aastal ostu-/ehituslepingu („koop/aannemingsovereenkomst”) 43 eluaseme ostuks, mille Wooninvest annaks eraõiguslikele isikutele rendile. Pooled leppisid kokku, et kui SJB leiab mõnele neist eluasemetest eraõigusliku ostja enne 29. jaanuarit 2010, siis neid eluasemeid ettevõtjale Wooninvest ei müüdaks. Samuti nähti kokkuleppes ette ajavahemik – alates 29. jaanuarist 2010 kuni eluasemete üleandmiseni ettevõtjale Wooninvest –, mille kestel võis SJB ettevõtjale Wooninvest müüdud eluasemed tagasi osta samadel tingimustel, nagu need müüdi ettevõtjale Wooninvest, hüvitades ettevõtjale Wooninvest tolle kantud kulud ja intressi, milleks oli 6 % aastas ajavahemiku eest, mis algas ettevõtja Wooninvesti maksega SJB-le ja lõppes Wooninvesti poolse eluasemete tagastamisega SJB-le (artikkel 24). |
| --- | --- |

(35)

SJB ja Wooninvest Projecten BV – projektiarendajaga seotud ettevõtja, kes oli 2004. aastal allkirjastanud ühe koostöölepingu – allkirjastasid 15. jaanuaril 2010. aastal ostu-/ehituslepingu („koop/aannemingsovereenkomst”) 43 eluaseme ostuks, mille Wooninvest annaks eraõiguslikele isikutele rendile. Pooled leppisid kokku, et kui SJB leiab mõnele neist eluasemetest eraõigusliku ostja enne 29. jaanuarit 2010, siis neid eluasemeid ettevõtjale Wooninvest ei müüdaks. Samuti nähti kokkuleppes ette ajavahemik – alates 29. jaanuarist 2010 kuni eluasemete üleandmiseni ettevõtjale Wooninvest –, mille kestel võis SJB ettevõtjale Wooninvest müüdud eluasemed tagasi osta samadel tingimustel, nagu need müüdi ettevõtjale Wooninvest, hüvitades ettevõtjale Wooninvest tolle kantud kulud ja intressi, milleks oli 6 % aastas ajavahemiku eest, mis algas ettevõtja Wooninvesti maksega SJB-le ja lõppes Wooninvesti poolse eluasemete tagastamisega SJB-le (artikkel 24).

3.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (36) | Menetluse algatamise otsusega algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse seoses sellega, et PPP otsustas SJB kasuks vähendada tagasiulatuvalt maa hinda ning loobuda maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu sissenõudmisest (edaspidi „vaidlustatud meetmed”), tuginedes asjaolule, et need meetmed võisid hõlmata riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning komisjonil oli kahtlusi nende kokkusobivuses siseturuga. |
| --- | --- |

(36)

Menetluse algatamise otsusega algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse seoses sellega, et PPP otsustas SJB kasuks vähendada tagasiulatuvalt maa hinda ning loobuda maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu sissenõudmisest (edaspidi „vaidlustatud meetmed”), tuginedes asjaolule, et need meetmed võisid hõlmata riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning komisjonil oli kahtlusi nende kokkusobivuses siseturuga.

| (37) | Eelkõige pidas komisjon ebatõenäoliseks, et turumajandusliku erainvestori kriteeriumide nõudeid arvesse võttes oleks hüpoteetiline eraõiguslik müüja olukorras, milles omavalitsus oli, nõustunud samasuguse hinnavähendusega ja maksude sissenõudmisest loobumisega. Seeläbi et SJB-le müüdud maa hinda vähendati tagasiulatuvalt, otsustas PPP – ja seega ka omavalitsus – võtta kanda langeva eluasemeturuga seotud riski. Selline käitumine on vastuolus Madalmaade riigiasutuste kinnitusega, et projekti ehitusetapi riskid ja kulud pidid kandma eraõiguslikud projektiarendajad, sealhulgas SJB. Kuna PPP kui maa müüja ei olnud rahaliselt kaasatud projekti sellesse etappi, ei olnud mingit alust arvata, et hüpoteetiline eraõiguslik müüja oleks sarnases olukorras, milles omavalitsus oli, nõustunud tagasiulatuvalt vähendama kokkulepitud müügihinda krundi kohta, sest valitud ostjal oli probleeme nende eluasemete müügiga, mida ta kavatses sellele maale ehitada. Samuti ei tundunud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu sissenõudmisest loobumine vastavat turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, sest ei olnud tõenäoline, et erainvestor oleks tagasiulatuvalt nõustunud loobuma teise poole panusest tema kulude hüvitamisse, saamata selle eest midagi vastu. |
| --- | --- |

(37)

Eelkõige pidas komisjon ebatõenäoliseks, et turumajandusliku erainvestori kriteeriumide nõudeid arvesse võttes oleks hüpoteetiline eraõiguslik müüja olukorras, milles omavalitsus oli, nõustunud samasuguse hinnavähendusega ja maksude sissenõudmisest loobumisega. Seeläbi et SJB-le müüdud maa hinda vähendati tagasiulatuvalt, otsustas PPP – ja seega ka omavalitsus – võtta kanda langeva eluasemeturuga seotud riski. Selline käitumine on vastuolus Madalmaade riigiasutuste kinnitusega, et projekti ehitusetapi riskid ja kulud pidid kandma eraõiguslikud projektiarendajad, sealhulgas SJB. Kuna PPP kui maa müüja ei olnud rahaliselt kaasatud projekti sellesse etappi, ei olnud mingit alust arvata, et hüpoteetiline eraõiguslik müüja oleks sarnases olukorras, milles omavalitsus oli, nõustunud tagasiulatuvalt vähendama kokkulepitud müügihinda krundi kohta, sest valitud ostjal oli probleeme nende eluasemete müügiga, mida ta kavatses sellele maale ehitada. Samuti ei tundunud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu sissenõudmisest loobumine vastavat turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, sest ei olnud tõenäoline, et erainvestor oleks tagasiulatuvalt nõustunud loobuma teise poole panusest tema kulude hüvitamisse, saamata selle eest midagi vastu.

| (38) | Lõpuks avaldas komisjon kahtlust, kas vaidlustatud meetmed võivad kuuluda ELi toimimise lepingu artiklis 107 sätestatud mis tahes erandite kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(38)

Lõpuks avaldas komisjon kahtlust, kas vaidlustatud meetmed võivad kuuluda ELi toimimise lepingu artiklis 107 sätestatud mis tahes erandite kohaldamisalasse.

4.   MADALMAADE MÄRKUSED

| (39) | Madalmaade riigiasutused esitasid 18. aprilli 2012. aasta kirjaga oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(39)

Madalmaade riigiasutused esitasid 18. aprilli 2012. aasta kirjaga oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta.

4.1   Märkused asjaolude kohta

| (40) | Madalmaade riigiasutused täpsustasid, et vastupidiselt sellele, mida võib eeldada lisakokkuleppe artikli 2.1.2 sõnastuse alusel, ei olnud omavalitsus loobunud esialgselt 2004. aasta koostöölepingu kohaselt kokku lepitud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu kogu summa sissenõudmisest, vaid pigem nende maksude sissenõudmisest, mida SJB pidi tasuma Dampleinis ehitatavate eluasemete eest. Madalmaade riigiasutuste sõnul olid need maksud kokku 551 544 eurot (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga, mille koguväärtus 1. jaanuaril 2010 oleks olnud 719 400 eurot). Oma seisukoha põhjendamiseks viitasid Madalmaade riigiasutused hinna vähendamist käsitlevale ettepanekule, mille omavalitsus saatis oma volikogule 18. veebruaril 2009. aastal, ning 2004. aasta koostöölepingule lisatud ehituskavale, mille kohaselt on Dampleiniga seotud maakasutusmaks ja kvaliteedimaks 551 554 eurot. |
| --- | --- |

(40)

Madalmaade riigiasutused täpsustasid, et vastupidiselt sellele, mida võib eeldada lisakokkuleppe artikli 2.1.2 sõnastuse alusel, ei olnud omavalitsus loobunud esialgselt 2004. aasta koostöölepingu kohaselt kokku lepitud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu kogu summa sissenõudmisest, vaid pigem nende maksude sissenõudmisest, mida SJB pidi tasuma Dampleinis ehitatavate eluasemete eest. Madalmaade riigiasutuste sõnul olid need maksud kokku 551 544 eurot (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga, mille koguväärtus 1. jaanuaril 2010 oleks olnud 719 400 eurot). Oma seisukoha põhjendamiseks viitasid Madalmaade riigiasutused hinna vähendamist käsitlevale ettepanekule, mille omavalitsus saatis oma volikogule 18. veebruaril 2009. aastal, ning 2004. aasta koostöölepingule lisatud ehituskavale, mille kohaselt on Dampleiniga seotud maakasutusmaks ja kvaliteedimaks 551 554 eurot.

| (41) | Peale selle andsid Madalmaade riigiasutused komisjonile teada, et SJB-ga seotud hinnavähendusi arutas PPP juba 2006. ja 2008. aastal. PPP otsustas 2006. aastal ilmselt langetada äripindadele ette nähtud maa müügihinda sellepärast, et äripindu oli võimalik ehitada esialgselt plaanitust vähem, samas kui 2008. aastal otsustas PPP pakkuda SJB-le hüvitist ehitusloa väljastamisel esinenud viivituse tõttu. Neid hinnavähendusi kavatseti võimaldada tingimusel, et SJB saab kehtiva ehitusloa 1. oktoobriks 2008. Kuna nii ei juhtunud, otsustasid pooled hinna vähendamise üle taas läbi rääkida. Madalmaade riigiasutuste sõnul tuleks Dampleinis asuva maa hinnavähendus ja ka sissenõudmata jäävad maksud arvutada vastavalt allpool tabelis 1 näidatule.

  Tabel 1.


  Hinnavähenduse ja sisse nõudmata jäetavate maksude arvutus Madalmaade riigiasutuste kavandatud kujul







  Dampleinis asuva maa hinnavähendus | Väärtus 1. jaanuari 2010 seisuga |
| --- | --- | --- |
| Maa väärtus | 8 622 480 |
| Maakasutusmaks ja kvaliteedimaks | 719 400 |
| Maa hind ja maksud kokku | 9 341 880 |
| 2006. ja 2008. aastal kokku lepitud hinnavähendus | –1 734 245 |
| Väärtus pärast hinnavähendust | 7 607 635 |
| 2010. aasta lisakokkuleppe kohane hinnavähendus | –4 000 000 |
| Hinnavähendus kokku | 3 607 635 |

(41)

Peale selle andsid Madalmaade riigiasutused komisjonile teada, et SJB-ga seotud hinnavähendusi arutas PPP juba 2006. ja 2008. aastal. PPP otsustas 2006. aastal ilmselt langetada äripindadele ette nähtud maa müügihinda sellepärast, et äripindu oli võimalik ehitada esialgselt plaanitust vähem, samas kui 2008. aastal otsustas PPP pakkuda SJB-le hüvitist ehitusloa väljastamisel esinenud viivituse tõttu. Neid hinnavähendusi kavatseti võimaldada tingimusel, et SJB saab kehtiva ehitusloa 1. oktoobriks 2008. Kuna nii ei juhtunud, otsustasid pooled hinna vähendamise üle taas läbi rääkida. Madalmaade riigiasutuste sõnul tuleks Dampleinis asuva maa hinnavähendus ja ka sissenõudmata jäävad maksud arvutada vastavalt allpool tabelis 1 näidatule.

Tabel 1.

Hinnavähenduse ja sisse nõudmata jäetavate maksude arvutus Madalmaade riigiasutuste kavandatud kujul

Dampleinis asuva maa hinnavähendus

Väärtus 1. jaanuari 2010 seisuga

Maa väärtus

8 622 480

Maakasutusmaks ja kvaliteedimaks

719 400

Maa hind ja maksud kokku

9 341 880

2006. ja 2008. aastal kokku lepitud hinnavähendus

–1 734 245

Väärtus pärast hinnavähendust

7 607 635

2010. aasta lisakokkuleppe kohane hinnavähendus

–4 000 000

Hinnavähendus kokku

3 607 635

4.2   Märkused riigiabi olemasolu kohta

| (42) | Madalmaade riigiasutused ei ole nõus, nagu kujutaksid vaidlustatud meetmed endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Madalmaade riigiasutused on sisuliselt seisukohal, et vaidlustatud meetmetega ei anta SJB-le eelist, mida tal ei oleks olnud võimalik saada tavapärastel turutingimustel. |
| --- | --- |

(42)

Madalmaade riigiasutused ei ole nõus, nagu kujutaksid vaidlustatud meetmed endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Madalmaade riigiasutused on sisuliselt seisukohal, et vaidlustatud meetmetega ei anta SJB-le eelist, mida tal ei oleks olnud võimalik saada tavapärastel turutingimustel.

| (43) | Selle asemel leiavad Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus toimis vastavalt turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, sest kui Dampleini projekti ei oleks ellu viidud, oleks see mõjutanud kogu Leidschendami keskuse projekti ning toonud omavalitsusele kaasa otsest ja kaudset kahju. |
| --- | --- |

(43)

Selle asemel leiavad Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus toimis vastavalt turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, sest kui Dampleini projekti ei oleks ellu viidud, oleks see mõjutanud kogu Leidschendami keskuse projekti ning toonud omavalitsusele kaasa otsest ja kaudset kahju.

| (44) | Esiteks, otsese kahju arvutamisel eeldas omavalitsus, et SJB-l oleks kulunud 70 % eluasemete müümiseks kriisiperioodil ja ehitustööde alustamiseks lisakokkuleppeta vähemalt kaks aastat. Omavalitsuse arvestuste kohaselt oleks täiendava kaheaastase viivitusega kaasnev otsene kahju PPP jaoks olnud 2,85 miljonit eurot, millest 50 % oleks pidanud kandma omavalitsus. Peale selle, hinnanguliselt oleks pelgalt omavalitsusele kaasnenud otsene lisakulu summas 50 000 eurot kehva seisu jäänud piirkonna hooldamise tõttu (vt tabel 2).

  Tabel 2.


  Madalmaade riigiasutuste arvutatud otsene kahju








  Otsene kahju kahe aasta jooksul | PPP | Omavalitsus
  (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Krediidilt tasutavad intressid (5 % kahe aasta jooksul, tagasimaksmata summa 1. jaanuari 2009. aasta seisuga: 17 miljonit eurot) | 1 800 000 | 900 000 |
| Ajutised tarad ja teetähised ning hooldus | 60 000 | 30 000 |
| Teenustega kaasnevate kulude kasv (indeks 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Täiendavad planeerimiskulud, s.t projekti haldamisega seotud kulud, näiteks finantshalduskulud, kindlustus jms | 600 000 | 300 000 |
| Kehvas seisus ala hooldus | | 50 000 |
| Kokku | 2 845 000 | 1 472 500 |

(44)

Esiteks, otsese kahju arvutamisel eeldas omavalitsus, et SJB-l oleks kulunud 70 % eluasemete müümiseks kriisiperioodil ja ehitustööde alustamiseks lisakokkuleppeta vähemalt kaks aastat. Omavalitsuse arvestuste kohaselt oleks täiendava kaheaastase viivitusega kaasnev otsene kahju PPP jaoks olnud 2,85 miljonit eurot, millest 50 % oleks pidanud kandma omavalitsus. Peale selle, hinnanguliselt oleks pelgalt omavalitsusele kaasnenud otsene lisakulu summas 50 000 eurot kehva seisu jäänud piirkonna hooldamise tõttu (vt tabel 2).

Tabel 2.

Madalmaade riigiasutuste arvutatud otsene kahju

Otsene kahju kahe aasta jooksul

PPP

Omavalitsus

(50 %)

Krediidilt tasutavad intressid (5 % kahe aasta jooksul, tagasimaksmata summa 1. jaanuari 2009. aasta seisuga: 17 miljonit eurot)

1 800 000

900 000

Ajutised tarad ja teetähised ning hooldus

60 000

30 000

Teenustega kaasnevate kulude kasv (indeks 2,5 %)

385 000

192 500

Täiendavad planeerimiskulud, s.t projekti haldamisega seotud kulud, näiteks finantshalduskulud, kindlustus jms

600 000

300 000

Kehvas seisus ala hooldus

50 000

Kokku

2 845 000

1 472 500

| (45) | Lisaks väidavad Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus oleks kandnud sellise viivituse tõttu kaudset kahju, mis oleks tulenenud üldkasutatava piirkonna pidevast halvenemisest, piirkonna usaldusväärsuse vähenemisest selle elanike ja tulevaste kinnisvara soetajate silmis, kaupluste mujale kolimisega seotud kuludest, ettevõtjate esitatud kahjunõuetest, hoolduskuludest ning teiste alamprojektidega seotud plaanide muutustest. Sellise viivituse tõttu võisid arenduspiirkonnast lahkuda ka sellised kauplused, mille olemasolu aitab muuta kogu piirkonda elamiskõlblikuks. Juba enne projekti algust oli umbes 23 % kaupluste pindadest vabad ning 2010. aastaks oli tegevuse lõpetanud 27 %. Vajalike uuendusteta oleks kogu piirkond veelgi kehvemasse olukorda sattunud. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks väidavad Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus oleks kandnud sellise viivituse tõttu kaudset kahju, mis oleks tulenenud üldkasutatava piirkonna pidevast halvenemisest, piirkonna usaldusväärsuse vähenemisest selle elanike ja tulevaste kinnisvara soetajate silmis, kaupluste mujale kolimisega seotud kuludest, ettevõtjate esitatud kahjunõuetest, hoolduskuludest ning teiste alamprojektidega seotud plaanide muutustest. Sellise viivituse tõttu võisid arenduspiirkonnast lahkuda ka sellised kauplused, mille olemasolu aitab muuta kogu piirkonda elamiskõlblikuks. Juba enne projekti algust oli umbes 23 % kaupluste pindadest vabad ning 2010. aastaks oli tegevuse lõpetanud 27 %. Vajalike uuendusteta oleks kogu piirkond veelgi kehvemasse olukorda sattunud.

| (46) | Sellepärast leiavad Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus tegutses nii, nagu oleks seda teinud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor, võttes arvesse finantsprognoose ning püüdes enda huvides piirata otsest ja kaudset kahju, mida oleks kantud, kui projekti oleks veelgi edasi lükatud. Samas sai omavalitsus garantii, et ehitustööd Dampleinis teostatakse. |
| --- | --- |

(46)

Sellepärast leiavad Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus tegutses nii, nagu oleks seda teinud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor, võttes arvesse finantsprognoose ning püüdes enda huvides piirata otsest ja kaudset kahju, mida oleks kantud, kui projekti oleks veelgi edasi lükatud. Samas sai omavalitsus garantii, et ehitustööd Dampleinis teostatakse.

| (47) | Teiseks väitsid Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus oli toiminud sarnaselt erainvestorile, kui võimaldas vaidlustatud meetmete kasutamist vastutasuks SJB lubaduse eest loobuda õigusest kasutada 70 % klauslit. Asjaolu, et SJB ei saanud enam kasutada 70 % klauslit, mõjutas 2003. aastal läbi viidud maa esimese hindamise käigus tehtud oletusi ja 2004. aasta koostöölepingus kokku lepitud hinda. Madalmaade riigiasutuste sõnul oli maa müügihinna vähendamine ja maksude sissenõudmisest loobumine vastutasu, mida omavalitsus pidi maksma, et SJB nõustuks loobuma 70 % klausli kasutamise õigusest. Lisakokkuleppeta ei oleks SJB Dampleini ehitustöödega alustanud. |
| --- | --- |

(47)

Teiseks väitsid Madalmaade riigiasutused, et omavalitsus oli toiminud sarnaselt erainvestorile, kui võimaldas vaidlustatud meetmete kasutamist vastutasuks SJB lubaduse eest loobuda õigusest kasutada 70 % klauslit. Asjaolu, et SJB ei saanud enam kasutada 70 % klauslit, mõjutas 2003. aastal läbi viidud maa esimese hindamise käigus tehtud oletusi ja 2004. aasta koostöölepingus kokku lepitud hinda. Madalmaade riigiasutuste sõnul oli maa müügihinna vähendamine ja maksude sissenõudmisest loobumine vastutasu, mida omavalitsus pidi maksma, et SJB nõustuks loobuma 70 % klausli kasutamise õigusest. Lisakokkuleppeta ei oleks SJB Dampleini ehitustöödega alustanud.

4.3   Märkused riigiabimeetmete kokkusobivuse kohta siseturuga

| (48) | Kui komisjon peaks järeldama, et vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi, siis Madalmaade riigiasutused väidavad, et selline abi on kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(48)

Kui komisjon peaks järeldama, et vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi, siis Madalmaade riigiasutused väidavad, et selline abi on kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

4.3.1   Üldine huvi

| (49) | Madalmaade riigiasutused väidavad, et omavalitsusel oli avalik huvi kõnealuse projekti elluviimise vastu. Kuna suur osa Dampleinis asuvast maast oli halvas olukorras ning olukord piirkonnas muutus üha halvemaks, pidas omavalitsus ehitustööde alustamist Dampleinis äärmiselt oluliseks mitte ainult Dampleini arendamise seisukohast, vaid ka kogu Leidschendami linnakeskuse jaoks. Eelkõige võis muude alamprojektide elluviimist ohustada maa-aluse parkla ehitustöödega viivitamine. |
| --- | --- |

(49)

Madalmaade riigiasutused väidavad, et omavalitsusel oli avalik huvi kõnealuse projekti elluviimise vastu. Kuna suur osa Dampleinis asuvast maast oli halvas olukorras ning olukord piirkonnas muutus üha halvemaks, pidas omavalitsus ehitustööde alustamist Dampleinis äärmiselt oluliseks mitte ainult Dampleini arendamise seisukohast, vaid ka kogu Leidschendami linnakeskuse jaoks. Eelkõige võis muude alamprojektide elluviimist ohustada maa-aluse parkla ehitustöödega viivitamine.

4.3.2   Ühishuvist kantud eesmärk

| (50) | Madalmaade riigiasutuste sõnul aitab Leidschendami linnakeskuse uuendamine kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 3 ja 174. Linnakeskuse uuendamise käigus kasutatakse tõhusalt ära see vähene pind, mis on kättesaadav uute eluasemete, äripindade ja maa-aluse parkla rajamiseks Leidschendamis, samas kui avaliku infrastruktuuri parandamine aitab kaasa kogu linnakeskuse sidususele. |
| --- | --- |

(50)

Madalmaade riigiasutuste sõnul aitab Leidschendami linnakeskuse uuendamine kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 3 ja 174. Linnakeskuse uuendamise käigus kasutatakse tõhusalt ära see vähene pind, mis on kättesaadav uute eluasemete, äripindade ja maa-aluse parkla rajamiseks Leidschendamis, samas kui avaliku infrastruktuuri parandamine aitab kaasa kogu linnakeskuse sidususele.

4.3.3   Lisakokkuleppe asjakohasus

| (51) | Madalmaade riigiasutused kaitsevad seisukohta, et SJB-d ei oleks olnud võimalik sundida alustama ehitustöid Dampleinis 2004. aasta koostöölepingus sisalduva 70 % klausli tõttu. Ajal, mil SJB sai kehtiva ehitusloa, oli krediidikriis juba Madalmaade kinnisvaraturule mõju avaldanud ning seetõttu oli veelgi ebatõenäolisem, et SJB-l õnnestuks kiiresti eelmüügi käigus müüa 70 % vabaturul müüdavatest eluasemetest. Sellepärast toimusid 2004. aasta koostöölepingu üle uued läbirääkimised, sest omavalitsuse arvates oli Dampleini ehitustööde alustamine äärmiselt oluline. Seega oli lisakokkulepe asjakohane ja vajalik, et omavalitsus suudaks saavutada eesmärgi, nimelt taaselustada Dampleini. |
| --- | --- |

(51)

Madalmaade riigiasutused kaitsevad seisukohta, et SJB-d ei oleks olnud võimalik sundida alustama ehitustöid Dampleinis 2004. aasta koostöölepingus sisalduva 70 % klausli tõttu. Ajal, mil SJB sai kehtiva ehitusloa, oli krediidikriis juba Madalmaade kinnisvaraturule mõju avaldanud ning seetõttu oli veelgi ebatõenäolisem, et SJB-l õnnestuks kiiresti eelmüügi käigus müüa 70 % vabaturul müüdavatest eluasemetest. Sellepärast toimusid 2004. aasta koostöölepingu üle uued läbirääkimised, sest omavalitsuse arvates oli Dampleini ehitustööde alustamine äärmiselt oluline. Seega oli lisakokkulepe asjakohane ja vajalik, et omavalitsus suudaks saavutada eesmärgi, nimelt taaselustada Dampleini.

4.3.4   Proportsionaalsus

| (52) | Selleks et täituks omavalitsuse soov ja ehitustöödega alustataks viivitamata, pidi SJB loobuma oma õigusest kasutada 70 % klauslit ja alustama ehitustöid, võttes samas riski, et eluasemeid ei ole võimalik maha müüa. Sellepärast arvutas SJB varem kokku lepitud hinna ümber. Seejärel kinnitas selle arvutuse sõltumatu ekspert, kelle sõnul oli kokkulepitud hind turutingimustele vastav. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et täituks omavalitsuse soov ja ehitustöödega alustataks viivitamata, pidi SJB loobuma oma õigusest kasutada 70 % klauslit ja alustama ehitustöid, võttes samas riski, et eluasemeid ei ole võimalik maha müüa. Sellepärast arvutas SJB varem kokku lepitud hinna ümber. Seejärel kinnitas selle arvutuse sõltumatu ekspert, kelle sõnul oli kokkulepitud hind turutingimustele vastav.

| (53) | See, et hinna tunnistas turutingimustele vastavaks sõltumatu ekspert, näitab Madalmaade riigiasutuste sõnul, et hinnavähendus oli proportsionaalne. See tähendaks ka seda, et SJB ei saanud ülemäärast hüvitist. Maa hinna vähendamine oli vastutasu, mida omavalitsus pidi maksma, et SJB nõustuks loobuma 70 % klausli kasutamise õigusest. Lisakokkuleppeta ei oleks SJB Dampleini ehitustöödega alustanud. |
| --- | --- |

(53)

See, et hinna tunnistas turutingimustele vastavaks sõltumatu ekspert, näitab Madalmaade riigiasutuste sõnul, et hinnavähendus oli proportsionaalne. See tähendaks ka seda, et SJB ei saanud ülemäärast hüvitist. Maa hinna vähendamine oli vastutasu, mida omavalitsus pidi maksma, et SJB nõustuks loobuma 70 % klausli kasutamise õigusest. Lisakokkuleppeta ei oleks SJB Dampleini ehitustöödega alustanud.

| (54) | Peale selle, kuna SJB osaleb PPP-s, kannab ta ka ise maa kasutusega kaasnevatest riskidest ja kuludest 50 %, olles sel viisil samuti mõjutatud müügihinna vähendamisest. Selleks et jõuda maakasutuse puhul rentaablusläveni, otsustati, et SJB peaks panustama PPP-sse 2,6 miljonit eurot (Damcentrumi maa kasutamise üldplaani punkt 5.2.1), ning kui PPP kannab 50 % kooli ehitamisega seotud kuludest, siis 25 % neist kuludest kannab SJB (0,7 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(54)

Peale selle, kuna SJB osaleb PPP-s, kannab ta ka ise maa kasutusega kaasnevatest riskidest ja kuludest 50 %, olles sel viisil samuti mõjutatud müügihinna vähendamisest. Selleks et jõuda maakasutuse puhul rentaablusläveni, otsustati, et SJB peaks panustama PPP-sse 2,6 miljonit eurot (Damcentrumi maa kasutamise üldplaani punkt 5.2.1), ning kui PPP kannab 50 % kooli ehitamisega seotud kuludest, siis 25 % neist kuludest kannab SJB (0,7 miljonit eurot).

4.3.5   Konkurentsi moonutamine

| (55) | Lõpetuseks väidavad Madalmaade riigiasutused, et hinna tagasiulatuv vähendamine hõlmab 67 eluaseme ja 14 äripinna ehitamist, mis kavatsetakse müüa turutingimustele vastava ja sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Sellepärast oleks konkurentsi moonutamine väga kohalikku laadi ega kaaluks üles projekti lõpetamisest tulenevat positiivset mõju. |
| --- | --- |

(55)

Lõpetuseks väidavad Madalmaade riigiasutused, et hinna tagasiulatuv vähendamine hõlmab 67 eluaseme ja 14 äripinna ehitamist, mis kavatsetakse müüa turutingimustele vastava ja sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Sellepärast oleks konkurentsi moonutamine väga kohalikku laadi ega kaaluks üles projekti lõpetamisest tulenevat positiivset mõju.

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (56) | Vastusena menetluse algatamise otsusele esitas märkused vaid sihtasutus Stichting. Sihtasutus tervitas menetluse algatamise otsust, kuid leidis, et kõnealuses otsuses kirjeldatud vaidlustatud meetmed on osa palju laiemast abi andmise protsessist ning viitas oma kaebusele ja täiendavalt esitatud materjalidele. Eelkõige viitab sihtasutus Stichting sellele, et omavalitsus andis maa PPP-le väidetavalt tasuta. |
| --- | --- |

(56)

Vastusena menetluse algatamise otsusele esitas märkused vaid sihtasutus Stichting. Sihtasutus tervitas menetluse algatamise otsust, kuid leidis, et kõnealuses otsuses kirjeldatud vaidlustatud meetmed on osa palju laiemast abi andmise protsessist ning viitas oma kaebusele ja täiendavalt esitatud materjalidele. Eelkõige viitab sihtasutus Stichting sellele, et omavalitsus andis maa PPP-le väidetavalt tasuta.

| (57) | Sihtasutus Stichting on arvamusel, et projekti puhul esinenud viivitus ei tulenenud asutuse algatatud siseriiklikust kohtumenetlusest ning finantskriis ei põhjustanud Dampleini eluasemete müügi edasilükkumist. Sihtasutuse Stichting sõnul ei ole seda liiki eluasemete järele, mida Dampleinis ehitada kavatseti, turul nõudlust olnud ajast, mil projektiga 2004. aastal alustati. |
| --- | --- |

(57)

Sihtasutus Stichting on arvamusel, et projekti puhul esinenud viivitus ei tulenenud asutuse algatatud siseriiklikust kohtumenetlusest ning finantskriis ei põhjustanud Dampleini eluasemete müügi edasilükkumist. Sihtasutuse Stichting sõnul ei ole seda liiki eluasemete järele, mida Dampleinis ehitada kavatseti, turul nõudlust olnud ajast, mil projektiga 2004. aastal alustati.

| (58) | Sihtasutuse Stichting väitel ei hinnanud sõltumatu ekspert maad ei 2003. aastal ega ka 2009. aastal. |
| --- | --- |

(58)

Sihtasutuse Stichting väitel ei hinnanud sõltumatu ekspert maad ei 2003. aastal ega ka 2009. aastal.

6.   MADALMAADE RIIGIASUTUSTE MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (59) | Madalmaade riigiasutused väitsid, et projekti korraldamine omavalitsuse poolt on olnud läbipaistev ning seda on kirjeldatud 6. aprillil 2004. aastal heaks kiidetud Damcentrumi üldplaanis. Konfidentsiaalsena hoiti vaid rahaliselt delikaatseid kokkuleppeid või nende osasid. |
| --- | --- |

(59)

Madalmaade riigiasutused väitsid, et projekti korraldamine omavalitsuse poolt on olnud läbipaistev ning seda on kirjeldatud 6. aprillil 2004. aastal heaks kiidetud Damcentrumi üldplaanis. Konfidentsiaalsena hoiti vaid rahaliselt delikaatseid kokkuleppeid või nende osasid.

| (60) | Mis puutub PPP-le maa tasuta andmist, siis selgitas omavalitsus, et menetluse algatamise otsus seda ei hõlma ning viitas 2009. aastal komisjonile esitatud teabele, milles ta oli selgitanud, et maad ei antud tasuta, sest PPP osutas selle eest vastutasuks teenuseid. Varem esitatud teabes rõhutas omavalitsus, et PPP teostatud tööd oleks tavapäraselt pidanud ära tegema omavalitsus. |
| --- | --- |

(60)

Mis puutub PPP-le maa tasuta andmist, siis selgitas omavalitsus, et menetluse algatamise otsus seda ei hõlma ning viitas 2009. aastal komisjonile esitatud teabele, milles ta oli selgitanud, et maad ei antud tasuta, sest PPP osutas selle eest vastutasuks teenuseid. Varem esitatud teabes rõhutas omavalitsus, et PPP teostatud tööd oleks tavapäraselt pidanud ära tegema omavalitsus.

| (61) | Madalmaade riigiasutuste sõnul oli Dampleini eluasemete müügile negatiivne mõju nii sihtasutuse Stichting algatatud kohtumenetlusel, millega kaasnes projektile palju negatiivset tähelepanu, kui ka krediidikriisil. Kui esialgne müük 2007. aastal algas, siis müüdi siiski peaaegu kolmandik eluasemetest. Vajalike ehituslubade liiga hilise saamise tõttu need müügilepingud hiljem küll tühistati. Seega võib järeldada, et projekti alguses oli nende eluasemete järgi nõudlus. |
| --- | --- |

(61)

Madalmaade riigiasutuste sõnul oli Dampleini eluasemete müügile negatiivne mõju nii sihtasutuse Stichting algatatud kohtumenetlusel, millega kaasnes projektile palju negatiivset tähelepanu, kui ka krediidikriisil. Kui esialgne müük 2007. aastal algas, siis müüdi siiski peaaegu kolmandik eluasemetest. Vajalike ehituslubade liiga hilise saamise tõttu need müügilepingud hiljem küll tühistati. Seega võib järeldada, et projekti alguses oli nende eluasemete järgi nõudlus.

| (62) | Lisaks märgivad Madalmaade riigiasutused, et sõltumatud eksperdid valis välja omavalitsus, kellel puudus huvi saada maa eest väikest tulu. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks märgivad Madalmaade riigiasutused, et sõltumatud eksperdid valis välja omavalitsus, kellel puudus huvi saada maa eest väikest tulu.

7.   VAIDLUSTATUD MEETMETE HINDAMINE

7.1   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel

| (63) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(63)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (64) | Esiteks ei ole vaidlustatud seda, et SJB ning ka Schouten de Jong ja Bouwfonds – selle ühisettevõtte liikmed – kvalifitseeruvad kui ettevõtjad nimetatud sätte mõttes, sest nende majandustegevus hõlmab kaupade pakkumist ja teenuste osutamist turul, nagu on osutatud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(64)

Esiteks ei ole vaidlustatud seda, et SJB ning ka Schouten de Jong ja Bouwfonds – selle ühisettevõtte liikmed – kvalifitseeruvad kui ettevõtjad nimetatud sätte mõttes, sest nende majandustegevus hõlmab kaupade pakkumist ja teenuste osutamist turul, nagu on osutatud menetluse algatamise otsuses.

| (65) | Teiseks, vaidlustatud meetmete kasutamist võimaldas PPP, mis tähendab, et selleks oli kindlasti vajalik kokkulepe omavalitsusega, kellele kuulub nimetatud partnerlusest 50 %. Kuna PPP teeb otsuseid ühehäälselt ning neid meetmeid ei oleks olnud võimalik heaks kiita ilma omavalitsuse volikogu sõnaselge heakskiiduta, on PPP otsus võimaldada kasutada vaidlustatud meetmeid riigi tehtud otsus. Peale selle, kui omavalitsus ei oleks nõustunud vaidlustatud meetmete lubamisega, oleks tema finantsrisk, mis tulenes PPPst, olnud proportsionaalselt väiksem. Sellepärast viitavad PPP heakskiidu saanud hinnavähendus ja maksude sissenõudmisest loobumine riigi vahendite vähenemisele. |
| --- | --- |

(65)

Teiseks, vaidlustatud meetmete kasutamist võimaldas PPP, mis tähendab, et selleks oli kindlasti vajalik kokkulepe omavalitsusega, kellele kuulub nimetatud partnerlusest 50 %. Kuna PPP teeb otsuseid ühehäälselt ning neid meetmeid ei oleks olnud võimalik heaks kiita ilma omavalitsuse volikogu sõnaselge heakskiiduta, on PPP otsus võimaldada kasutada vaidlustatud meetmeid riigi tehtud otsus. Peale selle, kui omavalitsus ei oleks nõustunud vaidlustatud meetmete lubamisega, oleks tema finantsrisk, mis tulenes PPPst, olnud proportsionaalselt väiksem. Sellepärast viitavad PPP heakskiidu saanud hinnavähendus ja maksude sissenõudmisest loobumine riigi vahendite vähenemisele.

| (66) | Kolmandaks, kuna meetmetest said kasu ainult SJB ning lõppkokkuvõttes selle ühisettevõtte liikmed ettevõtjad Schouten de Jong ja Bouwfonds, tuleb meetmeid käsitleda oma loomult valikulistena. |
| --- | --- |

(66)

Kolmandaks, kuna meetmetest said kasu ainult SJB ning lõppkokkuvõttes selle ühisettevõtte liikmed ettevõtjad Schouten de Jong ja Bouwfonds, tuleb meetmeid käsitleda oma loomult valikulistena.

| (67) | Samas on Madalmaade riigiasutused vaidlustanud väite, et kui omavalitsus nõustus vähendama algselt kokku lepitud hinda, mida küsiti SJB-le müüdud maa eest, ja mitte sisse nõudma makse, andis ta SJB-le majandusliku eelise, mida tal ei oleks olnud võimalik saada tavapärastel turutingimustel. Samuti vaidlustasid riigiasutused väite, et vaidlustatud meetmed moonutavad konkurentsi ja mõjutavad liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(67)

Samas on Madalmaade riigiasutused vaidlustanud väite, et kui omavalitsus nõustus vähendama algselt kokku lepitud hinda, mida küsiti SJB-le müüdud maa eest, ja mitte sisse nõudma makse, andis ta SJB-le majandusliku eelise, mida tal ei oleks olnud võimalik saada tavapärastel turutingimustel. Samuti vaidlustasid riigiasutused väite, et vaidlustatud meetmed moonutavad konkurentsi ja mõjutavad liidusisest kaubandust.

| (68) | Põhjendustes 69–89 esitatud põhjustel ei nõustu komisjon neis punktides Madalmaade riigiasutustega. |
| --- | --- |

(68)

Põhjendustes 69–89 esitatud põhjustel ei nõustu komisjon neis punktides Madalmaade riigiasutustega.

7.1.1   Eelise olemasolu

| (69) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (15) võib riigiasutuste teostatav maa või ehitiste müük ettevõtjale või majandustegevusega tegelevale eraisikule kujutada endast riigiabi, eelkõige kui see tehing ei toimu turuväärtuse alusel, s.t hinnaga, mille erainvestor oleks tavapärase konkurentsi tingimustes võinud määrata. |
| --- | --- |

(69)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (15) võib riigiasutuste teostatav maa või ehitiste müük ettevõtjale või majandustegevusega tegelevale eraisikule kujutada endast riigiabi, eelkõige kui see tehing ei toimu turuväärtuse alusel, s.t hinnaga, mille erainvestor oleks tavapärase konkurentsi tingimustes võinud määrata.

| (70) | Sellega seoses märgib komisjon, et maa müügitehingut tuleks põhimõtteliselt hinnata, lähtudes komisjoni teatisest ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (16) (edaspidi „maamüügiteatis”), milles nähakse liikmesriikidele ette suunised eesmärgiga tagada, et ametiasutuste teostatav maa ja ehitiste müük ei sisaldaks riigiabi. Maamüügiteatises esitatakse kaks meetodit, mille abil välistada tehingutes riigiabi olemasolu: esiteks maa ja ehitiste müük pärast piisaval määral avaldatud, avalikku ja tingimusteta pakkumismenetlust, mis on võrreldav oksjoniga, võttes vastu parima või ainukese pakkumise; ning teiseks, sõltumatu eksperdi koostatud eelhindamise aruanne. Nende meetodite eesmärk on tagada, et hind, millega riigiasutus maad müüb, peegeldab asjakohaselt ja võimalikult suurel määral kõnealuse maa turuhinda, vastates nii turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, nii et oleks välistatud, et müügiga antakse maa soetajale majanduslik eelis. Siiski ei saa välistada, et sellistel juhtudel võib kasutada ka muid hindamismeetodeid, kui on tagatud, et ostja tegelikult makstud hind, mis on arvutatud nende meetodite alusel, peegeldab võimalikult suurel määral kõnealuse maa turuväärtust (17). |
| --- | --- |

(70)

Sellega seoses märgib komisjon, et maa müügitehingut tuleks põhimõtteliselt hinnata, lähtudes komisjoni teatisest ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (16) (edaspidi „maamüügiteatis”), milles nähakse liikmesriikidele ette suunised eesmärgiga tagada, et ametiasutuste teostatav maa ja ehitiste müük ei sisaldaks riigiabi. Maamüügiteatises esitatakse kaks meetodit, mille abil välistada tehingutes riigiabi olemasolu: esiteks maa ja ehitiste müük pärast piisaval määral avaldatud, avalikku ja tingimusteta pakkumismenetlust, mis on võrreldav oksjoniga, võttes vastu parima või ainukese pakkumise; ning teiseks, sõltumatu eksperdi koostatud eelhindamise aruanne. Nende meetodite eesmärk on tagada, et hind, millega riigiasutus maad müüb, peegeldab asjakohaselt ja võimalikult suurel määral kõnealuse maa turuhinda, vastates nii turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, nii et oleks välistatud, et müügiga antakse maa soetajale majanduslik eelis. Siiski ei saa välistada, et sellistel juhtudel võib kasutada ka muid hindamismeetodeid, kui on tagatud, et ostja tegelikult makstud hind, mis on arvutatud nende meetodite alusel, peegeldab võimalikult suurel määral kõnealuse maa turuväärtust (17).

| (71) | Käesoleva juhtumi puhul ei korraldatud tingimusteta pakkumismenetlust. Kuigi 2003. aasta märtsis koostati eksperdihinnang eesmärgiga määrata kindlaks müügihinnad, mis kehtestati 2004. aasta koostöölepingus, siis hiljem, 2010. aastal vähendati SJBga kokku lepitud maasoetushinda ning loobuti varem kokku lepitud maksude sissenõudmisest lisakokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

(71)

Käesoleva juhtumi puhul ei korraldatud tingimusteta pakkumismenetlust. Kuigi 2003. aasta märtsis koostati eksperdihinnang eesmärgiga määrata kindlaks müügihinnad, mis kehtestati 2004. aasta koostöölepingus, siis hiljem, 2010. aastal vähendati SJBga kokku lepitud maasoetushinda ning loobuti varem kokku lepitud maksude sissenõudmisest lisakokkuleppe alusel.

| (72) | Põhjenduses 30 osutatud eksperdihinnanguga seoses leiab komisjon, et selles järelhindamises kasutatud jääkväärtuse meetod ei ole sobiv arvutamaks SJB-le müüdud maa turuväärtust, sest eluasemete müügist tuleneva tulu languse absorbeeriks täielikult maahind. Maa väärtuse arvutamisel võetakse jääkväärtuse meetodi puhul arvesse eluasemete müügihinda. Selles hinnast arvatakse maha ehituskulud ning kasum ja riskikaitse. Järele jääb maa jääkväärtus. On selge, et sellisel langeval eluasemeturul jääkväärtuse meetodi kasutamise korral antud juhtumi puhul kandub kinnisvara langev hind täielikult üle maa väärtusesse. Teoorias võib selle tulemuseks olla isegi maa negatiivne väärtus. |
| --- | --- |

(72)

Põhjenduses 30 osutatud eksperdihinnanguga seoses leiab komisjon, et selles järelhindamises kasutatud jääkväärtuse meetod ei ole sobiv arvutamaks SJB-le müüdud maa turuväärtust, sest eluasemete müügist tuleneva tulu languse absorbeeriks täielikult maahind. Maa väärtuse arvutamisel võetakse jääkväärtuse meetodi puhul arvesse eluasemete müügihinda. Selles hinnast arvatakse maha ehituskulud ning kasum ja riskikaitse. Järele jääb maa jääkväärtus. On selge, et sellisel langeval eluasemeturul jääkväärtuse meetodi kasutamise korral antud juhtumi puhul kandub kinnisvara langev hind täielikult üle maa väärtusesse. Teoorias võib selle tulemuseks olla isegi maa negatiivne väärtus.

| (73) | Peale selle väidavad Madalmaade riigiasutused, et vaidlustatud meetmetega nõustudes toimis omavalitsus vastavalt turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, s.t et hüpoteetiline eraõiguslik müüja oleks sarnases olukorras, milles oli omavalitsus, nõustunud samasuguse hinnavähenduse ja maksude sissenõudmisest loobumisega, et välistada vaidlustatud meetmete tulemusel eelise tekkimine. Esiteks oli omavalitsusel Madalmaade riigiasutuse sõnul oluline finants- ja sotsiaalhuvi ehitustööde võimalikult kiire alustamise vastu Dampleinis, sest lisaviivitusega oleks kaasnenud omavalitsusele otsene ja kaudne kahju ning see kahju oleks olnud suurem kui kulud, mis kaasnesid, kui omavalitsus nõustus vaidlustatud meetmetega. Teiseks kaitsevad Madalmaade riigiasutused seisukohta, et omavalitsus käitus erainvestorina, kui nõustus SJB kohustusega loobuda oma õigusest kasutada 2004. aasta koostöölepingus sisalduvat 70 % klauslit vastutasuks vaidlustatud meetmete eest. |
| --- | --- |

(73)

Peale selle väidavad Madalmaade riigiasutused, et vaidlustatud meetmetega nõustudes toimis omavalitsus vastavalt turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, s.t et hüpoteetiline eraõiguslik müüja oleks sarnases olukorras, milles oli omavalitsus, nõustunud samasuguse hinnavähenduse ja maksude sissenõudmisest loobumisega, et välistada vaidlustatud meetmete tulemusel eelise tekkimine. Esiteks oli omavalitsusel Madalmaade riigiasutuse sõnul oluline finants- ja sotsiaalhuvi ehitustööde võimalikult kiire alustamise vastu Dampleinis, sest lisaviivitusega oleks kaasnenud omavalitsusele otsene ja kaudne kahju ning see kahju oleks olnud suurem kui kulud, mis kaasnesid, kui omavalitsus nõustus vaidlustatud meetmetega. Teiseks kaitsevad Madalmaade riigiasutused seisukohta, et omavalitsus käitus erainvestorina, kui nõustus SJB kohustusega loobuda oma õigusest kasutada 2004. aasta koostöölepingus sisalduvat 70 % klauslit vastutasuks vaidlustatud meetmete eest.

| (74) | Komisjon ei ole selle arutluskäiguga nõus. Alustuseks tuletab komisjon meelde, et omavalitsus oli kaasatud vaid kinnisvaraprojekti maa kasutuselevõtu etappi, samas kui projekti ehitusetapiga kaasnevad riskid ja kulud olid asjaomaste eraõiguslike arendajate, sealhulgas SJB kanda (vt põhjendused 13 ja 16). On ebatõenäoline, et tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor oleks otsustanud võtta SJB-lt langeval eluasemeturul üle riski, mida ta varasemalt kandma ei oleks pidanud, nõustudes esialgu kokku lepitud maamüügihinna vähendamisega ja maksude sissenõudmisest loobumisega, saamata selget rahalist hüvitist, mis kaaluks üles selle otsusega kaasneva kahju. Nagu põhjendustes 75–86 selgitatud, ei aita asjaolu, et omavalitsus oleks kandnud lisaviivituse tõttu kahju, ega ka see, et SJB otsustas loobuda oma õigusest kasutada 70 % klauslit, jõuda komisjonil turumajandusliku erainvestori kriteeriume kohaldades teistsugusele järeldusele. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon ei ole selle arutluskäiguga nõus. Alustuseks tuletab komisjon meelde, et omavalitsus oli kaasatud vaid kinnisvaraprojekti maa kasutuselevõtu etappi, samas kui projekti ehitusetapiga kaasnevad riskid ja kulud olid asjaomaste eraõiguslike arendajate, sealhulgas SJB kanda (vt põhjendused 13 ja 16). On ebatõenäoline, et tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor oleks otsustanud võtta SJB-lt langeval eluasemeturul üle riski, mida ta varasemalt kandma ei oleks pidanud, nõustudes esialgu kokku lepitud maamüügihinna vähendamisega ja maksude sissenõudmisest loobumisega, saamata selget rahalist hüvitist, mis kaaluks üles selle otsusega kaasneva kahju. Nagu põhjendustes 75–86 selgitatud, ei aita asjaolu, et omavalitsus oleks kandnud lisaviivituse tõttu kahju, ega ka see, et SJB otsustas loobuda oma õigusest kasutada 70 % klauslit, jõuda komisjonil turumajandusliku erainvestori kriteeriume kohaldades teistsugusele järeldusele.

| (75) | Seoses otsese kahjuga, mida omavalitsus väidetavalt Dampleini projekti lisaviivituste tõttu kannaks, märgib komisjon, et Madalmaade riigiasutuste kindlaks tehtud hinnangulised kulud, mis on esitatud eespool tabelis 2, on kõik seotud kogu Leidschendami keskuse projekti maa kasutuselevõtu etapiga. Eeldades, et SJB-l kuluks ehituse alustamiseks veel vähemalt kaks aastat, hindasid Madalmaade riigiasutused PPP vähenenud tulu maa müügist SJB-le ning samuti eeldasid samalaadset viivitust ülejäänud Leidschendami keskuse projekti puhul; selle tulemusel ulatuks kogu Leidschendami keskuse projektiga seoses maa kasutuselevõtu etapiks PPP poolt võetud tagasimaksmata laenuga kaasnev intressikulu umbes 1,8 miljoni euroni. Kaheaastase viivitusega kaasneksid ka täiendavad planeerimis- ja muud kulud, mis kogu Leidschendami keskuse projekti puhul ulatuksid umbes 1 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(75)

Seoses otsese kahjuga, mida omavalitsus väidetavalt Dampleini projekti lisaviivituste tõttu kannaks, märgib komisjon, et Madalmaade riigiasutuste kindlaks tehtud hinnangulised kulud, mis on esitatud eespool tabelis 2, on kõik seotud kogu Leidschendami keskuse projekti maa kasutuselevõtu etapiga. Eeldades, et SJB-l kuluks ehituse alustamiseks veel vähemalt kaks aastat, hindasid Madalmaade riigiasutused PPP vähenenud tulu maa müügist SJB-le ning samuti eeldasid samalaadset viivitust ülejäänud Leidschendami keskuse projekti puhul; selle tulemusel ulatuks kogu Leidschendami keskuse projektiga seoses maa kasutuselevõtu etapiks PPP poolt võetud tagasimaksmata laenuga kaasnev intressikulu umbes 1,8 miljoni euroni. Kaheaastase viivitusega kaasneksid ka täiendavad planeerimis- ja muud kulud, mis kogu Leidschendami keskuse projekti puhul ulatuksid umbes 1 miljoni euroni.

| (76) | Kuid nagu Madalmaade riigiasutused ise tunnistavad, põhjustasid just vaidlustatud meetmed projekti maa kasutuselevõtu etapist tuleneva kahju, sest PPP sai SJB-lt maa eest väiksema hinna kui algselt 2004. aasta koostöölepingu alusel kokku lepiti ning loobus teatavate maksude sissenõudmisest (18). Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor, kelle eesmärk oleks olnud maksimeerida maa müügist saadavat tulu, ei oleks tõenäoliselt nõustunud vaidlustatud meetmetega, mis aitasid kaasa kahju tekkimisele projekti maa kasutuselevõtu etapis, mille puhul erainvestor ise vastutaks 50 % ulatuses. Erainvestor, kes oleks rahaliselt osalenud vaid projekti maa kasutuselevõtu etapis, oleks taganud, et maa kasutuselevõtu tööd oleksid teostatud viivitamata, nii et maa oleks saanud anda projektiarendajatele, ning oleks nõudnud, et projektiarendajad maksaksid maamüügihinna ja maksud, nagu oleks olnud ette nähtud vabaturu tingimustes läbi räägitud lepingutes. |
| --- | --- |

(76)

Kuid nagu Madalmaade riigiasutused ise tunnistavad, põhjustasid just vaidlustatud meetmed projekti maa kasutuselevõtu etapist tuleneva kahju, sest PPP sai SJB-lt maa eest väiksema hinna kui algselt 2004. aasta koostöölepingu alusel kokku lepiti ning loobus teatavate maksude sissenõudmisest (18). Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor, kelle eesmärk oleks olnud maksimeerida maa müügist saadavat tulu, ei oleks tõenäoliselt nõustunud vaidlustatud meetmetega, mis aitasid kaasa kahju tekkimisele projekti maa kasutuselevõtu etapis, mille puhul erainvestor ise vastutaks 50 % ulatuses. Erainvestor, kes oleks rahaliselt osalenud vaid projekti maa kasutuselevõtu etapis, oleks taganud, et maa kasutuselevõtu tööd oleksid teostatud viivitamata, nii et maa oleks saanud anda projektiarendajatele, ning oleks nõudnud, et projektiarendajad maksaksid maamüügihinna ja maksud, nagu oleks olnud ette nähtud vabaturu tingimustes läbi räägitud lepingutes.

| (77) | Isegi kui Madalmaade riigiasutuste viidatud väidetavaid otsekulusid saaks võtta arvesse, et toetada omavalitsuse otsust võimaldada vaidlustatud meetme võtmist – millega komisjon ei ole nõus –, siis nende kulude arvutamisel on ikkagi tehtud viga. Esiteks, intressikulud on arvutatud PPP-le võimaldatud krediidilt, mis hõlmab kogu Leidschendami keskuse projekti ja mitte ainult Dampleini projekti, mis on kõigest üks kaheksast alamprojektist. Samamoodi on lisaplaneerimisega seotud kulude arvutamisel arvesse võetud kogu Leidschendami keskuse projekti. Sellepärast ei ole võimalik eeldada, et kui Dampleini projekt oleks ellu viidud, oleks ka kõik muud alamprojektid ellu viidud, ning et sel juhul ei oleks selliseid intressikulusid üldse tekkinud. |
| --- | --- |

(77)

Isegi kui Madalmaade riigiasutuste viidatud väidetavaid otsekulusid saaks võtta arvesse, et toetada omavalitsuse otsust võimaldada vaidlustatud meetme võtmist – millega komisjon ei ole nõus –, siis nende kulude arvutamisel on ikkagi tehtud viga. Esiteks, intressikulud on arvutatud PPP-le võimaldatud krediidilt, mis hõlmab kogu Leidschendami keskuse projekti ja mitte ainult Dampleini projekti, mis on kõigest üks kaheksast alamprojektist. Samamoodi on lisaplaneerimisega seotud kulude arvutamisel arvesse võetud kogu Leidschendami keskuse projekti. Sellepärast ei ole võimalik eeldada, et kui Dampleini projekt oleks ellu viidud, oleks ka kõik muud alamprojektid ellu viidud, ning et sel juhul ei oleks selliseid intressikulusid üldse tekkinud.

| (78) | Teiseks, 5 % intressimäär ei ole tegelik intressimäär, vaid sisemistes arvutustes kasutatud määr. Tegelik intress, mida tuleb tasuda Leidschendami keskuse projekti jaoks kokku lepitud krediidi pealt, on sellest määrast oluliselt madalam (19), nii et omavalitsuse poolt PPP kaudu kantud intressikulud oleksid olnud madalamad võrreldes Madalmaade riigiasutuste väidetud intressikuludega. |
| --- | --- |

(78)

Teiseks, 5 % intressimäär ei ole tegelik intressimäär, vaid sisemistes arvutustes kasutatud määr. Tegelik intress, mida tuleb tasuda Leidschendami keskuse projekti jaoks kokku lepitud krediidi pealt, on sellest määrast oluliselt madalam (19), nii et omavalitsuse poolt PPP kaudu kantud intressikulud oleksid olnud madalamad võrreldes Madalmaade riigiasutuste väidetud intressikuludega.

| (79) | Kolmandaks, tagasimaksmata krediit – ja seega ka intressikulu – oleks olnud palju väiksem, kui makse oleks tehtud 2004. aasta koostöölepingus ette nähtud kuupäeval ja summas. |
| --- | --- |

(79)

Kolmandaks, tagasimaksmata krediit – ja seega ka intressikulu – oleks olnud palju väiksem, kui makse oleks tehtud 2004. aasta koostöölepingus ette nähtud kuupäeval ja summas.

| (80) | Neljandaks, on selge, et isegi Madalmaade riigiasutuste esitatud arvutustes kaaluvad vaidlustatud meetmete tulemusel PPP-le kaasnevad finantstagajärjed (hinnanguliselt umbes 3,6 miljonit eurot) üles väidetavad otsekulud, mida SJB peaks kandma Dampleini kinnisvara ehitamisega kaasnevate lisaviivituste tõttu (Madalmaade riigiasutuste sõnul umbes 2,8 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(80)

Neljandaks, on selge, et isegi Madalmaade riigiasutuste esitatud arvutustes kaaluvad vaidlustatud meetmete tulemusel PPP-le kaasnevad finantstagajärjed (hinnanguliselt umbes 3,6 miljonit eurot) üles väidetavad otsekulud, mida SJB peaks kandma Dampleini kinnisvara ehitamisega kaasnevate lisaviivituste tõttu (Madalmaade riigiasutuste sõnul umbes 2,8 miljonit eurot).

| (81) | Peale selle, seoses väidetava kaudse kahjuga, mis oleks kaasnenud, kui projekti oleks veel kaheks aastaks edasi lükatud, ei ole Madalmaade riigiasutused esitanud selle kahju summat, nii et komisjonil ei ole võimalik seda kontrollida. |
| --- | --- |

(81)

Peale selle, seoses väidetava kaudse kahjuga, mis oleks kaasnenud, kui projekti oleks veel kaheks aastaks edasi lükatud, ei ole Madalmaade riigiasutused esitanud selle kahju summat, nii et komisjonil ei ole võimalik seda kontrollida.

| (82) | Seoses SJB kohustusega loobuda oma õigusest kasutada 70 % klauslit märgib komisjon alustuseks, et kõnealune klausel, mida kohaldati ka kõigi teiste Leidschendami keskuse projekti kaasatud eraõiguslike arendajate suhtes, on Madalmaades tavapärane. Selle klausliga nõustudes leppis omavalitsus, et vabaturul müüdavate eluasemete tegelik ehitus sõltub eraõiguslike projektiarendajate, sealhulgas SJB edukusest eluasemete eelmüügi käigus. See tuleneb asjaolust, et omavalitsus oli kaasatud ainult projekti maa kasutuselevõtu etappi, samas kui ehitusetapiga kaasnevad riskid ja kulud võtsid eraõiguslikud arendajad enda kanda. Kui omavalitsus oleks tõepoolest olnud huvitatud ehitustööde kiirest alustamisest, oli tal eraõiguslike arendajatega 2004. aastal müügikokkuleppeid läbi rääkidas võimalus kas mitte nõustuda 70 % klausli lisamisega lepingusse või siis lisada karistused, mida kohaldatakse, kui ehitusetapiga ei alustata kindlaksmääratud kuupäeval või kui ehitusetappi ei lõpetata kindlaksmääratud kuupäevaks. |
| --- | --- |

(82)

Seoses SJB kohustusega loobuda oma õigusest kasutada 70 % klauslit märgib komisjon alustuseks, et kõnealune klausel, mida kohaldati ka kõigi teiste Leidschendami keskuse projekti kaasatud eraõiguslike arendajate suhtes, on Madalmaades tavapärane. Selle klausliga nõustudes leppis omavalitsus, et vabaturul müüdavate eluasemete tegelik ehitus sõltub eraõiguslike projektiarendajate, sealhulgas SJB edukusest eluasemete eelmüügi käigus. See tuleneb asjaolust, et omavalitsus oli kaasatud ainult projekti maa kasutuselevõtu etappi, samas kui ehitusetapiga kaasnevad riskid ja kulud võtsid eraõiguslikud arendajad enda kanda. Kui omavalitsus oleks tõepoolest olnud huvitatud ehitustööde kiirest alustamisest, oli tal eraõiguslike arendajatega 2004. aastal müügikokkuleppeid läbi rääkidas võimalus kas mitte nõustuda 70 % klausli lisamisega lepingusse või siis lisada karistused, mida kohaldatakse, kui ehitusetapiga ei alustata kindlaksmääratud kuupäeval või kui ehitusetappi ei lõpetata kindlaksmääratud kuupäevaks.

| (83) | Samuti tuleb märkida, et 2004. aasta koostöölepingus sisalduv 70 % klausel hõlmas ainult vabaturul müüdavaid eluasemeid, mitte aga äripindade ja maa-aluse parkla ehitamist, samas kui SJB keeldus igasuguse ehitustegevuse alustamisest Dampleinis. Neid asjaolusid arvestades on üsna tõenäoline, et tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor, kelle huvides oleks olnud kogu kinnisvaraprojekti lõpule viimine, oleks nõudnud SJB-lt oma lepinguliste kohustuste täitmist seoses äripindade ja maa-aluse parkla ehitamisega. Isegi kui vastas tõele SJB väide, nagu ei oleks neid töid olnud võimalik alustada sellepärast, et kinnisvaraprojekti erinevad komponendid olid omavahel tehniliselt seotud, oleks selle riski pidanud kandma SJB, sest ta vastutas ainuisikuliselt projekti ehitusetapi eest. Sellepärast ei ole alust arvata, et tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor oleks SJB-lt selle riski üle võtnud. |
| --- | --- |

(83)

Samuti tuleb märkida, et 2004. aasta koostöölepingus sisalduv 70 % klausel hõlmas ainult vabaturul müüdavaid eluasemeid, mitte aga äripindade ja maa-aluse parkla ehitamist, samas kui SJB keeldus igasuguse ehitustegevuse alustamisest Dampleinis. Neid asjaolusid arvestades on üsna tõenäoline, et tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor, kelle huvides oleks olnud kogu kinnisvaraprojekti lõpule viimine, oleks nõudnud SJB-lt oma lepinguliste kohustuste täitmist seoses äripindade ja maa-aluse parkla ehitamisega. Isegi kui vastas tõele SJB väide, nagu ei oleks neid töid olnud võimalik alustada sellepärast, et kinnisvaraprojekti erinevad komponendid olid omavahel tehniliselt seotud, oleks selle riski pidanud kandma SJB, sest ta vastutas ainuisikuliselt projekti ehitusetapi eest. Sellepärast ei ole alust arvata, et tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor oleks SJB-lt selle riski üle võtnud.

| (84) | Sellega seoses tuleb täiendavalt meelde tuletada, et maa-aluse parkla üldkasutatava osa ehitamisega seoses oli PPP juba 2004. aastal otsustanud anda need tööd SJB-le kindlasummalise tasu eest, milleks oli maksimaalselt 4,6 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga), ilma avalikku pakkumist korraldamata. Sellepärast ei olnud SJB-l mingeid finantspõhjuseid, et keelduda parkla ehitustööde alustamisest ning seega ei oleks ka tavapärastes konkurentsitingimustes tegutseval erainvestoril olnud mingit põhjust nõustuda täiendavate viivitustega, lubades muuta parkla ehituse sõltuvaks vabaturul müüdavate eluasemete müügist SJB poolt. |
| --- | --- |

(84)

Sellega seoses tuleb täiendavalt meelde tuletada, et maa-aluse parkla üldkasutatava osa ehitamisega seoses oli PPP juba 2004. aastal otsustanud anda need tööd SJB-le kindlasummalise tasu eest, milleks oli maksimaalselt 4,6 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga), ilma avalikku pakkumist korraldamata. Sellepärast ei olnud SJB-l mingeid finantspõhjuseid, et keelduda parkla ehitustööde alustamisest ning seega ei oleks ka tavapärastes konkurentsitingimustes tegutseval erainvestoril olnud mingit põhjust nõustuda täiendavate viivitustega, lubades muuta parkla ehituse sõltuvaks vabaturul müüdavate eluasemete müügist SJB poolt.

| (85) | Sellepärast ei ole tõenäoline, et tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks nõustunud vaidlustatud meetmetega nii, nagu omavalitsus seda tegi, uurimata enne muid äriliselt atraktiivsemaid võimalusi, näiteks 2004. aasta koostöölepingu tühistamine, SJB-lt viivituse eest kahju sissenõudmine ja avaliku pakkumise korraldamine. Madalmaade riigiasutused ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et PPP oleks oma valikuid sel viisil hinnanud. |
| --- | --- |

(85)

Sellepärast ei ole tõenäoline, et tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks nõustunud vaidlustatud meetmetega nii, nagu omavalitsus seda tegi, uurimata enne muid äriliselt atraktiivsemaid võimalusi, näiteks 2004. aasta koostöölepingu tühistamine, SJB-lt viivituse eest kahju sissenõudmine ja avaliku pakkumise korraldamine. Madalmaade riigiasutused ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et PPP oleks oma valikuid sel viisil hinnanud.

| (86) | Sellepärast võib järeldada, et vaidlustatud meetmetega antakse SJB-le eelis ning need meetmed ei ole kooskõlas turumajandusliku erainvestori kriteeriumidega, sest Madalmaade riigiasutused ei ole suutnud tõestada, et hüpoteetiline eraõiguslik müüja oleks tavapärastes turutingimustes tegutsedes nõustunud selliste meetmetega. |
| --- | --- |

(86)

Sellepärast võib järeldada, et vaidlustatud meetmetega antakse SJB-le eelis ning need meetmed ei ole kooskõlas turumajandusliku erainvestori kriteeriumidega, sest Madalmaade riigiasutused ei ole suutnud tõestada, et hüpoteetiline eraõiguslik müüja oleks tavapärastes turutingimustes tegutsedes nõustunud selliste meetmetega.

7.1.2   Konkurentsi moonutamine ja mõju liidusisesele kaubandusele

| (87) | Kuna vaidlustatud meetmetega vabastatakse SJB kuludest, mida ta muidu oleks pidanud 2004. aasta koostöölepingu kohaselt kandma, tugevdavad need meetmed tema konkurentsipositsiooni võrreldes teiste kinnisvaraarendajatega, kes tegutsevad konkurentsile ja kaubandusele avatud turul liidu tasandil ning just nimelt sellepärast võivad need meetmed moonutada konkurentsi ja mõjutada liidusisest kaubandust. Siseturul tegutsevale ettevõtjale mis tahes abi andmine võib tõepoolest põhjustada konkurentsi moonutamist ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust (20). |
| --- | --- |

(87)

Kuna vaidlustatud meetmetega vabastatakse SJB kuludest, mida ta muidu oleks pidanud 2004. aasta koostöölepingu kohaselt kandma, tugevdavad need meetmed tema konkurentsipositsiooni võrreldes teiste kinnisvaraarendajatega, kes tegutsevad konkurentsile ja kaubandusele avatud turul liidu tasandil ning just nimelt sellepärast võivad need meetmed moonutada konkurentsi ja mõjutada liidusisest kaubandust. Siseturul tegutsevale ettevõtjale mis tahes abi andmine võib tõepoolest põhjustada konkurentsi moonutamist ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust (20).

| (88) | Mis puudutab projekti väidetavat piiratud ulatust või kohalikku laadi, siis asjaolu, et toetused anti ettevõtjale, kes osutab vaid kohalikke või piirkondlikke teenuseid ega osuta mingeid teenuseid väljaspool oma päritoluliikmesriiki, ei välista iseenesest võimalust, et neil toetustel on mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele (21). Komisjon tuletab sellega seoses meelde, et kuna liidus toimub piiriülene kaubandus nii ehitussektoris kui ka kinnisvaraarenduses ning kuna teiste liikmesriikide kinnisvaraarendajad või nende tütarettevõtjad oleksid saanud osaleda Leidschendami keskuse projektis, samas kui SJB – kes on vaidlustatud meetme tõttu vabastatud finantskohustusest – võib tegutseda teistes liikmesriikides peale Madalmaade, tuleks vaidlustatud meetmeid käsitleda meetmetena, mis võivad mõjutada liidusisest kaubandust. Peale selle märgib komisjon, et ettevõtja Bouwfonds – üks ühisettevõttesse SJB kuuluv ettevõtja – tõepoolest tegutseb väljaspool Madalmaid, eelkõige Prantsusmaal ja Saksamaal. Ettevõtja Bouwfonds on Madalmaade suurim kinnisvaraarendaja ning üks kolmest suuremast tegutsejast Euroopa kinnisvaraturul. Andes eelise ühisettevõttele SJB, toovad vaidlustatud meetmed kasu ka ettevõtjale Bouwfonds ning võivad seega tugevdada ettevõtja positsiooni Euroopa kinnisvaraturul. |
| --- | --- |

(88)

Mis puudutab projekti väidetavat piiratud ulatust või kohalikku laadi, siis asjaolu, et toetused anti ettevõtjale, kes osutab vaid kohalikke või piirkondlikke teenuseid ega osuta mingeid teenuseid väljaspool oma päritoluliikmesriiki, ei välista iseenesest võimalust, et neil toetustel on mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele (21). Komisjon tuletab sellega seoses meelde, et kuna liidus toimub piiriülene kaubandus nii ehitussektoris kui ka kinnisvaraarenduses ning kuna teiste liikmesriikide kinnisvaraarendajad või nende tütarettevõtjad oleksid saanud osaleda Leidschendami keskuse projektis, samas kui SJB – kes on vaidlustatud meetme tõttu vabastatud finantskohustusest – võib tegutseda teistes liikmesriikides peale Madalmaade, tuleks vaidlustatud meetmeid käsitleda meetmetena, mis võivad mõjutada liidusisest kaubandust. Peale selle märgib komisjon, et ettevõtja Bouwfonds – üks ühisettevõttesse SJB kuuluv ettevõtja – tõepoolest tegutseb väljaspool Madalmaid, eelkõige Prantsusmaal ja Saksamaal. Ettevõtja Bouwfonds on Madalmaade suurim kinnisvaraarendaja ning üks kolmest suuremast tegutsejast Euroopa kinnisvaraturul. Andes eelise ühisettevõttele SJB, toovad vaidlustatud meetmed kasu ka ettevõtjale Bouwfonds ning võivad seega tugevdada ettevõtja positsiooni Euroopa kinnisvaraturul.

| (89) | Kuna vaidlustatud meetmed vastavad kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, järeldab komisjon, et need meetmed kujutavad endast riigiabi nimetatud sätte tähenduses. Peale selle, kuna see abi anti abisaajatele komisjoni eelnevalt teavitamata ja komisjonilt eelnevat luba saamata, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, kujutavad vaidlustatud meetmed endast ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(89)

Kuna vaidlustatud meetmed vastavad kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, järeldab komisjon, et need meetmed kujutavad endast riigiabi nimetatud sätte tähenduses. Peale selle, kuna see abi anti abisaajatele komisjoni eelnevalt teavitamata ja komisjonilt eelnevat luba saamata, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, kujutavad vaidlustatud meetmed endast ebaseaduslikku abi.

7.2   Siseturuga kokkusobivuse hindamine

| (90) | Olles teinud kindlaks, et vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaja uurida Madalmaade riigiasutuste väidet, et kõnealused meetmed on kokkusobivad siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(90)

Olles teinud kindlaks, et vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaja uurida Madalmaade riigiasutuste väidet, et kõnealused meetmed on kokkusobivad siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

| (91) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatakse, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(91)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatakse, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (92) | Seega kui komisjon uurib, kas abi on kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, võtab ta arvesse, kas abi on suunatud korralikult määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, kas abi on asjakohane ja proportsionaalne selle eesmärgi täitmiseks, ning kas abi põhjustab konkurentsi lubamatut moonutamist. |
| --- | --- |

(92)

Seega kui komisjon uurib, kas abi on kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, võtab ta arvesse, kas abi on suunatud korralikult määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, kas abi on asjakohane ja proportsionaalne selle eesmärgi täitmiseks, ning kas abi põhjustab konkurentsi lubamatut moonutamist.

7.2.1   Ühishuvist kantud eesmärk

| (93) | Madalmaade riigiasutuste sõnul aitab Leidschendami linnakeskuse taaselustamine kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 3 ja 174, ning vaidlustatud meetmeteta ei oleks SJB alustanud ehitustöid Dampleinis ning kogu Leidschendami keskuse projekt oleks ohtu sattunud. |
| --- | --- |

(93)

Madalmaade riigiasutuste sõnul aitab Leidschendami linnakeskuse taaselustamine kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 3 ja 174, ning vaidlustatud meetmeteta ei oleks SJB alustanud ehitustöid Dampleinis ning kogu Leidschendami keskuse projekt oleks ohtu sattunud.

| (94) | Komisjoni selline arutluskäik siiski ei veena. Ühelt poolt ei ole Madalmaade riigiasutused suutnud tõendada, et Damplein on mahajäänud linnapiirkond, mis kannatab turutõrgete tõttu, ning et turg üksi ei oleks otsustanud Dampleini rekonstrueerida. Vastupidi, tundub, et projekti käivitamisel soovisid mitmed eraõiguslikud arendajad, sealhulgas SJB, osaleda projekti ehitusetapis oma kuludega ja ise äririske võttes, nagu on kehtestatud 2004. aasta koostöölepingus. |
| --- | --- |

(94)

Komisjoni selline arutluskäik siiski ei veena. Ühelt poolt ei ole Madalmaade riigiasutused suutnud tõendada, et Damplein on mahajäänud linnapiirkond, mis kannatab turutõrgete tõttu, ning et turg üksi ei oleks otsustanud Dampleini rekonstrueerida. Vastupidi, tundub, et projekti käivitamisel soovisid mitmed eraõiguslikud arendajad, sealhulgas SJB, osaleda projekti ehitusetapis oma kuludega ja ise äririske võttes, nagu on kehtestatud 2004. aasta koostöölepingus.

| (95) | Teiselt poolt, kui omavalitsus nõustus 2004. aasta koostöölepingus 70 % klausliga, seadis ta oma huvid – saavutada väidetav eesmärk, milleks oli Leidschendami linnakeskuse uuendamine – tahaplaanile võrreldes SJB ärihuvidega, kui SJB ei suuda eelmüügi käigus müüa 70 % kavandatavatest eluasemetest enne ehitust. Omavalitsusel ei ole seega enam võimalik väita, et vaidlustatud meetmetega – mille osas lepiti kokku 2010. aastal tingimusel, et SJB loobub oma õigusest kasutada seda klauslit – sooviti saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki. |
| --- | --- |

(95)

Teiselt poolt, kui omavalitsus nõustus 2004. aasta koostöölepingus 70 % klausliga, seadis ta oma huvid – saavutada väidetav eesmärk, milleks oli Leidschendami linnakeskuse uuendamine – tahaplaanile võrreldes SJB ärihuvidega, kui SJB ei suuda eelmüügi käigus müüa 70 % kavandatavatest eluasemetest enne ehitust. Omavalitsusel ei ole seega enam võimalik väita, et vaidlustatud meetmetega – mille osas lepiti kokku 2010. aastal tingimusel, et SJB loobub oma õigusest kasutada seda klauslit – sooviti saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki.

7.2.2   Abi asjakohasus

| (96) | Isegi kui võiks nõustuda, et vaidlustatud meetmete eesmärk oli Leidschendami linnakeskuse taaselustamine, ei ole Madalmaade riigiasutused tõendanud, et kõnealused meetmed olid asjakohased selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(96)

Isegi kui võiks nõustuda, et vaidlustatud meetmete eesmärk oli Leidschendami linnakeskuse taaselustamine, ei ole Madalmaade riigiasutused tõendanud, et kõnealused meetmed olid asjakohased selle eesmärgi saavutamiseks.

| (97) | Esitatud teabest nähtub tõepoolest, et ka teised Leidschendami keskuse projekti kaasatud eraõiguslikud arendajad palusid PPP-l vähendada esialgu kokku lepitud maamüügihinda raskuste tõttu, millega nad langeval kinnisvaraturul silmitsi seisid, kuid omavalitsus kaalus muutunud turunõudlusega kohandumiseks esialgselt kokku lepitud planeerimis- ja arendussätete muutmist, selle asemel et nõustuda sellise hinnavähendusega või maksude sissenõudmisest loobumisega. |
| --- | --- |

(97)

Esitatud teabest nähtub tõepoolest, et ka teised Leidschendami keskuse projekti kaasatud eraõiguslikud arendajad palusid PPP-l vähendada esialgu kokku lepitud maamüügihinda raskuste tõttu, millega nad langeval kinnisvaraturul silmitsi seisid, kuid omavalitsus kaalus muutunud turunõudlusega kohandumiseks esialgselt kokku lepitud planeerimis- ja arendussätete muutmist, selle asemel et nõustuda sellise hinnavähendusega või maksude sissenõudmisest loobumisega.

| (98) | See näitab, et kavandatud eesmärgi – Leidschendami linnakeskuse taaselustamise – saavutamiseks muutunud majandustingimustes oli omavalitsuse käsutuses ka teisi asjakohasemaid meetmeid, mis olid sobivamad ja oleksid moonutanud konkurentsi vähem. |
| --- | --- |

(98)

See näitab, et kavandatud eesmärgi – Leidschendami linnakeskuse taaselustamise – saavutamiseks muutunud majandustingimustes oli omavalitsuse käsutuses ka teisi asjakohasemaid meetmeid, mis olid sobivamad ja oleksid moonutanud konkurentsi vähem.

7.2.3   Abi proportsionaalsus

| (99) | Madalmaade riigiasutused leiavad, et vaidlustatud meetmed on proportsionaalsed kavandatud eesmärgiga – milleks oli Leidschendami linnakeskuse taaselustamine –, sest vastutasuks hinnavähenduse ja maksude sissenõudmisest loobumise eest nõustus SJB mitte kasutama oma õigust tugineda 70 % klauslile. Peale selle peavad Madalmaade riigiasutused vaidlustatud meetmeid proportsionaalseks, sest SJB andis oma rahalise panuse maa kasutuselevõtu etapis. Eelkõige oli SJB rahaline panus PPPsse umbes 2,6 miljonit eurot ning ta kandis nimetatud partnerluse kaudu 25 % kuludest, mis kaasnesid kooli ehitamisega teises Leidschendami keskuse projekti alampiirkonnas. |
| --- | --- |

(99)

Madalmaade riigiasutused leiavad, et vaidlustatud meetmed on proportsionaalsed kavandatud eesmärgiga – milleks oli Leidschendami linnakeskuse taaselustamine –, sest vastutasuks hinnavähenduse ja maksude sissenõudmisest loobumise eest nõustus SJB mitte kasutama oma õigust tugineda 70 % klauslile. Peale selle peavad Madalmaade riigiasutused vaidlustatud meetmeid proportsionaalseks, sest SJB andis oma rahalise panuse maa kasutuselevõtu etapis. Eelkõige oli SJB rahaline panus PPPsse umbes 2,6 miljonit eurot ning ta kandis nimetatud partnerluse kaudu 25 % kuludest, mis kaasnesid kooli ehitamisega teises Leidschendami keskuse projekti alampiirkonnas.

| (100) | Komisjon ei saa selle arutluskäiguga nõustuda. Artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt peavad abimeetmed olema proportsionaalsed kavandatud eesmärkidega ning antava abi eest ei pea abisaaja mingeid soodustusi pakkuma. Seega asjaolu, et SJB nõustus loobuma oma õigusest kasutada 70 % klauslit hinnavähenduse ja maksude sissenõudmisest loobumise eest, ei ole oluline vaidlustatud meetmete proportsionaalsuse hindamisel. Sama kehtib ka mis tahes rahalise panuse kohta, mille SJB võis maa kasutuselevõtu etapil anda. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon ei saa selle arutluskäiguga nõustuda. Artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt peavad abimeetmed olema proportsionaalsed kavandatud eesmärkidega ning antava abi eest ei pea abisaaja mingeid soodustusi pakkuma. Seega asjaolu, et SJB nõustus loobuma oma õigusest kasutada 70 % klauslit hinnavähenduse ja maksude sissenõudmisest loobumise eest, ei ole oluline vaidlustatud meetmete proportsionaalsuse hindamisel. Sama kehtib ka mis tahes rahalise panuse kohta, mille SJB võis maa kasutuselevõtu etapil anda.

| (101) | Seega ei ole Madalmaade riigiasutustel õnnestunud tõendada, et vaidlustatud meetmed olid proportsionaalsed ühist huvi pakkuva kavandatud eesmärgiga. |
| --- | --- |

(101)

Seega ei ole Madalmaade riigiasutustel õnnestunud tõendada, et vaidlustatud meetmed olid proportsionaalsed ühist huvi pakkuva kavandatud eesmärgiga.

7.2.4   Põhjendamatu konkurentsimoonutus

| (102) | Lisaks vaidlustavad Madalmaade riigiasutused asjaolu, et vaidlustatud meetmed moonutavad põhjendamatult konkurentsi, väites, et projekti kiire lõpetamisega kaasnev positiivne mõju kaalub üles vaidlustatud meetmetest tuleneva negatiivse mõju. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks vaidlustavad Madalmaade riigiasutused asjaolu, et vaidlustatud meetmed moonutavad põhjendamatult konkurentsi, väites, et projekti kiire lõpetamisega kaasnev positiivne mõju kaalub üles vaidlustatud meetmetest tuleneva negatiivse mõju.

| (103) | Madalmaade riigiasutused ei ole seda väidet siiski põhjendanud. Vastupidi, nagu põhjenduses 80 märgitud, oleks Madalmaade riigiasutuste sõnul vaidlustatud kinnisvaraprojektiga veel viivitades kaasnenud PPP-le kulu summas 2,8 miljonit eurot, samas kui kokku lepitud hinnavähendus oleks olnud 3,6 miljonit eurot. Sellepärast leiab komisjon, et Madalmaade riigiasutused ei ole suutnud tõendada, et vaidlustatud kinnisvaraprojekti lõpetamisega kaasnev positiivne mõju kaaluks üles vaidlustatud meetme võimaldamisest tuleneva negatiivse mõju. |
| --- | --- |

(103)

Madalmaade riigiasutused ei ole seda väidet siiski põhjendanud. Vastupidi, nagu põhjenduses 80 märgitud, oleks Madalmaade riigiasutuste sõnul vaidlustatud kinnisvaraprojektiga veel viivitades kaasnenud PPP-le kulu summas 2,8 miljonit eurot, samas kui kokku lepitud hinnavähendus oleks olnud 3,6 miljonit eurot. Sellepärast leiab komisjon, et Madalmaade riigiasutused ei ole suutnud tõendada, et vaidlustatud kinnisvaraprojekti lõpetamisega kaasnev positiivne mõju kaaluks üles vaidlustatud meetme võimaldamisest tuleneva negatiivse mõju.

7.2.5   Järeldus

| (104) | Tuginedes põhjendustes 93–103 esitatud kaalutlustele, järeldab komisjon, et omavalitsuse poolt SJB-le vaidlustatud meetmete kujul antud abi ei ole kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(104)

Tuginedes põhjendustes 93–103 esitatud kaalutlustele, järeldab komisjon, et omavalitsuse poolt SJB-le vaidlustatud meetmete kujul antud abi ei ole kokkusobiv siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

8.   ABI SUURUSE VÄLJASELGITAMINE JA ABI TAGASINÕUDMINE

| (105) | Nagu eespool toodud jaotises selgitatud, kujutavad vaidlustatud meetmed endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning neid meetmeid ei saa käsitleda siseturuga kokkusobivatena. Peale selle, kuna see abi anti abisaajatele komisjoni eelnevalt teavitamata ja komisjonilt eelnevat luba saamata, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, kujutavad vaidlustatud meetmed endast ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(105)

Nagu eespool toodud jaotises selgitatud, kujutavad vaidlustatud meetmed endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning neid meetmeid ei saa käsitleda siseturuga kokkusobivatena. Peale selle, kuna see abi anti abisaajatele komisjoni eelnevalt teavitamata ja komisjonilt eelnevat luba saamata, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, kujutavad vaidlustatud meetmed endast ebaseaduslikku abi.

| (106) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (22) artikli 14 lõikes 1 nähakse ette, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(106)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (22) artikli 14 lõikes 1 nähakse ette, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (107) | Kuigi liidu õiguses ei ühtegi sätet, mille alusel peaks komisjon välja selgitama tagasinõutava abi täpse summa, kui ta käsib tagasi nõuda siseturuga kokkusobimatu abi (23), võib komisjon lisada teabe, mis võimaldab otsuse adressaadil arvutada selle summa liigselt vaeva nägemata. |
| --- | --- |

(107)

Kuigi liidu õiguses ei ühtegi sätet, mille alusel peaks komisjon välja selgitama tagasinõutava abi täpse summa, kui ta käsib tagasi nõuda siseturuga kokkusobimatu abi (23), võib komisjon lisada teabe, mis võimaldab otsuse adressaadil arvutada selle summa liigselt vaeva nägemata.

8.1   Abi suuruse väljaselgitamine

| (108) | Vaidlustatud meetmete tulemusel tasus SJB Dampleini maa eest madalamat hinda, kui esialgu 2004. aasta koostöölepingus kokku lepiti, ning ei pidanud enam tasuma maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu, mille tasumisega ta samuti nõustunud oli. Seega, selleks et selgitada välja SJB saadud ebaseadusliku abi summa, tuleb kindlaks määrata hinnavähenduse suurus ja nende maksude suurus, mille sissenõudmisest loobuti. |
| --- | --- |

(108)

Vaidlustatud meetmete tulemusel tasus SJB Dampleini maa eest madalamat hinda, kui esialgu 2004. aasta koostöölepingus kokku lepiti, ning ei pidanud enam tasuma maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu, mille tasumisega ta samuti nõustunud oli. Seega, selleks et selgitada välja SJB saadud ebaseadusliku abi summa, tuleb kindlaks määrata hinnavähenduse suurus ja nende maksude suurus, mille sissenõudmisest loobuti.

8.1.1   Hinnavähenduse väljaselgitamine

| (109) | Nagu põhjenduses 23 selgitatud, määrati 2004. aasta koostöölepinguga kindlaks, et PPP poolt SJB-le müüdava Dampleini maa hind on 7,2 miljonit eurot, mis oli seotud aastase indeksiga 2,5 % kuni makse sooritamiseni. Selle hinna määras sõltumatust eksperdist hindaja. Madalmaade riigiasutuste sõnul oli selle sama krundi turuväärtus 1. jaanuaril 2010. aastal 8,6 miljonit eurot (24). PPP vähendas hiljem maa hinda, mida SJB maksma pidi, lisakokkuleppe alusel 4 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(109)

Nagu põhjenduses 23 selgitatud, määrati 2004. aasta koostöölepinguga kindlaks, et PPP poolt SJB-le müüdava Dampleini maa hind on 7,2 miljonit eurot, mis oli seotud aastase indeksiga 2,5 % kuni makse sooritamiseni. Selle hinna määras sõltumatust eksperdist hindaja. Madalmaade riigiasutuste sõnul oli selle sama krundi turuväärtus 1. jaanuaril 2010. aastal 8,6 miljonit eurot (24). PPP vähendas hiljem maa hinda, mida SJB maksma pidi, lisakokkuleppe alusel 4 miljoni euroni.

| (110) | Eelis, mille SJB sai Dampleinis asuva maa müügihinna vähendamise tulemusel, vastab seega umbes 4,6 miljonile eurole. |
| --- | --- |

(110)

Eelis, mille SJB sai Dampleinis asuva maa müügihinna vähendamise tulemusel, vastab seega umbes 4,6 miljonile eurole.

| (111) | Madalmaade riigiasutuste väitega, nagu oleks müügihinna langus väiksem kui 4,6 miljonit eurot, sest PPP oli juba 2006. aastal ja 2008. aastal vähendanud esialgu kokku lepitud müügihinda (milleks oli 7,2 miljonit eurot) (vt eespool tabel 1), ei saa nõustuda, sest ei ole esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et need hinnavähendused olid vormistatud kokkuleppena või et nende tulemusel muutus 2004. aasta koostöölepingus kehtestatud esialgne müügihind. |
| --- | --- |

(111)

Madalmaade riigiasutuste väitega, nagu oleks müügihinna langus väiksem kui 4,6 miljonit eurot, sest PPP oli juba 2006. aastal ja 2008. aastal vähendanud esialgu kokku lepitud müügihinda (milleks oli 7,2 miljonit eurot) (vt eespool tabel 1), ei saa nõustuda, sest ei ole esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et need hinnavähendused olid vormistatud kokkuleppena või et nende tulemusel muutus 2004. aasta koostöölepingus kehtestatud esialgne müügihind.

| (112) | Lisaks märgib komisjon, et väidetav 2006. aasta hinnavähendus oleks vastuolus 2004. aasta koostöölepinguga, milles kehtestatakse sõnaselgelt minimaalsed maahinnad ning nähakse ette üksnes lisamaksed, kui põrandapinda ehitatakse rohkem. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks märgib komisjon, et väidetav 2006. aasta hinnavähendus oleks vastuolus 2004. aasta koostöölepinguga, milles kehtestatakse sõnaselgelt minimaalsed maahinnad ning nähakse ette üksnes lisamaksed, kui põrandapinda ehitatakse rohkem.

| (113) | Lõpetuseks täheldab komisjon, et nii väidetav 2006. aasta hinnavähendus, mis tehti oletatavalt seetõttu, et äripindu oli võimalik ehitada võrreldes esialgselt kavandatuga vähem, ning väidetav 2008. aasta hinnavähendus, mis oli ilmselt seotud viivitustega SJB ehituslubade hankimisel, tehti tingimusel, et SJB saab ehitusloa 1. oktoobriks 2008. Seda tingimust ilmselt ei täidetud, sest Madalmaade riigiasutuste sõnul sai SJB ehitusloa alles 2008. aasta novembris. |
| --- | --- |

(113)

Lõpetuseks täheldab komisjon, et nii väidetav 2006. aasta hinnavähendus, mis tehti oletatavalt seetõttu, et äripindu oli võimalik ehitada võrreldes esialgselt kavandatuga vähem, ning väidetav 2008. aasta hinnavähendus, mis oli ilmselt seotud viivitustega SJB ehituslubade hankimisel, tehti tingimusel, et SJB saab ehitusloa 1. oktoobriks 2008. Seda tingimust ilmselt ei täidetud, sest Madalmaade riigiasutuste sõnul sai SJB ehitusloa alles 2008. aasta novembris.

| (114) | Sellepärast leiab komisjon, et PPP poolt SJB-le algselt 2004. aasta koostöölepingus kokku lepitud müügihinna vähendamise tulemusel antud abi suurus on umbes 4,6 miljonit eurot (vt allpool tabelis 3 esitatud summa). |
| --- | --- |

(114)

Sellepärast leiab komisjon, et PPP poolt SJB-le algselt 2004. aasta koostöölepingus kokku lepitud müügihinna vähendamise tulemusel antud abi suurus on umbes 4,6 miljonit eurot (vt allpool tabelis 3 esitatud summa).

8.1.2   Maksude sissenõudmisest loobumine

| (115) | Nagu põhjenduses 25 selgitatud, pidi SJB 2004. aasta koostöölepingu alusel tasuma maksu kokku umbes 2 miljoni euro ulatuses (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga), kusjuures aastane indeks maksude sooritamiseni oli 2,5 %. Kuid nende maksude suurus sõltus eluasemete arvust, mida kavatseti ehitada (25), ning 2004. aasta koostöölepingus sätestatakse, et kui eluasemeid ehitatakse plaanitust vähem, siis maksusummat kohandatakse vastavalt. |
| --- | --- |

(115)

Nagu põhjenduses 25 selgitatud, pidi SJB 2004. aasta koostöölepingu alusel tasuma maksu kokku umbes 2 miljoni euro ulatuses (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga), kusjuures aastane indeks maksude sooritamiseni oli 2,5 %. Kuid nende maksude suurus sõltus eluasemete arvust, mida kavatseti ehitada (25), ning 2004. aasta koostöölepingus sätestatakse, et kui eluasemeid ehitatakse plaanitust vähem, siis maksusummat kohandatakse vastavalt.

| (116) | 2004. aasta koostöölepingu kohaselt pidi SJB ehitama Dampleini 74 eluaset. Kuid lõpliku kokkuleppe kohaselt ehitati tegelikult ainult 67 eluaset. Sellepärast tuleks makse vastavalt vähendada ning selle tulemusel oleks maksusumma umbes 1,9 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga) (26). 1. jaanuaril 2010 oli nende maksude väärtus umbes 2,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(116)

2004. aasta koostöölepingu kohaselt pidi SJB ehitama Dampleini 74 eluaset. Kuid lõpliku kokkuleppe kohaselt ehitati tegelikult ainult 67 eluaset. Sellepärast tuleks makse vastavalt vähendada ning selle tulemusel oleks maksusumma umbes 1,9 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuari 2003 seisuga) (26). 1. jaanuaril 2010 oli nende maksude väärtus umbes 2,3 miljonit eurot.

| (117) | Lisakokkuleppe tulemusel ei pidanud SJB enam 2004. aasta koostöölepingus kokku lepitud makse tasuma. Seega, kuna PPP loobus neid makse sisse nõudmast, on SJB-le seeläbi antava abi suurus umbes 2,3 miljonit eurot (vt allpool tabel 3). |
| --- | --- |

(117)

Lisakokkuleppe tulemusel ei pidanud SJB enam 2004. aasta koostöölepingus kokku lepitud makse tasuma. Seega, kuna PPP loobus neid makse sisse nõudmast, on SJB-le seeläbi antava abi suurus umbes 2,3 miljonit eurot (vt allpool tabel 3).

| (118) | Madalmaade riigiasutused väitsid, et olenemata lisakokkuleppe sõnastusest oli PPP loobunud sisse nõudmast vaid Dampleini projektiga seotud makse, mis moodustasid kokku umbes 0,6 miljonit eurot (1. jaanuari 2003 seisuga). Oma seisukoha põhjendamiseks viitasid Madalmaade riigiasutused 2004. aasta koostöölepingule lisatud ehituskavale, mille kohaselt on Dampleiniga seotud maakasutusmaks ja kvaliteedimaks umbes 0,6 miljonit eurot (1. jaanuari 2003 seisuga), ning nad mainisid, et kogu Leidschendami keskuse projekti eest pidi SJB tasuma maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu kokku umbes 2 miljonit eurot (1. jaanuari 2003 seisuga). Samuti viidati ettepanekule, mille omavalitsus esitas 18. veebruaril 2009 oma volikogule ning milles öeldi, et maksude vähendamisel oleks olnud tol hetkel maakasutusprojekti tulemustele negatiivne mõju umbes suurusjärgus 0,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(118)

Madalmaade riigiasutused väitsid, et olenemata lisakokkuleppe sõnastusest oli PPP loobunud sisse nõudmast vaid Dampleini projektiga seotud makse, mis moodustasid kokku umbes 0,6 miljonit eurot (1. jaanuari 2003 seisuga). Oma seisukoha põhjendamiseks viitasid Madalmaade riigiasutused 2004. aasta koostöölepingule lisatud ehituskavale, mille kohaselt on Dampleiniga seotud maakasutusmaks ja kvaliteedimaks umbes 0,6 miljonit eurot (1. jaanuari 2003 seisuga), ning nad mainisid, et kogu Leidschendami keskuse projekti eest pidi SJB tasuma maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu kokku umbes 2 miljonit eurot (1. jaanuari 2003 seisuga). Samuti viidati ettepanekule, mille omavalitsus esitas 18. veebruaril 2009 oma volikogule ning milles öeldi, et maksude vähendamisel oleks olnud tol hetkel maakasutusprojekti tulemustele negatiivne mõju umbes suurusjärgus 0,7 miljonit eurot.

| (119) | Komisjon ei pea siiski võimalikuks järeldada ehituskava või volikogule saadetud ettepaneku põhjal, et maksude sissenõudmisest loobumine oli seotud vaid Dampleini projektiga. Igal juhul ei selgu lisakokkuleppe sõnastusest, nagu oleks loobutud vaid Dampleini projektiga seotud maksude sissenõudmisest. Samuti ei ole Madalmaade riigiasutused suutnud esitada mingeid tõendeid selle kohta, et SJB tõepoolest tasus kõik Leidschendami keskuse projekti eluasemetega seotud maksud 1. juulil 2004, nagu ta oli kohustatud tegema 2004. aasta koostöölepingu artikli 10.3 kohaselt. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon ei pea siiski võimalikuks järeldada ehituskava või volikogule saadetud ettepaneku põhjal, et maksude sissenõudmisest loobumine oli seotud vaid Dampleini projektiga. Igal juhul ei selgu lisakokkuleppe sõnastusest, nagu oleks loobutud vaid Dampleini projektiga seotud maksude sissenõudmisest. Samuti ei ole Madalmaade riigiasutused suutnud esitada mingeid tõendeid selle kohta, et SJB tõepoolest tasus kõik Leidschendami keskuse projekti eluasemetega seotud maksud 1. juulil 2004, nagu ta oli kohustatud tegema 2004. aasta koostöölepingu artikli 10.3 kohaselt.

8.1.3   Riigiabi kogusumma

| (120) | Allpool tabelis 3 esitatud arvutuste alusel on SJB-le antud riigiabi umbes 6,9 miljonit eurot.

  Tabel 3. | 2004. aasta koostööleping | 2010. aasta märtsi lisakokkulepe | Hinna vähendamine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Väärtus 1. jaanuaril 2003 | Väärtus 1. jaanuaril 2010 | Väärtus 1. jaanuaril 2010 | Väärtus 1. jaanuaril 2010 |
| Maa hind | 7 253 793 | 8 622 480 | 4 000 000 | 4 622 480 |
| Maakasutusmaks | 1 077 941 | 1 281 333 | 0 | 1 281 333 |
| Kvaliteedimaks | 856 667 | 1 018 308 | 0 | 1 018 308 |
| Kokku | 9 188 401 | 10 922 121 | 4 000 000 | 6 922 121 |

(120)

Allpool tabelis 3 esitatud arvutuste alusel on SJB-le antud riigiabi umbes 6,9 miljonit eurot.

Tabel 3.

2004. aasta koostööleping

2010. aasta märtsi lisakokkulepe

Hinna vähendamine

Väärtus 1. jaanuaril 2003

Väärtus 1. jaanuaril 2010

Väärtus 1. jaanuaril 2010

Väärtus 1. jaanuaril 2010

Maa hind

7 253 793

8 622 480

4 000 000

4 622 480

Maakasutusmaks

1 077 941

1 281 333

0

1 281 333

Kvaliteedimaks

856 667

1 018 308

0

1 018 308

Kokku

9 188 401

10 922 121

4 000 000

6 922 121

8.2   Abi tagasinõudmine

| (121) | Võttes arvesse, et vaidlustatud meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb see abi tagasi nõuda eesmärgiga taastada enne abi andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleb seega tagasi nõuda ühisettevõttelt SJB, mille on moodustanud ettevõtjad Schouten de Jong ja Bouwfonds, ning samuti nimetatud kahelt ettevõtjalt, kes vastutavad solidaarselt SJB kohustuste täitmise eest maakasutus- ja partnerluslepingu kohaselt (27). |
| --- | --- |

(121)

Võttes arvesse, et vaidlustatud meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb see abi tagasi nõuda eesmärgiga taastada enne abi andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleb seega tagasi nõuda ühisettevõttelt SJB, mille on moodustanud ettevõtjad Schouten de Jong ja Bouwfonds, ning samuti nimetatud kahelt ettevõtjalt, kes vastutavad solidaarselt SJB kohustuste täitmise eest maakasutus- ja partnerluslepingu kohaselt (27).

| (122) | Nagu eespool tabelis 3 selgitatud, oleks meetmetega antud siseturuga kokkusobimatu abi arvutuste kohaselt 6 922 121 eurot, mis koosneb maamüügihinna tagasiulatuvast vähendamisest (4 622 480 eurot) ning sissenõudmata jäetud maakasutusmaksust (1 281 333 eurot) ja kvaliteedimaksust (1 018 308 eurot). |
| --- | --- |

(122)

Nagu eespool tabelis 3 selgitatud, oleks meetmetega antud siseturuga kokkusobimatu abi arvutuste kohaselt 6 922 121 eurot, mis koosneb maamüügihinna tagasiulatuvast vähendamisest (4 622 480 eurot) ning sissenõudmata jäetud maakasutusmaksust (1 281 333 eurot) ja kvaliteedimaksust (1 018 308 eurot).

| (123) | Abi anti SJB-le 1. märtsil 2010. Tagasinõutava abi pealt tuleb tasuda intresse ajavahemiku eest 1. märtsist 2010 kuni kuupäevani, mil abi on tagasi makstud, |
| --- | --- |

(123)

Abi anti SJB-le 1. märtsil 2010. Tagasinõutava abi pealt tuleb tasuda intresse ajavahemiku eest 1. märtsist 2010 kuni kuupäevani, mil abi on tagasi makstud,

ON VASTU VÕTUNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi summas 6 922 121 eurot, mille Madalmaad andsid 1. märtsil 2010 ebaseaduslikult ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ühisettevõttele Schouten-de Jong Bouwfonds (mis koosneb ettevõtjatest Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV ja Bouwfonds Ontwikkeling BV) maa müügihinna tagasiulatuva vähendamise kujul ning Leidschendam-Voorburgi omavalitsusega kokku lepitud maakasutusmaksu ja kvaliteedimaksu tagasiulatuva vähendamise kujul, ei ole kokkusobiv siseturuga.

Artikkel 2

1.   Madalmaad nõuavad artiklis 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasi ühisettevõttelt Schouten-de Jong Bouwfonds ja/või ettevõtjalt Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV ja/või ettevõtjalt Bouwfonds Ontwikkeling BV.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt tuleb tasuda intressi alates päevast, mil need anti ühisettevõtte Schouten-de Jong Bouwfonds ja/või ettevõtja Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV ja/või ettevõtja Bouwfonds Ontwikkeling BV käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (28).

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 viidatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Madalmaad tagavad käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 4

1.   Madalmaad esitavad kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järgmise teabe:

| (a) | abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

(a)

abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| (b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

(b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| (c) | dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

(c)

dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Madalmaad teavitavad komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Madalmaad esitavad komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti esitavad Madalmaad üksikasjalikud andmed artiklis 1 osutatud abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 23. jaanuar 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 86, 23.3.2012, lk 12.

1

(2)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Sisult on need sätted ühesugused. Käesolevas otsuses tuleks vajaduse korral käsitleda viidet ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 viitena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Lisaks tehakse ELi toimimise lepinguga mõned muudatused ka terminoloogias, näiteks sõna „ühendus” asendatakse sõnaga „liit” ning sõna „ühisturg” sõnaga „siseturg”. ELi toimimise lepingu terminoloogiat kasutakse käesolevas otsuses läbivalt.

2

(3)  Vt joonealune märkus nr 1.

3

(4)  Kogu käesolevas otsuses tuleks viidet SJB-le käsitleda seega ka viitena ettevõtjatele Schouten de Jong ja Bouwfonds.

4

(5)  22. novembri 2004. aasta maakasutus- ja partnerluslepingu artiklis 4.1 kehtestatakse järgmist: „Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).”

5

(6)  Esialgu kandis projekt nime „Damcentrumi projekt”, kuid see nimetati 2005. aastal ümber Leidschendami keskuse projektiks. Käesolevas otsuses kasutatakse kinnisvaraprojekti kirjeldades nime „Leidschendami keskuse projekt”.

6

(7)  Dampleiniga seotud lõplike plaanide kohaselt pidi SJB ehitama kõigest 67 eluaset.

7

(8)  Sellega seoses avalikku pakkumist ei korraldatud. Käesolev otsus ei mõjuta mis tahes analüüse, mida komisjon võib teostada projektiga seotud avaliku pakkumise aspektide osas.

8

(9)  10. veebruari 2004. aasta Damcentrumi maa kasutamise üldplaani punkt 5.2.1.

9

(10)  10. veebruari 2004. aasta Damcentrumi maa kasutamise üldplaani kohaselt panustaks omavalitsus 7,3 miljonit eurot, samas kui SJB panustaks 2,6 miljonit eurot.

10

(11)  Dokumendi „Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009” kohaselt võib omavalitsus nõuda, et eraõiguslikud isikud annaksid oma panuse infrastruktuuritööde kulude katmisse. Selleks nähakse 2004. aasta koostöölepingus ette, et eraõiguslikud isikud tasuvad PPP-le lisaks maahinnale ka maakasutusmaksu, ja kuna omavalitsus otsustas üldkasutatava ala arendamiseks kasutada kvaliteetseid tooteid, siis lisaks kvaliteedimaksu.

11

(12)  Lisakokkuleppe artikli 2.1.2 punktis 1 nähakse ette järgmist: „In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.”

12

(13)  Selles uues kokkuleppes osutatakse 208 parkimiskohale, mis on vähem kui algselt ette nähtud 225 parkimiskohta.

13

(14)  See vastab varem kokku lepitud 4,6 miljonile eurole (väärtus 1. jaanuaril 2003), kusjuures aastane indeks kuni 1. jaanuarini 2010 oli 2,5 %.

14

(15)  Kohtuasi C-239/09: Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, EKL 2010, lk I-13083, punkt 34, ning kohtuasi C-290/07 P: komisjon vs. Scott, EKL 2010, lk I-7763, punkt 68; kohtuasi T-244/08: Konsum Nord ekonomisk förening vs. komisjon, (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 61).

15

vs.

vs.

(16)  EÜT C 209, 10.7.1997, lk 3.

16

(17)  Kohtuasi C-239/09: Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG vs. BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, EKL 2010, lk I-13083, punkt 39.

17

vs.

(18)  Oma vastuses menetluse algatamise otsusele arvutas omavalitsus maakasutusprojektiga kaasnevaks kahjuks 4,5 miljonit eurot (väärtus 1. jaanuaril 2011), mis tulenes muu hulgas hinna vähendamisest ja maksude sissenõudmisest loobumisest.

18

(19)  PPP 2008. aasta aruande kohaselt on krediidi eest tasutav intress euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär (EONIA) + 0,14 %. 2009. aasta esimesel päeval oli EONIA 2,2 % ja see langes aasta jooksul järjekindlalt; 2010. aasta esimesel päeval oli EONIA 0,3 % ega ületanud 2010. aasta jooksul kordagi 1 %. Sellepärast oli tagasimaksmata krediidilt tasumisele kuuluv tegelik intressimäär aastatel 2009 ja 2010 tunduvalt alla 5 %.

19

(20)  Kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12; kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punktid 47–48; kohtuasi T-214/95: Vlaams Gewest vs. komisjon, EKL 1998, lk II-717, punktid 48–50; liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Diputación Foral de Álava vs. komisjon, EKL 2002, lk II-1385, punkt 72; kohtuasi T-222/04: Itaalia vs. komisjon, EKL 2009, lk II-1877, punkt 43.

20

vs.

vs.

vs.

vs.

vs.

(21)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg ja Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, EKL 2003, lk I-7747, punktid 77–78.

21

(22)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

22

(23)  Vt eelkõige kohtuasi C-480/98: Hispaania vs. komisjon, EKL 2000, lk I-8717, punkt 25, ning kohtuasi C-441/06: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 2007, lk I-8887, punkt 29.

23

vs.

vs.

(24)  Madalmaade riigiasutuste 12. aprilli 2010. aasta kiri.

24

(25)  Maakasutusmaks: 4 587 eurot eluaseme kohta; kvaliteedimaks: 3 645 eurot eluaseme kohta.

25

(26)  Maakasutustasu vähendus Formula eurot. Kvaliteedimaksu vähendus Formula eurot.

26

(27)  22. novembri 2004. aasta maakasutus- ja partnerluslepingu artikkel 4.1.

27

(28)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

28

---