# Eiropas Savienības L 171/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.171.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 171 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 24. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.171.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 171

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 24. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 49. – Vienoti noteikumi par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņojošo vielu emisiju, ko izraisa kompresijas aizdedzes motoru un dzirksteļaizdedzes motoru izmantošana transportlīdzekļos | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 49. – Vienoti noteikumi par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņojošo vielu emisiju, ko izraisa kompresijas aizdedzes motoru un dzirksteļaizdedzes motoru izmantošana transportlīdzekļos

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 24.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 171/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un stāšanās spēkā datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 49. – Vienoti noteikumi par pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņojošo vielu emisiju, ko izraisa kompresijas aizdedzes motoru un dzirksteļaizdedzes motoru izmantošana transportlīdzekļos

Ar visiem grozījumiem līdz

| | 06. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2013. gada 27. janvārī; |
| --- | --- |

06. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2013. gada 27. janvārī;

| | 06. grozījumu sērijas 1. papildinājumam, kas stājas spēkā 2013. gada 15. jūlijā |
| --- | --- |

06. grozījumu sērijas 1. papildinājumam, kas stājas spēkā 2013. gada 15. jūlijā

| | 06. grozījumu sērijas 1. papildinājuma labojumam, kas stājas spēkā 2013. gada 15. jūlijā |
| --- | --- |

06. grozījumu sērijas 1. papildinājuma labojumam, kas stājas spēkā 2013. gada 15. jūlijā

SATURS

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasības un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uzstādīšana transportlīdzeklī |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motoru saime |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu/motoru atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Apstiprināta tipa apstiprinājuma grozīšana un paplašināšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātājas iestādes nosaukums un adrese |
| --- | --- |

14.

PAPILDINĀJUMI

| 1. papildinājums. | Ražojuma atbilstības testa procedūra, kad standartnovirze ir apmierinoša |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | Ražojuma atbilstības testa procedūra, kad standartnovirze nav apmierinoša vai nav zināma |
| --- | --- |

2. papildinājums.

| 3. papildinājums. | Ražojuma atbilstības testa procedūra pēc izgatavotāja pieprasījuma |
| --- | --- |

3. papildinājums.

| 4. papildinājums. | Ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi darbināmu motoru apstiprināšanas procesa kopsavilkums |
| --- | --- |

4. papildinājums.

PIELIKUMI

| 1. pielikums. | Informatīvo dokumentu modeļi |
| --- | --- |

1. pielikums.

| 2.A pielikums. | Paziņojums par motora tipa vai saimes kā atsevišķas tehniskās vienības apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49 |
| --- | --- |

2.A pielikums.

| 2.B pielikums. | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa ar apstiprinātu motoru apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49 |
| --- | --- |

2.B pielikums.

| 2.C pielikums. | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49 |
| --- | --- |

2.C pielikums.

| 3. pielikums. | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

3. pielikums.

| 4. pielikums. | Testa procedūra |
| --- | --- |

4. pielikums.

| 5. pielikums. | Standartdegvielu specifikācijas |
| --- | --- |

5. pielikums.

| 6. pielikums. | Emisijas dati, kas nepieciešami tipa apstiprinājumam tehniskās pārbaudes vajadzībām — oglekļa monoksīda emisijas mērīšana pie motora brīvgaitas apgriezieniem |
| --- | --- |

6. pielikums.

| 7. pielikums. | Motora sistēmu ilgizturīguma pārbaude |
| --- | --- |

7. pielikums.

| 8. pielikums. | Ekspluatācijā esošu motoru vai transportlīdzekļu atbilstība |
| --- | --- |

8. pielikums.

| 9.A pielikums. | Iebūvētas diagnosticēšanas (OBD) sistēmas |
| --- | --- |

9.A pielikums.

| 9.B pielikums. | Tehniskās prasības iebūvētām diagnosticēšanas (OBD) sistēmām |
| --- | --- |

9.B pielikums.

| 9.C pielikums. | Tehniskās prasības, kas paredzētas, lai novērtētu iebūvētās diagnosticēšanas (OBD) sistēmas ekspluatācijas veiktspēju |
| --- | --- |

9.C pielikums.

| 10. pielikums. | Prasības ierobežot ārpuscikla emisiju (OCE) un emisiju ekspluatācijas laikā |
| --- | --- |

10. pielikums.

| 11. pielikums. | Prasības pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai |
| --- | --- |

11. pielikums.

| 12. pielikums. | CO2 emisija un degvielas patēriņš |
| --- | --- |

12. pielikums.

| 13. pielikums. | Tipa apstiprinājums piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām kā atsevišķai tehniskai vienībai |
| --- | --- |

13. pielikums.

| 14. pielikums. | Piekļuve transportlīdzekļa OBD informācijai |
| --- | --- |

14. pielikums.

| 15. | Tehniskās prasības ar dīzeļdegvielu un gāzi darbināmiem divu degvielu motoriem un transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

15.

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šos noteikumus piemēro M1, M2, N1 un N2 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem ar standartmasu, kas lielāka par 2 610 kg, un visiem M3 un N3 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem (1).

Pēc izgatavotāja pieprasījuma vairākos posmos pabeigta transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, kas izsniegts saskaņā ar šiem noteikumiem, paplašina arī uz nepabeigtiem transportlīdzekļiem ar standartmasu, kura mazāka par 2 610 kg. Tipa apstiprinājumus paplašina, ja izgatavotājs var pierādīt, ka visas nepabeigtā transportlīdzekļa virsbūves kombinācijas, kas vēl būvējamas, palielina transportlīdzekļa standartmasu tik daudz, lai tā pārsniegtu 2 610 kg.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma vairākos posmos pabeigta transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, kas izsniegts saskaņā ar šiem noteikumiem, paplašina arī uz šā transportlīdzekļa paveidiem un versijām ar standartmasu, kura pārsniedz 2 380 kg, ja tie arī izpilda šo noteikumu 4.2. punktā noteiktās prasības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju un degvielas patēriņu.

1.2.   Līdzvērtīgi apstiprinājumi

Saskaņā ar šiem noteikumiem nav jāapstiprina motori, ko iebūvē transportlīdzekļos, kuru standartmasa ir līdz 2 840 kg un kuriem ir izsniegts apstiprinājums kā tipa paplašinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas:

| 2.1. | “vecošanas cikls” ir transportlīdzekļa vai motora darbība (ātrums, slodze, jauda), kas jāveic nostrādājuma uzkrāšanas periodā; |
| --- | --- |

2.1.

“vecošanas cikls” ir transportlīdzekļa vai motora darbība (ātrums, slodze, jauda), kas jāveic nostrādājuma uzkrāšanas periodā;

| 2.2. | “motora (motoru saimes) apstiprinājums” ir motoru tipa (motoru saimes) apstiprinājums attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņošo vielu emisijas un dūmu līmeni un iebūvētu diagnosticēšanas (OBD) sistēmu; |
| --- | --- |

2.2.

“motora (motoru saimes) apstiprinājums” ir motoru tipa (motoru saimes) apstiprinājums attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņošo vielu emisijas un dūmu līmeni un iebūvētu diagnosticēšanas (OBD) sistēmu;

| 2.3. | “transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz līmeni, kādā tā motors izdala gāzveida un daļiņveida piesārņotājus un dūmus, kā arī apstiprinājums iebūvētai diagnosticēšanas (OBD) sistēmai un motora uzstādīšanai transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

2.3.

“transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz līmeni, kādā tā motors izdala gāzveida un daļiņveida piesārņotājus un dūmus, kā arī apstiprinājums iebūvētai diagnosticēšanas (OBD) sistēmai un motora uzstādīšanai transportlīdzeklī;

| 2.4. | “papildu emisijas kontroles stratēģija” (AES) ir emisijas kontroles stratēģija, kas konkrētā nolūkā tiek aktivizēta un aizstāj vai maina emisijas kontroles pamatstratēģiju, reaģējot uz īpašu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, bet kas darbojas vienīgi tik ilgi, cik ilgi pastāv šādi apstākļi; |
| --- | --- |

2.4.

“papildu emisijas kontroles stratēģija” (AES) ir emisijas kontroles stratēģija, kas konkrētā nolūkā tiek aktivizēta un aizstāj vai maina emisijas kontroles pamatstratēģiju, reaģējot uz īpašu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, bet kas darbojas vienīgi tik ilgi, cik ilgi pastāv šādi apstākļi;

| 2.5. | “emisijas kontroles pamatstratēģija” (BES) ir emisijas kontroles stratēģija, kas ir aktīva visā motora ekspluatācijas apgriezienu skaita un slodzes diapazonā, izņemot gadījumus, kad tiek aktivizēta AES; |
| --- | --- |

2.5.

“emisijas kontroles pamatstratēģija” (BES) ir emisijas kontroles stratēģija, kas ir aktīva visā motora ekspluatācijas apgriezienu skaita un slodzes diapazonā, izņemot gadījumus, kad tiek aktivizēta AES;

| 2.6. | “nepārtrauktā reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas darbojas vai nu pastāvīgi, vai vismaz vienreiz starptautiski saskaņotā pārejas ekspluatācijas braukšanas cikla (WHTC) testā ar karsto palaidi; |
| --- | --- |

2.6.

“nepārtrauktā reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas darbojas vai nu pastāvīgi, vai vismaz vienreiz starptautiski saskaņotā pārejas ekspluatācijas braukšanas cikla (WHTC) testā ar karsto palaidi;

| 2.7. | “karteris” ir vieta motorā vai ārpus motora, kas savienota ar eļļas uztvērēju, izmantojot iekšējus vai ārējus kanālus, caur kuriem var emitēt gāzes un tvaikus; |
| --- | --- |

2.7.

“karteris” ir vieta motorā vai ārpus motora, kas savienota ar eļļas uztvērēju, izmantojot iekšējus vai ārējus kanālus, caur kuriem var emitēt gāzes un tvaikus;

| 2.8. | “svarīgas ar emisiju saistītas sastāvdaļas” ir sastāvdaļas, kas galvenokārt paredzētas emisijas kontrolei, proti, jebkura izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, ECU un ar to saistītie sensori un pievadi, kā arī izplūdes gāzu recirkulācijas sistēma (EGR), tostarp visi ar to saistītie filtri, dzesētāji, kontroles vārsti un caurules; |
| --- | --- |

2.8.

“svarīgas ar emisiju saistītas sastāvdaļas” ir sastāvdaļas, kas galvenokārt paredzētas emisijas kontrolei, proti, jebkura izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, ECU un ar to saistītie sensori un pievadi, kā arī izplūdes gāzu recirkulācijas sistēma (EGR), tostarp visi ar to saistītie filtri, dzesētāji, kontroles vārsti un caurules;

| 2.9. | “svarīga ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir apkope, kas jāveic svarīgām ar emisiju saistītām sastāvdaļām; |
| --- | --- |

2.9.

“svarīga ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir apkope, kas jāveic svarīgām ar emisiju saistītām sastāvdaļām;

| 2.10. | “izslēgšanas stratēģija” ir emisijas stratēģija, kas neatbilst šajā pielikumā norādītajām emisijas kontroles pamatstratēģijas un/vai papildu emisijas kontroles stratēģijas veiktspējas prasībām; |
| --- | --- |

2.10.

“izslēgšanas stratēģija” ir emisijas stratēģija, kas neatbilst šajā pielikumā norādītajām emisijas kontroles pamatstratēģijas un/vai papildu emisijas kontroles stratēģijas veiktspējas prasībām;

| 2.11. | “deNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas samazināšanai (piemēram, pasīvie un aktīvie NOx katalizatori, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmas); |
| --- | --- |

2.11.

“deNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas samazināšanai (piemēram, pasīvie un aktīvie NOx katalizatori, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmas);

| 2.12. | “diagnosticēšanas problēmkods” (DTC) ir ciparu vai burtu un ciparu identifikators, kas identificē vai marķē darbības traucējumu; |
| --- | --- |

2.12.

“diagnosticēšanas problēmkods” (DTC) ir ciparu vai burtu un ciparu identifikators, kas identificē vai marķē darbības traucējumu;

| 2.13. | “dīzeļdegvielas režīms” ir divu degvielu motora normālas darbības režīms, kura laikā motors neizmanto nekādu gāzveida degvielu nevienam no motora darbības stāvokļiem;” |
| --- | --- |

2.13.

“dīzeļdegvielas režīms” ir divu degvielu motora normālas darbības režīms, kura laikā motors neizmanto nekādu gāzveida degvielu nevienam no motora darbības stāvokļiem;”

| 2.14. | “braukšanas cikls” ir darbību secība, kas sastāv no motora iedarbināšanas, transportlīdzekļa darbošanās laika, motora izslēgšanas un laika līdz nākamajai motora iedarbināšanai; |
| --- | --- |

2.14.

“braukšanas cikls” ir darbību secība, kas sastāv no motora iedarbināšanas, transportlīdzekļa darbošanās laika, motora izslēgšanas un laika līdz nākamajai motora iedarbināšanai;

| 2.15. | “divu degvielu motors” ir motora sistēma, kas ir paredzēta, lai tā būtu vienlaikus darbināma ar dīzeļdegvielu un ar gāzveida degvielu, un kam degvielu mēra atsevišķi, taču vienas degvielas patērētais daudzums attiecībā pret otru degvielu var būt atšķirīgs atkarībā no darbības; |
| --- | --- |

2.15.

“divu degvielu motors” ir motora sistēma, kas ir paredzēta, lai tā būtu vienlaikus darbināma ar dīzeļdegvielu un ar gāzveida degvielu, un kam degvielu mēra atsevišķi, taču vienas degvielas patērētais daudzums attiecībā pret otru degvielu var būt atšķirīgs atkarībā no darbības;

| 2.16. | “divu degvielu režīms” ir divu degvielu motora normālas darbības režīms, kura laikā motors vienlaikus izmanto dīzeļdegvielu un gāzveida degvielu dažos no motora darbības stāvokļiem; |
| --- | --- |

2.16.

“divu degvielu režīms” ir divu degvielu motora normālas darbības režīms, kura laikā motors vienlaikus izmanto dīzeļdegvielu un gāzveida degvielu dažos no motora darbības stāvokļiem;

| 2.17. | “divu degvielu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina divu degvielu motors un kas motora izmantotās degvielas pievada no divām atsevišķām iebūvētām uzglabāšanas sistēmām;” |
| --- | --- |

2.17.

“divu degvielu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina divu degvielu motors un kas motora izmantotās degvielas pievada no divām atsevišķām iebūvētām uzglabāšanas sistēmām;”

| 2.18. | “konstrukcijas elements” transportlīdzeklim vai motoram ir:






  a) | jebkurš motora sistēmas elements, |
| --- | --- | --- |

2.18.

“konstrukcijas elements” transportlīdzeklim vai motoram ir:

a)

jebkurš motora sistēmas elements,

| b) | jebkura kontroles sistēma, tostarp datorprogrammas, elektroniskās kontroles sistēmas un datora loģika, |
| --- | --- |

b)

jebkura kontroles sistēma, tostarp datorprogrammas, elektroniskās kontroles sistēmas un datora loģika,

| c) | jebkura kontroles sistēmas kalibrēšana, |
| --- | --- |

c)

jebkura kontroles sistēmas kalibrēšana,

| d) | sistēmu mijiedarbības rezultāts; |
| --- | --- |

d)

sistēmu mijiedarbības rezultāts;

| 2.19. | “emisijas kontroles pārraudzības sistēma” ir sistēma, kas nodrošina to NOx kontroles pasākumu pareizu darbību, kurus īsteno motora sistēmā atbilstīgi 5.5. punkta prasībām;
  “emisiju kontroles sistēma” ir konstrukcijas elementi un emisiju kontroles stratēģijas, kas izstrādātas vai kalibrētas ar nolūku kontrolēt emisijas; |
| --- | --- |

2.19.

“emisijas kontroles pārraudzības sistēma” ir sistēma, kas nodrošina to NOx kontroles pasākumu pareizu darbību, kurus īsteno motora sistēmā atbilstīgi 5.5. punkta prasībām;

“emisiju kontroles sistēma” ir konstrukcijas elementi un emisiju kontroles stratēģijas, kas izstrādātas vai kalibrētas ar nolūku kontrolēt emisijas;

| 2.20. | “ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski ietekmē emisiju vai kas varētu ietekmēt emisijas samazināšanos transportlīdzekļa vai motora normālas ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

2.20.

“ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski ietekmē emisiju vai kas varētu ietekmēt emisijas samazināšanos transportlīdzekļa vai motora normālas ekspluatācijas laikā;

| 2.21. | “emisijas kontroles stratēģija” ir konstrukcijas elements vai elementu kopa, kas ir iekļauta kopējā motora vai transportlīdzekļa konstrukcijā un ko izmanto, lai kontrolētu emisijas; |
| --- | --- |

2.21.

“emisijas kontroles stratēģija” ir konstrukcijas elements vai elementu kopa, kas ir iekļauta kopējā motora vai transportlīdzekļa konstrukcijā un ko izmanto, lai kontrolētu emisijas;

| 2.22. | “motora pēcapstrādes sistēmas saime” ir izgatavotāja sagrupēta motoru saime, kas atbilst motoru saimes definīcijai, bet kas ir sagrupēta sīkāk motoros, kuri izmanto līdzīgu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu; |
| --- | --- |

2.22.

“motora pēcapstrādes sistēmas saime” ir izgatavotāja sagrupēta motoru saime, kas atbilst motoru saimes definīcijai, bet kas ir sagrupēta sīkāk motoros, kuri izmanto līdzīgu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu;

| 2.23. | “motoru saime” ir izgatavotāja noteikta tādu motoru sistēmu grupa, kam pēc šo noteikumu 7. punktā noteiktās konstrukcijas ir līdzīgi izplūdes gāzu emisijas parametri; |
| --- | --- |

2.23.

“motoru saime” ir izgatavotāja noteikta tādu motoru sistēmu grupa, kam pēc šo noteikumu 7. punktā noteiktās konstrukcijas ir līdzīgi izplūdes gāzu emisijas parametri;

| 2.24. | “motora sistēma” ir motors, emisijas kontroles sistēma un saziņas saskarne (aparatūra un paziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko vadības bloku vai blokiem (ECU) un jebkuru citu spēka piedziņas vai transportlīdzekļa vadības bloku; |
| --- | --- |

2.24.

“motora sistēma” ir motors, emisijas kontroles sistēma un saziņas saskarne (aparatūra un paziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko vadības bloku vai blokiem (ECU) un jebkuru citu spēka piedziņas vai transportlīdzekļa vadības bloku;

| 2.25. | “motora iedarbināšana” ietver aizdedzes ieslēgšanu, kloķa iedarbināšanu un degvielas sadedzināšanas sākšanu, un tā ir pabeigta, kad motora apgriezienu skaits sasniedz par 150 min-1 zemāku rādītāju nekā iesildīta motora parastais brīvgaitas apgriezienu skaits; |
| --- | --- |

2.25.

“motora iedarbināšana” ietver aizdedzes ieslēgšanu, kloķa iedarbināšanu un degvielas sadedzināšanas sākšanu, un tā ir pabeigta, kad motora apgriezienu skaits sasniedz par 150 min-1 zemāku rādītāju nekā iesildīta motora parastais brīvgaitas apgriezienu skaits;

| 2.26. | “motora tips” ir tādu motoru kategorija, kas neatšķiras pēc būtiskiem motora parametriem, kuri norādīti 1. pielikumā; |
| --- | --- |

2.26.

“motora tips” ir tādu motoru kategorija, kas neatšķiras pēc būtiskiem motora parametriem, kuri norādīti 1. pielikumā;

| 2.27. | “izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma” ir katalizators (oksidējošais, 3 veidu vai jebkura cita tipa), daļiņu filtrs, deNOx sistēma, kombinētais deNOx daļiņu filtrs vai jebkura cita emisijas samazināšanas ierīce, kas uzstādīta aiz motora; |
| --- | --- |

2.27.

“izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma” ir katalizators (oksidējošais, 3 veidu vai jebkura cita tipa), daļiņu filtrs, deNOx sistēma, kombinētais deNOx daļiņu filtrs vai jebkura cita emisijas samazināšanas ierīce, kas uzstādīta aiz motora;

| 2.28. | “gāzveida piesārņotāji” ir izplūdes gāzu oglekļa monoksīda, NOx, kas izteikti kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalents, un ogļūdeņražu (t. i., kopā ogļūdeņražu, nemetāna ogļūdeņražu un metāna) emisija; |
| --- | --- |

2.28.

“gāzveida piesārņotāji” ir izplūdes gāzu oglekļa monoksīda, NOx, kas izteikti kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalents, un ogļūdeņražu (t. i., kopā ogļūdeņražu, nemetāna ogļūdeņražu un metāna) emisija;

| 2.29. | “kopējais saucējs” ir skaitītājs, kas norāda, cik reizes transportlīdzeklis ir darbināts, ņemot vērā vispārīgos nosacījumus; |
| --- | --- |

2.29.

“kopējais saucējs” ir skaitītājs, kas norāda, cik reizes transportlīdzeklis ir darbināts, ņemot vērā vispārīgos nosacījumus;

| 2.30. | “monitoru grupa” ir OBD monitoru komplekts, ko izmanto, lai noteiktu pareizu emisijas kontroles sistēmas darbību, izvērtējot OBD motoru saimes ekspluatācijas veiktspēju; |
| --- | --- |

2.30.

“monitoru grupa” ir OBD monitoru komplekts, ko izmanto, lai noteiktu pareizu emisijas kontroles sistēmas darbību, izvērtējot OBD motoru saimes ekspluatācijas veiktspēju;

| 2.31. | “aizdedzes ciklu skaitītājs” ir skaitītājs, kas norāda transportlīdzekļa motora iedarbināšanas reižu skaitu; |
| --- | --- |

2.31.

“aizdedzes ciklu skaitītājs” ir skaitītājs, kas norāda transportlīdzekļa motora iedarbināšanas reižu skaitu;

| 2.32. | “ekspluatācijas veiktspējas koeficients” (IUPR) ir attiecība starp reižu skaitu, kad ir pastāvējuši apstākļi, kuros monitoram vai monitoru grupai būtu bijis jāatklāj darbības traucējums, un braukšanas ciklu skaitu, kas attiecas uz šī monitora vai monitoru grupas darbību; |
| --- | --- |

2.32.

“ekspluatācijas veiktspējas koeficients” (IUPR) ir attiecība starp reižu skaitu, kad ir pastāvējuši apstākļi, kuros monitoram vai monitoru grupai būtu bijis jāatklāj darbības traucējums, un braukšanas ciklu skaitu, kas attiecas uz šī monitora vai monitoru grupas darbību;

| 2.33. | “mazie apgriezieni (nlo
  )” ir motora mazākais apgriezienu skaits, kas dod 50 % no deklarētās maksimālās jaudas; |
| --- | --- |

2.33.

“mazie apgriezieni (nlo
  )” ir motora mazākais apgriezienu skaits, kas dod 50 % no deklarētās maksimālās jaudas;

| 2.34. | “darbības traucējums” ir motora sistēmas, tostarp OBD sistēmas, defekts vai nolietošanās, kas varētu pamatoti izraisīt vai nu jebkuras reglamentēto motora sistēmas piesārņotāju emisijas palielināšanos, vai OBD sistēmas efektivitātes samazināšanos; |
| --- | --- |

2.34.

“darbības traucējums” ir motora sistēmas, tostarp OBD sistēmas, defekts vai nolietošanās, kas varētu pamatoti izraisīt vai nu jebkuras reglamentēto motora sistēmas piesārņotāju emisijas palielināšanos, vai OBD sistēmas efektivitātes samazināšanos;

| 2.35. | “darbības traucējumu indikators” (MI) ir brīdinājuma sistēmas indikators, kas nepārprotami informē transportlīdzekļa vadītāju par darbības traucējumu; |
| --- | --- |

2.35.

“darbības traucējumu indikators” (MI) ir brīdinājuma sistēmas indikators, kas nepārprotami informē transportlīdzekļa vadītāju par darbības traucējumu;

| 2.36. | “izgatavotājs” ir persona vai struktūra, kas atbild tipa apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas vai atļaušanas procesa aspektiem un par ražojumu atbilstības nodrošināšanu; nav būtiski, lai šī persona vai struktūra būtu tieši iesaistīta visās apstiprināšanas procesā iesaistītā transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos; |
| --- | --- |

2.36.

“izgatavotājs” ir persona vai struktūra, kas atbild tipa apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas vai atļaušanas procesa aspektiem un par ražojumu atbilstības nodrošināšanu; nav būtiski, lai šī persona vai struktūra būtu tieši iesaistīta visās apstiprināšanas procesā iesaistītā transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos;

| 2.37. | “maksimālā lietderīgā jauda” ir maksimālās lietderīgās jaudas vērtība, kas izmērīta pie pilnas motora slodzes; |
| --- | --- |

2.37.

“maksimālā lietderīgā jauda” ir maksimālās lietderīgās jaudas vērtība, kas izmērīta pie pilnas motora slodzes;

| 2.38. | “lietderīgā jauda” ir jauda, kas iegūta izmēģinājumu stendā kloķvārpstas galā, vai tās ekvivalents pie attiecīgā motora vai motora apgriezienu skaita ar palīgierīcēm saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 85, un kas ir noteikta atmosfēras standartapstākļos; |
| --- | --- |

2.38.

“lietderīgā jauda” ir jauda, kas iegūta izmēģinājumu stendā kloķvārpstas galā, vai tās ekvivalents pie attiecīgā motora vai motora apgriezienu skaita ar palīgierīcēm saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 85, un kas ir noteikta atmosfēras standartapstākļos;

| 2.39. | “ar emisiju nesaistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski neietekmē emisiju un kas ilgstoši neietekmē emisijas samazināšanos transportlīdzekļa vai motora normālas ekspluatācijas laikā pēc tam, kad ir veikta tehniskā apkope; |
| --- | --- |

2.39.

“ar emisiju nesaistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski neietekmē emisiju un kas ilgstoši neietekmē emisijas samazināšanos transportlīdzekļa vai motora normālas ekspluatācijas laikā pēc tam, kad ir veikta tehniskā apkope;

| 2.40. | “iebūvēta diagnosticēšanas sistēma (OBD sistēma)” ir transportlīdzeklī vai motorā iebūvēta sistēma, kas var:






  a) | konstatēt darbības traucējumus, kuri ietekmē motora sistēmas emisijas veiktspēju, |
| --- | --- | --- |

2.40.

“iebūvēta diagnosticēšanas sistēma (OBD sistēma)” ir transportlīdzeklī vai motorā iebūvēta sistēma, kas var:

a)

konstatēt darbības traucējumus, kuri ietekmē motora sistēmas emisijas veiktspēju,

| b) | ar brīdināšanas sistēmas palīdzību norādīt to rašanos, |
| --- | --- |

b)

ar brīdināšanas sistēmas palīdzību norādīt to rašanos,

| c) | identificēt iespējamo traucējuma zonu, izmantojot informāciju, kura uzglabāta datora atmiņā, un paziņot šo informāciju ārpus transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

c)

identificēt iespējamo traucējuma zonu, izmantojot informāciju, kura uzglabāta datora atmiņā, un paziņot šo informāciju ārpus transportlīdzekļa;

| 2.41. | “OBD motoru saime” ir izgatavotāja sagrupētas motoru sistēmas, kam ir kopējas metodes ar emisiju saistītu darbības traucējumu pārraudzīšanai un diagnosticēšanai; |
| --- | --- |

2.41.

“OBD motoru saime” ir izgatavotāja sagrupētas motoru sistēmas, kam ir kopējas metodes ar emisiju saistītu darbības traucējumu pārraudzīšanai un diagnosticēšanai;

| 2.42. | “darbības cikls” ir cikls, kas sastāv no motora iedarbināšanas, tā darbošanās perioda, motora izslēgšanas un laika līdz nākamajai iedarbināšanai, kur īpašs OBD monitors darbojas līdz cikla beigām un kur, ja būtu kāds darbības traucējums, tas tiktu atklāts; |
| --- | --- |

2.42.

“darbības cikls” ir cikls, kas sastāv no motora iedarbināšanas, tā darbošanās perioda, motora izslēgšanas un laika līdz nākamajai iedarbināšanai, kur īpašs OBD monitors darbojas līdz cikla beigām un kur, ja būtu kāds darbības traucējums, tas tiktu atklāts;

| 2.43. | “oriģinālā piesārņojuma kontroles iekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādas kopā samontētas iekārtas, kas atbilst attiecīgajam transportlīdzeklim piešķirtajam tipa apstiprinājumam; |
| --- | --- |

2.43.

“oriģinālā piesārņojuma kontroles iekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādas kopā samontētas iekārtas, kas atbilst attiecīgajam transportlīdzeklim piešķirtajam tipa apstiprinājumam;

| 2.44. | “cilmes motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, lai tā emisijas parametri būtu raksturīgi visai motoru saimei; |
| --- | --- |

2.44.

“cilmes motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, lai tā emisijas parametri būtu raksturīgi visai motoru saimei;

| 2.45. | “daļiņu pēcapstrādes iekārta” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas izveidota daļiņveida piesārņotāju (PT) emisijas mazināšanai ar mehāniskas, aerodinamiskas, difūzijas vai inerces atdalīšanas palīdzību; |
| --- | --- |

2.45.

“daļiņu pēcapstrādes iekārta” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas izveidota daļiņveida piesārņotāju (PT) emisijas mazināšanai ar mehāniskas, aerodinamiskas, difūzijas vai inerces atdalīšanas palīdzību;

| 2.46. | “cietās daļiņas (PM)” ir jebkuras vielas, ko savāc noteiktā filtrējošā vidē pēc tam, kad motora izplūdes gāzes ir atšķaidītas ar tīru filtrētu atšķaidītāju tā, lai temperatūra ir no 315 K (42 °C) līdz 325 K (52 °C); galvenokārt tas ir ogleklis, kondensēti ogļūdeņraži un sulfāti ar saistīto ūdeni; |
| --- | --- |

2.46.

“cietās daļiņas (PM)” ir jebkuras vielas, ko savāc noteiktā filtrējošā vidē pēc tam, kad motora izplūdes gāzes ir atšķaidītas ar tīru filtrētu atšķaidītāju tā, lai temperatūra ir no 315 K (42 °C) līdz 325 K (52 °C); galvenokārt tas ir ogleklis, kondensēti ogļūdeņraži un sulfāti ar saistīto ūdeni;

| 2.47. | “procentuālā slodze” ir iegūstamā maksimālā griezes momenta attiecība pret motora apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

2.47.

“procentuālā slodze” ir iegūstamā maksimālā griezes momenta attiecība pret motora apgriezienu skaitu;

| 2.48. | “veiktspējas pārraudzība” ir darbības traucējuma pārraudzība, ko veido funkcionālās darbības pārbaudes un to parametru pārraudzība, kura nav tieši saistīti ar emisijas robežām, un ko veic sastāvdaļām vai sistēmām, lai pārbaudītu, ka tās darbojas pareizajā diapazonā; |
| --- | --- |

2.48.

“veiktspējas pārraudzība” ir darbības traucējuma pārraudzība, ko veido funkcionālās darbības pārbaudes un to parametru pārraudzība, kura nav tieši saistīti ar emisijas robežām, un ko veic sastāvdaļām vai sistēmām, lai pārbaudītu, ka tās darbojas pareizajā diapazonā;

| 2.49. | “periodiska reģenerācija” ir emisijas kontroles iekārtas reģenerācijas process, kas periodiski atkārtojas vienu reizi mazāk nekā 100 normālās motora ekspluatācijas stundās; |
| --- | --- |

2.49.

“periodiska reģenerācija” ir emisijas kontroles iekārtas reģenerācijas process, kas periodiski atkārtojas vienu reizi mazāk nekā 100 normālās motora ekspluatācijas stundās;

| 2.50. | “pārnēsājama emisijas mērīšanas sistēma” (PEMS) ir pārnēsājama emisijas mērīšanas sistēma, kas atbilst šo noteikumu 8. pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

2.50.

“pārnēsājama emisijas mērīšanas sistēma” (PEMS) ir pārnēsājama emisijas mērīšanas sistēma, kas atbilst šo noteikumu 8. pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām;

| 2.51. | “jaudas noņemšanas ierīce” ir izvadierīce ar motora piedziņu, kas darbina papildu iekārtu, kura uzstādīta transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

2.51.

“jaudas noņemšanas ierīce” ir izvadierīce ar motora piedziņu, kas darbina papildu iekārtu, kura uzstādīta transportlīdzeklī;

| 2.52. | “kvalificēta nolietota sastāvdaļa vai sistēma” (QDC) ir sastāvdaļa vai sistēma, kas ir tīši nolietota, piemēram, ar paātrinātu vecināšanu vai kontrolētu manipulāciju, un ko tipa apstiprinātāja iestāde apstiprinājusi saskaņā ar šo noteikumu 9.B pielikuma 6.3.2. punktā un 9.B. pielikuma 8. papildinājuma A.8.2.2. punktā izklāstītajiem noteikumiem, kā arī ko izmanto, demonstrējot OBD darbību motora sistēmā; |
| --- | --- |

2.52.

“kvalificēta nolietota sastāvdaļa vai sistēma” (QDC) ir sastāvdaļa vai sistēma, kas ir tīši nolietota, piemēram, ar paātrinātu vecināšanu vai kontrolētu manipulāciju, un ko tipa apstiprinātāja iestāde apstiprinājusi saskaņā ar šo noteikumu 9.B pielikuma 6.3.2. punktā un 9.B. pielikuma 8. papildinājuma A.8.2.2. punktā izklāstītajiem noteikumiem, kā arī ko izmanto, demonstrējot OBD darbību motora sistēmā;

| 2.53. | “reaģents” ir viela, kas atrodas transportlīdzeklī tvertnē un ko pēc emisijas kontroles sistēmas signāla (vajadzības gadījumā) pievada izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai; |
| --- | --- |

2.53.

“reaģents” ir viela, kas atrodas transportlīdzeklī tvertnē un ko pēc emisijas kontroles sistēmas signāla (vajadzības gadījumā) pievada izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai;

| 2.54. | “atkārtota kalibrēšana” ir ar dabasgāzi darbināma motora noregulēšana, lai tādu pašu veiktspēju (jaudu, degvielas patēriņu) nodrošinātu ar citas grupas dabasgāzi; |
| --- | --- |

2.54.

“atkārtota kalibrēšana” ir ar dabasgāzi darbināma motora noregulēšana, lai tādu pašu veiktspēju (jaudu, degvielas patēriņu) nodrošinātu ar citas grupas dabasgāzi;

| 2.55. | “standartmasa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, atņemot vienotu vadītāja masu, kas ir 75 kg, un pievienojot vienotu masu 100 kg; |
| --- | --- |

2.55.

“standartmasa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, atņemot vienotu vadītāja masu, kas ir 75 kg, un pievienojot vienotu masu 100 kg;

| 2.56. | “piesārņojuma kontroles rezerves iekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai kopā samontētas šādas iekārtas, kas domātas oriģinālās piesārņojuma kontroles iekārtas nomaiņai, kuru var apstiprināt kā atsevišķu tehnisku vienību; |
| --- | --- |

2.56.

“piesārņojuma kontroles rezerves iekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai kopā samontētas šādas iekārtas, kas domātas oriģinālās piesārņojuma kontroles iekārtas nomaiņai, kuru var apstiprināt kā atsevišķu tehnisku vienību;

| 2.57. | “skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto standartizētai ārpus transportlīdzekļa saziņai ar OBD sistēmu saskaņā ar šo noteikumu prasībām; |
| --- | --- |

2.57.

“skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto standartizētai ārpus transportlīdzekļa saziņai ar OBD sistēmu saskaņā ar šo noteikumu prasībām;

| 2.58. | “nostrādājuma uzkrāšanas grafiks” ir vecošanas cikls un nostrādājuma uzkrāšanas periods, lai noteiktu nolietošanās koeficientus motoru pēcapstrādes sistēmas saimei; |
| --- | --- |

2.58.

“nostrādājuma uzkrāšanas grafiks” ir vecošanas cikls un nostrādājuma uzkrāšanas periods, lai noteiktu nolietošanās koeficientus motoru pēcapstrādes sistēmas saimei;

| 2.59. | “apkopes režīms” ir divu degvielu motora īpašs režīms, kas tiek aktivizēts, lai veiktu remontu vai lai izņemtu transportlīdzekli no satiksmes, ja nav iespējama divu degvielu režīma darbība (2); |
| --- | --- |

2.59.

“apkopes režīms” ir divu degvielu motora īpašs režīms, kas tiek aktivizēts, lai veiktu remontu vai lai izņemtu transportlīdzekli no satiksmes, ja nav iespējama divu degvielu režīma darbība (2);

| 2.60. | “izpūtēja emisijas” ir gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisija; |
| --- | --- |

2.60.

“izpūtēja emisijas” ir gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisija;

| 2.61. | “iejaukšanās darbībā” ir transportlīdzekļa emisijas pārbaudes vai piedziņas sistēmas, tostarp programmatūras vai citu šīs sistēmas vadības bloku, dezaktivēšana, pielāgošana vai mainīšana jebkādā veidā, kā rezultātā, ar nolūku vai nejauši, pasliktinās transportlīdzekļa emisiju pārraudzība; |
| --- | --- |

2.61.

“iejaukšanās darbībā” ir transportlīdzekļa emisijas pārbaudes vai piedziņas sistēmas, tostarp programmatūras vai citu šīs sistēmas vadības bloku, dezaktivēšana, pielāgošana vai mainīšana jebkādā veidā, kā rezultātā, ar nolūku vai nejauši, pasliktinās transportlīdzekļa emisiju pārraudzība;

| 2.62. | “pašmasa” ir darbderīgā stāvoklī esoša transportlīdzekļa masa bez vadītāja vienotās masas 75 kg apmērā, pasažieriem vai kravas, bet ar degvielas tvertni, kas piepildīta līdz 90 procentiem, un ar parasto instrumentu komplektu un rezerves riteni (attiecīgos gadījumos); |
| --- | --- |

2.62.

“pašmasa” ir darbderīgā stāvoklī esoša transportlīdzekļa masa bez vadītāja vienotās masas 75 kg apmērā, pasažieriem vai kravas, bet ar degvielas tvertni, kas piepildīta līdz 90 procentiem, un ar parasto instrumentu komplektu un rezerves riteni (attiecīgos gadījumos);

| 2.63. | “lietošanas laiks” ir atbilstošs attāluma un/vai laika periods, kurā jānodrošina atbilstība attiecīgajiem gāzveida un daļiņu emisijas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

2.63.

“lietošanas laiks” ir atbilstošs attāluma un/vai laika periods, kurā jānodrošina atbilstība attiecīgajiem gāzveida un daļiņu emisijas ierobežojumiem;

| 2.64. | “transportlīdzekļa tips attiecībā uz emisiju” ir transportlīdzekļu grupa, kas neatšķiras pēc būtiskiem motora un transportlīdzekļa parametriem, kuri norādīti 1. pielikumā; |
| --- | --- |

2.64.

“transportlīdzekļa tips attiecībā uz emisiju” ir transportlīdzekļu grupa, kas neatšķiras pēc būtiskiem motora un transportlīdzekļa parametriem, kuri norādīti 1. pielikumā;

| 2.65. | “slēgtais dīzeļdegvielas daļiņu filtrs” ir dīzeļdegvielas daļiņu filtrs (turpmāk “DPF”), kurā visām izplūdes gāzēm ir jāplūst cauri sienai, kas izfiltrē cieto vielu; |
| --- | --- |

2.65.

“slēgtais dīzeļdegvielas daļiņu filtrs” ir dīzeļdegvielas daļiņu filtrs (turpmāk “DPF”), kurā visām izplūdes gāzēm ir jāplūst cauri sienai, kas izfiltrē cieto vielu;

| 2.66. | “Wobbe indekss (apakšējais Wl vai augšējais Wu)” ir tilpuma vienības gāzes sadegšanas siltuma un tās relatīvā blīvuma kvadrātsaknes attiecība vienādos standarta apstākļos: |
| --- | --- |

2.66.

“Wobbe indekss (apakšējais Wl vai augšējais Wu)” ir tilpuma vienības gāzes sadegšanas siltuma un tās relatīvā blīvuma kvadrātsaknes attiecība vienādos standarta apstākļos:

| 2.67. | “λ-nobīdes koeficients (Sλ
  )” ir izteiksme, kas raksturo vajadzīgo motora vadības sistēmas elastību attiecībā uz liekā gaisa attiecības “λ” izmaiņu, ja motoru darbina ar gāzu maisījumu, kurš atšķiras no tīra metāna (Sλ aprēķinu skatīt 4. pielikuma 5. papildinājumā). |
| --- | --- |

2.67.

“λ-nobīdes koeficients (Sλ
  )” ir izteiksme, kas raksturo vajadzīgo motora vadības sistēmas elastību attiecībā uz liekā gaisa attiecības “λ” izmaiņu, ja motoru darbina ar gāzu maisījumu, kurš atšķiras no tīra metāna (Sλ aprēķinu skatīt 4. pielikuma 5. papildinājumā).

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikums tipa apstiprinājuma saņemšanai motora sistēmai vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai

| 3.1.1. | Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu, lai saņemtu tipa apstiprinājumu motora sistēmai vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai. |
| --- | --- |

3.1.1.

Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu, lai saņemtu tipa apstiprinājumu motora sistēmai vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai.

| 3.1.2. | Pieteikumu, kas minēts 3.1.1. punktā, sagatavo saskaņā ar 1. pielikumā sniegto informācijas dokumenta paraugu. Šajā saistībā piemēro 1. pielikuma 1. daļu. |
| --- | --- |

3.1.2.

Pieteikumu, kas minēts 3.1.1. punktā, sagatavo saskaņā ar 1. pielikumā sniegto informācijas dokumenta paraugu. Šajā saistībā piemēro 1. pielikuma 1. daļu.

| 3.1.3. | Kopā ar pieteikumu izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kura pilnībā izskaidro visus konstrukcijas elementus, kas ietekmē emisiju, motora sistēmas emisijas kontroles stratēģiju, līdzekļus, ar kādiem motora sistēma kontrolē izvades mainīgos, kuriem ir ietekme uz emisiju, neatkarīgi no tā, vai šī kontrole ir tieša vai netieša, un pilnībā izskaidro 11. pielikuma 4. un 5. punktā pieprasīto brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju. Dokumentācijas paketē ietilpst turpmāk uzskaitītās daļas, tostarp 5.1.4. punktā noteiktā informācija:






  a) | oficiāla dokumentācijas pakete, kura paliek glabāties tipa apstiprinātājā iestādē. Oficiālo dokumentācijas paketi var darīt pieejamu ieinteresētajām personām pēc to pieprasījuma; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Kopā ar pieteikumu izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kura pilnībā izskaidro visus konstrukcijas elementus, kas ietekmē emisiju, motora sistēmas emisijas kontroles stratēģiju, līdzekļus, ar kādiem motora sistēma kontrolē izvades mainīgos, kuriem ir ietekme uz emisiju, neatkarīgi no tā, vai šī kontrole ir tieša vai netieša, un pilnībā izskaidro 11. pielikuma 4. un 5. punktā pieprasīto brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju. Dokumentācijas paketē ietilpst turpmāk uzskaitītās daļas, tostarp 5.1.4. punktā noteiktā informācija:

a)

oficiāla dokumentācijas pakete, kura paliek glabāties tipa apstiprinātājā iestādē. Oficiālo dokumentācijas paketi var darīt pieejamu ieinteresētajām personām pēc to pieprasījuma;

| b) | paplašinātā dokumentācijas pakete, uz kuru attiecina konfidencialitāti. Paplašināto dokumentācijas paketi var paturēt glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde vai arī izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem, taču jānodrošina tipa apstiprinātājai iestādei iespēja saņemt to pārbaudei apstiprināšanas brīdī vai jebkurā citā brīdī apstiprinājuma derīguma termiņa laikā; ja dokumentācijas pakete paliek pie izgatavotāja, tipa apstiprinātāja iestāde veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dokumentācija pēc apstiprināšanas netiek mainīta. |
| --- | --- |

b)

paplašinātā dokumentācijas pakete, uz kuru attiecina konfidencialitāti. Paplašināto dokumentācijas paketi var paturēt glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde vai arī izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem, taču jānodrošina tipa apstiprinātājai iestādei iespēja saņemt to pārbaudei apstiprināšanas brīdī vai jebkurā citā brīdī apstiprinājuma derīguma termiņa laikā; ja dokumentācijas pakete paliek pie izgatavotāja, tipa apstiprinātāja iestāde veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dokumentācija pēc apstiprināšanas netiek mainīta.

| 3.1.4. | Papildus 3.1.3. punktā minētajiem datiem izgatavotājs iesniedz šādu informāciju:






  a) | dzirksteļaizdedzes motoru gadījumā — izgatavotāja deklarāciju par minimālo neveiksmīgas aizdedzes gadījumu skaitu no aizdedzes mēģinājumu kopskaita, kā rezultātā 9.A pielikumā izklāstītā emisiju robežvērtība tiktu pārsniegta, ja šāds neveiksmīgas aizdedzes gadījumu procents būtu saglabājies nemainīgs kopš 4. pielikumā noteiktā emisijas testa sākuma, vai arī varētu radīt izplūdes gāzu katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu pirms neatgriezenisku bojājumu rašanās; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Papildus 3.1.3. punktā minētajiem datiem izgatavotājs iesniedz šādu informāciju:

a)

dzirksteļaizdedzes motoru gadījumā — izgatavotāja deklarāciju par minimālo neveiksmīgas aizdedzes gadījumu skaitu no aizdedzes mēģinājumu kopskaita, kā rezultātā 9.A pielikumā izklāstītā emisiju robežvērtība tiktu pārsniegta, ja šāds neveiksmīgas aizdedzes gadījumu procents būtu saglabājies nemainīgs kopš 4. pielikumā noteiktā emisijas testa sākuma, vai arī varētu radīt izplūdes gāzu katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu pirms neatgriezenisku bojājumu rašanās;

| b) | aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu emisijas kontroles datora(-u) darbības sagrozīšanu un mainīšanu, ieskaitot atjaunināšanas iekārtu, izmantojot izgatavotāja apstiprinātu programmu vai kalibrēšanu; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu emisijas kontroles datora(-u) darbības sagrozīšanu un mainīšanu, ieskaitot atjaunināšanas iekārtu, izmantojot izgatavotāja apstiprinātu programmu vai kalibrēšanu;

| c) | dokumentāciju attiecībā uz OBD sistēmu saskaņā ar 9.B pielikuma 8. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

dokumentāciju attiecībā uz OBD sistēmu saskaņā ar 9.B pielikuma 8. punktā noteiktajām prasībām;

| d) | informāciju saistībā ar OBD, lai nodrošinātu piekļuvi OBD saskaņā ar šo noteikumu 14. pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

d)

informāciju saistībā ar OBD, lai nodrošinātu piekļuvi OBD saskaņā ar šo noteikumu 14. pielikuma prasībām;

| e) | paziņojumu par ārpuscikla emisijas atbilstību saskaņā ar 10. pielikuma 5.1.3. un 10. punkta prasībām; |
| --- | --- |

e)

paziņojumu par ārpuscikla emisijas atbilstību saskaņā ar 10. pielikuma 5.1.3. un 10. punkta prasībām;

| f) | paziņojumu par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību 9.A pielikuma 2. papildinājuma prasībām; |
| --- | --- |

f)

paziņojumu par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību 9.A pielikuma 2. papildinājuma prasībām;

| g) | sākotnējo plānu testēšanai ekspluatācijas laikā atbilstoši 8. pielikuma 2.4. punktam; |
| --- | --- |

g)

sākotnējo plānu testēšanai ekspluatācijas laikā atbilstoši 8. pielikuma 2.4. punktam;

| h) | attiecīgos gadījumos citu tipa apstiprinājumu kopijas ar attiecīgo informāciju, kas dod iespēju apstiprinājumus paplašināt un noteikt nolietošanās koeficientus. |
| --- | --- |

h)

attiecīgos gadījumos citu tipa apstiprinājumu kopijas ar attiecīgo informāciju, kas dod iespēju apstiprinājumus paplašināt un noteikt nolietošanās koeficientus.

| 3.1.5. | Izgatavotājs iesniedz par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam motoru vai nepieciešamības gadījumā cilmes motoru, kas ir apstiprināmā tipa prototips. |
| --- | --- |

3.1.5.

Izgatavotājs iesniedz par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam motoru vai nepieciešamības gadījumā cilmes motoru, kas ir apstiprināmā tipa prototips.

| 3.1.6. | Sistēmas markas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstiprinājuma saņemšanas, automātiski nepadara šo tipa apstiprinājumu par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to sākotnējie raksturlielumi vai tehniskie parametri mainās tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība. |
| --- | --- |

3.1.6.

Sistēmas markas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstiprinājuma saņemšanas, automātiski nepadara šo tipa apstiprinājumu par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to sākotnējie raksturlielumi vai tehniskie parametri mainās tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība.

3.2.   Pieteikums tipa apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklim ar apstiprinātu motora sistēmu attiecībā uz emisiju

| 3.2.1. | Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklim ar apstiprinātu motora sistēmu attiecībā uz emisiju. |
| --- | --- |

3.2.1.

Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklim ar apstiprinātu motora sistēmu attiecībā uz emisiju.

| 3.2.2. | Pieteikumu, kas minēts 3.2.1. punktā, sagatavo saskaņā ar 1. pielikuma 2. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu. Šim pieteikumam pievieno motora sistēmas vai motoru saimes kā atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju. |
| --- | --- |

3.2.2.

Pieteikumu, kas minēts 3.2.1. punktā, sagatavo saskaņā ar 1. pielikuma 2. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu. Šim pieteikumam pievieno motora sistēmas vai motoru saimes kā atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju.

| 3.2.3. | Izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kurā pilnībā izskaidroti 11. pielikumā prasītās un transportlīdzeklī iebūvētās brīdināšanas sistēmas un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, elementi. Šo dokumentācijas paketi iesniedz saskaņā ar 3.1.3. punktu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kurā pilnībā izskaidroti 11. pielikumā prasītās un transportlīdzeklī iebūvētās brīdināšanas sistēmas un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, elementi. Šo dokumentācijas paketi iesniedz saskaņā ar 3.1.3. punktu.

| 3.2.4. | Papildus 3.2.3. punktā minētajiem datiem izgatavotājs iesniedz šādu informāciju:






  a) | to pasākumu aprakstu, kas veikti, lai novērstu šajos noteikumos ietverto transportlīdzekļa vadības ierīču darbības sagrozīšanu un to mainīšanu, ieskaitot atjaunināšanas iekārtu, izmantojot izgatavotāja apstiprinātu programmu vai kalibrēšanu; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Papildus 3.2.3. punktā minētajiem datiem izgatavotājs iesniedz šādu informāciju:

a)

to pasākumu aprakstu, kas veikti, lai novērstu šajos noteikumos ietverto transportlīdzekļa vadības ierīču darbības sagrozīšanu un to mainīšanu, ieskaitot atjaunināšanas iekārtu, izmantojot izgatavotāja apstiprinātu programmu vai kalibrēšanu;

| b) | transportlīdzekļa OBD sastāvdaļu aprakstu saskaņā ar 9.B pielikuma 8. punkta prasībām; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa OBD sastāvdaļu aprakstu saskaņā ar 9.B pielikuma 8. punkta prasībām;

| c) | informāciju saistībā ar transportlīdzekļa OBD sastāvdaļām, lai nodrošinātu piekļuvi OBD; |
| --- | --- |

c)

informāciju saistībā ar transportlīdzekļa OBD sastāvdaļām, lai nodrošinātu piekļuvi OBD;

| d) | attiecīgos gadījumos citu tipa apstiprinājumu kopijas ar datiem, kas nepieciešami apstiprinājumu paplašināšanai. |
| --- | --- |

d)

attiecīgos gadījumos citu tipa apstiprinājumu kopijas ar datiem, kas nepieciešami apstiprinājumu paplašināšanai.

| 3.2.5. | Sistēmas markas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstiprinājuma saņemšanas, automātiski nepadara šo tipa apstiprinājumu par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to sākotnējie raksturlielumi vai tehniskie parametri mainās tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība. |
| --- | --- |

3.2.5.

Sistēmas markas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstiprinājuma saņemšanas, automātiski nepadara šo tipa apstiprinājumu par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to sākotnējie raksturlielumi vai tehniskie parametri mainās tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība.

3.3.   Pieteikums tipa apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju

| 3.3.1. | Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju. |
| --- | --- |

3.3.1.

Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju.

| 3.3.2. | Pieteikumu, kas minēts 3.3.1. punktā, sagatavo saskaņā ar 1. pielikumā sniegto informācijas dokumenta paraugu. Šajā saistībā piemēro minētā pielikuma 1. un 2. daļu. |
| --- | --- |

3.3.2.

Pieteikumu, kas minēts 3.3.1. punktā, sagatavo saskaņā ar 1. pielikumā sniegto informācijas dokumenta paraugu. Šajā saistībā piemēro minētā pielikuma 1. un 2. daļu.

| 3.3.3. | Izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kas pilnībā izskaidro visus konstrukcijas elementus, kas ietekmē emisiju, motora sistēmas emisiju kontroles stratēģiju, līdzekļus, ar kādiem motora sistēma kontrolē izvades mainīgos, kuriem ir ietekme uz emisiju, neatkarīgi no tā, vai šī kontrole ir tieša vai netieša, un pilnībā izskaidro 11. pielikumā pieprasīto brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju. Šo dokumentācijas paketi iesniedz saskaņā ar 3.1.3. punktu. |
| --- | --- |

3.3.3.

Izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kas pilnībā izskaidro visus konstrukcijas elementus, kas ietekmē emisiju, motora sistēmas emisiju kontroles stratēģiju, līdzekļus, ar kādiem motora sistēma kontrolē izvades mainīgos, kuriem ir ietekme uz emisiju, neatkarīgi no tā, vai šī kontrole ir tieša vai netieša, un pilnībā izskaidro 11. pielikumā pieprasīto brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju. Šo dokumentācijas paketi iesniedz saskaņā ar 3.1.3. punktu.

| 3.3.4. | Papildus 3.3.3. punktā minētajiem datiem izgatavotājs iesniedz 3.1.4. punkta a)–h) apakšpunktā un 3.2.4. punkta a)–d) apakšpunktā paredzēto informāciju. |
| --- | --- |

3.3.4.

Papildus 3.3.3. punktā minētajiem datiem izgatavotājs iesniedz 3.1.4. punkta a)–h) apakšpunktā un 3.2.4. punkta a)–d) apakšpunktā paredzēto informāciju.

| 3.3.5. | Izgatavotājs iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testiem, apstiprināmā tipa motora prototipu. |
| --- | --- |

3.3.5.

Izgatavotājs iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testiem, apstiprināmā tipa motora prototipu.

| 3.3.6. | Sistēmas markas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstiprinājuma saņemšanas, automātiski nepadara šo tipa apstiprinājumu par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to sākotnējie raksturlielumi vai tehniskie parametri mainās tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība. |
| --- | --- |

3.3.6.

Sistēmas markas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstiprinājuma saņemšanas, automātiski nepadara šo tipa apstiprinājumu par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to sākotnējie raksturlielumi vai tehniskie parametri mainās tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība.

3.4.   Pieteikums par tipa apstiprinājumu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai kā atsevišķai tehniskai vienībai

| 3.4.1. | Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par tipa apstiprinājumu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas kā atsevišķas tehniskas vienības tipam. |
| --- | --- |

3.4.1.

Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par tipa apstiprinājumu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas kā atsevišķas tehniskas vienības tipam.

| 3.4.2. | Pieteikumu sagatavo saskaņā ar 13. pielikuma 1. papildinājumā noteikto informācijas dokumenta paraugu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Pieteikumu sagatavo saskaņā ar 13. pielikuma 1. papildinājumā noteikto informācijas dokumenta paraugu.

| 3.4.3. | Izgatavotājs iesniedz paziņojumu par atbilstību prasībām attiecībā uz piekļuvi OBD informācijai. |
| --- | --- |

3.4.3.

Izgatavotājs iesniedz paziņojumu par atbilstību prasībām attiecībā uz piekļuvi OBD informācijai.

| 3.4.4. | Izgatavotājs iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testu, turpmāk minēto:






  a) | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta tipa motora sistēmu vai motoru sistēmas ar jaunu oriģinālu piesārņojuma kontroles iekārtu; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Izgatavotājs iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testu, turpmāk minēto:

a)

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta tipa motora sistēmu vai motoru sistēmas ar jaunu oriģinālu piesārņojuma kontroles iekārtu;

| b) | vienu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa paraugu; |
| --- | --- |

b)

vienu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa paraugu;

| c) | piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa papildparaugu gadījumā, ja piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim, kas aprīkots ar OBD sistēmu. |
| --- | --- |

c)

piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa papildparaugu gadījumā, ja piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim, kas aprīkots ar OBD sistēmu.

| 3.4.5. | Noteikumu 3.4.4. punkta a) apakšpunkta nolūkā testa motorus atlasa pieteikuma iesniedzējs, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi.
  Testēšanas apstākļi atbilst 4. pielikuma 6. punktā izklāstītajām prasībām.
  Testa motori atbilst šādām prasībām:






  a) | to emisijas kontroles sistēmā nav defektu; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

Noteikumu 3.4.4. punkta a) apakšpunkta nolūkā testa motorus atlasa pieteikuma iesniedzējs, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi.

Testēšanas apstākļi atbilst 4. pielikuma 6. punktā izklāstītajām prasībām.

Testa motori atbilst šādām prasībām:

a)

to emisijas kontroles sistēmā nav defektu;

| b) | visas oriģinālās ar emisiju saistītās daļas, kas nepareizi darbojas vai pārmērīgi nolietojušās, saremontē vai nomaina; |
| --- | --- |

b)

visas oriģinālās ar emisiju saistītās daļas, kas nepareizi darbojas vai pārmērīgi nolietojušās, saremontē vai nomaina;

| c) | pirms emisijas testa motorus pienācīgi noregulē un iestata atbilstīgi izgatavotāja specifikācijai. |
| --- | --- |

c)

pirms emisijas testa motorus pienācīgi noregulē un iestata atbilstīgi izgatavotāja specifikācijai.

| 3.4.6. | Noteikumu 3.4.4. punkta b) un c) apakšpunkta nolūkā paraugam jābūt skaidri un neizdzēšami marķētam ar pieteikuma iesniedzēja preču zīmi vai marku un komercnosaukumu. |
| --- | --- |

3.4.6.

Noteikumu 3.4.4. punkta b) un c) apakšpunkta nolūkā paraugam jābūt skaidri un neizdzēšami marķētam ar pieteikuma iesniedzēja preču zīmi vai marku un komercnosaukumu.

| 3.4.7. | Noteikumu 3.4.4. punkta c) apakšpunkta nolūkā paraugam jābūt kvalificētai nolietotai sastāvdaļai. |
| --- | --- |

3.4.7.

Noteikumu 3.4.4. punkta c) apakšpunkta nolūkā paraugam jābūt kvalificētai nolietotai sastāvdaļai.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Lai saņemtu tipa apstiprinājumu motora sistēmai vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai, tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim ar apstiprinātu motora sistēmu attiecībā uz emisiju vai tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju, izgatavotājs saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem demonstrē, ka transportlīdzekļi vai motora sistēmas ir testētas un atbilst 5. punktā un 4., 6., 7., 9.A, 9.B, 9.C, 10., 11. un 12. pielikumā noteiktajām prasībām. Izgatavotājs arī nodrošina atbilstību 5. pielikumā noteiktajām standartdegvielu specifikācijām.

Lai saņemtu tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim ar apstiprinātu motora sistēmu attiecībā uz emisiju vai tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju, izgatavotājs nodrošina atbilstību 6. punktā noteiktajām uzstādīšanas prasībām.

4.2.   Lai saņemtu tipa apstiprinājuma paplašinājumu uz tādu citu transportlīdzekļa tipu attiecībā uz emisiju, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem un kura standartmasa pārsniedz 2 380 kg, bet nepārsniedz 2 610 kg, izgatavotājs nodrošina atbilstību 12. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajām prasībām.

4.3.   Lai saņemtu tipa apstiprinājumu divu degvielu motoram vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai, tipa apstiprinājumu divu degvielu transportlīdzeklim ar apstiprinātu divu degvielu motoru attiecībā uz emisiju vai tipa apstiprinājumu divu degvielu transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju, izgatavotājs papildus 4.1. punkta prasībām demonstrē, ka divu degvielu transportlīdzekļiem vai motoram tiek veikti testi un ka tie atbilst 15. pielikuma prasībām.

4.4.   Rezervēts (3)

4.5.   Lai saņemtu tipa apstiprinājumu motora sistēmai vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai vai tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju, izgatavotājs nodrošina atbilstību degvielas diapazona prasībām universāla degvielas apstiprinājuma saņemšanai vai — dzirksteļaizdedzes motora gadījumā, ko darbina ar dabasgāzi un sašķidrinātu naftas gāzi, — ierobežota diapazona degvielas apstiprinājuma saņemšanai, kā norādīts 4.6. punktā.

4.5.1.   Tabulas, kurās sniegts kopsavilkums par prasībām, lai apstiprinātu ar dabasgāzi darbināmus motorus, ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināmus motorus un divu degvielu motorus, ir ietvertas 4. papildinājumā.

4.6.   Prasības attiecībā uz universālo degvielas grupas tipa apstiprinājumu

Universālu degvielas grupas apstiprinājumu izsniedz saskaņā ar 4.6.1.–4.6.6.1. punktā noteiktajām prasībām.

4.6.1.   Cilmes motors atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz 5. pielikumā minētajām atbilstošajām standartdegvielām. Īpašas prasības attiecas uz motoriem, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu (tostarp divu degvielu motoriem), kā noteikts 4.6.3. punktā.

4.6.2.   Ja izgatavotājs atļauj motoru saimi darbināt ar tirgus degvielām, kas nav 5. pielikumā vai attiecīgajos tirgus degvielu standartos (piemēram, EN 228 CEN standartos, ja izmanto svinu nesaturošu benzīnu, vai EN 590 CEN standartos, izmantojot dīzeļdegvielu) ietvertās standartdegvielas, piemēram, darbinot ar B100, izgatavotājs papildus 4.6.1. punkta prasībām:

| a) | 1. pielikuma 1. daļas 3.2.2.2.1. punktā norāda, ar kādām degvielām motoru saime spēj darboties; |
| --- | --- |

a)

1. pielikuma 1. daļas 3.2.2.2.1. punktā norāda, ar kādām degvielām motoru saime spēj darboties;

| b) | pierāda cilmes motora spēju atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz norādītajiem degvielas veidiem; |
| --- | --- |

b)

pierāda cilmes motora spēju atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz norādītajiem degvielas veidiem;

| c) | izgatavotājam ir pienākums ievērot 9. punktā minētās ekspluatācijas atbilstības prasības attiecībā uz norādītajiem degvielas veidiem, tostarp jebkādu norādīto degvielu un tirgus degvielu, un attiecīgajos standartos minēto degvielu maisījumu. |
| --- | --- |

c)

izgatavotājam ir pienākums ievērot 9. punktā minētās ekspluatācijas atbilstības prasības attiecībā uz norādītajiem degvielas veidiem, tostarp jebkādu norādīto degvielu un tirgus degvielu, un attiecīgajos standartos minēto degvielu maisījumu.

4.6.3.   Izmantojot motoru, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu, izgatavotājs pierāda, ka cilmes motori spēj pielāgoties jebkura sastāva degvielai, kāda var būt tirgū.

4.6.3.1.   Saspiesto dabasgāzi/biometānu (CNG) parasti lieto divu veidu degvielā — degvielā ar lielu siltumietilpību (H gāzē) un degvielā ar mazu siltumietilpību (L gāzē), bet ar ievērojamu izplešanos abos diapazonos; tās ievērojami atšķiras pēc enerģijas ietilpības, ko izsaka ar Wobbe indeksu un λ-nobīdes koeficientu (Sλ). Uzskata, ka dabasgāzes, kuru λ-nobīdes koeficients ir no 0,89 līdz 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), ietilpst H grupā, savukārt dabasgāzes, kuru λ-nobīdes koeficients ir no 1,08 līdz 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), ietilpst L grupā. Standartdegvielu sastāvs atspoguļo Sλ galējās atšķirības.

Cilmes motoram jāatbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz standartdegvielām GR (1. degviela) un G25 (2. degviela), kas raksturotas 5. pielikumā, motora degvielas padeves sistēmu starp abiem testiem atkārtoti manuāli neregulējot (ir nepieciešama pašregulācija). Pēc degvielas maiņas ir atļauts bez mērīšanas izpildīt vienu regulēšanas WHTC ciklu ar karsto palaidi. Pēc regulēšanas cikla motoru atdzesē saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.1. punktu.

| 4.6.3.1.1. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu (3. degviela), ja λ-nobīdes koeficients (Sλ) ir starp 0,89 (t. i., GR mazāko koeficientu) un 1,19 (t. i., G25 lielāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu (3. degviela), ja λ-nobīdes koeficients (Sλ) ir starp 0,89 (t. i., GR mazāko koeficientu) un 1,19 (t. i., G25 lielāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam.

4.6.3.2.   Sašķidrinātas dabasgāzes / sašķidrināta biometāna (LNG) gadījumā cilmes motors atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz standartdegvielu GR (1. degviela) un G20 (2. degviela), kas raksturotas 5. pielikumā, motora degvielas padeves sistēmu starp abiem testiem atkārtoti manuāli neregulējot (ir nepieciešama pašregulācija). Pēc degvielas maiņas ir atļauts bez mērīšanas izpildīt vienu regulēšanas WHTC ciklu ar karsto palaidi. Pēc regulēšanas cikla motoru atdzesē saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.1. punktu.

4.6.4   Ja motors, kuru darbina ar saspiestu dabasgāzi/biometānu (CNG), pats pielāgojas darbināšanai ar H grupas gāzēm, no vienas puses, un L grupas gāzēm, no otras puses, un ar slēdžiem pārslēdzas no H grupas uz L grupu un otrādi, tad cilmes motoru katrā slēdža stāvoklī testē ar standartdegvielu, kura atbilst slēdža stāvoklim, kas katrai grupai norādīts 5. pielikumā. Degvielas ir GR (1. degviela) un G23 (3. degviela) H gāzu grupā un G25 (2. degviela) un G23 (3. degviela) L gāzu grupā. Cilmes motoram jāatbilst šo noteikumu prasībām abos slēdža stāvokļos, neregulējot degvielas padevi starp abiem testiem katrā slēdža stāvoklī. Pēc degvielas maiņas ir atļauts bez mērīšanas izpildīt vienu regulēšanas WHTC ciklu ar karsto palaidi. Pēc regulēšanas cikla motoru atdzesē saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.1. punktu.

4.6.4.1.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu, nevis G23 (3. degviela), ja λ-nobīdes koeficients (Sλ) ir starp 0,89 (t. i., GR mazāko koeficientu) un 1,19 (t. i., G25 lielāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam.

4.6.5.   Dabasgāzes motoriem emisijas rezultātu attiecību r katram piesārņotājam nosaka šādi:

Formula vai

Formula kā arī:

Formula

4.6.6.   Ja lieto sašķidrināto naftas gāzi, izgatavotājs pierāda, ka cilmes motors spēj pielāgoties jebkura sastāva degvielai, kāda var būt tirgū.

Ja lieto sašķidrināto naftas gāzi, sastāvā mainās C3/C4. Šīs atšķirības atspoguļojas standartdegvielās. Cilmes motors bez degvielas padeves pārregulēšanas starp abiem testiem atbilst prasībām par A un B standartdegvielu, kas noteiktas 5. pielikumā. Pēc degvielas maiņas ir atļauts bez mērīšanas izpildīt vienu regulēšanas WHTC ciklu ar karsto palaidi. Pēc regulēšanas cikla motoru atdzesē saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.1. punktu.

4.6.6.1.   Emisijas rezultātu attiecību r katram piesārņotājam nosaka šādi:

Formula

4.7.   Prasības ierobežota diapazona degvielas tipa apstiprinājuma piešķiršanai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar saspiestu dabasgāzi/biometānu vai sašķidrinātu naftas gāzi.

4.7.1.   Tāda motora tipa apstiprināšana attiecībā uz izplūdes gāzu emisiju, kas darbojas ar dabasgāzi un kas paredzēts H grupas gāzēm vai L grupas gāzēm.

4.7.1.1.   Cilmes motoru testē ar attiecīgo standartdegvielu, kas attiecīgajai grupai noteikta 5. pielikumā. Degvielas ir GR (1. degviela) un G23 (3. degviela) H gāzu grupā un G25 (2. degviela) un G23 (3. degviela) L gāzu grupā. Cilmes motoram jāatbilst šo noteikumu prasībām, neregulējot degvielas padevi starp abiem testiem. Pēc degvielas maiņas ir atļauts bez mērīšanas izpildīt vienu regulēšanas WHTC ciklu ar karsto palaidi. Pēc regulēšanas cikla motoru atdzesē saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.1. punktu.

4.7.1.2.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu, nevis G23 (3. degviela), ja λ-nobīdes koeficients (Sλ) ir starp 0,89 (t. i., GR mazāko koeficientu) un 1,19 (t. i., G25 lielāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam.

4.7.1.3.   Emisijas rezultātu attiecību r katram piesārņotājam nosaka šādi:

Formula vai

Formula kā arī:

Formula

4.7.1.4.   Kad motoru piegādā pircējam, uz tā jābūt 4.12.8. punktā noteiktajai etiķetei ar norādi, kuras grupas gāzēm motors ir apstiprināts.

4.7.2.   Izplūdes gāzu emisijas apstiprinājums motoram, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrināto naftas gāzi un kas paredzēts darbināšanai ar viena konkrēta sastāva degvielu.

4.7.2.1.   Cilmes motoram jāatbilst emisijas prasībām, lietojot standartdegvielas GR un G25 dabasgāzes gadījumā, vai A un B standartdegvielām sašķidrinātās naftas gāzes gadījumā, kā norādīts 5. pielikumā. Starp testiem ir atļauts regulēt degvielas padeves sistēmu. Regulēšana ir degvielas padeves datubāzes atkārtota kalibrēšana, nemainot ne kontroles pamatstratēģiju, ne datubāzes pamatstruktūru. Ja nepieciešams, ir atļauts nomainīt daļas, kas tieši saistītas ar degvielas plūsmas daudzumu, piemēram, iesmidzināšanas sprauslas.

4.7.2.2.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var pārbaudīt ar standartdegvielām GR un G23 vai standartdegvielām G25 un G23, un tādā gadījumā tipa apstiprinājums ir derīgs tikai tad, ja motoru darbina attiecīgi ar H grupas vai L grupas gāzēm.

4.7.2.3.   Motoru piegādājot pircējam, uz tā jābūt 4.12.8. punktā noteiktajai etiķetei ar norādi, kuras grupas gāzēm motors ir kalibrēts.

4.8.   Tipa apstiprinājuma prasības saistībā ar konkrētu degvielu motoriem, ko darbina ar sašķidrinātu dabasgāzi / sašķidrinātu biometānu

Sašķidrinātas dabasgāzes / sašķidrināta biometāna gadījumā tipa apstiprinājumu saistībā ar konkrētu degvielu var piešķirt saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 4.8.1. un 4.8.2. iedaļā.

4.8.1.   Nosacījumi pieteikumam tipa apstiprinājuma saņemšanai saistībā ar konkrētu degvielu attiecībā uz motoriem, ko darbina ar sašķidrinātu dabasgāzi / sašķidrinātu biometānu.

4.8.1.1.   Izgatavotājs drīkst iesniegt pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai saistībā ar konkrētu degvielu attiecībā uz motoru, kuru kalibrē konkrētam sašķidrinātas dabasgāzes sastāvam (4), kā rezultātā λ-nobīdes koeficients neatšķirtos no 5. pielikumā noteiktā G20 degvielas λ-nobīdes koeficienta vairāk kā par 3 %, un etāna saturs nepārsniedz 1,5 %.

4.8.1.2.   Visos pārējos gadījumos izgatavotājs iesniedz pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai saistībā ar universālu degvielu saskaņā ar 4.6.3.2. punkta specifikācijām.

4.8.2.   Īpašas testēšanas prasības tipa apstiprinājuma gadījumā saistībā ar konkrētu degvielu (sašķidrināta dabasgāze).

4.8.2.1.   Divu degvielu motoru saimes gadījumā, ja motori ir kalibrēti konkrētam sašķidrinātas dabasgāzes sastāvam2, kā rezultātā λ-nobīdes koeficients neatšķirtos no 5. pielikumā noteiktā G20 degvielas λ-nobīdes koeficienta vairāk kā par 3 %, un etāna saturs nepārsniedz 1,5 %, cilmes motoru testē ar G20 standarta gāzes degvielu, kā noteikts 5. pielikumā.

4.9.   Viena saimes motora izplūdes gāzu emisijas tipa apstiprinājums

4.9.1.   Izņemot 4.8.2. punktā minēto gadījumu, cilmes motora tipa apstiprinājumu bez turpmākas testēšanas paplašina uz visiem saimes motoriem to darbināšanai ar jebkura tāda sastāva degvielu, kas ietilpst grupā, kurai apstiprināts cilmes motors (tas attiecas uz motoriem, kuri raksturoti 4.7.2. punktā), vai tajā pašā degvielu grupā (tas attiecas uz motoriem, kuri raksturoti 4.6. vai 4.7. punktā), kurai apstiprināts cilmes motora tips.

4.9.2.   Ja tehniskais dienests konstatē, ka attiecībā uz izraudzīto cilmes motoru iesniegtais pieteikums pilnībā nepārstāv motoru saimi, kas noteikta 1. pielikuma 1. daļā, tehniskais dienests testēšanai var izraudzīties alternatīvu un, ja nepieciešams, papildu standarta testa motoru.

4.10.   Apstiprināšanas prasības iebūvētām diagnosticēšanas sistēmām

4.10.1.   Izgatavotāji nodrošina, ka visas motora sistēmas un transportlīdzekļi ir aprīkoti ar OBD sistēmu.

4.10.2.   OBD sistēma ir projektēta, konstruēta un uzstādīta transportlīdzeklī saskaņā ar 9.A pielikumu, lai ar tās palīdzību varētu noteikt, reģistrēt un paziņot nolietošanās vai darbības traucējumu veidus, kas aprakstīti minētajā pielikumā, visā transportlīdzekļa kalpošanas laikā.

4.10.3.   Izgatavotājs nodrošina, ka OBD sistēma atbilst 9.A pielikumā noteiktajām prasībām, tai skaitā OBD ekspluatācijas veiktspējas prasībām visos parastos un saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos, tostarp 9.B pielikumā noteiktajiem normālas lietošanas nosacījumiem.

4.10.4.   Testēšanā izmantojot kvalificētu nolietotu sastāvdaļu, tiek ieslēgts OBD sistēmas darbības traucējumu indikators saskaņā ar 9.B pielikumu. OBD sistēmas darbības traucējumu indikators var tikt ieslēgts arī tad, ja emisijas līmenis nepārsniedz 9.A pielikumā norādītās OBD robežvērtības.

4.10.5.   Izgatavotājs nodrošina, ka tiek ievēroti 9.A pielikumā noteiktie OBD motoru saimes ekspluatācijas veiktspējas noteikumi.

4.10.6.   Dati, kas attiecas uz OBD ekspluatācijas veiktspēju, glabājas OBD sistēmā un ir pieejami nešifrētā veidā, izmantojot standarta OBD saziņas protokolus atbilstoši 9.A pielikuma noteikumiem.

4.10.7.   Pēc izgatavotāja ieskatiem līdz 13.2.3. punktā noteiktajam datumam attiecībā uz jauniem tipa apstiprinājumiem OBD sistēmas var atbilst alternatīviem noteikumiem, kā paredzēts 9.A pielikumā, atsaucoties uz šo punktu.

4.10.8.   Pēc izgatavotāja ieskatiem līdz 13.2.2. punktā noteiktajam datumam attiecībā uz jauniem tipa apstiprinājumiem izgatavotājs var piemērot alternatīvus noteikumus attiecībā uz dīzeļmotora daļiņu filtru (DPF), kā paredzēts 9.A pielikuma 2.3.2.2. punktā.

4.11.   Apstiprināšanas prasības piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām

4.11.1.   Izgatavotājs nodrošina, ka piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas, kuras paredzēts uzstādīt motora sistēmās vai transportlīdzekļos, kas saņēmuši tipa apstiprinājumu un uz ko attiecas šie noteikumi, ir ieguvušas tipa apstiprinājumu kā atsevišķas tehniskas vienības saskaņā ar 4.11.2.–4.11.5. punkta prasībām.

Šajos noteikumos katalītiskos pārveidotājus, deNOx ierīces un daļiņu filtrus uzskata par piesārņojuma kontroles iekārtām.

4.11.2.   Oriģinālām piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām, kas atbilst tipam, uz kuru attiecas 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12. punkts, un ko paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī, uz kuru attiecas attiecīgais tipa apstiprinājuma dokuments, nav jāatbilst visiem 13. pielikuma noteikumiem ar nosacījumu, ka tās atbilst minētā pielikuma 2.1., 2.2. un 2.3. punkta prasībām.

4.11.3.   Izgatavotājs nodrošina, ka piesārņojuma kontroles oriģinālajai iekārtai ir identificējoši marķējumi.

4.11.4.   Identificējošajos marķējumos, kas minēti 4.11.3. punktā, ietver šādus datus:

| a) | transportlīdzekļa vai motora izgatavotāja nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa vai motora izgatavotāja nosaukumu vai preču zīmi;

| b) | oriģinālās piesārņojuma kontroles iekārtas marku un daļas identifikācijas numuru, kā noteikts 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2. punktā minētajā informācijā. |
| --- | --- |

b)

oriģinālās piesārņojuma kontroles iekārtas marku un daļas identifikācijas numuru, kā noteikts 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2. punktā minētajā informācijā.

4.11.5.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas var saņemt tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem vienīgi tad, kad šo noteikumu 13. pielikumā tiek iekļautas īpašas testēšanas prasības (5).

4.12.   Apstiprinājuma marķējumi un etiķetes motoru sistēmām un transportlīdzekļiem

4.12.1.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi skaitļi (pašlaik 06, kas atbilst 06. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas apstiprinājuma piešķiršanas laikā izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati puse nepiešķir tādu pašu numuru citam motora tipam vai transportlīdzekļa tipam.

4.12.2.   Paziņojumu par motora tipa vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam attiecīgi šo noteikumu 2.A, 2.B vai 2.C pielikumā. Norāda tipa testos iegūtās vērtības.

4.12.3.   Katram motoram, kas atbilst motora tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, vai katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:

| 4.12.3.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko apstiprinājuma piešķīrējas valsts pazīšanas numurs (6); |
| --- | --- |

4.12.3.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko apstiprinājuma piešķīrējas valsts pazīšanas numurs (6);

| 4.12.3.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.12.3.1. punktā aprakstītā apļa. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.12.3.1. punktā aprakstītā apļa.

| 4.12.3.3. | Apstiprinājuma marķējumā pēc apstiprinājuma numura ietver arī defisi un papildzīmi, lai varētu atšķirt, kuram posmam apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar 13.2. punktu un ir paziņots 3. pielikuma 1. tabulā.






  4.12.3.3.1. | Attiecībā uz CI motoriem, ko darbina ar dīzeļdegvielu, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu “D”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.

Apstiprinājuma marķējumā pēc apstiprinājuma numura ietver arī defisi un papildzīmi, lai varētu atšķirt, kuram posmam apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar 13.2. punktu un ir paziņots 3. pielikuma 1. tabulā.

4.12.3.3.1.

Attiecībā uz CI motoriem, ko darbina ar dīzeļdegvielu, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu “D”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts.

| 4.12.3.3.2. | Attiecībā uz CI motoriem, ko darbina ar etanolu (ED95), apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtus “ED”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Attiecībā uz CI motoriem, ko darbina ar etanolu (ED95), apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtus “ED”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts.

| 4.12.3.3.3. | Attiecībā uz PI motoriem, ko darbina ar etanolu (E85), apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver simbolu “E85”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Attiecībā uz PI motoriem, ko darbina ar etanolu (E85), apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver simbolu “E85”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts.

| 4.12.3.3.4. | Attiecībā uz PI motoriem, ko darbina ar benzīnu, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu “P”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Attiecībā uz PI motoriem, ko darbina ar benzīnu, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu “P”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts.

| 4.12.3.3.5. | Attiecībā uz PI motoriem, ko darbina ar sašķidrināto naftas gāzi, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu “Q”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

Attiecībā uz PI motoriem, ko darbina ar sašķidrināto naftas gāzi, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu “Q”, lai varētu atšķirt motora tipu, kuram apstiprinājums piešķirts.

| 4.12.3.3.6. | Attiecībā uz motoriem, ko darbina ar dabasgāzi, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu(-us), lai varētu atšķirt, kādām gāzu grupām apstiprinājums piešķirts. Šie burti ir šādi:






  a) | H, ja motors apstiprināts un kalibrēts H grupas gāzēm; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Attiecībā uz motoriem, ko darbina ar dabasgāzi, apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver burtu(-us), lai varētu atšķirt, kādām gāzu grupām apstiprinājums piešķirts. Šie burti ir šādi:

a)

H, ja motors apstiprināts un kalibrēts H grupas gāzēm;

| b) | L, ja motors apstiprināts un kalibrēts L grupas gāzēm; |
| --- | --- |

b)

L, ja motors apstiprināts un kalibrēts L grupas gāzēm;

| c) | HL, ja motors apstiprināts un kalibrēts H grupas gāzēm un L grupas gāzēm; |
| --- | --- |

c)

HL, ja motors apstiprināts un kalibrēts H grupas gāzēm un L grupas gāzēm;

| d) | Ht, ja motors apstiprināts un kalibrēts specifiska sastāva gāzei H gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei H gāzu grupā; |
| --- | --- |

d)

Ht, ja motors apstiprināts un kalibrēts specifiska sastāva gāzei H gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei H gāzu grupā;

| e) | Lt, ja motors apstiprināts un kalibrēts specifiska sastāva gāzei L gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei L gāzu grupā; |
| --- | --- |

e)

Lt, ja motors apstiprināts un kalibrēts specifiska sastāva gāzei L gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei L gāzu grupā;

| f) | HLt, ja motors apstiprināts un kalibrēts specifiska sastāva gāzei H gāzu grupā vai L gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei H vai L gāzu grupā; |
| --- | --- |

f)

HLt, ja motors apstiprināts un kalibrēts specifiska sastāva gāzei H gāzu grupā vai L gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei H vai L gāzu grupā;

| g) | LNG20, ja motors tiek apstiprināts un kalibrēts konkrētam sašķidrinātas dabasgāzes / sašķidrināta biometāna sastāvam, kā rezultātā λ-nobīdes koeficients neatšķirtos no 5. pielikumā noteiktā G20 gāzes λ-nobīdes koeficienta vairāk kā par 3 %, un etāna saturs nepārsniedz 1,5 %; |
| --- | --- |

g)

LNG20, ja motors tiek apstiprināts un kalibrēts konkrētam sašķidrinātas dabasgāzes / sašķidrināta biometāna sastāvam, kā rezultātā λ-nobīdes koeficients neatšķirtos no 5. pielikumā noteiktā G20 gāzes λ-nobīdes koeficienta vairāk kā par 3 %, un etāna saturs nepārsniedz 1,5 %;

| h) | LNG, ja motors tiek apstiprināts un kalibrēts jebkuram citam sašķidrinātas dabasgāzes / sašķidrināta biometāna sastāvam. |
| --- | --- |

h)

LNG, ja motors tiek apstiprināts un kalibrēts jebkuram citam sašķidrinātas dabasgāzes / sašķidrināta biometāna sastāvam.

| 4.12.3.3.7. | Divu degvielu motoriem apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver ciparu rindas, kuru mērķis ir noteikt, kādam divu degvielu motora tipam un ar kādām gāzēm ir piešķirts apstiprinājums.
  Šīs ciparu rindas veido divi cipari, kas apzīmē divu degvielu tipu un kam attiecīgā gadījumā seko 4.12.3.3.1.–4.12.3.3.6. punktā noteiktais(-ie) burts(-i):






  a) | 1A — 1A tipa divu degvielu motoriem; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Divu degvielu motoriem apstiprinājuma marķējumā aiz valsts simbola ietver ciparu rindas, kuru mērķis ir noteikt, kādam divu degvielu motora tipam un ar kādām gāzēm ir piešķirts apstiprinājums.

Šīs ciparu rindas veido divi cipari, kas apzīmē divu degvielu tipu un kam attiecīgā gadījumā seko 4.12.3.3.1.–4.12.3.3.6. punktā noteiktais(-ie) burts(-i):

a)

1A — 1A tipa divu degvielu motoriem;

| b) | 1B — 1B tipa divu degvielu motoriem; |
| --- | --- |

b)

1B — 1B tipa divu degvielu motoriem;

| c) | 2A — 2A tipa divu degvielu motoriem; |
| --- | --- |

c)

2A — 2A tipa divu degvielu motoriem;

| d) | 2B — 2B tipa divu degvielu motoriem; |
| --- | --- |

d)

2B — 2B tipa divu degvielu motoriem;

| (e) | 3B — 3B tipa divu degvielu motoriem. |
| --- | --- |

(e)

3B — 3B tipa divu degvielu motoriem.

4.12.4.   Ja transportlīdzeklis vai motors atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.12.3.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto. Šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem saskaņā un atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts apstiprinājums, ieraksta vertikālās slejās pa labi no 4.12.3.1. punktā paredzētā simbola.

4.12.5.   Apstiprinājuma marķējums atrodas apstiprinātā tipa izgatavotāja piestiprinātās datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.12.6.   Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

4.12.7.   Uz motora, kas apstiprināts kā tehniska vienība, papildus apstiprinājuma marķējumam ir jābūt:

| 4.12.7.1. | motora izgatavotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam; |
| --- | --- |

4.12.7.1.

motora izgatavotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam;

| 4.12.7.2. | izgatavotāja komercapzīmējumam. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

izgatavotāja komercapzīmējumam.

4.12.8.   Etiķetes

Uz motoriem, kurus darbina ar dabasgāzi un sašķidrināto naftas gāzi un kuru tipa apstiprinājums attiecas uz degvielas grupu, lieto turpmāk minētās etiķetes.

4.12.8.1.   Saturs

Sniedz šādu informāciju.

| | Attiecībā uz 4.7.1.4. punktu uz etiķetes ir norādīts “TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR H GRUPAS DABASGĀZI”. Pēc vajadzības “H” aizstāj ar “L”. |
| --- | --- |

Attiecībā uz 4.7.1.4. punktu uz etiķetes ir norādīts “TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR H GRUPAS DABASGĀZI”. Pēc vajadzības “H” aizstāj ar “L”.

| | Ja piemērojams 4.7.2.3. punkts, tad uz etiķetes attiecīgi jānorāda: “TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR SPECIFISKU DABASGĀZI...” vai “TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR SPECIFISKU SAŠĶIDRINĀTU NAFTAS GĀZI...”. Visu informāciju attiecīgajās 5. pielikuma tabulās sniedz, norādot atsevišķās sastāvdaļas un ierobežojumus, ko noteicis motora izgatavotājs. |
| --- | --- |

Ja piemērojams 4.7.2.3. punkts, tad uz etiķetes attiecīgi jānorāda: “TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR SPECIFISKU DABASGĀZI...” vai “TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR SPECIFISKU SAŠĶIDRINĀTU NAFTAS GĀZI...”. Visu informāciju attiecīgajās 5. pielikuma tabulās sniedz, norādot atsevišķās sastāvdaļas un ierobežojumus, ko noteicis motora izgatavotājs.

Burtu un ciparu augstums ir vismaz 4 mm.

Piezīme. Ja šādas etiķetes nevar piestiprināt vietas trūkuma dēļ, tad var lietot vienkāršotu kodu. Jānodrošina, lai tādā gadījumā ikvienai personai, kas uzpilda degvielas tvertni vai veic motora un tā palīgierīču apkopi vai remontu, un attiecīgajām iestādēm būtu viegli pieejami paskaidrojumi, kuros iekļauta visa iepriekš minētā informācija. Šo paskaidrojumu vietu un saturu nosaka, vienojoties izgatavotājam un tipa apstiprinātājai iestādei.

4.12.8.2.   Īpašības

Etiķetēm jāsaglabājas visu motora lietošanas laiku. Tai jābūt skaidri salasāmai, un burtiem un cipariem tajā jābūt neizdzēšamiem. Turklāt etiķeti piestiprina tā, lai arī stiprinājums saglabātos visu motora lietošanas laiku un etiķeti nevarētu noņemt, to neiznīcinot vai nesabojājot.

4.12.8.3.   Novietojums

Etiķeti piestiprina tādai motora daļai, kas nepieciešama motora normālai darbībai un parasti nav jānomaina visu motora ekspluatācijas laiku. Turklāt etiķeti novieto tā, lai tā ir viegli saredzama pēc tam, kad motors ir nokomplektēts ar visām motora darbībai nepieciešamajām palīgierīcēm.

4.13.   Ja iesniegts transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikums attiecībā uz tā motoru, 4.12.8. punktā norādīto marķējumu novieto arī degvielas uzpildes atveres tuvumā.

4.14.   Ja iesniegts apstiprinājuma pieteikums transportlīdzekļa tipam ar apstiprinātu motoru, 4.12.8. punktā norādīto marķējumu novieto arī degvielas uzpildes atveres tuvumā.

5.   PRASĪBAS UN TESTI

5.1.   Vispārīga informācija

5.1.1.   Izgatavotāji transportlīdzekļus un motorus aprīko tā, lai komponenti, kas varētu ietekmēt emisijas, būtu konstruēti, būvēti un montēti tā, lai parastos izmantošanas apstākļos transportlīdzeklis vai motors atbilstu šiem noteikumiem un to īstenošanas pasākumiem.

5.1.2.   Izgatavotājs veic tehniskos pasākumus, lai saskaņā ar šiem noteikumiem nodrošinātu izplūdes gāzu emisijas efektīvu ierobežošanu visā transportlīdzekļa parastajā kalpošanas laikā un normālos izmantošanas apstākļos.

| 5.1.2.1. | Šie 5.1.2. punktā minētie pasākumi nodrošina, ka emisijas kontroles sistēmās izmantotās caurules, savienojumi un slēgumi ir veidoti tā, lai tie atbilstu oriģinālajam projektam. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Šie 5.1.2. punktā minētie pasākumi nodrošina, ka emisijas kontroles sistēmās izmantotās caurules, savienojumi un slēgumi ir veidoti tā, lai tie atbilstu oriģinālajam projektam.

| 5.1.2.2. | Izgatavotājs nodrošina emisijas testu rezultātu atbilstību piemērojamajai robežvērtībai saskaņā ar šajos noteikumos paredzētajiem testa apstākļiem. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Izgatavotājs nodrošina emisijas testu rezultātu atbilstību piemērojamajai robežvērtībai saskaņā ar šajos noteikumos paredzētajiem testa apstākļiem.

| 5.1.2.3. | Ikvienu motora sistēmu un konstrukcijas elementu, kas var ietekmēt gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju, projektē, izgatavo, montē un uzstāda tā, lai motors normālā darbības režīmā atbilstu šo noteikumu nosacījumiem. Izgatavotājs arī nodrošina atbilstību 5.1.3. punktā un 10. pielikumā noteiktajām ārpuscikla prasībām. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Ikvienu motora sistēmu un konstrukcijas elementu, kas var ietekmēt gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju, projektē, izgatavo, montē un uzstāda tā, lai motors normālā darbības režīmā atbilstu šo noteikumu nosacījumiem. Izgatavotājs arī nodrošina atbilstību 5.1.3. punktā un 10. pielikumā noteiktajām ārpuscikla prasībām.

| 5.1.2.4. | Aizliegts izmantot izslēgšanas stratēģiju, kas samazina emisijas kontroles iekārtas efektivitāti. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Aizliegts izmantot izslēgšanas stratēģiju, kas samazina emisijas kontroles iekārtas efektivitāti.

| 5.1.2.5. | Lai saņemtu tipa apstiprinājumu attiecībā uz motoriem, kas darbojas ar benzīnu vai E85 etanolu, izgatavotājs nodrošina, ka tiek izpildītas 6.3. punktā noteiktās īpašās prasības degvielas tvertnes ieplūdes atverei un transportlīdzekļiem, kas darbojas ar benzīnu un E85 etanolu. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Lai saņemtu tipa apstiprinājumu attiecībā uz motoriem, kas darbojas ar benzīnu vai E85 etanolu, izgatavotājs nodrošina, ka tiek izpildītas 6.3. punktā noteiktās īpašās prasības degvielas tvertnes ieplūdes atverei un transportlīdzekļiem, kas darbojas ar benzīnu un E85 etanolu.

5.1.3.   Prasības ierobežot ārpuscikla emisiju

| 5.1.3.1. | Nodrošinot atbilstību 5.1.2. punkta prasībām, īstenotajos tehniskajos pasākumos ņem vērā:






  a) | vispārīgās prasības, tostarp veiktspējas prasības un izslēgšanas stratēģiju aizliegumu, kā noteikts 10. pielikumā; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Nodrošinot atbilstību 5.1.2. punkta prasībām, īstenotajos tehniskajos pasākumos ņem vērā:

a)

vispārīgās prasības, tostarp veiktspējas prasības un izslēgšanas stratēģiju aizliegumu, kā noteikts 10. pielikumā;

| b) | prasības efektīvi ierobežot izplūdes gāzu emisiju dažādos vides apstākļos, kādos transportlīdzeklis varētu darboties, un dažādos ekspluatācijas apstākļos, kādi varētu rasties; |
| --- | --- |

b)

prasības efektīvi ierobežot izplūdes gāzu emisiju dažādos vides apstākļos, kādos transportlīdzeklis varētu darboties, un dažādos ekspluatācijas apstākļos, kādi varētu rasties;

| c) | prasības attiecībā uz tipa apstiprinājumam nepieciešamo ārpuscikla laboratorijas testēšanu; |
| --- | --- |

c)

prasības attiecībā uz tipa apstiprinājumam nepieciešamo ārpuscikla laboratorijas testēšanu;

| d) | prasības attiecībā uz PEMS demonstrēšanas testu tipa apstiprināšanas laikā un visas papildu prasības attiecībā uz transportlīdzekļa ārpuscikla ekspluatācijas testēšanu, kā noteikts šajos noteikumos; |
| --- | --- |

d)

prasības attiecībā uz PEMS demonstrēšanas testu tipa apstiprināšanas laikā un visas papildu prasības attiecībā uz transportlīdzekļa ārpuscikla ekspluatācijas testēšanu, kā noteikts šajos noteikumos;

| e) | izgatavotājam noteikto prasību iesniegt paziņojumu par atbilstību ārpuscikla emisijas ierobežošanas prasībām. |
| --- | --- |

e)

izgatavotājam noteikto prasību iesniegt paziņojumu par atbilstību ārpuscikla emisijas ierobežošanas prasībām.

| 5.1.3.2. | Izgatavotājs ievēro īpašās prasības un ar tām saistītās testu procedūras, kas noteiktas 10. pielikumā. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Izgatavotājs ievēro īpašās prasības un ar tām saistītās testu procedūras, kas noteiktas 10. pielikumā.

5.1.4.   Dokumentācijas prasības

| 5.1.4.1. | Noteikumu 3. punktā paredzētā dokumentācijas pakete, kas ļauj tipa apstiprinātājai iestādei novērtēt emisijas kontroles stratēģijas un transportlīdzeklī un motorā iebūvētās sistēmas, kuras nodrošina pareizu NOx kontroles pasākumu darbību, ir pieejama divās daļās:






  a) | “oficiālā dokumentācijas pakete”, ar ko ieinteresētās personas var iepazīsties pēc pieprasījuma; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Noteikumu 3. punktā paredzētā dokumentācijas pakete, kas ļauj tipa apstiprinātājai iestādei novērtēt emisijas kontroles stratēģijas un transportlīdzeklī un motorā iebūvētās sistēmas, kuras nodrošina pareizu NOx kontroles pasākumu darbību, ir pieejama divās daļās:

a)

“oficiālā dokumentācijas pakete”, ar ko ieinteresētās personas var iepazīsties pēc pieprasījuma;

| b) | “paplašinātā dokumentācijas pakete”, kas ir pilnīgi konfidenciāla. |
| --- | --- |

b)

“paplašinātā dokumentācijas pakete”, kas ir pilnīgi konfidenciāla.

| 5.1.4.2. | Oficiālā dokumentācijas pakete var būt īsa, taču tā sniedz pierādījumu tam, ka identificēta visa matricas pieļautā izvade, kas iegūta no atsevišķo vienību ievades kontroles diapazona. Dokumentācijā apraksta, kā darbojas 11. pielikumā paredzētā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tostarp parametri, kas nepieciešami informācijas iegūšanai saistībā ar šo sistēmu. Šo materiālu patur glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Oficiālā dokumentācijas pakete var būt īsa, taču tā sniedz pierādījumu tam, ka identificēta visa matricas pieļautā izvade, kas iegūta no atsevišķo vienību ievades kontroles diapazona. Dokumentācijā apraksta, kā darbojas 11. pielikumā paredzētā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tostarp parametri, kas nepieciešami informācijas iegūšanai saistībā ar šo sistēmu. Šo materiālu patur glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde.

| 5.1.4.3. | Paplašinātā dokumentācijas pakete ietver informāciju par visu AES un BES darbību, tostarp to parametru aprakstu, ko maina kāda AES, un robežnosacījumus, ar kuriem šī stratēģija darbojas, kā arī norādi par tām AES un BES, kas varētu aktivizēties 10. pielikumā aprakstīto testēšanas procedūru apstākļos. Paplašinātā dokumentācijas pakete ietver aprakstu par degvielas padeves sistēmas vadības loģiku, kontroles secību un pārslēgšanas punktiem visos ekspluatācijas režīmos. Tā ietver arī pilnu 11. pielikumā paredzētās sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aprakstu, tostarp ar to saistītās pārraudzības stratēģijas. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Paplašinātā dokumentācijas pakete ietver informāciju par visu AES un BES darbību, tostarp to parametru aprakstu, ko maina kāda AES, un robežnosacījumus, ar kuriem šī stratēģija darbojas, kā arī norādi par tām AES un BES, kas varētu aktivizēties 10. pielikumā aprakstīto testēšanas procedūru apstākļos. Paplašinātā dokumentācijas pakete ietver aprakstu par degvielas padeves sistēmas vadības loģiku, kontroles secību un pārslēgšanas punktiem visos ekspluatācijas režīmos. Tā ietver arī pilnu 11. pielikumā paredzētās sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aprakstu, tostarp ar to saistītās pārraudzības stratēģijas.

| 5.1.4.4. | Paplašinātā dokumentācijas pakete ir stingri konfidenciāla. Paplašināto dokumentācijas paketi var paturēt glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde vai arī izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem. Ja dokumentācijas pakete paliek pie izgatavotāja, pēc paketes izskatīšanas un apstiprināšanas tipa apstiprinātāja iestāde to apzīmogo un norāda datumu. Tā ir pieejama apstiprinātājas iestādes pārbaudei apstiprināšanas laikā un visā apstiprinājuma derīguma laikā. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Paplašinātā dokumentācijas pakete ir stingri konfidenciāla. Paplašināto dokumentācijas paketi var paturēt glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde vai arī izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem. Ja dokumentācijas pakete paliek pie izgatavotāja, pēc paketes izskatīšanas un apstiprināšanas tipa apstiprinātāja iestāde to apzīmogo un norāda datumu. Tā ir pieejama apstiprinātājas iestādes pārbaudei apstiprināšanas laikā un visā apstiprinājuma derīguma laikā.

5.1.5.   Elektroniskās sistēmas drošības noteikumi

| 5.1.5.1. | Vispārīgās prasības, tostarp īpašās prasības attiecībā uz elektroniskās sistēmas drošību, ir prasības, kas noteiktas šo noteikumu 9.B pielikuma 4. punktā un aprakstītas 9.A pielikuma 2. punktā. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Vispārīgās prasības, tostarp īpašās prasības attiecībā uz elektroniskās sistēmas drošību, ir prasības, kas noteiktas šo noteikumu 9.B pielikuma 4. punktā un aprakstītas 9.A pielikuma 2. punktā.

5.2.   Specifikācijas, kas attiecas uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju

5.2.1.   Veicot 4. pielikumā noteiktos testus, gāzveida un daļiņveida vielu emisija nepārsniedz 1. tabulā norādītos daudzumus.

5.2.2.   Dzirksteļaizdedzes motoriem, kurus testē saskaņā ar 6. pielikumā izklāstīto procedūru, maksimālais pieļaujamais oglekļa monoksīda saturs izplūdes gāzēs pie normāliem brīvgaitas apgriezieniem atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktajam lielumam. Tomēr maksimālais oglekļa monoksīda saturs nepārsniedz 0,3 % tilpuma.

Pie lieliem brīvgaitas apgriezieniem oglekļa monoksīda saturs izplūdes gāzēs tilpuma izteiksmē nedrīkst pārsniegt 0,2 %, ja motora apgriezienu skaits ir vismaz 2 000 min–1 un lambda ir 1 ± 0,03 vai saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām.

5.2.3.   Slēgtas kartera ventilācijas sistēmas gadījumā izgatavotājs nodrošina, ka 4. pielikuma 6.10. un 6.11. punktā noteiktajā testā motora ventilācijas sistēma nepieļauj kartera gāzu izplūdi atmosfērā. Ja kartera ventilācijas sistēma ir atvērta, emisiju mēra un pievieno izplūdes gāzes emisijai atbilstoši 4. pielikuma 6.10. punktā izklāstītajiem noteikumiem.

5.3.   Maksimālā emisija

Turpmāk 1. tabulā ir norādīta maksimālā emisija saskaņā ar šiem noteikumiem.

1.   tabula

Maksimālā emisija

| | Robežvērtības |
| --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | PM masa
  (mg/kWh) | PM skaits
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 × 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | |
| Piezīme.








  PI | = | dzirksteļaizdedzes motors, |
| CI | = | kompresijas aizdedze |

Robežvērtības

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

PM masa

(mg/kWh)

PM skaits

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 × 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 × 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

Piezīme.

PI

=

dzirksteļaizdedzes motors,

CI

=

kompresijas aizdedze

5.4.   Izturīguma un nolietojuma koeficienti

Izgatavotājs nosaka nolietojuma koeficientus, kurus izmantos, lai pierādītu, ka motoru saimes vai motora pēcapstrādes sistēmas saimes gāzveida un daļiņveida emisija joprojām atbilst emisijas ierobežojumiem, kas noteikti 5.3. punktā, transportlīdzekļa normālas kalpošanas laikā, kā noteikts turpmāk tekstā.

Procedūras motoru saimes vai motora pēcapstrādes sistēmas saimes atbilstības pierādīšanai transportlīdzekļa normālas kalpošanas laikā ir noteiktas 7. pielikumā.

Šim nolūkam nobraukto kilometru skaits un laika posms, uz kuriem atsaucoties veic testus piesārņojuma kontroles iekārtu ilgizturīgumam tipa apstiprinājuma nolūkā un testus transportlīdzekļa vai motora atbilstībai ekspluatācijas vajadzībām, ir šādi:

| a) | 160 000 km vai pieci gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agrāk, ja motors iemontēts M1, N1 un M2 kategorijas transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

a)

160 000 km vai pieci gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agrāk, ja motors iemontēts M1, N1 un M2 kategorijas transportlīdzeklī;

| b) | 300 000 km vai seši gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agrāk, ja motors iemontēts N2 kategorijas transportlīdzekļos, N3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas, un M3 kategorijas I klases, II klases un A klases, un B klases transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas; |
| --- | --- |

b)

300 000 km vai seši gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agrāk, ja motors iemontēts N2 kategorijas transportlīdzekļos, N3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas, un M3 kategorijas I klases, II klases un A klases, un B klases transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas;

| c) | 700 000 km vai septiņi gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agrāk, ja motors iemontēts N3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas, un M3 kategorijas, III klases un B klases transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas. |
| --- | --- |

c)

700 000 km vai septiņi gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agrāk, ja motors iemontēts N3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas, un M3 kategorijas, III klases un B klases transportlīdzekļos, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas.

5.5.   Prasības NOx kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanai

5.5.1.   Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājumam, izgatavotāji sniedz tipa apstiprinātājai iestādei informāciju, kas apliecina, ka NOx sistēma pilda savu emisijas kontroles funkciju visos reģionā (t. i., Eiropas Savienībā) parasti sastopamajos vides apstākļos, jo īpaši zemas temperatūras apstākļos.

Turklāt izgatavotāji sniedz tipa apstiprinātājai iestādei informāciju par izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmas (EGR) darbības stratēģiju, ieskaitot informāciju par tās darbību zemas apkārtējās temperatūras apstākļos.

Šajā informācijā arī ietver aprakstu par ietekmi, kādu sistēmas darbība zemas apkārtējās temperatūras apstākļos atstāj uz emisiju.

Informācija par testiem un procedūrām, lai izpildītu šīs prasības, ir sniegta 11. pielikumā.

6.   UZSTĀDĪŠANA TRANSPORTLĪDZEKLĪ

6.1.   Motora uzstādīšanu transportlīdzeklī veic tādā veidā, lai nodrošinātu visu ar tipa apstiprinājumu saistīto prasību izpildi. Ņem vērā šādus raksturlielumus, kas saistīti ar motora tipa apstiprinājumu:

| 6.1.1. | ieplūdes retinājums nedrīkst pārsniegt 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteikto vērtību; |
| --- | --- |

6.1.1.

ieplūdes retinājums nedrīkst pārsniegt 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteikto vērtību;

| 6.1.2. | izplūdes pretspiediens nedrīkst pārsniegt 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteikto vērtību; |
| --- | --- |

6.1.2.

izplūdes pretspiediens nedrīkst pārsniegt 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteikto vērtību;

| 6.1.3. | motora darbināšanai nepieciešamo palīgierīču patērētā jauda nedrīkst pārsniegt 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteikto vērtību; |
| --- | --- |

6.1.3.

motora darbināšanai nepieciešamo palīgierīču patērētā jauda nedrīkst pārsniegt 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteikto vērtību;

| 6.1.4. | izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas raksturlielumiem jāsaskan ar 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteiktajām vērtībām. |
| --- | --- |

6.1.4.

izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas raksturlielumiem jāsaskan ar 1. pielikuma 1. daļā motora tipa apstiprinājumam noteiktajām vērtībām.

6.2.   Motora ar tipa apstiprinājumu uzstādīšana transportlīdzeklī

Uzstādot transportlīdzeklī motoru, kam piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, papildus jāievēro šādas prasības:

| a) | attiecībā uz OBD sistēmas atbilstību uzstādīšana saskaņā ar 9.B pielikuma 1. papildinājumu atbilst izgatavotāja noteiktajām uzstādīšanas prasībām, kas izklāstītas 1. pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz OBD sistēmas atbilstību uzstādīšana saskaņā ar 9.B pielikuma 1. papildinājumu atbilst izgatavotāja noteiktajām uzstādīšanas prasībām, kas izklāstītas 1. pielikuma 1. daļā;

| b) | attiecībā uz tās sistēmas atbilstību, kas nodrošina NOx kontroles pasākumu pareizu darbību, uzstādīšana saskaņā ar 11. pielikuma 4. papildinājumu atbilst izgatavotāja noteiktajām uzstādīšanas prasībām, kuras izklāstītas 1. pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tās sistēmas atbilstību, kas nodrošina NOx kontroles pasākumu pareizu darbību, uzstādīšana saskaņā ar 11. pielikuma 4. papildinājumu atbilst izgatavotāja noteiktajām uzstādīšanas prasībām, kuras izklāstītas 1. pielikuma 1. daļā.

| 6.2.1. | Uzstādot transportlīdzeklī divu degvielu motoru, kam piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, papildus jāievēro 15. pielikuma 6.3. punkta prasības un saskaņā ar 15. pielikuma 8.2. iedaļu jānodrošina atbilstība izgatavotāja uzstādīšanas prasībām, kā noteikts 1. pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

6.2.1.

Uzstādot transportlīdzeklī divu degvielu motoru, kam piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, papildus jāievēro 15. pielikuma 6.3. punkta prasības un saskaņā ar 15. pielikuma 8.2. iedaļu jānodrošina atbilstība izgatavotāja uzstādīšanas prasībām, kā noteikts 1. pielikuma 1. daļā.

6.3.   Ieplūde degvielas tvertnē, izmantojot motoru, ko darbina ar benzīnu vai etanolu (E85)

| 6.3.1. | Benzīna vai etanola (E85) degvielas tvertnes atvere ir konstruēta tā, lai nepieļautu tvertnes uzpildīšanu caur degvielas sūkņa padeves uzgali, kura diametrs ir 23,6 mm vai lielāks. |
| --- | --- |

6.3.1.

Benzīna vai etanola (E85) degvielas tvertnes atvere ir konstruēta tā, lai nepieļautu tvertnes uzpildīšanu caur degvielas sūkņa padeves uzgali, kura diametrs ir 23,6 mm vai lielāks.

| 6.3.2. | Iepriekšējo 6.3.1. punktu nepiemēro transportlīdzeklim, ja attiecībā uz to ir izpildīti abi šādi nosacījumi:






  a) | transportlīdzeklis konstruēts un būvēts tā, ka neviena no gāzveida piesārņotāju emisijas kontrolei paredzētajām ierīcēm netiek negatīvi ietekmēta saskarē ar svinu saturošu benzīnu; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Iepriekšējo 6.3.1. punktu nepiemēro transportlīdzeklim, ja attiecībā uz to ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

a)

transportlīdzeklis konstruēts un būvēts tā, ka neviena no gāzveida piesārņotāju emisijas kontrolei paredzētajām ierīcēm netiek negatīvi ietekmēta saskarē ar svinu saturošu benzīnu;

| b) | transportlīdzeklis ir viegli pamanāmi, salasāmi un neizdzēšami marķēts ar simbolu, kas apzīmē svinu nesaturošu benzīnu un kas noteikts standartā ISO 2575:2004; marķējums atrodas tādā vietā, kur to uzreiz pamana persona, kas uzpilda degvielas tvertni. Ir atļauts arī papildu marķējums. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzeklis ir viegli pamanāmi, salasāmi un neizdzēšami marķēts ar simbolu, kas apzīmē svinu nesaturošu benzīnu un kas noteikts standartā ISO 2575:2004; marķējums atrodas tādā vietā, kur to uzreiz pamana persona, kas uzpilda degvielas tvertni. Ir atļauts arī papildu marķējums.

| 6.3.3. | Nodrošina, ka netiek pieļauta pārmērīga iztvaikošanas emisija un degvielas izlīšana, ja nav uzlikts degvielas tvertnes vāks. To var panākt ar kādu no turpmāk minētajiem paņēmieniem:






  a) | ar automātiski atveramu un aizveramu, nenoņemamu degvielas tvertnes vāku; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Nodrošina, ka netiek pieļauta pārmērīga iztvaikošanas emisija un degvielas izlīšana, ja nav uzlikts degvielas tvertnes vāks. To var panākt ar kādu no turpmāk minētajiem paņēmieniem:

a)

ar automātiski atveramu un aizveramu, nenoņemamu degvielas tvertnes vāku;

| b) | ar konstrukcijas īpašībām, kas nepieļauj pārmērīgu iztvaikošanas emisiju, ja nav uzlikts degvielas tvertnes vāks; |
| --- | --- |

b)

ar konstrukcijas īpašībām, kas nepieļauj pārmērīgu iztvaikošanas emisiju, ja nav uzlikts degvielas tvertnes vāks;

| c) | M1 vai N1 transportlīdzekļu gadījumā ar jebkādiem citiem pasākumiem, kas ļauj panākt tādu pašu rezultātu, piemēram (neizsmeļošs uzskaitījums): ar piesietu tvertnes vāku, ar tvertnes vāku, kurš piestiprināts ar ķēdi, vai ar tādu vāku, kam izmanto to pašu atslēgu gan tvertnes vākam, gan transportlīdzekļa aizdedzei. Šajā pēdējā gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no tvertnes vāka tikai tad, kad tas ir aizslēgts. |
| --- | --- |

c)

M1 vai N1 transportlīdzekļu gadījumā ar jebkādiem citiem pasākumiem, kas ļauj panākt tādu pašu rezultātu, piemēram (neizsmeļošs uzskaitījums): ar piesietu tvertnes vāku, ar tvertnes vāku, kurš piestiprināts ar ķēdi, vai ar tādu vāku, kam izmanto to pašu atslēgu gan tvertnes vākam, gan transportlīdzekļa aizdedzei. Šajā pēdējā gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no tvertnes vāka tikai tad, kad tas ir aizslēgts.

7.   MOTORU SAIME

7.1.   Parametri, pēc kuriem definē motoru saimi

Motoru saime, ko noteicis motoru izgatavotājs, atbilst 4. pielikuma 5.2. punktam.

Divu degvielu motora gadījumā motoru saime atbilst arī 15. pielikuma 3.1.1. punktā noteiktajām papildu prasībām.

7.2.   Cilmes motora izvēle

Motoru saimes cilmes motora izvēle notiek atbilstoši 4. pielikuma 5.2.4. punktā noteiktajām prasībām.

Divu degvielu motora gadījumā cilmes motoru saime atbilst arī 15. pielikuma 3.1.2. punktā noteiktajām papildu prasībām.

7.3.   Tipa paplašinājums, lai motoru saimē ietvertu jaunu motora sistēmu

| 7.3.1. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma var ietvert jaunu motoru sistēmu kā sertificētas motoru saimes pārstāvi, ja ir atbilstība 7.1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

7.3.1.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma var ietvert jaunu motoru sistēmu kā sertificētas motoru saimes pārstāvi, ja ir atbilstība 7.1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| 7.3.2. | Ja cilmes motoru sistēmas konstrukcijas elementi ir raksturīgi jaunās motoru sistēmas konstrukcijas elementiem saskaņā ar 7.2. punktu vai — divu degvielu motoru gadījumā — saskaņā ar 15. pielikuma 3.1.2. punktu, cilmes motoru sistēma netiek mainīta un izgatavotājs koriģē 1. pielikumā noteikto informācijas dokumentu. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ja cilmes motoru sistēmas konstrukcijas elementi ir raksturīgi jaunās motoru sistēmas konstrukcijas elementiem saskaņā ar 7.2. punktu vai — divu degvielu motoru gadījumā — saskaņā ar 15. pielikuma 3.1.2. punktu, cilmes motoru sistēma netiek mainīta un izgatavotājs koriģē 1. pielikumā noteikto informācijas dokumentu.

| 7.3.3. | Ja jaunā motoru sistēma ietver konstrukcijas elementus, kas nav raksturīgi cilmes motoru sistēmai saskaņā ar 7.2. punktu vai — divu degvielu motoru gadījumā — saskaņā ar 15. pielikuma 3.1.2. punktu, bet ja tā pati pārstāvētu visu saimi saskaņā ar minētajiem punktiem, jaunā motoru sistēma kļūst par jaunu cilmes motoru. Šādā gadījumā attiecībā uz konstrukcijas jaunajiem elementiem demonstrē, ka tie atbilst šiem noteikumiem, un tiek koriģēts 1. pielikumā noteiktais informācijas dokuments. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ja jaunā motoru sistēma ietver konstrukcijas elementus, kas nav raksturīgi cilmes motoru sistēmai saskaņā ar 7.2. punktu vai — divu degvielu motoru gadījumā — saskaņā ar 15. pielikuma 3.1.2. punktu, bet ja tā pati pārstāvētu visu saimi saskaņā ar minētajiem punktiem, jaunā motoru sistēma kļūst par jaunu cilmes motoru. Šādā gadījumā attiecībā uz konstrukcijas jaunajiem elementiem demonstrē, ka tie atbilst šiem noteikumiem, un tiek koriģēts 1. pielikumā noteiktais informācijas dokuments.

7.4.   Parametri, pēc kuriem definē OBD motoru saimi

OBD motoru saimi nosaka konstrukcijas pamatparametri, kuri ir kopīgi vienas motoru saimes motoru sistēmām saskaņā ar 9.B pielikuma 6.1. punktu.

8.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

8.1.   Ikvienu motoru vai transportlīdzekli, uz kura ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums, izgatavo tā, lai tas atbilstu apstiprinātajam tipam attiecībā uz apstiprinājuma veidlapā un tās pielikumos sniegto aprakstu. Ražojumu atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā izklāstītajām procedūrām, ievērojot 8.2.–8.5. punktā norādītās prasības.

| 8.1.1. | Ražojumu atbilstību pārbauda, pamatojoties uz aprakstu tipa apstiprinājuma sertifikātos, kas attiecīgi noteikti 2.A, 2.B un 2.C pielikumā. |
| --- | --- |

8.1.1.

Ražojumu atbilstību pārbauda, pamatojoties uz aprakstu tipa apstiprinājuma sertifikātos, kas attiecīgi noteikti 2.A, 2.B un 2.C pielikumā.

| 8.1.2. | Ražojuma atbilstību izvērtē saskaņā ar šajā punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem un 1., 2. un 3. papildinājumā noteiktajām attiecīgajām statistikas metodēm. |
| --- | --- |

8.1.2.

Ražojuma atbilstību izvērtē saskaņā ar šajā punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem un 1., 2. un 3. papildinājumā noteiktajām attiecīgajām statistikas metodēm.

8.2.   Vispārīgās prasības

| 8.2.1. | Piemērojot 1., 2. vai 3. papildinājumu, izmērīto gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no motoriem, kuriem veic ražojuma atbilstības pārbaudi, koriģē, piemērojot atbilstošus nolietojuma koeficientus (DF) attiecīgajam motoram atbilstīgi datiem, kas norādīti saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtajā tipa apstiprinājuma sertifikāta papildpielikumā. |
| --- | --- |

8.2.1.

Piemērojot 1., 2. vai 3. papildinājumu, izmērīto gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no motoriem, kuriem veic ražojuma atbilstības pārbaudi, koriģē, piemērojot atbilstošus nolietojuma koeficientus (DF) attiecīgajam motoram atbilstīgi datiem, kas norādīti saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtajā tipa apstiprinājuma sertifikāta papildpielikumā.

| 8.2.2. | Ja tipa apstiprinātājas iestādes nav apmierinātas ar izgatavotāja revīzijas procedūru, piemēro 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājuma noteikumus. |
| --- | --- |

8.2.2.

Ja tipa apstiprinātājas iestādes nav apmierinātas ar izgatavotāja revīzijas procedūru, piemēro 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājuma noteikumus.

| 8.2.3. | Visus testējamos motorus izvēlas pēc nejaušības principa no ražošanas sērijas. |
| --- | --- |

8.2.3.

Visus testējamos motorus izvēlas pēc nejaušības principa no ražošanas sērijas.

8.3.   Piesārņotāju emisija

| 8.3.1. | Ja jāmēra piesārņotāju emisija un motoru tipa apstiprinājumam ir viens vai vairāki paplašinājumi, tad testē tos motorus, kas aprakstīti attiecīgā paplasinājuma informācijas paketē. |
| --- | --- |

8.3.1.

Ja jāmēra piesārņotāju emisija un motoru tipa apstiprinājumam ir viens vai vairāki paplašinājumi, tad testē tos motorus, kas aprakstīti attiecīgā paplasinājuma informācijas paketē.

| 8.3.2. | Piesārņotāju testā pārbaudāma motora atbilstība
  Pēc motora nodošanas iestādēm izgatavotājs nedrīkst regulēt izraudzītos motorus. |
| --- | --- |

8.3.2.

Piesārņotāju testā pārbaudāma motora atbilstība

Pēc motora nodošanas iestādēm izgatavotājs nedrīkst regulēt izraudzītos motorus.

| 8.3.2.1. | No pārbaudāmo motoru ražošanas sērijas izraugās trīs motorus. Motorus pārbauda WHTC testā un, ja nepieciešams, arī WHSC testā, lai noteiktu ražojuma atbilstību. Robežvērtības ir noteiktas 5.3. punktā. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

No pārbaudāmo motoru ražošanas sērijas izraugās trīs motorus. Motorus pārbauda WHTC testā un, ja nepieciešams, arī WHSC testā, lai noteiktu ražojuma atbilstību. Robežvērtības ir noteiktas 5.3. punktā.

| 8.3.2.2. | Ja tipa apstiprinātāja iestāde ir apmierināta ar ražošanas standarta novirzi, ko izgatavotājs noteicis saskaņā ar 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumu, testus veic atbilstoši 1. papildinājumam.
  Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar ražošanas standarta novirzi, ko izgatavotājs noteicis saskaņā ar 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumu, testus veic atbilstoši 2. papildinājumam.
  Pēc izgatavotāja pieprasījuma testus var veikt atbilstoši 3. papildinājumam. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde ir apmierināta ar ražošanas standarta novirzi, ko izgatavotājs noteicis saskaņā ar 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumu, testus veic atbilstoši 1. papildinājumam.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar ražošanas standarta novirzi, ko izgatavotājs noteicis saskaņā ar 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumu, testus veic atbilstoši 2. papildinājumam.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma testus var veikt atbilstoši 3. papildinājumam.

| 8.3.2.3. | Pamatojoties uz motora testiem, ņemot paraugus saskaņā ar 8.3.2.2. punktu, attiecīgo motoru sērijas ražojumu uzskata par atbilstīgu, ja saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgā papildinājuma testa kritērijiem ir pieņemts labvēlīgs lēmums par visiem piesārņotājiem, un par neatbilstīgu, ja ir pieņemts nelabvēlīgs lēmums par vienu piesārņotāju.
  Ja par vienu piesārņotāju ir pieņemts labvēlīgs lēmums, tad šo lēmumu nedrīkst mainīt, veicot jebkādus papildu testus, ko izdara, lai lemtu par pārējiem piesārņotājiem.
  Ja par visiem piesārņotājiem nav pieņemts labvēlīgs lēmums un ja ne par vienu piesārņotāju nav pieņemts nelabvēlīgs lēmums, tad testē citu motoru (sk. 1. attēlu).
  Ja lēmums nav pieņemts, tad izgatavotājs jebkurā laikā drīkst izlemt, ka testēšana jāpārtrauc. Tādā gadījumā reģistrē nelabvēlīgu lēmumu. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Pamatojoties uz motora testiem, ņemot paraugus saskaņā ar 8.3.2.2. punktu, attiecīgo motoru sērijas ražojumu uzskata par atbilstīgu, ja saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgā papildinājuma testa kritērijiem ir pieņemts labvēlīgs lēmums par visiem piesārņotājiem, un par neatbilstīgu, ja ir pieņemts nelabvēlīgs lēmums par vienu piesārņotāju.

Ja par vienu piesārņotāju ir pieņemts labvēlīgs lēmums, tad šo lēmumu nedrīkst mainīt, veicot jebkādus papildu testus, ko izdara, lai lemtu par pārējiem piesārņotājiem.

Ja par visiem piesārņotājiem nav pieņemts labvēlīgs lēmums un ja ne par vienu piesārņotāju nav pieņemts nelabvēlīgs lēmums, tad testē citu motoru (sk. 1. attēlu).

Ja lēmums nav pieņemts, tad izgatavotājs jebkurā laikā drīkst izlemt, ka testēšana jāpārtrauc. Tādā gadījumā reģistrē nelabvēlīgu lēmumu.

1.   attēls

Ražojumu atbilstības testēšanas shēma

| 8.3.3. | Testos pārbauda jaunizgatavotus motorus. |
| --- | --- |

8.3.3.

Testos pārbauda jaunizgatavotus motorus.

| 8.3.3.1. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma testus var veikt iebrauktiem transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nepārsniedz 125 stundas. Šajā gadījumā palaides procedūru izpilda izgatavotājs, kas apņemas minētos motorus neregulēt. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma testus var veikt iebrauktiem transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nepārsniedz 125 stundas. Šajā gadījumā palaides procedūru izpilda izgatavotājs, kas apņemas minētos motorus neregulēt.

| 8.3.3.2. | Ja izgatavotājs pieprasa veikt palaides procedūru saskaņā ar 8.3.3.1. punktu, to var izpildīt:






  a) | vai nu visiem testējamajiem motoriem; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Ja izgatavotājs pieprasa veikt palaides procedūru saskaņā ar 8.3.3.1. punktu, to var izpildīt:

a)

vai nu visiem testējamajiem motoriem;

| b) | vai arī pirmajam testējamajam motoram, evolūcijas koeficientu nosakot šādi:






  i) | piesārņotāju emisiju mēra gan jaunizgatavotam motoram, gan pirmajam testētajam motoram, pirms nav pārsniegtas 8.3.3.1. punktā noteiktās 125 stundas, |
| --- | --- | --- |

b)

vai arī pirmajam testējamajam motoram, evolūcijas koeficientu nosakot šādi:

i)

piesārņotāju emisiju mēra gan jaunizgatavotam motoram, gan pirmajam testētajam motoram, pirms nav pārsniegtas 8.3.3.1. punktā noteiktās 125 stundas,

| ii) | emisijas evolūcijas koeficientu starp abiem testiem aprēķina katram piesārņotājam: | emisija otrajā testā/emisija pirmajā testā; |
| --- | --- | --- |

ii)

emisijas evolūcijas koeficientu starp abiem testiem aprēķina katram piesārņotājam:

emisija otrajā testā/emisija pirmajā testā;

| | evolūcijas koeficients var būt mazāks par viens. |
| --- | --- |

evolūcijas koeficients var būt mazāks par viens.

Uz turpmāk testējamajiem motoriem neattiecas palaides procedūra, bet jaunizgatavotu motoru emisiju regulē ar evolūcijas koeficientu.

Šādā gadījumā ņem šādas vērtības:

| a) | pirmajam motoram — vērtības no otrā testa; |
| --- | --- |

a)

pirmajam motoram — vērtības no otrā testa;

| b) | pārējiem motoriem — jaunizgatavotu motoru vērtības, kas reizinātas ar evolūcijas koeficientu. |
| --- | --- |

b)

pārējiem motoriem — jaunizgatavotu motoru vērtības, kas reizinātas ar evolūcijas koeficientu.

| 8.3.3.3. | Dīzeļmotoriem un ar etanolu (ED95), benzīnu, etanolu (E85) un sašķidrinātu naftas gāzi darbināmiem motoriem visus šos testus var izdarīt ar piemērotām tirgus degvielām. Tomēr pēc izgatavotāja pieprasījuma var lietot 5. pielikumā aprakstītās standartdegvielas. Tas attiecas uz testiem, kuri aprakstīti 4. punktā un kuros katrā gāzes motorā lieto vismaz divas standartdegvielas. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

Dīzeļmotoriem un ar etanolu (ED95), benzīnu, etanolu (E85) un sašķidrinātu naftas gāzi darbināmiem motoriem visus šos testus var izdarīt ar piemērotām tirgus degvielām. Tomēr pēc izgatavotāja pieprasījuma var lietot 5. pielikumā aprakstītās standartdegvielas. Tas attiecas uz testiem, kuri aprakstīti 4. punktā un kuros katrā gāzes motorā lieto vismaz divas standartdegvielas.

| 8.3.3.4. | Ar dabasgāzi darbināmiem motoriem visus šos testus ar tirgus degvielu var veikt šādi:






  a) | motoriem, kas marķēti ar H, ar H grupas (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) tirgus degvielu; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

Ar dabasgāzi darbināmiem motoriem visus šos testus ar tirgus degvielu var veikt šādi:

a)

motoriem, kas marķēti ar H, ar H grupas (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) tirgus degvielu;

| b) | motoriem, kas marķēti ar L, ar L grupas (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) tirgus degvielu; |
| --- | --- |

b)

motoriem, kas marķēti ar L, ar L grupas (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) tirgus degvielu;

| c) | motoriem, kas marķēti ar HL, ar tirgus degvielu, kuras λ-nobīdes koeficienta galējās robežas ir (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

motoriem, kas marķēti ar HL, ar tirgus degvielu, kuras λ-nobīdes koeficienta galējās robežas ir (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Tomēr pēc izgatavotāja pieprasījuma var lietot 5. pielikumā aprakstītās standartdegvielas. Tas attiecas uz testiem, kas aprakstīti 4. punktā.

| 8.3.3.5. | Ja rodas domstarpības par tādu motoru neatbilstību, ko darbina ar gāzi, lietojot tirgus degvielu, testi jāizdara ar to standartdegvielu, ar kuru testēts cilmes motors, vai ar iespējamo 3. papildu degvielu, kas minēta 4.6.4.1. un 4.7.1.2. punktā un ar ko var būt testēts cilmes motors. Rezultātu aprēķina, piemērojot attiecīgos koeficientus “r”, “ra” vai “rb”, kas aprakstīti 4.6.5., 4.6.6.1. un 4.7.1.3. punktā. Ja r, ra vai rb ir mazāks par 1, tas nav jāregulē. Mērījumu rezultātiem un aprēķinu rezultātiem uzskatāmi jāparāda, ka motors atbilst robežvērtībām ar visām attiecīgajām degvielām (ar dabasgāzi darbināmiem motoriem — 1., 2. un attiecīgā gadījumā 3. degviela, savukārt ar sašķidrināto naftas gāzi darbināmiem motoriem — A un B degviela). |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Ja rodas domstarpības par tādu motoru neatbilstību, ko darbina ar gāzi, lietojot tirgus degvielu, testi jāizdara ar to standartdegvielu, ar kuru testēts cilmes motors, vai ar iespējamo 3. papildu degvielu, kas minēta 4.6.4.1. un 4.7.1.2. punktā un ar ko var būt testēts cilmes motors. Rezultātu aprēķina, piemērojot attiecīgos koeficientus “r”, “ra” vai “rb”, kas aprakstīti 4.6.5., 4.6.6.1. un 4.7.1.3. punktā. Ja r, ra vai rb ir mazāks par 1, tas nav jāregulē. Mērījumu rezultātiem un aprēķinu rezultātiem uzskatāmi jāparāda, ka motors atbilst robežvērtībām ar visām attiecīgajām degvielām (ar dabasgāzi darbināmiem motoriem — 1., 2. un attiecīgā gadījumā 3. degviela, savukārt ar sašķidrināto naftas gāzi darbināmiem motoriem — A un B degviela).

| 8.3.3.6. | Ražojuma atbilstības tests ar gāzi darbināmam motoram, kas paredzēts darbināšanai ar viena specifiska sastāva degvielu, jāveic ar to degvielu, kurai motors kalibrēts. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Ražojuma atbilstības tests ar gāzi darbināmam motoram, kas paredzēts darbināšanai ar viena specifiska sastāva degvielu, jāveic ar to degvielu, kurai motors kalibrēts.

8.4.   Iebūvēta diagnosticēšanas (OBD) sistēma

| 8.4.1. | Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka ražošanas kvalitāte ir neapmierinoša, tā var pieprasīt pārbaudīt OBD sistēmas ražošanas atbilstību. Šo pārbaudi veic saskaņā ar turpmāk aprakstīto.
  Motoru pēc nejaušas izvēles principa izvēlas no sērijveida ražojumiem un testē saskaņā ar 9.B pielikumu. Testus var veikt motoram, kas ne vairāk kā 125 stundas ir iepriekš piestrādāts. |
| --- | --- |

8.4.1.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka ražošanas kvalitāte ir neapmierinoša, tā var pieprasīt pārbaudīt OBD sistēmas ražošanas atbilstību. Šo pārbaudi veic saskaņā ar turpmāk aprakstīto.

Motoru pēc nejaušas izvēles principa izvēlas no sērijveida ražojumiem un testē saskaņā ar 9.B pielikumu. Testus var veikt motoram, kas ne vairāk kā 125 stundas ir iepriekš piestrādāts.

| 8.4.2. | Ražošanu uzskata par atbilstošu, ja šis motors atbilst 9.B pielikumā aprakstīto testu prasībām. |
| --- | --- |

8.4.2.

Ražošanu uzskata par atbilstošu, ja šis motors atbilst 9.B pielikumā aprakstīto testu prasībām.

| 8.4.3. | Ja motors, kas izvēlēts no sērijveida ražojumiem, neatbilst 8.4.1. punkta prasībām, pēc nejaušas izvēles principa no sērijveida ražojumiem izvēlas vēl četrus motorus un testē atbilstoši 9.B pielikumam. Testus var veikt motoram, kam ir veikta iepriekšējā piestrāde, kas nepārsniedz 125 stundas. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ja motors, kas izvēlēts no sērijveida ražojumiem, neatbilst 8.4.1. punkta prasībām, pēc nejaušas izvēles principa no sērijveida ražojumiem izvēlas vēl četrus motorus un testē atbilstoši 9.B pielikumam. Testus var veikt motoram, kam ir veikta iepriekšējā piestrāde, kas nepārsniedz 125 stundas.

| 8.4.4. | Ražošanu uzskata par atbilstošu, ja vismaz trīs motori no šiem nākamajiem pēc nejaušas izvēles principa izvēlētajiem četriem motoriem atbilst 9.B pielikumā aprakstīto testu prasībām. |
| --- | --- |

8.4.4.

Ražošanu uzskata par atbilstošu, ja vismaz trīs motori no šiem nākamajiem pēc nejaušas izvēles principa izvēlētajiem četriem motoriem atbilst 9.B pielikumā aprakstīto testu prasībām.

8.5.   Ekspluatācijas pārbaudei nepieciešamā elektroniskā vadības bloka (ECU) informācija

| 8.5.1. | Noteikumu 9.4.2.1. punktā prasītās datu plūsmas informācijas pieejamību atbilstoši 9.4.2.2. punktā noteiktajām prasībām pierāda, izmantojot ārēju OBD skenēšanas instrumentu atbilstīgi 9.B pielikumā aprakstītajam. |
| --- | --- |

8.5.1.

Noteikumu 9.4.2.1. punktā prasītās datu plūsmas informācijas pieejamību atbilstoši 9.4.2.2. punktā noteiktajām prasībām pierāda, izmantojot ārēju OBD skenēšanas instrumentu atbilstīgi 9.B pielikumā aprakstītajam.

| 8.5.2. | Gadījumā, ja šo informāciju nav iespējams pienācīgā veidā iegūt, lai gan skenēšanas instruments strādā pareizi atbilstoši 9.B pielikumam, motoru uzskata par prasībām neatbilstošu. |
| --- | --- |

8.5.2.

Gadījumā, ja šo informāciju nav iespējams pienācīgā veidā iegūt, lai gan skenēšanas instruments strādā pareizi atbilstoši 9.B pielikumam, motoru uzskata par prasībām neatbilstošu.

| 8.5.3. | ECU griezes momenta signāla atbilstību 9.4.2.2. un 9.4.2.3. punkta prasībām pierāda, veicot WHSC testu saskaņā ar 4. pielikumu. |
| --- | --- |

8.5.3.

ECU griezes momenta signāla atbilstību 9.4.2.2. un 9.4.2.3. punkta prasībām pierāda, veicot WHSC testu saskaņā ar 4. pielikumu.

| 8.5.4. | Gadījumā, ja testēšanas iekārta neatbilst Noteikumos Nr. 85 noteiktajām prasībām attiecībā uz palīgierīcēm, izmērīto griezes momentu koriģē atbilstīgi 4. pielikumā noteiktajai korekcijas metodei. |
| --- | --- |

8.5.4.

Gadījumā, ja testēšanas iekārta neatbilst Noteikumos Nr. 85 noteiktajām prasībām attiecībā uz palīgierīcēm, izmērīto griezes momentu koriģē atbilstīgi 4. pielikumā noteiktajai korekcijas metodei.

| 8.5.5. | ECU griezes momenta signāla atbilstību prasībām uzskata par pietiekamu, ja griezes momenta signāls paliek 9.4.2.5. punktā noteikto pielaižu robežās. |
| --- | --- |

8.5.5.

ECU griezes momenta signāla atbilstību prasībām uzskata par pietiekamu, ja griezes momenta signāls paliek 9.4.2.5. punktā noteikto pielaižu robežās.

| 8.5.6. | Ekspluatācijas pārbaudei nepieciešamās ECU informācijas pieejamību un atbilstības pārbaudes nodrošina izgatavotājs, regulāri pārbaudot katru saražoto motoru tipu katrā saražotajā motoru saimē. |
| --- | --- |

8.5.6.

Ekspluatācijas pārbaudei nepieciešamās ECU informācijas pieejamību un atbilstības pārbaudes nodrošina izgatavotājs, regulāri pārbaudot katru saražoto motoru tipu katrā saražotajā motoru saimē.

| 8.5.7. | Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma tā var saņemt izgatavotāja apsekojuma rezultātus. |
| --- | --- |

8.5.7.

Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma tā var saņemt izgatavotāja apsekojuma rezultātus.

| 8.5.8. | Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma izgatavotājs pierāda ECU informācijas pieejamību vai atbilstību sērijveida ražošanā, veicot attiecīgos 8.5.1.–8.5.4. punktā minētos testus motoru paraugiem, kas izraudzīti no tā paša tipa motoriem. Paraugu ņemšanas noteikumi, tostarp paraugu ņemšanas apjoms un statistiskie labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritēriji, ir aprakstīti 8.1.–8.3. punktā attiecībā uz emisijas atbilstības pārbaudi. |
| --- | --- |

8.5.8.

Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma izgatavotājs pierāda ECU informācijas pieejamību vai atbilstību sērijveida ražošanā, veicot attiecīgos 8.5.1.–8.5.4. punktā minētos testus motoru paraugiem, kas izraudzīti no tā paša tipa motoriem. Paraugu ņemšanas noteikumi, tostarp paraugu ņemšanas apjoms un statistiskie labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritēriji, ir aprakstīti 8.1.–8.3. punktā attiecībā uz emisijas atbilstības pārbaudi.

9.   EKSPLUATĀCIJĀ ESOŠU TRANSPORTLĪDZEKĻU/MOTORU ATBILSTĪBA

9.1.   Ievads

Šajā punktā noteiktas prasības atbilstībai ekspluatācijā tiem transportlīdzekļu tipiem, kuri apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem.

9.2.   Ekspluatācijas atbilstība

9.2.1.   Lai nodrošinātu tādu transportlīdzekļu vai motora sistēmu ekspluatācijas atbilstību, kas saņēmuši tipa apstiprinājumu atbilstoši šiem noteikumiem, veic pasākumus saskaņā ar 1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumu un ar šo noteikumu 8. pielikuma prasībām, ja transportlīdzekļi vai motora sistēmas ir saņēmušas tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem.

9.2.2.   Izgatavotāja veiktie tehniskie pasākumi ir tādi, kas nodrošina, ka izplūdes gāzu emisija tiek efektīvi ierobežota visā normālās izmantošanas laikā parastos ekspluatācijas apstākļos. Transportlīdzeklī uzstādītās motora sistēmas atbilstību šo noteikumu nosacījumiem pārbauda parastos ekspluatācijas apstākļos, kā noteikts šo noteikumu 8. pielikumā.

9.2.3.   Izgatavotājs paziņo ekspluatācijas atbilstības pārbaudes rezultātus tipa apstiprinātājai iestādei, kas izsniedza sākotnējo tipa apstiprinājumu, saskaņā ar tipa apstiprinājumam iesniegto sākotnējo plānu. Jebkuru atkāpi no sākotnējā plāna pamato, sniedzot tipa apstiprinātājai iestādei pienācīgu pamatojumu.

9.2.4.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedza sākotnējo tipa apstiprinājumu, nav apmierināta ar izgatavotāja ziņojumu, kurš iesniegts saskaņā ar 8. pielikuma 10. punktu, vai ja ziņojumā ir pierādījumi par neapmierinošu ekspluatācijas atbilstību, iestāde var likt izgatavotājam veikt testu atbilstības apstiprināšanai. Tipa apstiprinātāja iestāde pārbauda apstiprinošā testa ziņojumu, ko iesniedz izgatavotājs.

9.2.5.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, nav apmierināta ar ekspluatācijas atbilstības pārbaudes vai atbilstības apstiprināšanas pārbaudes rezultātiem atbilstoši 8. pielikumā izklāstītajiem kritērijiem vai pamatojoties uz līgumslēdzējas puses veiktajām ekspluatācijas pārbaudēm, tā pieprasa, lai izgatavotājs iesniedz korektīvo pasākumu plānu, lai novērstu neatbilstību saskaņā ar šo noteikumu 9.3. punktu un 8. pielikuma 9. punktu.

9.2.6.   Jebkura līgumslēdzēja puse var veikt uzraudzības pārbaudi un paziņot tās rezultātus, pamatojoties uz ekspluatācijas atbilstības pārbaudes procedūru, kas noteikta 8. pielikumā. Reģistrē informāciju par iepirkumu, tehnisko apkopi un izgatavotāja līdzdalību šajos pasākumos. Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, sniedz nepieciešamo informāciju par tipa apstiprinājumu, lai testēšanu varētu veikt atbilstoši 8. pielikumā noteiktajai procedūrai.

9.2.7.   Ja līgumslēdzēja puse demonstrē, ka motora vai transportlīdzekļa tips neatbilst piemērojamajām šā punkta (t. i., 9.2. punkta) un 8. pielikuma prasībām, tā ar savas tipa apstiprinātājas iestādes starpniecību nekavējoties informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu. Saņemot tādu pieprasījumu, attiecīgā tipa apstiprinātāja iestāde pēc iespējas drīz un vēlākais sešos mēnešos pēc saņemšanas dienas veic vajadzīgās darbības.

Pēc minētā paziņojuma tā līgumslēdzējas puses tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, nekavējoties informē izgatavotāju, ka motora vai transportlīdzekļa tips neatbilst šo noteikumu prasībām.

9.2.8.   Pēc 9.2.7. punktā minētā paziņojuma un gadījumos, kad iepriekš veiktā ekspluatācijas atbilstības pārbaude liecinājusi par atbilstību, tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, var pieprasīt izgatavotājam veikt papildu apstiprinošu pārbaudi pēc apspriešanās ar tās līgumslēdzējas puses ekspertiem, kura ziņoja par transportlīdzekļa neatbilstību.

Ja šādi pārbaudes dati nav pieejami, izgatavotājs 60 darbdienu laikā pēc 9.2.7. punktā minētā paziņojuma saņemšanas vai nu iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei, kas izsniedza sākotnējo tipa apstiprinājumu, korektīvo pasākumu plānu saskaņā ar 9.3. punktu, vai veic papildu ekspluatācijas atbilstības pārbaudi, izmantojot līdzvērtīgu transportlīdzekli, lai pārbaudītu, vai motors vai transportlīdzekļa tips tiešām neatbilst prasībām. Gadījumā, ja izgatavotājs var tipa apstiprinātājai iestādei pārliecinoši pierādīt, ka papildu pārbaudes veikšanai ir nepieciešams ilgāks laiks, var piešķirt termiņa pagarinājumu.

9.2.9.   Līgumslēdzējas puses eksperti, kas ziņoja par motora vai transportlīdzekļa tipa neatbilstību saskaņā ar 9.2.7. punktu, tiek uzaicināti piedalīties papildu ekspluatācijas atbilstības pārbaudēs, kuras minētas 9.2.8. punktā. Turklāt pārbaužu rezultātus paziņo šai līgumslēdzējai pusei un tipa apstiprinātājām iestādēm.

Ja šīs ekspluatācijas atbilstības vai apstiprinājuma pārbaudes apliecina motora vai transportlīdzekļa tipa neatbilstību, tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedza sākotnējo tipa apstiprinājumu, pieprasa izgatavotājam iesniegt korektīvo pasākumu plānu, lai novērstu neatbilstību. Korektīvo pasākumu plānu sagatavo saskaņā ar šo noteikumu 9.3. punkta un 8. pielikuma 9. punkta nosacījumiem.

Ja ekspluatācijas atbilstības vai apstiprinājuma testi uzrāda atbilstību, izgatavotājs iesniedz ziņojumu tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķīra sākotnējo tipa apstiprinājumu. Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīra sākotnējo tipa apstiprinājumu, iesniedz šo ziņojumu līgumslēdzējai pusei, kura ziņoja par transportlīdzekļa tipa neatbilstību, un tipa apstiprinātājām iestādēm. Ziņojums atspoguļo testu rezultātus atbilstīgi 8. pielikuma 10. punktam.

9.2.10.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, informē līgumslēdzēju pusi, kura konstatēja motora vai transportlīdzekļa tipa neatbilstību piemērojamajām prasībām, par to, kā norit pārrunas ar izgatavotāju, un par to rezultātiem, par pārbaudes testiem un korektīvajiem pasākumiem.

9.3.   Korektīvie pasākumi

9.3.1.   Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma un pēc ekspluatācijas atbilstības pārbaudes saskaņā ar 9.2. punktu izgatavotājs ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no tipa apstiprinātājas iestādes iesniedz tai korektīvo pasākumu plānu. Ja izgatavotājs var pārliecinoši pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka neatbilstības iemesla izpētei un korektīvo pasākumu plāna iesniegšanai ir nepieciešams ilgāks laiks, var piešķirt termiņa pagarinājumu.

9.3.2.   Korektīvos pasākumus piemēro visiem ekspluatācijā esošiem motoriem, kas ietilpst vienā motoru saimē, tos var paplašināt arī uz motoru saimēm vai OBD motoru saimēm, kurām varētu būt tādi paši defekti. Nepieciešamību grozīt tipa apstiprinājuma dokumentus izvērtē izgatavotājs un rezultātus paziņo tipa apstiprinātājai iestādei.

9.3.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde apspriežas ar izgatavotāju, lai vienotos par korektīvo pasākumu plānu un tā izpildi. Ja tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, konstatē, ka vienošanos nevar panākt, tā veic vajadzīgos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā atsaucot tipa apstiprinājumu, lai attiecīgi nodrošinātu ražoto transportlīdzekļu, sistēmu, komponentu vai atsevišķu tehnisko vienību atbilstību apstiprinātajam tipam. Tipa apstiprinātāja iestāde informē pārējo līgumslēdzēju pušu tipa apstiprinātājas iestādes par veiktajiem pasākumiem. Ja tipa apstiprinājums tiek atsaukts, tipa apstiprinātāja iestāde 20 darbdienu laikā informē pārējo līgumslēdzēju pušu tipa apstiprinātājas iestādes par atsaukšanu un par tās iemesliem.

9.3.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde 30 darbdienu laikā no dienas, kad tā no izgatavotāja saņēmusi korektīvo pasākumu plānu, vai nu to apstiprina, vai noraida. Šajā pašā termiņā tipa apstiprinātāja iestāde arī informē izgatavotāju un visas līgumslēdzējas puses par savu lēmumu apstiprināt vai noraidīt korektīvo pasākumu plānu.

9.3.5.   Izgatavotājs atbild par apstiprinātā korektīvo pasākumu plāna īstenošanu.

9.3.6.   Izgatavotājs reģistrē visas atsauktās un saremontētās vai pārveidotās motora sistēmas vai transportlīdzekļus, kā arī darbnīcu, kurā remonts veikts. Tipa apstiprinātāja iestāde var piekļūt šiem datiem pēc pieprasījuma plāna īstenošanas laikā un piecus gadus pēc tā izpildes.

9.3.7.   Jebkādu 9.3.6. punktā minēto remontu vai pārveidojumu reģistrē sertifikātā, ko izgatavotājs izsniedz motora vai transportlīdzekļa īpašniekam.

9.4.   Prasības un testi ekspluatācijas atbilstības pārbaudei

9.4.1.   Ievads

Šis punkts (9.4. punkts) ietver tipa apstiprinājuma ECU datu nosacījumus un testus attiecībā uz ekspluatācijas atbilstību.

9.4.2.   Vispārīgas prasības

| 9.4.2.1. | Veicot ekspluatācijas atbilstības testēšanu, OBD sistēma reālā laikā un ar frekvenci vismaz 1 Hz kā obligātu datu plūsmas informāciju paziņo aprēķina slodzi (motora griezes moments procentos no maksimālā griezes momenta un maksimālais griezes moments, kāds iespējams pie pašreizējā motora ātruma), motora ātrumu, motora dzesēšanas šķidruma temperatūru, momentāno degvielas patēriņu, kā arī atsauces maksimālo motora griezes momentu kā motora griešanās ātruma funkciju. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

Veicot ekspluatācijas atbilstības testēšanu, OBD sistēma reālā laikā un ar frekvenci vismaz 1 Hz kā obligātu datu plūsmas informāciju paziņo aprēķina slodzi (motora griezes moments procentos no maksimālā griezes momenta un maksimālais griezes moments, kāds iespējams pie pašreizējā motora ātruma), motora ātrumu, motora dzesēšanas šķidruma temperatūru, momentāno degvielas patēriņu, kā arī atsauces maksimālo motora griezes momentu kā motora griešanās ātruma funkciju.

| 9.4.2.2. | ECU var novērtēt izejas griezes momentu ar iebūvētu algoritmu palīdzību, kas ļauj aprēķināt rezultātā iegūto iekšējo griezes momentu un berzes griezes momentu. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

ECU var novērtēt izejas griezes momentu ar iebūvētu algoritmu palīdzību, kas ļauj aprēķināt rezultātā iegūto iekšējo griezes momentu un berzes griezes momentu.

| 9.4.2.3. | Ir jābūt iespējai salīdzināt motora griezes momentu Nm, kas veidojas no iepriekš minētās datu plūsmas informācijas, ar vērtībām, kas izmērītas, nosakot motora jaudu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85. Minētajā datu plūsmas informācijā it sevišķi ietver jebkādas korekcijas, ja tādas ir, attiecībā uz palīgierīcēm. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

Ir jābūt iespējai salīdzināt motora griezes momentu Nm, kas veidojas no iepriekš minētās datu plūsmas informācijas, ar vērtībām, kas izmērītas, nosakot motora jaudu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85. Minētajā datu plūsmas informācijā it sevišķi ietver jebkādas korekcijas, ja tādas ir, attiecībā uz palīgierīcēm.

| 9.4.2.4. | Piekļuve 9.4.2.1. punktā noteiktajai informācijai tiek nodrošināta atbilstoši prasībām, kas noteiktas 9.A pielikumā, kā arī standartiem, kuri minēti 9.B pielikuma 6. papildinājumā. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

Piekļuve 9.4.2.1. punktā noteiktajai informācijai tiek nodrošināta atbilstoši prasībām, kas noteiktas 9.A pielikumā, kā arī standartiem, kuri minēti 9.B pielikuma 6. papildinājumā.

| 9.4.2.5. | Vidējā slodze Nm katrā ekspluatācijas režīmā, ko aprēķina, pamatojoties uz 9.4.2.1. punktā prasīto informāciju, nedrīkst atšķirties no vidējās izmērītās slodzes attiecīgajā ekspluatācijas režīmā vairāk kā par:






  a) | 7 %, nosakot motora jaudu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 85; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

Vidējā slodze Nm katrā ekspluatācijas režīmā, ko aprēķina, pamatojoties uz 9.4.2.1. punktā prasīto informāciju, nedrīkst atšķirties no vidējās izmērītās slodzes attiecīgajā ekspluatācijas režīmā vairāk kā par:

a)

7 %, nosakot motora jaudu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 85;

| b) | 10 %, veicot starptautiski saskaņoto vienmērīgā režīma braukšanas ciklu (turpmāk — WHSC) testu atbilstīgi 4. pielikuma 7.7. punktam. |
| --- | --- |

b)

10 %, veicot starptautiski saskaņoto vienmērīgā režīma braukšanas ciklu (turpmāk — WHSC) testu atbilstīgi 4. pielikuma 7.7. punktam.

Noteikumi Nr. 85 pieļauj motora faktiskās maksimālās slodzes atšķirību no atsauces maksimālās slodzes 5 % apmērā, ievērojot ražošanas procesa variācijas. Šī pielaide tiek ņemta vērā iepriekš minētajās vērtībās.

| 9.4.2.6. | Ārēja piekļuve 9.4.2.1. punktā prasītajiem datiem neietekmē transportlīdzekļa emisiju vai veiktspēju. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

Ārēja piekļuve 9.4.2.1. punktā prasītajiem datiem neietekmē transportlīdzekļa emisiju vai veiktspēju.

9.4.3.   Ekspluatācijas pārbaudei nepieciešamās ECU informācijas pieejamības un atbilstības pārbaude

| 9.4.3.1. | Noteikumu 9.4.2.1. punktā prasītās datu plūsmas informācijas pieejamību atbilstoši 9.4.2.2. punktā noteiktajām prasībām pierāda, izmantojot ārēju OBD skenēšanas instrumentu atbilstīgi 9.B pielikumā aprakstītajam. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

Noteikumu 9.4.2.1. punktā prasītās datu plūsmas informācijas pieejamību atbilstoši 9.4.2.2. punktā noteiktajām prasībām pierāda, izmantojot ārēju OBD skenēšanas instrumentu atbilstīgi 9.B pielikumā aprakstītajam.

| 9.4.3.2. | Gadījumā, kad šo informāciju nav iespējams pienācīgā veidā iegūt, lai gan skenēšanas instruments strādā pareizi, motoru uzskata par prasībām neatbilstošu. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Gadījumā, kad šo informāciju nav iespējams pienācīgā veidā iegūt, lai gan skenēšanas instruments strādā pareizi, motoru uzskata par prasībām neatbilstošu.

| 9.4.3.3. | ECU griezes momenta signāla atbilstību 9.4.2.2. un 9.4.2.3. punkta prasībām pierāda ar motoru saimes cilmes motoru, nosakot motora jaudu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 85 un veicot WHSC testu atbilstīgi 4. pielikuma 7.7. punktam, kā arī ārpuscikla laboratorijas testēšanu tipa apstiprināšanas laikā saskaņā ar 10. pielikuma 7. punktu. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

ECU griezes momenta signāla atbilstību 9.4.2.2. un 9.4.2.3. punkta prasībām pierāda ar motoru saimes cilmes motoru, nosakot motora jaudu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 85 un veicot WHSC testu atbilstīgi 4. pielikuma 7.7. punktam, kā arī ārpuscikla laboratorijas testēšanu tipa apstiprināšanas laikā saskaņā ar 10. pielikuma 7. punktu.

| 9.4.3.3.1 | ECU griezes momenta signāla atbilstību 9.4.2.2. un 9.4.2.3. punkta prasībām pierāda katram saimes motoram, nosakot motora jaudu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 85. Šim nolūkam veic papildu mērījumus atsevišķu daļu slodzes un motora ātruma ekspluatācijas punktos (piemēram, WHSC režīmos un dažos nejauši izraudzītos papildu punktos). |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

ECU griezes momenta signāla atbilstību 9.4.2.2. un 9.4.2.3. punkta prasībām pierāda katram saimes motoram, nosakot motora jaudu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 85. Šim nolūkam veic papildu mērījumus atsevišķu daļu slodzes un motora ātruma ekspluatācijas punktos (piemēram, WHSC režīmos un dažos nejauši izraudzītos papildu punktos).

| 9.4.3.4. | Gadījumā, ja testējamais motors neatbilst Noteikumos Nr. 85 noteiktajām prasībām attiecībā uz palīgierīcēm, izmērīto griezes momentu koriģē atbilstīgi 4. pielikuma 6.3.5. punktā noteiktajai jaudas korekcijas metodei. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Gadījumā, ja testējamais motors neatbilst Noteikumos Nr. 85 noteiktajām prasībām attiecībā uz palīgierīcēm, izmērīto griezes momentu koriģē atbilstīgi 4. pielikuma 6.3.5. punktā noteiktajai jaudas korekcijas metodei.

| 9.4.3.5. | ECU griezes momenta signāla atbilstību prasībām uzskata par pierādītu, ja griezes momenta signāls paliek 9.4.2.5. punktā noteikto pielaižu robežās. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

ECU griezes momenta signāla atbilstību prasībām uzskata par pierādītu, ja griezes momenta signāls paliek 9.4.2.5. punktā noteikto pielaižu robežās.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

| 10.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts motora vai transportlīdzekļu tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības vai arī izraudzītais(-ie) motors(-i) vai transportlīdzeklis(-ļi) neiztur 8.3. punktā paredzētos testus. |
| --- | --- |

10.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts motora vai transportlīdzekļu tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības vai arī izraudzītais(-ie) motors(-i) vai transportlīdzeklis(-ļi) neiztur 8.3. punktā paredzētos testus.

| 10.2. | Ja līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.A, 2.B vai 2.C pielikumā. |
| --- | --- |

10.2.

Ja līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.A, 2.B vai 2.C pielikumā.

11.   APSTIPRINĀTA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN PAPLAŠINĀŠANA

| 11.1. | Par visiem apstiprinātā tipa grozījumiem ziņo tai tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī struktūrvienība var






  11.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka grozītais tips joprojām atbilst prasībām, |
| --- | --- | --- |

11.1.

Par visiem apstiprinātā tipa grozījumiem ziņo tai tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī struktūrvienība var

11.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka grozītais tips joprojām atbilst prasībām,

| 11.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

11.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 11.2. | Noteikumu 4.12.2. punktā paredzētajā karībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

11.2.

Noteikumu 4.12.2. punktā paredzētajā karībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 11.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.A, 2.B vai 2.C pielikumā, informē par to pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

11.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.A, 2.B vai 2.C pielikumā, informē par to pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī tipa apstirinātāja iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.A, 2.B vai 2.C pielikumā.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

13.1.   Vispārīgi noteikumi

13.1.1.   No 06. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 06. grozījumu sēriju.

13.1.2.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 06. grozījumu sērija, puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir ECE apstiprinājumus tikai tādā gadījumā, ja motors atbilst prasībām šajos noteikumos, kuri grozīti ar 06. grozījumu sēriju.

13.2.   Jauni tipa apstiprinājumi

13.2.1.   Puses, kas piemēro šos noteikumus, no dienas, kad stājas spēkā šo noteikumu 06. grozījumu sērija, ECE apstiprinājumu motora sistēmai vai transportlīdzeklim piešķir tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst:

| a) | šo noteikumu 4.1. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

šo noteikumu 4.1. punkta prasībām;

| b) | veiktspējas pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 2.3.2.2. punktā; |
| --- | --- |

b)

veiktspējas pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 2.3.2.2. punktā;

| c) | NOx
  OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā rindā “Pakāpeniskas ieviešanas periods”; |
| --- | --- |

c)

NOx
  OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā rindā “Pakāpeniskas ieviešanas periods”;

| d) | reaģenta kvalitātes un patēriņa “pakāpeniskās ieviešanas” prasībām, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1.1. un 8.4.1.1. punktā. |
| --- | --- |

d)

reaģenta kvalitātes un patēriņa “pakāpeniskās ieviešanas” prasībām, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1.1. un 8.4.1.1. punktā.

| 13.2.1.1. | Saskaņā ar 9.A pielikuma 6.4.4. punkta prasībām izgatavotāji ir atbrīvoti no paziņojuma par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību sniegšanas. |
| --- | --- |

13.2.1.1.

Saskaņā ar 9.A pielikuma 6.4.4. punkta prasībām izgatavotāji ir atbrīvoti no paziņojuma par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību sniegšanas.

13.2.2.   Puses, kas piemēro šos noteikumus, no 2014. gada 1. septembraECE apstiprinājumu motora sistēmai vai transportlīdzeklim piešķir tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst:

| a) | šo noteikumu 4.1. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

šo noteikumu 4.1. punkta prasībām;

| b) | PM masas OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. tabulā rindā “Pakāpeniskas ieviešanas periods”; |
| --- | --- |

b)

PM masas OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. tabulā rindā “Pakāpeniskas ieviešanas periods”;

| c) | NOx
  OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā rindā “Pakāpeniskas ieviešanas periods”; |
| --- | --- |

c)

NOx
  OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā rindā “Pakāpeniskas ieviešanas periods”;

| d) | reaģenta kvalitātes un patēriņa “pakāpeniskās ieviešanas” prasībām, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1.1. un 8.4.1.1. punktā. |
| --- | --- |

d)

reaģenta kvalitātes un patēriņa “pakāpeniskās ieviešanas” prasībām, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1.1. un 8.4.1.1. punktā.

| 13.2.2.1. | Saskaņā ar 9.A pielikuma 6.4.4. punkta prasībām izgatavotāji ir atbrīvoti no paziņojuma par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību sniegšanas. |
| --- | --- |

13.2.2.1.

Saskaņā ar 9.A pielikuma 6.4.4. punkta prasībām izgatavotāji ir atbrīvoti no paziņojuma par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību sniegšanas.

13.2.3.   Puses, kas piemēro šos noteikumus, no 2015. gada 31. decembraECE apstiprinājumu motora sistēmai vai transportlīdzeklim piešķir tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst:

| a) | šo noteikumu 4.1. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

šo noteikumu 4.1. punkta prasībām;

| b) | PM masas OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. tabulā rindā “Vispārīgās prasības”; |
| --- | --- |

b)

PM masas OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. tabulā rindā “Vispārīgās prasības”;

| c) | NOx
  OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā rindā “Vispārīgās prasības”; |
| --- | --- |

c)

NOx
  OTL pārraudzības prasībām, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā rindā “Vispārīgās prasības”;

| d) | reaģenta kvalitātes un patēriņa “vispārīgajām” prasībām, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1. un 8.4.1. punktā; |
| --- | --- |

d)

reaģenta kvalitātes un patēriņa “vispārīgajām” prasībām, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1. un 8.4.1. punktā;

| e) | prasībām attiecībā uz pārraudzības metožu plānu un ieviešanu saskaņā ar 9.A pielikuma 2.3.1.2. un 2.3.1.2.1. punktu; |
| --- | --- |

e)

prasībām attiecībā uz pārraudzības metožu plānu un ieviešanu saskaņā ar 9.A pielikuma 2.3.1.2. un 2.3.1.2.1. punktu;

| f) | noteikumu 9.A pielikuma 6.4.1. punkta prasībām par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību sniegšanu. |
| --- | --- |

f)

noteikumu 9.A pielikuma 6.4.1. punkta prasībām par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību sniegšanu.

13.3.   Tipa apstiprinājumu derīgums

13.3.1.   No 2014. gada 1. janvāra tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju, vairs nav derīgi.

13.3.2.   No 2015. gada 1. septembra tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 06. grozījumu sērija, un kas neatbilst 13.2.1. punkta prasībām, vairs nav derīgi.

13.3.3.   No 2016. gada 31. decembra tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 06. grozījumu sērija, un kas neatbilst 13.2.2. punkta prasībām, vairs nav derīgi.

13.4.   Īpaši noteikumi

13.4.1.   Puses, kas piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt apstiprinājumu tādām motoru sistēmām vai transportlīdzekļiem, kuri atbilst jebkurām iepriekšējām grozījumu sērijām vai jebkurā mērā šiem noteikumiem, ja transportlīdzekļi ir paredzēti pārdošanai vai eksportam uz valstīm, kas piemēro attiecīgās prasības savos valsts tiesību aktos.

13.4.2.   Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves motori

Puses, kas piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt apstiprinājumu motoriem, kuri atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar kādu no iepriekšējām grozījumu sērijām, ja motoru paredzēts izmantot kā rezerves motoru ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim un ja minētais iepriekšējais standarts bijis piemērojams dienā, kad sākta transportlīdzekļa ekspluatācija.

13.4.3.   Piemērojot 13.4.1. vai 13.4.2. punktā aprakstītās īpašās prasības, 2.A un 2.C pielikuma papildinājuma 1.6. punktā noteiktajā paziņojumā par tipa apstiprinājuma piešķiršanu ietver informāciju, kas attiecas uz šiem noteikumiem.

| 13.4.3.1. | Apstiprinājumu gadījumā saskaņā ar 13.4.1. punktā paredzētajiem īpašajiem noteikumiem paziņojuma par tipa apstiprinājuma piešķiršanu priekšpuses apakšā ietver šādu tekstu ar attiecīgo grozījumu sērijas numuru, kas aizstāj “xx” turpmāk sniegtajā paraugā:
  “Motors atbilst Noteikumu Nr. 49 xx. grozījumu sērijai.” |
| --- | --- |

13.4.3.1.

Apstiprinājumu gadījumā saskaņā ar 13.4.1. punktā paredzētajiem īpašajiem noteikumiem paziņojuma par tipa apstiprinājuma piešķiršanu priekšpuses apakšā ietver šādu tekstu ar attiecīgo grozījumu sērijas numuru, kas aizstāj “xx” turpmāk sniegtajā paraugā:

“Motors atbilst Noteikumu Nr. 49 xx. grozījumu sērijai.”

| 13.4.3.2. | Apstiprinājumu gadījumā saskaņā ar 13.4.2. punktā paredzētajiem īpašajiem noteikumiem paziņojuma par tipa apstiprinājuma piešķiršanu priekšpuses apakšā ietver šādu tekstu ar attiecīgo grozījumu sērijas numuru, kas aizstāj “xx” turpmāk sniegtajā paraugā:
  “Rezerves motors atbilst Noteikumu Nr. 49 xx. grozījumu sērijai.” |
| --- | --- |

13.4.3.2.

Apstiprinājumu gadījumā saskaņā ar 13.4.2. punktā paredzētajiem īpašajiem noteikumiem paziņojuma par tipa apstiprinājuma piešķiršanu priekšpuses apakšā ietver šādu tekstu ar attiecīgo grozījumu sērijas numuru, kas aizstāj “xx” turpmāk sniegtajā paraugā:

“Rezerves motors atbilst Noteikumu Nr. 49 xx. grozījumu sērijai.”

14.   To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātājas iestādes nosaukums un adrese

1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2. - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.).

(2)  Piemēram, tukšas gāzes tvertnes gadījumā.

(3)  Šis punkts ir rezervēts alternatīviem noteikumiem attiecībā uz alternatīvām mazjaudas OBD un NOx kontroles prasībām.

(4)  Tas parasti attiektos uz sašķidrināto biometānu.

(5)  Ir jāpabeidz 13. pielikumā noteiktās vecošanas procedūras izstrāde, pirms var sagatavot tipa apstiprinājumus.

(6)  1958. gada nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir uzskaitīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

---

1. papildinājums

Ražojuma atbilstības testa procedūra, kad standartnovirze ir apmierinoša

| A.1.1. | Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju, ja izgatavotāja ražojuma standartnovirze ir apmierinoša. |
| --- | --- |

A.1.1.

Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju, ja izgatavotāja ražojuma standartnovirze ir apmierinoša.

| A.1.2. | Minimālajam paraugu skaitam, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 40 % varbūtību ir 0,95 defektīvi motori (izgatavotāja risks = 5 %), bet pieņemtā partijā ar 65 % varbūtību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %). |
| --- | --- |

A.1.2.

Minimālajam paraugu skaitam, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 40 % varbūtību ir 0,95 defektīvi motori (izgatavotāja risks = 5 %), bet pieņemtā partijā ar 65 % varbūtību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %).

| A.1.3. | Katram piesārņotājam, kas minēts šo noteikumu 5.3. punktā, izmanto šādu procedūru (skat. šo noteikumu 1. attēlu 8.3. punktā):
  pieņem, ka:







  L | = | piesārņotāja robežvērtības naturāllogaritms; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | izlases i-tā motora mērījuma naturāllogaritms (pēc attiecīgā DF piemērošanas); |
| s | = | produkcijas standartnovirzes provizorisks aprēķins (pēc mērījumu naturāllogaritmēšanas); |
| n | = | pašreizējais paraugu skaits. |

A.1.3.

Katram piesārņotājam, kas minēts šo noteikumu 5.3. punktā, izmanto šādu procedūru (skat. šo noteikumu 1. attēlu 8.3. punktā):

pieņem, ka:

L

=

piesārņotāja robežvērtības naturāllogaritms;

xi

=

izlases i-tā motora mērījuma naturāllogaritms (pēc attiecīgā DF piemērošanas);

s

=

produkcijas standartnovirzes provizorisks aprēķins (pēc mērījumu naturāllogaritmēšanas);

n

=

pašreizējais paraugu skaits.

| A.1.4. | Tad katram paraugam standartnoviržu summu pret robežu aprēķina pēc formulas |
| --- | --- |

A.1.4.

Tad katram paraugam standartnoviržu summu pret robežu aprēķina pēc formulas

Formula

| A.1.5. | Tad:






  a) | ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par labvēlīgā lēmuma skaitli attiecībā uz 2. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem labvēlīgu lēmumu; |
| --- | --- | --- |

A.1.5.

Tad:

a)

ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par labvēlīgā lēmuma skaitli attiecībā uz 2. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem labvēlīgu lēmumu;

| b) | ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par nelabvēlīgā lēmuma skaitli attiecībā uz 2. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem nelabvēlīgu lēmumu; |
| --- | --- |

b)

ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par nelabvēlīgā lēmuma skaitli attiecībā uz 2. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem nelabvēlīgu lēmumu;

| c) | pārējos gadījumos saskaņā ar noteikumu 8.3.2. punktu testē papildu motoru un aprēķina procedūru piemēro izlasei, ko palielina par vienu vienību. |
| --- | --- |

c)

pārējos gadījumos saskaņā ar noteikumu 8.3.2. punktu testē papildu motoru un aprēķina procedūru piemēro izlasei, ko palielina par vienu vienību.

2. tabula

Robežvērtības, pēc kurām 1. papildinājuma paraugu ņemšanas plānā pieņem labvēlīgu un nelabvēlīgu lēmumu

Minimālais paraugu skaits: 3

| Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits) | Labvēlīgo lēmumu skaits An | Nelabvēlīgo lēmumu skaits Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits)

Labvēlīgo lēmumu skaits An

Nelabvēlīgo lēmumu skaits Bn

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

2. papildinājums

Ražojuma atbilstības testa procedūra, kad standartnovirze nav apmierinoša vai nav zināma

| A.2.1. | Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju, ja izgatavotāja ražojuma standartnovirze nav apmierinoša vai nav zināma. |
| --- | --- |

A.2.1.

Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju, ja izgatavotāja ražojuma standartnovirze nav apmierinoša vai nav zināma.

| A.2.2. | Minimālajam paraugu skaitam, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 40 % varbūtību ir 0,95 defektīvi motori (izgatavotāja risks = 5 %), bet pieņemtā partijā ar 65 % varbūtību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %). |
| --- | --- |

A.2.2.

Minimālajam paraugu skaitam, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 40 % varbūtību ir 0,95 defektīvi motori (izgatavotāja risks = 5 %), bet pieņemtā partijā ar 65 % varbūtību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %).

| A.2.3. | Piesārņotāju vērtības, kas noteiktas šo noteikumu 5.3. punktā, pēc atbilstīgā DF piemērošanas uzskata par logaritmiski normāli sadalītām, un tās pārveido, aprēķinot to naturāllogaritmus. Ar m0 un m attiecīgi apzīmē izlases minimālo un maksimālo lielumu (m0 = 3 un m = 32) un ar n apzīmē pašreizējo paraugu skaitu. |
| --- | --- |

A.2.3.

Piesārņotāju vērtības, kas noteiktas šo noteikumu 5.3. punktā, pēc atbilstīgā DF piemērošanas uzskata par logaritmiski normāli sadalītām, un tās pārveido, aprēķinot to naturāllogaritmus. Ar m0 un m attiecīgi apzīmē izlases minimālo un maksimālo lielumu (m0 = 3 un m = 32) un ar n apzīmē pašreizējo paraugu skaitu.

| A.2.4. | Ja izmērīto vērtību naturāllogaritmi (pēc atbilstīgā DF piemērošanas) sērijā ir x1, x2, ..., xi un L ir piesārņotāja robežvērtības naturāllogaritms, tad nosaka: |
| --- | --- |

A.2.4.

Ja izmērīto vērtību naturāllogaritmi (pēc atbilstīgā DF piemērošanas) sērijā ir x1, x2, ..., xi un L ir piesārņotāja robežvērtības naturāllogaritms, tad nosaka:

Formula

Formula

Formula

| A.2.5. | Vērtības, pēc kurām pieņem labvēlīgu (An) un nelabvēlīgu (Bn) lēmumu attiecībā pret paraugu skaitu, ir norādītas 3. tabulā. Koeficients

  ir testa statistiskais rezultāts, un to izmanto, lai šādi pieņemtu labvēlīgu vai nelabvēlīgu lēmumu par sēriju:attiecībā uz m0 ≤ n ≤ m:






  a) | par sēriju pieņem labvēlīgu lēmumu, ja |
| --- | --- | --- |

A.2.5.

Formula

attiecībā uz m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | par sēriju pieņem nelabvēlīgu lēmumu, ja |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | veic citu mērījumu, ja |
| --- | --- |

c)

Formula

| A.2.6. | Piezīmes
  Testa statistisko secīgo vērtību aprēķināšanai ir derīgas šādas rekursīvas formulas:






  (n = 2, 3,...; ; v1 = 0)

  3.   tabula


  Robežvērtības, pēc kurām 2. papildinājuma paraugu ņemšanas plānā pieņem labvēlīgu un nelabvēlīgu lēmumu


  Minimālais paraugu skaits: 3








  Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits) | Labvēlīgo lēmumu skaits An | Nelabvēlīgo lēmumu skaits Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

A.2.6.

Piezīmes

Testa statistisko secīgo vērtību aprēķināšanai ir derīgas šādas rekursīvas formulas:

Formula

Formula

(n = 2, 3,...; Formula; v1 = 0)

3.   tabula

Robežvērtības, pēc kurām 2. papildinājuma paraugu ņemšanas plānā pieņem labvēlīgu un nelabvēlīgu lēmumu

Minimālais paraugu skaits: 3

Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits)

Labvēlīgo lēmumu skaits An

Nelabvēlīgo lēmumu skaits Bn

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. papildinājums

Ražojuma atbilstības testa procedūra pēc izgatavotāja pieprasījuma

| A.3.1. | Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pēc izgatavotāja pieprasījuma verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju. |
| --- | --- |

A.3.1.

Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pēc izgatavotāja pieprasījuma verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju.

| A.3.2. | Ar minimālo paraugu skaitu, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 30 % varbūtību ir 0,90 defektīvu motoru (izgatavotāja risks = 10 %), bet pieņemtā partijā ar 65 % varbūtību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %). |
| --- | --- |

A.3.2.

Ar minimālo paraugu skaitu, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 30 % varbūtību ir 0,90 defektīvu motoru (izgatavotāja risks = 10 %), bet pieņemtā partijā ar 65 % varbūtību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %).

| A.3.3. | Katram piesārņotājam, kas minēts šo noteikumu 5.3. punktā, izmanto šādu procedūru (skat. šo noteikumu 1. attēlu 8.3. punktā):
  pieņem, ka:







  n | = | pašreizējais paraugu skaits. |
| --- | --- | --- | --- |

A.3.3.

Katram piesārņotājam, kas minēts šo noteikumu 5.3. punktā, izmanto šādu procedūru (skat. šo noteikumu 1. attēlu 8.3. punktā):

pieņem, ka:

n

=

pašreizējais paraugu skaits.

| A.3.4. | Paraugam aprēķina testa statistisko rezultātu, izsakot neatbilstīgo testu skaitu n-testā. |
| --- | --- |

A.3.4.

Paraugam aprēķina testa statistisko rezultātu, izsakot neatbilstīgo testu skaitu n-testā.

| A.3.5. | Tad:






  a) | ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par labvēlīgā lēmuma robežvērtību vai vienāds ar to attiecībā uz 4. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem labvēlīgu lēmumu; |
| --- | --- | --- |

A.3.5.

Tad:

a)

ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par labvēlīgā lēmuma robežvērtību vai vienāds ar to attiecībā uz 4. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem labvēlīgu lēmumu;

| b) | ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par nelabvēlīgā lēmuma robežvērtību vai vienāds ar to attiecībā uz 4. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem nelabvēlīgu lēmumu; |
| --- | --- |

b)

ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par nelabvēlīgā lēmuma robežvērtību vai vienāds ar to attiecībā uz 4. tabulā noteikto paraugu skaitu, par piesārņotāju pieņem nelabvēlīgu lēmumu;

| c) | pārējos gadījumos saskaņā ar šo noteikumu 8.3.2. punktu testē papildu motoru un aprēķina procedūru piemēro paraugam, ko palielina par vienu vienību. |
| --- | --- |

c)

pārējos gadījumos saskaņā ar šo noteikumu 8.3.2. punktu testē papildu motoru un aprēķina procedūru piemēro paraugam, ko palielina par vienu vienību.

Labvēlīgu un nelabvēlīgu lēmumu robežvērtības 4. tabulā ir aprēķināts pēc starptautiskā standarta ISO 8422/1991.

4.   tabula

Labvēlīgo un nelabvēlīgo lēmumu robežvērtības 3. papildinājuma paraugu ņemšanas plānā

Minimālais paraugu skaits: 3

| Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits) | Labvēlīga lēmuma robežvērtība | Nelabvēlīga lēmuma robežvērtība |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits)

Labvēlīga lēmuma robežvērtība

Nelabvēlīga lēmuma robežvērtība

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. papildinājums

Ar dabasgāzi darbināmu motoru, ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināmu motoru un divu degvielu motoru, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu vai sašķidrinātu naftas gāzi, apstiprināšanas procesa kopsavilkums

Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināmu motoru apstiprināšana

| | 4.6. punkts. Prasības attiecībā uz universālo degvielas grupas tipa apstiprinājumu | Testa ciklu skaits | “r” aprēķināšana | 4.7. punkts. Prasības ierobežota diapazona degvielas tipa apstiprinājuma piešķiršanai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi | Testa ciklu skaits | “r” aprēķināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skat. 4.6.6. punktu.
  Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms motors, ko var pielāgot ikviena sastāva degvielai | A un B degviela | 2 | | | | |
| Skat. 4.7.2. punktu.
  Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms motors, ko paredz darbināt ar viena specifiska sastāva degvielu | | | | A un B degviela,
  starp testiem pieļaujama regulēšana | 2 | |

4.6. punkts. Prasības attiecībā uz universālo degvielas grupas tipa apstiprinājumu

Testa ciklu skaits

“r” aprēķināšana

4.7. punkts. Prasības ierobežota diapazona degvielas tipa apstiprinājuma piešķiršanai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi

Testa ciklu skaits

“r” aprēķināšana

Skat. 4.6.6. punktu.

Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms motors, ko var pielāgot ikviena sastāva degvielai

A un B degviela

2

Formula

Skat. 4.7.2. punktu.

Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms motors, ko paredz darbināt ar viena specifiska sastāva degvielu

A un B degviela,

starp testiem pieļaujama regulēšana

2

Ar dabasgāzi darbināmu motoru apstiprināšana

| | 4.6. punkts. Prasības attiecībā uz universālo degvielas grupas tipa apstiprinājumu | Testa ciklu skaits | “r” aprēķināšana | 4.7. punkts. Prasības ierobežota diapazona degvielas tipa apstiprinājuma piešķiršanai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi | Testa ciklu skaits | “r” aprēķināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skat. 4.6.3. punktu.
  Ar dabasgāzi darbināms motors, ko var pielāgot ikviena sastāva degvielai | GR (1) un G25 (2)
  Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt papildus ar tirgus degvielu (3), ja | 2
  (maksimums 3) | un, ja testē ar papilddegvielu,



  un | | | |
| Skat. 4.6.4. punktu.
  Ar dabasgāzi darbināms motors, kas pats pielāgojas ar slēdža palīdzību | GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei un G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei
  Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 vietā, ja | 2 H grupas gāzei un
  2 L grupas gāzei
  attiecīgajā slēdža 4 stāvoklī | un | | | |
| Skat. 4.7.1. punktu.
  Ar dabasgāzi darbināms motors, ko paredzēts darbināt ar H grupas vai L grupas gāzi | | | | GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei vai
  G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei.
  Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 vietā, ja | 2 H grupas gāzei
  vai
  2 L grupas gāzei
  2 | H grupas gāzei
  vai



  L grupas gāzei |
| Skat. 4.7.2. punktu.
  Ar dabasgāzi darbināms motors, ko paredz darbināt ar viena specifiska sastāva degvielu | | | | GR (1) un G25 (2),
  starp testiem pieļaujama regulēšana.
  Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar | GR(1) un G23 (3) H grupas gāzei vai |

4.6. punkts. Prasības attiecībā uz universālo degvielas grupas tipa apstiprinājumu

Testa ciklu skaits

“r” aprēķināšana

4.7. punkts. Prasības ierobežota diapazona degvielas tipa apstiprinājuma piešķiršanai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi

Testa ciklu skaits

“r” aprēķināšana

Skat. 4.6.3. punktu.

Ar dabasgāzi darbināms motors, ko var pielāgot ikviena sastāva degvielai

GR (1) un G25 (2)

Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt papildus ar tirgus degvielu (3), ja Formula

2

(maksimums 3)

Formula

un, ja testē ar papilddegvielu,

Formula

un

Formula

Skat. 4.6.4. punktu.

Ar dabasgāzi darbināms motors, kas pats pielāgojas ar slēdža palīdzību

GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei un G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei

Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 vietā, ja Formula

2 H grupas gāzei un

2 L grupas gāzei

attiecīgajā slēdža 4 stāvoklī

Formula

un

Formula

Skat. 4.7.1. punktu.

Ar dabasgāzi darbināms motors, ko paredzēts darbināt ar H grupas vai L grupas gāzi

GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei vai

G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 vietā, ja Formula

2 H grupas gāzei

vai

2 L grupas gāzei

2

Formula

H grupas gāzei

vai

Formula

L grupas gāzei

Skat. 4.7.2. punktu.

Ar dabasgāzi darbināms motors, ko paredz darbināt ar viena specifiska sastāva degvielu

GR (1) un G25 (2),

starp testiem pieļaujama regulēšana.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru var testēt ar

GR(1) un G23 (3) H grupas gāzei vai

| | G25(2) un G23 (3) L grupas gāzei |
| --- | --- |

G25(2) un G23 (3) L grupas gāzei

2

vai

2 H grupas gāzei

vai

2 L grupas gāzei

2

Divu degvielu motoru, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu vai sašķidrinātu naftas gāzi, apstiprināšana

| Divu degvielu tips (1) | Dīzeļdegvielas režīms | Divu degvielu režīms |
| --- | --- | --- |
| Saspiesta dabasgāze | Sašķidrināta dabasgāze | Sašķidrināta dabasgāze 20 | Sašķidrināta naftas gāze |
| 1A | | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) | Universāla
  (2 testi) | Konkrēta degviela
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) |
| 1B | Universāla
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) | Universāla
  (2 testi) | Konkrēta degviela
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) |
| 2A | | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) | Universāla
  (2 testi) | Konkrēta degviela
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) |
| 2B | Universāla
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) | Universāla
  (2 testi) | Konkrēta degviela
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) |
| 3B | Universāla
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) | Universāla
  (2 testi) | Konkrēta degviela
  (1 tests) | Universāla vai ierobežota
  (2 testi) |

Divu degvielu tips (1)

Dīzeļdegvielas režīms

Divu degvielu režīms

Saspiesta dabasgāze

Sašķidrināta dabasgāze

Sašķidrināta dabasgāze 20

Sašķidrināta naftas gāze

1A

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

Universāla

(2 testi)

Konkrēta degviela

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

1B

Universāla

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

Universāla

(2 testi)

Konkrēta degviela

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

2A

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

Universāla

(2 testi)

Konkrēta degviela

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

2B

Universāla

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

Universāla

(2 testi)

Konkrēta degviela

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

3B

Universāla

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

Universāla

(2 testi)

Konkrēta degviela

(1 tests)

Universāla vai ierobežota

(2 testi)

---

(1)  Saskaņā ar 15. pielikumā ietvertajām definīcijām.

---

1. PIELIKUMS

INFORMATĪVO DOKUMENTU MODEĻI

Šis informatīvais dokuments attiecas uz apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49. Tas attiecas uz pasākumiem, kas veicami pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no motoru sistēmām un transportlīdzekļiem. Tas attiecas uz:

| | tipa apstiprinājumu motoram vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai; |
| --- | --- |

tipa apstiprinājumu motoram vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai;

| | tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim ar apstiprinātu motoru attiecībā uz emisiju; |
| --- | --- |

tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim ar apstiprinātu motoru attiecībā uz emisiju;

| | tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju. |
| --- | --- |

tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju.

Attiecīgā gadījumā turpmāk norādīto informāciju iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus sagatavo attiecīgā mērogā un pietiekami detalizētus un iesniedz A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja šajā pielikumā minētajām sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska vadības ierīce, tad iesniedz informāciju par tās darbību.

Skaidrojošas zemsvītras piezīmes ir ietvertas šā pielikuma 1. papildinājumā.

Sniedzamā informācija

Informatīvajā dokumentā visos gadījumos ietver turpmāk norādīto.

Vispārīga informācija

Attiecīgos gadījumos papildus sniedz arī turpmāk norādīto informāciju.

| 1. daļa. | : | (Cilmes) motora un vienas motoru saimes tipu galvenie parametri |
| --- | --- | --- |
| 2. daļa. | : | Transportlīdzekļa sastāvdaļu un sistēmu galvenie parametri attiecībā uz izplūdes emisiju |

1. daļa.

:

(Cilmes) motora un vienas motoru saimes tipu galvenie parametri

2. daļa.

:

Transportlīdzekļa sastāvdaļu un sistēmu galvenie parametri attiecībā uz izplūdes emisiju

Informatīvā dokumenta papildinājums: informācija par testa apstākļiem

Cilmes motora, motora tipa un nepieciešamības gadījumā motora nodalījuma fotogrāfijas un/vai rasējumi.

Pārējo pielikumu saraksts, ja tādi ir.

Datums, lieta

Piezīmes par tabulas aizpildīšanu

Burtus A, B, C, D, E, kas atbilst motora saimes locekļiem, aizstāj ar īstajiem motora saimes locekļu nosaukumiem.

Gadījumā, ja kāda motora parametra vērtība/apraksts attiecas uz visiem motoru saimes locekļiem, ailes A–E apvieno.

Gadījumā, ja saimi veido vairāk nekā pieci locekļi, var pievienot jaunas ailes.

Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājumam motoram vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai, aizpilda vispārīgo daļu un 1. daļu.

Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājumam transportlīdzeklim ar apstiprinātu motoru attiecībā uz emisiju, aizpilda vispārīgo daļu un 2. daļu.

Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājumam transportlīdzeklim attiecībā uz emisiju, aizpilda 1. un 2. daļu.

| | | Cilmes motors vai motora tips | Motora saimes locekļi |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Vispārīga informācija |
| 0.l. | Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums) | |
| 0.2. | Tips | |
| |
| 0.2.0.3. | Motora tips kā atsevišķa tehniska vienība / motora saime kā atsevišķa tehniska vienība / transportlīdzeklis ar apstiprinātu motoru attiecībā uz emisiju / transportlīdzeklis attiecībā uz emisiju (1) | |
| 0.2.1. | Tirdzniecības nosaukums(-i) (ja ir) | | | | | | |
| 0.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (a) | | | | | | |
| 0.3.1. | Minētā marķējuma novietojums | | | | | | |
| |
| 0.5. | Izgatavotāja nosaukums un adrese | |
| |
| 0.7. | Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām — apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas novietojums un veids | | | | | | |
| 0.8. | Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es) | | | | | | |
| 0.9. | Izgatavotāja pārstāvja (ja ir) nosaukums un adrese | |

Cilmes motors vai motora tips

Motora saimes locekļi

A

B

C

D

E

0.

Vispārīga informācija

0.l.

Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums)

0.2.

Tips

0.2.0.3.

Motora tips kā atsevišķa tehniska vienība / motora saime kā atsevišķa tehniska vienība / transportlīdzeklis ar apstiprinātu motoru attiecībā uz emisiju / transportlīdzeklis attiecībā uz emisiju (1)

0.2.1.

Tirdzniecības nosaukums(-i) (ja ir)

0.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (a)

0.3.1.

Minētā marķējuma novietojums

0.5.

Izgatavotāja nosaukums un adrese

0.7.

Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām — apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas novietojums un veids

0.8.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es)

0.9.

Izgatavotāja pārstāvja (ja ir) nosaukums un adrese

1.   DAĻA

(Cilmes) motora un vienas motoru saimes tipu galvenie parametri

| | | Cilmes motors vai motora tips | Motora saimes locekļi |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Iekšdedzes motors | | | | | | |
| 3.2.1. | Konkrēta informācija par motoru | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Darbības princips: dzirksteļaizdedze/ kompresijas aizdedze (1)

  Četrtaktu/divtaktu/rotācijas (1) | |
| 3.2.1.1.1. | Divu degvielu motora tips:
  1A tips/1B tips/2A tips/2B tips/3B tips (1) (df)
  Gāzes enerģijas koeficients WHTC testa cikla karstajā daļā (df): ...% | |
| 3.2.1.2. | Cilindru skaits un novietojums | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Cilindra iekšējais diametrs (3) mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Virzuļa gājiens (3) mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Cilindru darba kārtība | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Motora darba tilpums (4) cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Tilpuma kompresijas pakāpe (5) | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Degkameras, virzuļa galvas un gredzenu (ja motoram ir dzirksteļaizdedze) rasējumi | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Normālie motora brīvgaitas apgriezieni (6) min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Motora liels brīvgaitas apgriezienu skaits (6) min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Brīvgaitā izmanto dīzeļdegvielu: jā/nē (1) (df) | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Oglekļa monoksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, motoram darbojoties brīvgaitā (5): %, kā noteicis izgatavotājs (tikai dzirksteļaizdedzes motoriem) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Maksimālā lietderīgā jauda (6)... kW ar ... min–1 (izgatavotāja uzrādītā vērtība) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Izgatavotāja norādītais maksimālais pieļaujamais motora apgriezienu skaits (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Maksimālais lietderīgais griezes moments (6) (Nm) pie (min–1) (izgatavotāja uzrādītā vērtība) | | | | | | |
| 3.2.1.11 | Izgatavotāja atsauces uz šo noteikumu 3.1., 3.2. un 3.3. punktā paredzēto dokumentu paketi, kas ļauj tipa apstiprinātājai iestādei novērtēt emisijas kontroles stratēģijas un transportlīdzeklī un motorā iebūvētās sistēmas, kuras nodrošina pareizu NOx kontroles pasākumu darbību | | | | | | |
| 3.2.2. | Degviela | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Lieljaudas transportlīdzekļi Dīzeļdegviela/benzīns/sašķidrināta naftas gāze/dabasgāze-H/dabasgāze-L/dabasgāze-HL/etanols (ED95)/etanols (E85)/divu degvielu (1) (dh) | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Degvielas, kas atbilst izgatavotāja noteiktajām degvielām izmantošanai motorā saskaņā ar šo noteikumu 4.6.2. punktu (nepieciešamības gadījumā) | | | | | | |
| |
| 3.2.4. | Degvielas padeve | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Ar degvielas iesmidzināšanu (vienīgi kompresijas aizdedzei vai divu degvielu motoram): ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Sistēmas apraksts | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Degvielas sūknis | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Maksimālā degvielas padeve (1), (5) ... mm3 /vienā taktī vai ciklā pie sūkņa apgriezienu skaita ... min–1 vai arī parametru diagramma
  (Ja izmanto padeves vadību, norādīt raksturīgo degvielas padevi un padeves spiedienu attiecībā pret motora apgriezienu skaitu.) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Statiskās iesmidzināšanas regulējums (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibrēšanas procedūra: testa stends/motors (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Regulators | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Atcirtes punkts | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Ātrums, kuru sasniedzot aktivizējas atcirte, ja ir pilna slodze (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Maksimālie apgriezieni bez slodzes (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Brīvgaitas apgriezieni (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Iesmidzināšanas cauruļu sistēma | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Garums (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Iekšējais diametrs (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Kopējā degvielas maģistrāle, marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Iesmidzinātājs(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Atvēršanās spiediens (5):kPa vai parametru diagramma (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Aukstās palaides sistēma | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Apraksts | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Iedarbināšanas palīgierīces | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Sistēmas apraksts | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektroniska iesmidzināšanas vadība: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Sistēmas apraksts (ja tā nav nepārtrauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt līdzvērtīgu informāciju) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Vadības ierīces (ECU) marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Degvielas regulatora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Gaisa plūsmas sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Degvielas sadalītāja marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Droseļvārsta apvalka marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Ūdens temperatūras sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Gaisa temperatūras sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Gaisa spiediena sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Programmatūras kalibrēšanas numurs(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Iesmidzinot degvielu (vienīgi dzirksteļaizdedzei): ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Darbības princips: ieplūdes kolektors (vienpunkta/daudzpunktu/ar tiešo iesmidzināšanu (1)/cits (norādīt)) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Sistēmas apraksts (ja tā nav nepārtrauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt līdzvērtīgu informāciju) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Vadības ierīces (ECU) marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Degvielas regulatora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Gaisa plūsmas sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Degvielas sadalītāja marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Spiediena regulatora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Mikroslēdža marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Brīvgaitas regulēšanas skrūves marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Droseļvārsta korpusa marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Ūdens temperatūras sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Gaisa temperatūras sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Gaisa spiediena sensora marka un tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Programmatūras kalibrēšanas numurs(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Iesmidzinātāji: atvēršanās spiediens (5) (kPa) vai parametru diagramma (5) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Tips | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Iesmidzināšanas regulējums | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Aukstās palaides sistēma | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Darbības princips(-i) | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Darbības ierobežojumi/iestatījumi (1), (5) | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Padeves sūknis | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Spiediens (5) (kPa) vai parametru diagramma (5) | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektrosistēma | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Nominālais spriegums (V), pozitīvā/negatīvā masas spaile (1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Ģenerators | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Tips | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Nominālā jauda (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Aizdedze (vienīgi dzirksteļaizdedzes motoriem) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Darbības princips | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Aizdedzes apsteidzes līkne vai iestatīšanas punkts (5) | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Statiskās aizdedzes laikiestate (5) (grādi pirms augšējā maiņas punkta) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Aizdedzes sveces | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Tips | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Atstarpes iestatījums (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Indukcijas spole(-es) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Tips | | | | | | |
| 3.2.7. | Dzesēšanas sistēma: ar šķidrumu/gaisu (1) | | | | | | |
| |
| 3.2.7.2. | Šķidrs līdzeklis | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Šķidruma veids | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Parametri | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Pārnesumskaitlis(-ļi) | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Gaiss | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilators: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Parametri | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Pārnesumskaitlis(-ļi) | | | | | | |
| 3.2.8. | Ieplūdes sistēma | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Uzpūtes iekārta: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais uzpūtes spiediens ... kPa, pārplūdes vārsts, ja ir) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Starpdzesētājs: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Tips: gaiss–gaiss/gaiss–ūdens (1) | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijas aizdedzes motori) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Minimāli pieļaujamais (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Maksimāli pieļaujamais (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Ieplūdes cauruļu un to aprīkojuma apraksts un rasējumi (ieplūdes gaisa kolektors, sildierīce, papildu gaisa ieplūdes ierīces utt.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Ieplūdes kolektora apraksts (ar rasējumiem un/vai fotoattēliem) | | | | | | |
| 3.2.9. | Atgāzu izplūdes sistēma | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Izplūdes kolektora apraksts un/vai rasējumi | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Izplūdes sistēmas apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Motora sistēmā ietilpstošo izplūdes sistēmas elementu apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijas aizdedzes motori) (kPa) (7) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Izplūdes sistēmas tilpums (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Pieņemamais izplūdes sistēmas tilpums (dm3) | | | | | | |
| 3.2.10. | Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums | | | | | | |
| 3.2.11. | Vārstu darbības laika regulēšana vai līdzvērtīgi dati |
| 3.2.11.1. | Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvām sadales sistēmām attiecībā uz maiņas punktu. Mainīgām laikiztures sistēmām — minimālā un maksimālā laikizture | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Atskaites un/vai iestatījuma diapazons (7) | | | | | | |
| 3.2.12. | Pasākumi gaisa piesārņojuma mazināšanai |
| |
| 3.2.12.1.1. | Ierīce kartera gāzu pārstrādei: ir/nav (1)

  Ja ir, sniegt aprakstu un rasējumus
  Ja nav, jānodrošina atbilstība šo noteikumu 4. pielikuma 6.10. punktam | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Piesārņojuma kontroles papildierīces (ja ir un ja tās nav ietvertas citos punktos) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalītiskais konvertors: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalītisko konvertoru un elementu skaits (sniegt turpmāk prasīto informāciju par katru atsevišķo vienību) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Katalītiskā(-o) konvertora(-u) izmēri, forma un tilpums | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Katalītiskās reakcijas tips | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Dārgmetālu kopējais saturs | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Relatīvā koncentrācija | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Substrāts (struktūra un materiāls) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Šūnu blīvums | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Katalītiskā(-o) konvertora(-u) korpusa tips | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Katalītiskā(-o) konvertora(-u) atrašanās vieta (vieta un standartattālums izplūdes līnijā) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Siltumekrāns: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Izplūdes pēcapstrādes sistēmu reģenerējošo sistēmu/metodes apraksts | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Normālās darba temperatūras diapazons (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Patērējami reaģenti: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Katalītiskajai reakcijai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Reaģenta normālās darba temperatūras diapazons K | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Starptautiskais standarts | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Reaģenta uzpildīšanas biežums: nepārtrauktais/tehniskās apkopes laikā (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Katalītiskā konvertora marka | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Identifikācijas daļas numurs | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Skābekļa sensors: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Marka | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Novietojums | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Kontroles diapazons | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Tips | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Identifikācijas daļas numurs | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Gaisa iesmidzināšana: jā/nē (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis utt.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Izplūdes gāzu recirkulācija (EGR): ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Raksturlielumi (marka, tips, plūsma utt.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Daļiņu uztvērējs (PT): ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Daļiņu uztvērēja izmēri, forma un tilpums | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Daļiņu uztvērēja konstrukcija | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Novietojums (standartattālums izplūdes līnijā) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Reģenerācijas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Cieto daļiņu uztvērēja marka | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Identifikācijas daļas numurs | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Normālas darbības temperatūras (K) un spiediena (kPa) diapazons | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | Periodiskas reģenerācijas gadījumā | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | WHTC testa ciklu skaits bez reģenerācijas (n) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | WHTC testa ciklu skaits ar reģenerāciju (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Citas sistēmas: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Apraksts un darbība | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Iebūvēta diagnosticēšanas (OBD) sistēma | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | OBD motora saimju skaits motoru saimē | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | OBD motora saimju saraksts (pēc nepieciešamības) | 1. OBD motoru saime: ...
  2. OBD motoru saime: ...
  u. c. |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Tās OBD motoru saimes numurs, kurai piederīgs cilmes motors / motoru saimes loceklis | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Izgatavotāja atsauces OBD dokumentācijā, kuras paredzētas šo noteikumu 3.1.4. punkta c) apakšpunktā un 3.3.4. punktā un noteiktas 9.A pielikumā OBD sistēmas apstiprināšanai | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentācijā, lai transportlīdzeklī uzstādītu ar OBD aprīkotu motora sistēmu | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.2. | OBD sistēmas kontrolēto sastāvdaļu saraksts un mērķis (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Rakstisks apraksts (vispārējie darbības principi) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Dzirksteļaizdedzes motori (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Katalizatora kontrole (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Aizdedzes izlaidumu noteikšana (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Skābekļa sensora kontrole (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Citi komponenti, kurus kontrolē OBD sistēma | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Kompresijas aizdedzes motori (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Katalizatora kontrole (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Daļiņu uztvērēja kontrole (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Elektroniskās degvielas pievadīšanas sistēmas kontrole (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | deNOx sistēmas kontrole (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Citi komponenti, kurus kontrolē OBD sistēma (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Nepareizas darbības indikatora (MI) ieslēgšanas kritēriji (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode) (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Visu izmantoto OBD izvades kodu un formātu saraksts (ar paskaidrojumu katram kodam un formātam) (8) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.6.5. | OBD saziņas protokola standarts (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Izgatavotāja atsauce uz informāciju, kas saistīta ar OBD, atbilstoši šo noteikumu 3.1.4. punkta d) apakšpunktam un 3.3.4. punktam, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par piekļuvi transportlīdzekļa OBD, vai | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | Izgatavotāja atsauce, kas ir alternatīva 3.2.12.2.7.7. punktā sniegtajai atsaucei, uz šā pielikuma papildinājumu, kurā ir tabula, kas aizpildīta atbilstoši dotajam piemēram:
  Sastāvdaļa – Kļūdas kods – Pārraudzības stratēģija – Kļūdas noteikšanas kritēriji – MI ieslēgšanas kritēriji – Sekundārie parametri – Sagatavošana – Demonstrēšanas tests

  SCR katalizators – P20EE – NOx 1. un 2. sensora signāli – Starpība starp 1. un 2. devēja signāliem – 2. cikls – Motora apgriezienu skaits, motora slodze, katalizatora temperatūra, reaģenta darbība, izplūdes gāzu masas plūsma – Viens OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa) – OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Citas sistēmas (apraksts un darbības veids) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Sistēmas pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Motors ar brīdinājuma sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, pastāvīgu izslēgšanu izmantošanai glābšanas dienestu transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuri konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu un sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | OBD motoru saimju skaits motoru saimē, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu pareizu NOx kontroles pasākumu darbību | |
| 3.2.12.2.8.4. | OBD motora saimju saraksts (pēc nepieciešamības) | 1. OBD motoru saime: ...
  2. OBD motoru saime: ...
  u. c. |
| 3.2.12.2.8.5. | Tās OBD motoru saimes numurs, kurai piederīgs cilmes motors / motoru saimes loceklis | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.6. | Reaģentā esošās aktīvās vielas zemākā koncentrācija, kas neliek aktivizēties brīdinājuma sistēmai (CDmin) (% vol) | |
| 3.2.12.2.8.7. | Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentācijā, lai uzstādītu transportlīdzeklī sistēmas pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai | | | | | | |
| |
| 3.2.17. | Specifiska informācija par lieljaudas transportlīdzekļu motoriem, kas darbināmi ar gāzi, un divu degvielu motoriem (par atšķirīgi projektētām sistēmām sniegt līdzvērtīgu informāciju) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Degviela: sašķidrināta naftas gāze/dabasgāze H/dabasgāze L/dabasgāze HL (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Spiediena regulators(-i) vai smidzinātājs(-i)/spiediena regulators(-i) (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Spiediena samazināšanas periodu skaits | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Spiediens pēdējā pakāpē: minimālais (kPa) – maksimālais (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Galveno regulēšanas punktu skaits | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Brīvgaitas regulēšanas punktu skaits | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Degvielas padeves sistēma: ar jaucējagregātu/ar gāzes iesmidzināšanu/ar šķidruma iesmidzināšanu/ar tiešo iesmidzināšanu (1) | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Maisījuma koncentrācijas regulēšana | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Sistēmas apraksts un/vai diagramma, un rasējumi | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Sajaukšanas ierīce | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Numurs | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Novietojums | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Regulēšanas iespējas | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Iesmidzināšana ar ieplūdes kolektoru | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Iesmidzināšana: vienā punktā / vairākos punktos (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Iesmidzināšana: nepārtrauktā/sinhronā/secīgā (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Iesmidzināšanas iekārta | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Regulēšanas iespējas | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Padeves sūknis (ja ir) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Iesmidzinātājs(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Tiešā iesmidzināšana | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Iesmidzināšanas sūknis / spiediena regulētājs (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Iesmidzināšanas regulējums | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Iesmidzinātājs(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Atvēršanas spiediens vai parametru diagramma (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Tipa apstiprinājuma numurs | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektroniskās vadības ierīce (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Regulēšanas iespējas | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Programmatūras kalibrēšanas numurs(-i) | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Dabasgāzes degvielai atbilstīga iekārta | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Iekārtas 1. variants (tikai apstiprinot motorus vairākām specifiska sastāva degvielām) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Pašregulācijas iespēja? Ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Kalibrēšana īpašam gāzu sastāvam dabasgāze H/dabasgāze L/dabasgāze HL (1)

  Pārveidošana īpašam gāzu sastāvam dabasgāze Ht/dabasgāze Lt/dabasgāze HLt
   (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metāns (CH4) ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |
| etāns (C2H6) ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |
| propāns (C3H8) ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |
| butāns (C4H10) ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |
| C5/C5+: ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |
| skābeklis (O2) ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |
| inertās gāzes (N2, He u. c.) ... bāze | (%molu) | min. (%molu) | maks. (%molu) |

Cilmes motors vai motora tips

Motora saimes locekļi

A

B

C

D

E

3.2.

Iekšdedzes motors

3.2.1.

Konkrēta informācija par motoru

3.2.1.1.

Darbības princips: dzirksteļaizdedze/ kompresijas aizdedze (1)

Četrtaktu/divtaktu/rotācijas (1)

3.2.1.1.1.

Divu degvielu motora tips:

1A tips/1B tips/2A tips/2B tips/3B tips (1) (df)

Gāzes enerģijas koeficients WHTC testa cikla karstajā daļā (df): ...%

3.2.1.2.

Cilindru skaits un novietojums

3.2.1.2.1.

Cilindra iekšējais diametrs (3) mm

3.2.1.2.2.

Virzuļa gājiens (3) mm

3.2.1.2.3.

Cilindru darba kārtība

3.2.1.3.

Motora darba tilpums (4) cm3

3.2.1.4.

Tilpuma kompresijas pakāpe (5)

3.2.1.5.

Degkameras, virzuļa galvas un gredzenu (ja motoram ir dzirksteļaizdedze) rasējumi

3.2.1.6.

Normālie motora brīvgaitas apgriezieni (6) min–1

3.2.1.6.1.

Motora liels brīvgaitas apgriezienu skaits (6) min–1

3.2.1.6.2.

Brīvgaitā izmanto dīzeļdegvielu: jā/nē (1) (df)

3.2.1.7.

Oglekļa monoksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, motoram darbojoties brīvgaitā (5): %, kā noteicis izgatavotājs (tikai dzirksteļaizdedzes motoriem)

3.2.1.8.

Maksimālā lietderīgā jauda (6)... kW ar ... min–1 (izgatavotāja uzrādītā vērtība)

3.2.1.9.

Izgatavotāja norādītais maksimālais pieļaujamais motora apgriezienu skaits (min–1)

3.2.1.10.

Maksimālais lietderīgais griezes moments (6) (Nm) pie (min–1) (izgatavotāja uzrādītā vērtība)

3.2.1.11

Izgatavotāja atsauces uz šo noteikumu 3.1., 3.2. un 3.3. punktā paredzēto dokumentu paketi, kas ļauj tipa apstiprinātājai iestādei novērtēt emisijas kontroles stratēģijas un transportlīdzeklī un motorā iebūvētās sistēmas, kuras nodrošina pareizu NOx kontroles pasākumu darbību

3.2.2.

Degviela

3.2.2.2.

Lieljaudas transportlīdzekļi Dīzeļdegviela/benzīns/sašķidrināta naftas gāze/dabasgāze-H/dabasgāze-L/dabasgāze-HL/etanols (ED95)/etanols (E85)/divu degvielu (1) (dh)

3.2.2.2.1.

Degvielas, kas atbilst izgatavotāja noteiktajām degvielām izmantošanai motorā saskaņā ar šo noteikumu 4.6.2. punktu (nepieciešamības gadījumā)

3.2.4.

Degvielas padeve

3.2.4.2.

Ar degvielas iesmidzināšanu (vienīgi kompresijas aizdedzei vai divu degvielu motoram): ir/nav (1)

3.2.4.2.1.

Sistēmas apraksts

3.2.4.2.2.

Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera (1)

3.2.4.2.3.

Degvielas sūknis

3.2.4.2.3.1.

Marka(-as)

3.2.4.2.3.2.

Tips(-i)

3.2.4.2.3.3.

Maksimālā degvielas padeve (1), (5) ... mm3 /vienā taktī vai ciklā pie sūkņa apgriezienu skaita ... min–1 vai arī parametru diagramma

(Ja izmanto padeves vadību, norādīt raksturīgo degvielas padevi un padeves spiedienu attiecībā pret motora apgriezienu skaitu.)

3.2.4.2.3.4.

Statiskās iesmidzināšanas regulējums (5)

3.2.4.2.3.5.

Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (5)

3.2.4.2.3.6.

Kalibrēšanas procedūra: testa stends/motors (1)

3.2.4.2.4.

Regulators

3.2.4.2.4.1.

Tips

3.2.4.2.4.2.

Atcirtes punkts

3.2.4.2.4.2.1.

Ātrums, kuru sasniedzot aktivizējas atcirte, ja ir pilna slodze (min–1)

3.2.4.2.4.2.2.

Maksimālie apgriezieni bez slodzes (min–1)

3.2.4.2.4.2.3.

Brīvgaitas apgriezieni (min–1)

3.2.4.2.5.

Iesmidzināšanas cauruļu sistēma

3.2.4.2.5.1.

Garums (mm)

3.2.4.2.5.2.

Iekšējais diametrs (mm)

3.2.4.2.5.3.

Kopējā degvielas maģistrāle, marka un tips

3.2.4.2.6.

Iesmidzinātājs(-i)

3.2.4.2.6.1.

Marka(-as)

3.2.4.2.6.2.

Tips(-i)

3.2.4.2.6.3.

Atvēršanās spiediens (5):kPa vai parametru diagramma (5)

3.2.4.2.7.

Aukstās palaides sistēma

3.2.4.2.7.1.

Marka(-as)

3.2.4.2.7.2.

Tips(-i)

3.2.4.2.7.3.

Apraksts

3.2.4.2.8.

Iedarbināšanas palīgierīces

3.2.4.2.8.1.

Marka(-as)

3.2.4.2.8.2.

Tips(-i)

3.2.4.2.8.3.

Sistēmas apraksts

3.2.4.2.9.

Elektroniska iesmidzināšanas vadība: ir/nav (1)

3.2.4.2.9.1.

Marka(-as)

3.2.4.2.9.2.

Tips(-i)

3.2.4.2.9.3.

Sistēmas apraksts (ja tā nav nepārtrauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt līdzvērtīgu informāciju)

3.2.4.2.9.3.1.

Vadības ierīces (ECU) marka un tips

3.2.4.2.9.3.2.

Degvielas regulatora marka un tips

3.2.4.2.9.3.3.

Gaisa plūsmas sensora marka un tips

3.2.4.2.9.3.4.

Degvielas sadalītāja marka un tips

3.2.4.2.9.3.5.

Droseļvārsta apvalka marka un tips

3.2.4.2.9.3.6.

Ūdens temperatūras sensora marka un tips

3.2.4.2.9.3.7.

Gaisa temperatūras sensora marka un tips

3.2.4.2.9.3.8.

Gaisa spiediena sensora marka un tips

3.2.4.2.9.3.9.

Programmatūras kalibrēšanas numurs(-i)

3.2.4.3.

Iesmidzinot degvielu (vienīgi dzirksteļaizdedzei): ir/nav (1)

3.2.4.3.1.

Darbības princips: ieplūdes kolektors (vienpunkta/daudzpunktu/ar tiešo iesmidzināšanu (1)/cits (norādīt))

3.2.4.3.2.

Marka(-as)

3.2.4.3.3.

Tips(-i)

3.2.4.3.4.

Sistēmas apraksts (ja tā nav nepārtrauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt līdzvērtīgu informāciju)

3.2.4.3.4.1.

Vadības ierīces (ECU) marka un tips

3.2.4.3.4.2.

Degvielas regulatora marka un tips

3.2.4.3.4.3.

Gaisa plūsmas sensora marka un tips

3.2.4.3.4.4.

Degvielas sadalītāja marka un tips

3.2.4.3.4.5.

Spiediena regulatora marka un tips

3.2.4.3.4.6.

Mikroslēdža marka un tips

3.2.4.3.4.7.

Brīvgaitas regulēšanas skrūves marka un tips

3.2.4.3.4.8.

Droseļvārsta korpusa marka un tips

3.2.4.3.4.9.

Ūdens temperatūras sensora marka un tips

3.2.4.3.4.10.

Gaisa temperatūras sensora marka un tips

3.2.4.3.4.11.

Gaisa spiediena sensora marka un tips

3.2.4.3.4.12.

Programmatūras kalibrēšanas numurs(-i)

3.2.4.3.5.

Iesmidzinātāji: atvēršanās spiediens (5) (kPa) vai parametru diagramma (5)

3.2.4.3.5.1.

Marka

3.2.4.3.5.2.

Tips

3.2.4.3.6.

Iesmidzināšanas regulējums

3.2.4.3.7.

Aukstās palaides sistēma

3.2.4.3.7.1.

Darbības princips(-i)

3.2.4.3.7.2.

Darbības ierobežojumi/iestatījumi (1), (5)

3.2.4.4.

Padeves sūknis

3.2.4.4.1.

Spiediens (5) (kPa) vai parametru diagramma (5)

3.2.5.

Elektrosistēma

3.2.5.1.

Nominālais spriegums (V), pozitīvā/negatīvā masas spaile (1)

3.2.5.2.

Ģenerators

3.2.5.2.1.

Tips

3.2.5.2.2.

Nominālā jauda (VA)

3.2.6.

Aizdedze (vienīgi dzirksteļaizdedzes motoriem)

3.2.6.1.

Marka(-as)

3.2.6.2.

Tips(-i)

3.2.6.3.

Darbības princips

3.2.6.4.

Aizdedzes apsteidzes līkne vai iestatīšanas punkts (5)

3.2.6.5.

Statiskās aizdedzes laikiestate (5) (grādi pirms augšējā maiņas punkta)

3.2.6.6.

Aizdedzes sveces

3.2.6.6.1.

Marka

3.2.6.6.2.

Tips

3.2.6.6.3.

Atstarpes iestatījums (mm)

3.2.6.7.

Indukcijas spole(-es)

3.2.6.7.1.

Marka

3.2.6.7.2.

Tips

3.2.7.

Dzesēšanas sistēma: ar šķidrumu/gaisu (1)

3.2.7.2.

Šķidrs līdzeklis

3.2.7.2.1.

Šķidruma veids

3.2.7.2.2.

Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (1)

3.2.7.2.3.

Parametri

3.2.7.2.3.1.

Marka(-as)

3.2.7.2.3.2.

Tips(-i)

3.2.7.2.4.

Pārnesumskaitlis(-ļi)

3.2.7.3.

Gaiss

3.2.7.3.1.

Ventilators: ir/nav (1)

3.2.7.3.2.

Parametri

3.2.7.3.2.1.

Marka(-as)

3.2.7.3.2.2.

Tips(-i)

3.2.7.3.3.

Pārnesumskaitlis(-ļi)

3.2.8.

Ieplūdes sistēma

3.2.8.1.

Uzpūtes iekārta: ir/nav (1)

3.2.8.1.1.

Marka(-as)

3.2.8.1.2.

Tips(-i)

3.2.8.1.3.

Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais uzpūtes spiediens ... kPa, pārplūdes vārsts, ja ir)

3.2.8.2.

Starpdzesētājs: ir/nav (1)

3.2.8.2.1.

Tips: gaiss–gaiss/gaiss–ūdens (1)

3.2.8.3.

Ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijas aizdedzes motori)

3.2.8.3.1.

Minimāli pieļaujamais (kPa)

3.2.8.3.2.

Maksimāli pieļaujamais (kPa)

3.2.8.4.

Ieplūdes cauruļu un to aprīkojuma apraksts un rasējumi (ieplūdes gaisa kolektors, sildierīce, papildu gaisa ieplūdes ierīces utt.)

3.2.8.4.1.

Ieplūdes kolektora apraksts (ar rasējumiem un/vai fotoattēliem)

3.2.9.

Atgāzu izplūdes sistēma

3.2.9.1.

Izplūdes kolektora apraksts un/vai rasējumi

3.2.9.2.

Izplūdes sistēmas apraksts un/vai rasējums

3.2.9.2.1.

Motora sistēmā ietilpstošo izplūdes sistēmas elementu apraksts un/vai rasējums

3.2.9.3.

Maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijas aizdedzes motori) (kPa) (7)

3.2.9.7.

Izplūdes sistēmas tilpums (dm3)

3.2.9.7.1.

Pieņemamais izplūdes sistēmas tilpums (dm3)

3.2.10.

Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums

3.2.11.

Vārstu darbības laika regulēšana vai līdzvērtīgi dati

3.2.11.1.

Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvām sadales sistēmām attiecībā uz maiņas punktu. Mainīgām laikiztures sistēmām — minimālā un maksimālā laikizture

3.2.11.2.

Atskaites un/vai iestatījuma diapazons (7)

3.2.12.

Pasākumi gaisa piesārņojuma mazināšanai

3.2.12.1.1.

Ierīce kartera gāzu pārstrādei: ir/nav (1)

Ja ir, sniegt aprakstu un rasējumus

Ja nav, jānodrošina atbilstība šo noteikumu 4. pielikuma 6.10. punktam

3.2.12.2.

Piesārņojuma kontroles papildierīces (ja ir un ja tās nav ietvertas citos punktos)

3.2.12.2.1.

Katalītiskais konvertors: ir/nav (1)

3.2.12.2.1.1.

Katalītisko konvertoru un elementu skaits (sniegt turpmāk prasīto informāciju par katru atsevišķo vienību)

3.2.12.2.1.2.

Katalītiskā(-o) konvertora(-u) izmēri, forma un tilpums

3.2.12.2.1.3.

Katalītiskās reakcijas tips

3.2.12.2.1.4.

Dārgmetālu kopējais saturs

3.2.12.2.1.5.

Relatīvā koncentrācija

3.2.12.2.1.6.

Substrāts (struktūra un materiāls)

3.2.12.2.1.7.

Šūnu blīvums

3.2.12.2.1.8.

Katalītiskā(-o) konvertora(-u) korpusa tips

3.2.12.2.1.9.

Katalītiskā(-o) konvertora(-u) atrašanās vieta (vieta un standartattālums izplūdes līnijā)

3.2.12.2.1.10.

Siltumekrāns: ir/nav (1)

3.2.12.2.1.11.

Izplūdes pēcapstrādes sistēmu reģenerējošo sistēmu/metodes apraksts

3.2.12.2.1.11.5.

Normālās darba temperatūras diapazons (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Patērējami reaģenti: ir/nav (1)

3.2.12.2.1.11.7.

Katalītiskajai reakcijai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija

3.2.12.2.1.11.8.

Reaģenta normālās darba temperatūras diapazons K

3.2.12.2.1.11.9.

Starptautiskais standarts

3.2.12.2.1.11.10.

Reaģenta uzpildīšanas biežums: nepārtrauktais/tehniskās apkopes laikā (1)

3.2.12.2.1.12.

Katalītiskā konvertora marka

3.2.12.2.1.13.

Identifikācijas daļas numurs

3.2.12.2.2.

Skābekļa sensors: ir/nav (1)

3.2.12.2.2.1.

Marka

3.2.12.2.2.2.

Novietojums

3.2.12.2.2.3.

Kontroles diapazons

3.2.12.2.2.4.

Tips

3.2.12.2.2.5.

Identifikācijas daļas numurs

3.2.12.2.3.

Gaisa iesmidzināšana: jā/nē (1)

3.2.12.2.3.1.

Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis utt.)

3.2.12.2.4.

Izplūdes gāzu recirkulācija (EGR): ir/nav (1)

3.2.12.2.4.1.

Raksturlielumi (marka, tips, plūsma utt.)

3.2.12.2.6.

Daļiņu uztvērējs (PT): ir/nav (1)

3.2.12.2.6.1.

Daļiņu uztvērēja izmēri, forma un tilpums

3.2.12.2.6.2.

Daļiņu uztvērēja konstrukcija

3.2.12.2.6.3.

Novietojums (standartattālums izplūdes līnijā)

3.2.12.2.6.4.

Reģenerācijas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums

3.2.12.2.6.5.

Cieto daļiņu uztvērēja marka

3.2.12.2.6.6.

Identifikācijas daļas numurs

3.2.12.2.6.7.

Normālas darbības temperatūras (K) un spiediena (kPa) diapazons

3.2.12.2.6.8.

Periodiskas reģenerācijas gadījumā

3.2.12.2.6.8.1.1.

WHTC testa ciklu skaits bez reģenerācijas (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

WHTC testa ciklu skaits ar reģenerāciju (nR)

3.2.12.2.6.9.

Citas sistēmas: ir/nav (1)

3.2.12.2.6.9.1.

Apraksts un darbība

3.2.12.2.7.

Iebūvēta diagnosticēšanas (OBD) sistēma

3.2.12.2.7.0.1.

OBD motora saimju skaits motoru saimē

3.2.12.2.7.0.2.

OBD motora saimju saraksts (pēc nepieciešamības)

1. OBD motoru saime: ...

2. OBD motoru saime: ...

u. c.

3.2.12.2.7.0.3.

Tās OBD motoru saimes numurs, kurai piederīgs cilmes motors / motoru saimes loceklis

3.2.12.2.7.0.4.

Izgatavotāja atsauces OBD dokumentācijā, kuras paredzētas šo noteikumu 3.1.4. punkta c) apakšpunktā un 3.3.4. punktā un noteiktas 9.A pielikumā OBD sistēmas apstiprināšanai

3.2.12.2.7.0.5.

Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentācijā, lai transportlīdzeklī uzstādītu ar OBD aprīkotu motora sistēmu

3.2.12.2.7.2.

OBD sistēmas kontrolēto sastāvdaļu saraksts un mērķis (8)

3.2.12.2.7.3.

Rakstisks apraksts (vispārējie darbības principi)

3.2.12.2.7.3.1.

Dzirksteļaizdedzes motori (8)

3.2.12.2.7.3.1.1.

Katalizatora kontrole (8)

3.2.12.2.7.3.1.2.

Aizdedzes izlaidumu noteikšana (8)

3.2.12.2.7.3.1.3.

Skābekļa sensora kontrole (8)

3.2.12.2.7.3.1.4.

Citi komponenti, kurus kontrolē OBD sistēma

3.2.12.2.7.3.2.

Kompresijas aizdedzes motori (8)

3.2.12.2.7.3.2.1.

Katalizatora kontrole (8)

3.2.12.2.7.3.2.2.

Daļiņu uztvērēja kontrole (8)

3.2.12.2.7.3.2.3.

Elektroniskās degvielas pievadīšanas sistēmas kontrole (8)

3.2.12.2.7.3.2.4.

deNOx sistēmas kontrole (8)

3.2.12.2.7.3.2.5.

Citi komponenti, kurus kontrolē OBD sistēma (8)

3.2.12.2.7.4.

Nepareizas darbības indikatora (MI) ieslēgšanas kritēriji (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode) (8)

3.2.12.2.7.5.

Visu izmantoto OBD izvades kodu un formātu saraksts (ar paskaidrojumu katram kodam un formātam) (8)

3.2.12.2.7.6.5.

OBD saziņas protokola standarts (8)

3.2.12.2.7.7.

Izgatavotāja atsauce uz informāciju, kas saistīta ar OBD, atbilstoši šo noteikumu 3.1.4. punkta d) apakšpunktam un 3.3.4. punktam, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par piekļuvi transportlīdzekļa OBD, vai

3.2.12.2.7.7.1.

Izgatavotāja atsauce, kas ir alternatīva 3.2.12.2.7.7. punktā sniegtajai atsaucei, uz šā pielikuma papildinājumu, kurā ir tabula, kas aizpildīta atbilstoši dotajam piemēram:

Sastāvdaļa – Kļūdas kods – Pārraudzības stratēģija – Kļūdas noteikšanas kritēriji – MI ieslēgšanas kritēriji – Sekundārie parametri – Sagatavošana – Demonstrēšanas tests

SCR katalizators – P20EE – NOx 1. un 2. sensora signāli – Starpība starp 1. un 2. devēja signāliem – 2. cikls – Motora apgriezienu skaits, motora slodze, katalizatora temperatūra, reaģenta darbība, izplūdes gāzu masas plūsma – Viens OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa) – OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa)

3.2.12.2.8.

Citas sistēmas (apraksts un darbības veids)

3.2.12.2.8.1.

Sistēmas pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai

3.2.12.2.8.2.

Motors ar brīdinājuma sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, pastāvīgu izslēgšanu izmantošanai glābšanas dienestu transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuri konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu un sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām: ir/nav (1)

3.2.12.2.8.3.

OBD motoru saimju skaits motoru saimē, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu pareizu NOx kontroles pasākumu darbību

3.2.12.2.8.4.

OBD motora saimju saraksts (pēc nepieciešamības)

1. OBD motoru saime: ...

2. OBD motoru saime: ...

u. c.

3.2.12.2.8.5.

Tās OBD motoru saimes numurs, kurai piederīgs cilmes motors / motoru saimes loceklis

3.2.12.2.8.6.

Reaģentā esošās aktīvās vielas zemākā koncentrācija, kas neliek aktivizēties brīdinājuma sistēmai (CDmin) (% vol)

3.2.12.2.8.7.

Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentācijā, lai uzstādītu transportlīdzeklī sistēmas pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai

3.2.17.

Specifiska informācija par lieljaudas transportlīdzekļu motoriem, kas darbināmi ar gāzi, un divu degvielu motoriem (par atšķirīgi projektētām sistēmām sniegt līdzvērtīgu informāciju)

3.2.17.1.

Degviela: sašķidrināta naftas gāze/dabasgāze H/dabasgāze L/dabasgāze HL (1)

3.2.17.2.

Spiediena regulators(-i) vai smidzinātājs(-i)/spiediena regulators(-i) (1)

3.2.17.2.1.

Marka(-as)

3.2.17.2.2.

Tips(-i)

3.2.17.2.3.

Spiediena samazināšanas periodu skaits

3.2.17.2.4.

Spiediens pēdējā pakāpē: minimālais (kPa) – maksimālais (kPa)

3.2.17.2.5.

Galveno regulēšanas punktu skaits

3.2.17.2.6.

Brīvgaitas regulēšanas punktu skaits

3.2.17.2.7.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.3.

Degvielas padeves sistēma: ar jaucējagregātu/ar gāzes iesmidzināšanu/ar šķidruma iesmidzināšanu/ar tiešo iesmidzināšanu (1)

3.2.17.3.1.

Maisījuma koncentrācijas regulēšana

3.2.17.3.2.

Sistēmas apraksts un/vai diagramma, un rasējumi

3.2.17.3.3.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.4.

Sajaukšanas ierīce

3.2.17.4.1.

Numurs

3.2.17.4.2.

Marka(-as)

3.2.17.4.3.

Tips(-i)

3.2.17.4.4.

Novietojums

3.2.17.4.5.

Regulēšanas iespējas

3.2.17.4.6.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.5.

Iesmidzināšana ar ieplūdes kolektoru

3.2.17.5.1.

Iesmidzināšana: vienā punktā / vairākos punktos (1)

3.2.17.5.2.

Iesmidzināšana: nepārtrauktā/sinhronā/secīgā (1)

3.2.17.5.3.

Iesmidzināšanas iekārta

3.2.17.5.3.1.

Marka(-as)

3.2.17.5.3.2.

Tips(-i)

3.2.17.5.3.3.

Regulēšanas iespējas

3.2.17.5.3.4.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.5.4.

Padeves sūknis (ja ir)

3.2.17.5.4.1.

Marka(-as)

3.2.17.5.4.2.

Tips(-i)

3.2.17.5.4.3.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.5.5.

Iesmidzinātājs(-i)

3.2.17.5.5.1.

Marka(-as)

3.2.17.5.5.2.

Tips(-i)

3.2.17.5.5.3.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.6.

Tiešā iesmidzināšana

3.2.17.6.1.

Iesmidzināšanas sūknis / spiediena regulētājs (1)

3.2.17.6.1.1.

Marka(-as)

3.2.17.6.1.2.

Tips(-i)

3.2.17.6.1.3.

Iesmidzināšanas regulējums

3.2.17.6.1.4.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.6.2.

Iesmidzinātājs(-i)

3.2.17.6.2.1.

Marka(-as)

3.2.17.6.2.2.

Tips(-i)

3.2.17.6.2.3.

Atvēršanas spiediens vai parametru diagramma (1)

3.2.17.6.2.4.

Tipa apstiprinājuma numurs

3.2.17.7.

Elektroniskās vadības ierīce (ECU)

3.2.17.7.1.

Marka(-as)

3.2.17.7.2.

Tips(-i)

3.2.17.7.3.

Regulēšanas iespējas

3.2.17.7.4.

Programmatūras kalibrēšanas numurs(-i)

3.2.17.8.

Dabasgāzes degvielai atbilstīga iekārta

3.2.17.8.1.

Iekārtas 1. variants (tikai apstiprinot motorus vairākām specifiska sastāva degvielām)

3.2.17.8.1.0.1.

Pašregulācijas iespēja? Ir/nav (1)

3.2.17.8.1.0.2.

Kalibrēšana īpašam gāzu sastāvam dabasgāze H/dabasgāze L/dabasgāze HL (1)

Pārveidošana īpašam gāzu sastāvam dabasgāze Ht/dabasgāze Lt/dabasgāze HLt
   (1)

3.2.17.8.1.1.

metāns (CH4) ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

etāns (C2H6) ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

propāns (C3H8) ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

butāns (C4H10) ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

C5/C5+: ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

skābeklis (O2) ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

inertās gāzes (N2, He u. c.) ... bāze

(%molu)

min. (%molu)

maks. (%molu)

3.5.4.

CO2 emisija lieljaudas transportlīdzekļiem

3.5.4.1.

CO2 masas emisija WHSC testā (dg): ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Divu degvielu motoriem CO2 masas emisija WHSC testā dīzeļdegvielas režīmā (d): ... g/kWh

Divu degvielu motoriem CO2 masas emisija WHSC testā divu degvielu režīmā (d) (ja tas iespējams): ... g/kWh

3.5.4.2.

CO2 masas emisija WHTC testā (dg): ... (g/kWh)

3.5.4.2.1.

Divu degvielu motoriem CO2 masas emisija WHTC testā dīzeļdegvielas režīmā (d): ... g/kWh

Divu degvielu motoriem CO2 masas emisija WHTC testā divu degvielu režīmā (d): ... g/kWh

3.5.5.

Degvielas patēriņš lieljaudas transportlīdzekļiem

3.5.5.1.

Degvielas patēriņš WHSC testā (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Divu degvielu motoriem degvielas patēriņš WHSC testā dīzeļdegvielas režīmā (d): ... g/kWh

Divu degvielu motoriem degvielas patēriņš WHSC testā divu degvielu režīmā (d): ... g/kWh

3.5.5.2.

Degvielas patēriņš WHTC testā (5) (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.2.1.

Divu degvielu motoriem degvielas patēriņš WHTC testā dīzeļdegvielas režīmā (d): ... g/kWh

Divu degvielu motoriem degvielas patēriņš WHTC testā divu degvielu režīmā (d): ... g/kWh

3.6.

Izgatavotāja atļautās temperatūras

3.6.1.

Dzesēšanas sistēma

3.6.1.1.

Dzesēšana ar šķidrumu: maksimālā izplūdes temperatūra (K)

3.6.1.2.

Gaisa dzesēšanas sistēma

3.6.1.2.1.

Atskaites punkts

3.6.1.2.2.

Maksimālā temperatūra pie atskaites punkta (K)

3.6.2.

Ieplūdes starpdzesētāja maksimālā izplūdes temperatūra (K)

3.6.3.

Maksimālā izplūdes temperatūra izplūdes caurulē(-ēs), tieši blakus izplūdes kolektora ārējam atlokam(-iem) vai turbokompresoram(-iem) (K)

3.6.4.

Degvielas minimālā temperatūra (K) un maksimālā temperatūra (K)

Dīzeļmotoriem degvielas sūkņa ieplūdes atverē, ar gāzi darbināmo motoru spiediena regulatora pēdējā posmā

3.6.5.

Smērvielas temperatūra

Minimālā (K) un maksimālā (K)

3.8.

Eļļošanas sistēma

3.8.1.

Sistēmas apraksts

3.8.1.1.

Smērvielas rezervuāra novietojums

3.8.1.2.

Padeves sistēma (izmantojot sūkni/ iesmidzināšanu ieplūdē/sajaukšanu ar degvielu utt.) (1)

3.8.2.

Smērvielu sūknis

3.8.2.1.

Marka(-as)

3.8.2.2.

Tips(-i)

3.8.3.

Maisījums ar degvielu

3.8.3.1.

Procenti

3.8.4.

Eļļas dzesētājs: ir/nav (1)

3.8.4.1.

Rasējums(-i)

3.8.4.1.1.

Marka(-as)

3.8.4.1.2.

Tips(-i)

2.   DAĻA

Transportlīdzekļa sastāvdaļu un sistēmu galvenie parametri attiecībā uz izplūdes gāzes emisiju

| | | Cilmes motors vai motora tips | Motora saimes locekļi |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Motora izgatavotājs | |
| 3.1.1. | Izgatavotāja piešķirts motora kods (kā norādīts uz motora vai ar citiem identifikācijas līdzekļiem) | | | | | | |
| 3.1.2. | Apstiprinājuma numurs (attiecīgā gadījumā), ieskaitot degvielas identifikācijas marķējumu | | | | | | |
| 3.2.2. | Degviela | | | | | | |
| |
| 3.2.2.3. | Degvielas tvertnes atvere: ierobežota sprausla/etiķete | | | | | | |
| 3.2.3. | Degvielas tvertne(-es) | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Parastā(-ās) degvielas tvertne(-es) | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Daudzums un katras tvertnes ietilpība | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Rezerves degvielas tvertne(-es) | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Daudzums un katras tvertnes ietilpība | | | | | | |
| |
| 3.2.8. | Ieplūdes sistēma | | | | | | |
| |
| 3.2.8.3.3. | Faktiskais ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Gaisa filtrs, rasējumi | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Ieplūdes trokšņu slāpētājs, rasējumi | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Marka(-as) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Tips(-i) | | | | | | |
| 3.2.9. | Atgāzu izplūdes sistēma | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Izplūdes sistēmas apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| |
| 3.2.9.2.2. | Motora sistēmā neietilpstošo izplūdes sistēmas elementu apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| |
| 3.2.9.3.1. | Maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijas aizdedzes motori) (kPa) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Izplūdes sistēmas tilpums (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Visas izplūdes sistēmas faktiskais tilpums (transportlīdzekļa un motora sistēma) (dm3) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7. | Iebūvēta diagnosticēšanas (OBD) sistēma | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Alternatīvs apstiprinājums, kā paredzēts šo noteikumu 9.A pielikuma 2.4. punktā: ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | Transportlīdzeklī uzstādīti OBD komponenti | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentu paketē, kas saistīta ar apstiprināta motora OBD sistēmas uzstādīšanu transportlīdzeklī | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | MI rakstisks apraksts un/vai rasējums (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | OBD ārējās saziņas saskarnes (10) rakstisks apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Sistēmas pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Alternatīvs apstiprinājums, kā paredzēts šo noteikumu 11. pielikuma (11) 2.1. punktā. Ir/nav (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Transportlīdzeklī iebūvētu sistēmu komponenti pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Vislēnākā režīma aktivizēšana
  “pārtraukt darbību pēc atkārtotas iedarbināšanas”/“pārtraukt darbību pēc degvielas uzpildes”/“pārtraukt darbību pēc novietošanas stāvvietā” (12) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentu paketē, kas saistīta ar apstiprināta motora NOxkontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanas sistēmas uzstādīšanu transportlīdzeklī | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Brīdinājuma signāla (12) rakstisks apraksts un/vai rasējums | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Apsildāma/neapsildāma reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma (skatiet šo noteikumu 11. pielikuma 2.4. punktu) | | | | | | |

Cilmes motors vai motora tips

Motora saimes locekļi

A

B

C

D

E

3.1.

Motora izgatavotājs

3.1.1.

Izgatavotāja piešķirts motora kods (kā norādīts uz motora vai ar citiem identifikācijas līdzekļiem)

3.1.2.

Apstiprinājuma numurs (attiecīgā gadījumā), ieskaitot degvielas identifikācijas marķējumu

3.2.2.

Degviela

3.2.2.3.

Degvielas tvertnes atvere: ierobežota sprausla/etiķete

3.2.3.

Degvielas tvertne(-es)

3.2.3.1.

Parastā(-ās) degvielas tvertne(-es)

3.2.3.1.1.

Daudzums un katras tvertnes ietilpība

3.2.3.2.

Rezerves degvielas tvertne(-es)

3.2.3.2.1.

Daudzums un katras tvertnes ietilpība

3.2.8.

Ieplūdes sistēma

3.2.8.3.3.

Faktiskais ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (kPa)

3.2.8.4.2.

Gaisa filtrs, rasējumi

3.2.8.4.2.1.

Marka(-as)

3.2.8.4.2.2.

Tips(-i)

3.2.8.4.3.

Ieplūdes trokšņu slāpētājs, rasējumi

3.2.8.4.3.1.

Marka(-as)

3.2.8.4.3.2.

Tips(-i)

3.2.9.

Atgāzu izplūdes sistēma

3.2.9.2.

Izplūdes sistēmas apraksts un/vai rasējums

3.2.9.2.2.

Motora sistēmā neietilpstošo izplūdes sistēmas elementu apraksts un/vai rasējums

3.2.9.3.1.

Maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijas aizdedzes motori) (kPa)

3.2.9.7.

Izplūdes sistēmas tilpums (dm3)

3.2.9.7.1.

Visas izplūdes sistēmas faktiskais tilpums (transportlīdzekļa un motora sistēma) (dm3)

3.2.12.2.7.

Iebūvēta diagnosticēšanas (OBD) sistēma

3.2.12.2.7.0.

Alternatīvs apstiprinājums, kā paredzēts šo noteikumu 9.A pielikuma 2.4. punktā: ir/nav (1)

3.2.12.2.7.1.

Transportlīdzeklī uzstādīti OBD komponenti

3.2.12.2.7.2.

Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentu paketē, kas saistīta ar apstiprināta motora OBD sistēmas uzstādīšanu transportlīdzeklī

3.2.12.2.7.3.

MI rakstisks apraksts un/vai rasējums (10)

3.2.12.2.7.4.

OBD ārējās saziņas saskarnes (10) rakstisks apraksts un/vai rasējums

3.2.12.2.8.

Sistēmas pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai

3.2.12.2.8.0.

Alternatīvs apstiprinājums, kā paredzēts šo noteikumu 11. pielikuma (11) 2.1. punktā. Ir/nav (1)

3.2.12.2.8.1.

Transportlīdzeklī iebūvētu sistēmu komponenti pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai

3.2.12.2.8.2.

Vislēnākā režīma aktivizēšana

“pārtraukt darbību pēc atkārtotas iedarbināšanas”/“pārtraukt darbību pēc degvielas uzpildes”/“pārtraukt darbību pēc novietošanas stāvvietā” (12)

3.2.12.2.8.3.

Nepieciešamības gadījumā izgatavotāja atsauce dokumentu paketē, kas saistīta ar apstiprināta motora NOxkontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanas sistēmas uzstādīšanu transportlīdzeklī

3.2.12.2.8.4.

Brīdinājuma signāla (12) rakstisks apraksts un/vai rasējums

3.2.12.2.8.5.

Apsildāma/neapsildāma reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma (skatiet šo noteikumu 11. pielikuma 2.4. punktu)

---

(1)  Svītrot, ja nav piemērojams (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).

(2)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz kuriem attiecas šis informatīvais dokuments, šādas zīmes dokumentācijā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC?123??).

(3)  Šo skaitli noapaļo līdz tuvākajai veselai milimetra desmitdaļai.

(4)  Šo vērtību aprēķina un noapaļo līdz tuvākajam cm3.

(5)  Norādīt pielaidi.

(6)  Nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 85 prasībām.

(7)  Lūdzu norādīt maksimālo un minimālo vērtību katram variantam.

(8)  Jādokumentē vienas OBD motoru saimes gadījumā, ja nav jau dokumentēts 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2.7.0.4. līnijā minētajā(-ās) dokumentu paketē(-ēs).

(9)  Degvielas patēriņš kombinētajā WHTC testā, tostarp pie aukstās un karstās palaides saskaņā ar 12. pielikumu.

(10)  Jādokumentē, ja nav jau dokumentēts 1. pielikuma 2. daļas 3.2.12.2.7.2. līnijā minētajā dokumentācijā.

(11)  11. pielikuma 2.1. punkts rezervēts turpmākiem alternatīviem apstiprinājumiem.

(12)  Svītrot pēc nepieciešamības.

Informatīvā dokumenta papildinājums

Informācija par testa apstākļiem

1.   Aizdedzes sveces

1.1.   Marka

1.2.   Tips

1.3.   Dzirksteļspraugas iestatījums

2.   Indukcijas spole

2.1.   Marka

2.2.   Tips

3.   Izmantotā smērviela

3.1.   Marka

3.2.   Tips (norādīt eļļas īpatsvaru smērvielas un degvielas maisījumā)

4.   Ar motoru darbināmas iekārtas

4.1.   Jauda, ko absorbē palīgierīces/iekārtas, jānosaka tikai:

| a) | ja nepieciešamās palīgierīces/iekārtas nav uzmontētas motoram un/vai |
| --- | --- |

a)

ja nepieciešamās palīgierīces/iekārtas nav uzmontētas motoram un/vai

| b) | ja palīgierīces/iekārtas, kas nav nepieciešamas, ir uzmontētas motoram.

  Piezīme. Prasības ar motoru darbināmam aprīkojumam atšķiras emisijas testā un jaudas testā. |
| --- | --- |

b)

ja palīgierīces/iekārtas, kas nav nepieciešamas, ir uzmontētas motoram.

Piezīme. Prasības ar motoru darbināmam aprīkojumam atšķiras emisijas testā un jaudas testā.

4.2.   Numerācija un identifikācijas dati

4.3.   Absorbētā jauda pie noteiktiem motora apgriezieniem emisijas testam

1.   tabula

Absorbētā jauda pie noteiktiem motora apgriezieniem emisijas testam

| Iekārtas | Brīvgaitā | Ar maziem apgriezieniem | Ar lieliem apgriezieniem | Vēlamais motora apgriezienu skaits(2) | n95h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pa

  Palīgierīces/iekārtas, kas vajadzīgas saskaņā ar 4. pielikuma 6. papildinājumu | | | | | |
| Pb

  Palīgierīces/iekārtas, kas nav vajadzīgas saskaņā ar 4. pielikuma 6. papildinājumu | | | | | |

Iekārtas

Brīvgaitā

Ar maziem apgriezieniem

Ar lieliem apgriezieniem

Vēlamais motora apgriezienu skaits(2)

n95h

Pa

Palīgierīces/iekārtas, kas vajadzīgas saskaņā ar 4. pielikuma 6. papildinājumu

Pb

Palīgierīces/iekārtas, kas nav vajadzīgas saskaņā ar 4. pielikuma 6. papildinājumu

5.   Motora veiktspēja (ko deklarējis izgatavotājs) (1)

5.1.   Motora apgriezienu pārbaude emisijas testam saskaņā ar 4. pielikumu (9) vai motora apgriezienu pārbaude emisijas testam divu degvielu režīmā saskaņā ar 4. pielikumu (9)(df)

Mazi apgriezieni (nlo) ... rpm

Lieli apgriezieni (nhi) ... rpm

Brīvgaitas ātrums ... rpm

Vēlamais ātrums ... rpm

n95h ... rpm

5.1.1.   Motora apgriezienu pārbaude emisijas testam dīzeļdegvielas režīmā saskaņā ar 4. pielikumu (9)(df)(di)

Mazi apgriezieni (nlo) ... rpm

Lieli apgriezieni (nhi) ... rpm

Brīvgaitas ātrums ... rpm

Vēlamais ātrums ... rpm

n95h ... rpm

5.2.   Jaudas testam deklarētās vērtības saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85 vai jaudas testam deklarētās vērtības divu degvielu režīmā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85 (df)

5.2.1.   Brīvgaitas ātrums ... rpm

5.2.2.   Maksimālās jaudas ātrums ... rpm

5.2.3.   Maksimālā jauda ... kW

5.2.4.   Ātrums maksimālajā griezes momentā ... rpm

5.2.5.   Maksimālais griezes moments ... Nm

5.2.6.   Jaudas testam deklarētās vērtības dīzeļdegvielas režīmā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85 (df)(di)

5.2.6.1.   Brīvgaitas ātrums ... rpm

5.2.6.2.   Maksimālās jaudas ātrums ... rpm

5.2.6.3.   Maksimālā jauda ... kW

5.2.6.4.   Ātrums maksimālajā griezes momentā ... rpm

5.2.6.5.   Maksimālais griezes moments ... Nm

6.   Informācija par dinamometra slodzes iestatījumu (pēc nepieciešamības)

6.1.   Rezervēts transportlīdzekļa virsbūves tipam (nepiemēro)

6.2.   Rezervēts pārnesumkārbas tipam (nepiemēro)

6.3.   Nemainīgas slodzes līknes dinamometra iestatījuma informācija (ja izmanto)

6.3.1.   Izmantota alternatīva dinamometra slodzes iestatījuma metode (jā/nē (2))

6.3.2.   Inerces masa (kg)

6.3.3.   Faktiskā jauda, ko absorbē pie 80 km/h, t. sk. transportlīdzekļa braukšanas zaudējumi saskaņā ar dinamometru (kW)

6.3.4.   Faktiskā jauda, ko absorbē pie 50 km/h, t. sk. transportlīdzekļa braukšanas zaudējumi saskaņā ar dinamometru (kW)

6.4.   Koriģējamas slodzes līknes dinamometra iestatījuma informācija (ja izmanto)

6.4.1.   Ātruma samazināšanas informācija no izmēģinājumu trases

6.4.2.   Riepu marka un tips

6.4.3.   Riepu izmēri (priekšējo/aizmugures)

6.4.4.   Riepu spiediens (priekšējo/aizmugures) (kPa)

6.4.5.   Transportlīdzekļa testa masa ar vadītāju (kg)

6.4.6.   Ātruma samazināšanas informācija no ceļa (ja tādu izmanto)

2.   tabula

Ātruma samazināšanas informācija no ceļa

| V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Vidējais koriģētais ātruma samazināšanas laiks |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Vidējais koriģētais ātruma samazināšanas laiks

120

100

80

60

40

20

6.4.7.   Vidējā koriģētā ceļa jauda (ja tādu izmanto)

3.   tabula

Vidējā koriģētā ceļa jauda

| V (km/h) | Koriģ. CP (kW) |
| --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

V (km/h)

Koriģ. CP (kW)

120

100

80

60

40

20

7.   Testa nosacījumi OBD testēšanai

7.1.   Testa cikls OBD sistēmas pārbaudei

7.2.   Sagatavošanas ciklu skaits pirms OBD sistēmas pārbaudes testiem

---

(1)  Informāciju par motora veiktspēju sniedz tikai par cilmes motoru.

(2)  Lieko svītrot.

1. papildinājums

Paskaidrojumi 1., 2.A, 2.B un 2.C pielikumam

| (1) | Svītrot, ja nav piemērojams (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts). |
| --- | --- |

(1)

Svītrot, ja nav piemērojams (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).

| (2) | Norādīt pielaidi. |
| --- | --- |

(2)

Norādīt pielaidi.

| (3) | Lūdzu norādīt maksimālo un minimālo vērtību katram variantam. |
| --- | --- |

(3)

Lūdzu norādīt maksimālo un minimālo vērtību katram variantam.

| (4) | Jādokumentē vienas OBD motoru saimes gadījumā, ja nav jau dokumentēts 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2.7.0.4. līnijā minētajā(-ās) dokumentu paketē(-ēs). |
| --- | --- |

(4)

Jādokumentē vienas OBD motoru saimes gadījumā, ja nav jau dokumentēts 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2.7.0.4. līnijā minētajā(-ās) dokumentu paketē(-ēs).

| (5) | Degvielas patēriņš kombinētajā WHTC testā, tostarp pie aukstās un karstās palaides saskaņā ar 12. pielikumu. |
| --- | --- |

(5)

Degvielas patēriņš kombinētajā WHTC testā, tostarp pie aukstās un karstās palaides saskaņā ar 12. pielikumu.

| (6) | Jādokumentē, ja nav jau dokumentēts 1. pielikuma 2. daļas 3.2.12.2.7.2. līnijā minētajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

(6)

Jādokumentē, ja nav jau dokumentēts 1. pielikuma 2. daļas 3.2.12.2.7.2. līnijā minētajā dokumentācijā.

| (7) | Svītrot pēc nepieciešamības. |
| --- | --- |

(7)

Svītrot pēc nepieciešamības.

| (8) | Informāciju par motora veiktspēju sniedz tikai par cilmes motoru. |
| --- | --- |

(8)

Informāciju par motora veiktspēju sniedz tikai par cilmes motoru.

| (9) | Norādīt pielaidi; tai jābūt ± 3 % no vērtības, ko deklarējis izgatavotājs. |
| --- | --- |

(9)

Norādīt pielaidi; tai jābūt ± 3 % no vērtības, ko deklarējis izgatavotājs.

| (a) | Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz kuriem attiecas šis informatīvais dokuments, šādas zīmes dokumentācijā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC?123??). |
| --- | --- |

(a)

Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz kuriem attiecas šis informatīvais dokuments, šādas zīmes dokumentācijā attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC?123??).

| (b) | Klasificēts saskaņā ar definīcijām Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) — ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2. |
| --- | --- |

(b)

Klasificēts saskaņā ar definīcijām Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) — ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.

| (c) | Šo skaitli noapaļo līdz tuvākajai veselai milimetra desmitdaļai. |
| --- | --- |

(c)

Šo skaitli noapaļo līdz tuvākajai veselai milimetra desmitdaļai.

| (d) | Kad noteikts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

(d)

Kad noteikts šajos noteikumos.

| (df) | Divu degvielu motora vai transportlīdzekļa gadījumā (saskaņā ar 15. pielikumā noteiktajiem tipiem). |
| --- | --- |

(df)

Divu degvielu motora vai transportlīdzekļa gadījumā (saskaņā ar 15. pielikumā noteiktajiem tipiem).

| (dg) | Izņemot divu degvielu motorus vai transportlīdzekļus (saskaņā ar 15. pielikumā noteiktajiem tipiem). |
| --- | --- |

(dg)

Izņemot divu degvielu motorus vai transportlīdzekļus (saskaņā ar 15. pielikumā noteiktajiem tipiem).

| (dh) | Divu degvielu motora vai transportlīdzekļa gadījumā neizsvītro gāzveida degvielas tipu, ko izmanto divu degvielu režīmā. |
| --- | --- |

(dh)

Divu degvielu motora vai transportlīdzekļa gadījumā neizsvītro gāzveida degvielas tipu, ko izmanto divu degvielu režīmā.

| (di) | 1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoru gadījumā (saskaņā ar 15. pielikumā noteiktajiem tipiem). |
| --- | --- |

(di)

1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoru gadījumā (saskaņā ar 15. pielikumā noteiktajiem tipiem).

| (m) | Šo vērtību aprēķina un noapaļo līdz tuvākajam cm3. |
| --- | --- |

(m)

Šo vērtību aprēķina un noapaļo līdz tuvākajam cm3.

| (n) | Nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 85 prasībām. |
| --- | --- |

(n)

Nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 85 prasībām.

| (p) | 11. pielikuma 2.1. punkts rezervēts turpmākiem alternatīviem apstiprinājumiem. |
| --- | --- |

(p)

11. pielikuma 2.1. punkts rezervēts turpmākiem alternatīviem apstiprinājumiem.

---

2.A PIELIKUMS

Paziņojums par motora tipa vai saimes kā atsevišķas tehniskās vienības apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Papildinājums

tipa apstiprinājuma paziņojumam Nr. ... attiecībā uz motoru tipa vai saimes kā atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu saistībā ar izplūdes gāzu emisiju atbilstīgi 06. grozījumu sērijai Noteikumos Nr. 49

1.   Papildu informācija

1.1.   Dati, kas jānorāda attiecībā uz transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts motors

1.1.1.   Motora marka (uzņēmuma nosaukums)

1.1.2.   Tips un komercapzīmējums (minēt visus variantus)

1.1.3.   Izgatavotāja kods, kā norādīts uz motora

1.1.4.   Rezervēts

1.1.5.   Motora kategorija: dīzeļdegviela/benzīns/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanols (ED95)/etanols (E85)/divu degvielu (1)

| 1.1.5.1. | Divu degvielu motora tips: 1A tips/1B tips/2A tips/2B tips/ 3B tips (1) (df) |
| --- | --- |

1.1.5.1.

Divu degvielu motora tips: 1A tips/1B tips/2A tips/2B tips/ 3B tips (1) (df)

1.1.6.   Izgatavotāja nosaukums un adrese

1.1.7.   Izgatavotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese

1.2.   Vai 1.1. punktā minētajam motoram ir tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai

1.2.1.   Motora/motoru saimes tipa apstiprinājuma numurs (1)

1.2.2.   Motora elektroniskā vadības bloka (ECU) programmatūras kalibrēšanas numurs

1.3.   Dati, kas jānorāda attiecībā uz motora/ motoru saimes tipa apstiprinājumu (1), ja tipu apstiprina kā atsevišķu tehnisko vienību (nosacījumi, kuri jāievēro attiecībā uz motora uzstādīšanu transportlīdzeklim)

1.3.1.   Maksimālais un/vai minimālais ieplūdes retinājums

1.3.2.   Maksimālais atļautais pretspiediens

1.3.3.   Atgāzu izplūdes sistēmas tilpums

1.3.4.   Lietošanas ierobežojumi (ja ir)

1.4.   Motora/ cilmes motora emisijas līmeņi (1)

Nolietošanās koeficients (DF): aprēķināts/nemainīgs (1)

Norādiet DF vērtības un emisijas WHSC (pēc vajadzības) un WHTC testa ciklā turpmāk dotajā tabulā.

Ja motori tiek pārbaudīti ar dažādām standartdegvielām, izveido tabulas par katru pārbaudē izmantoto standartdegvielu.

1B un 2B tipa divu degvielu motoru gadījumā izveido tabulas par katru pārbaudē izmantoto režīmu (divu degvielu un dīzeļdegvielas režīms).

1.4.1.   WHSC tests

4.   tabula

WHSC tests

| WHSC tests (pēc vajadzības) |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOX | PM masa | NH3 | PM skaits |
| | | | | | | |
| Emisija | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d) | NOX

  (mg/kWh) | PM masa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM skaits
  (#/kWh) |
| Testa rezultāts | | | | | | | |
| Aprēķinātie lielumi ar DF | | | | | | | |
| CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh
  Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh |

WHSC tests (pēc vajadzības)

DF

Mult/add (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOX

PM masa

NH3

PM skaits

Emisija

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

NOX

(mg/kWh)

PM masa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM skaits

(#/kWh)

Testa rezultāts

Aprēķinātie lielumi ar DF

CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh

Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC tests

5.   tabula

WHTC tests

| WHTC tests |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | PM masa | NH3 | PM skaits |
| | | | | | | | |
| Emisijas | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM masa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM skaits
  (#/kWh) |
| Aukstā palaide | | | | | | | | |
| Karstā palaide bez reģenerācijas | | | | | | | | |
| Karstā palaide ar reģenerāciju (1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) (1)
  kr,d (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| Svērtais testa rezultāts | | | | | | | | |
| Galīgais testa rezultāts ar DF | | | | | | | | |
| CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh
  Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh |

WHTC tests

DF

Mult/add (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

PM masa

NH3

PM skaits

Emisijas

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM masa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM skaits

(#/kWh)

Aukstā palaide

Karstā palaide bez reģenerācijas

Karstā palaide ar reģenerāciju (1)

kr,u (mult/add) (1)

kr,d (mult/add) (1)

Svērtais testa rezultāts

Galīgais testa rezultāts ar DF

CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh

Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh

1.4.3.   Brīvgaitas tests

6.   tabula

Brīvgaitas tests

| Tests | CO vērtība
  (tilpuma %) | Lambda (1) | Motora apgriezieni
  (min– 1) | Motora eļļas temperatūra (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maza apgriezienu skaita brīvgaitas tests | | nav | | |
| Liela apgriezienu skaita brīvgaitas tests | | | | |

Tests

CO vērtība

(tilpuma %)

Lambda (1)

Motora apgriezieni

(min– 1)

Motora eļļas temperatūra (°C)

Maza apgriezienu skaita brīvgaitas tests

nav

Liela apgriezienu skaita brīvgaitas tests

1.4.4.   PEMS demonstrēšanas tests

6.a   tabula

PEMS demonstrēšanas tests

| Transportlīdzekļa tips (piemēram, M3, N3, un veids, piemēram, monolītrāmja vai posmains kravas transportlīdzeklis, pilsētas autobuss) | |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļa apraksts (piemēram, transportlīdzekļa modelis, prototips) | |
| Testa rezultāti — nokārtots/nenokārtots (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM masa |
| Darba cikla atbilstības koeficients | | | | | | |
| CO2 masas cikla atbilstības koeficients | | | | | | |
| Informācija par braucienu: | Pilsēta | Lauku apvidus | Automaģistrāle |
| Brauciena laika daļa, ko raksturo braukšana pilsētā, lauku apvidū un pa automaģistrāli, kā noteikts 8. pielikuma 4.5. punktā | | | |
| Brauciena laika daļa, ko raksturo ātruma uzņemšana, ātruma samazināšana, braukšana ar vienādu ātrumu un apstāšanās, kā noteikts 8. pielikuma 4.5.5. punktā | | | |
| | Minimālā | Maksimālā |
| Darba cikla vidējā jauda (%) | | |
| CO2 masas cikla ilgums (s) | | |
| Darba cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa | |
| CO2 masas cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa | |
| Degvielas patēriņa atbilstības koeficients | |

Transportlīdzekļa tips (piemēram, M3, N3, un veids, piemēram, monolītrāmja vai posmains kravas transportlīdzeklis, pilsētas autobuss)

Transportlīdzekļa apraksts (piemēram, transportlīdzekļa modelis, prototips)

Testa rezultāti — nokārtots/nenokārtots (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM masa

Darba cikla atbilstības koeficients

CO2 masas cikla atbilstības koeficients

Informācija par braucienu:

Pilsēta

Lauku apvidus

Automaģistrāle

Brauciena laika daļa, ko raksturo braukšana pilsētā, lauku apvidū un pa automaģistrāli, kā noteikts 8. pielikuma 4.5. punktā

Brauciena laika daļa, ko raksturo ātruma uzņemšana, ātruma samazināšana, braukšana ar vienādu ātrumu un apstāšanās, kā noteikts 8. pielikuma 4.5.5. punktā

Minimālā

Maksimālā

Darba cikla vidējā jauda (%)

CO2 masas cikla ilgums (s)

Darba cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa

CO2 masas cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa

Degvielas patēriņa atbilstības koeficients

1.5.   Jaudas mērījumi

1.5.1.   Testa stendā izmērītā motora jauda

7.   tabula

Testa stendā izmērītā motora jauda

| Izmērītais motora apgriezienu skaits (rpm) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmērītā degvielas plūsma (g/h) | | | | | | | |
| Izmērītais griezes moments (Nm) | | | | | | | |
| Jaudas mērījumi (kW) | | | | | | | |
| Barometriskais spiediens (kPa) | | | | | | | |
| Ūdens tvaika spiediens (kPa) | | | | | | | |
| Ieplūdes gaisa temperatūra (K) | | | | | | | |
| Jaudas korekcijas koeficients | | | | | | | |
| Koriģētā jauda (kW) | | | | | | | |
| Papildu jauda (kW) (1) | | | | | | | |
| Lietderīgā jauda (kW) | | | | | | | |
| Lietderīgais griezes moments (Nm) | | | | | | | |
| Koriģētais īpašais degvielas patēriņš (g/kWh) | | | | | | | |

Izmērītais motora apgriezienu skaits (rpm)

Izmērītā degvielas plūsma (g/h)

Izmērītais griezes moments (Nm)

Jaudas mērījumi (kW)

Barometriskais spiediens (kPa)

Ūdens tvaika spiediens (kPa)

Ieplūdes gaisa temperatūra (K)

Jaudas korekcijas koeficients

Koriģētā jauda (kW)

Papildu jauda (kW) (1)

Lietderīgā jauda (kW)

Lietderīgais griezes moments (Nm)

Koriģētais īpašais degvielas patēriņš (g/kWh)

1.5.2.   Papildu dati

1.6.   Īpaši noteikumi

1.6.1.   Apstiprinājumu piešķiršana eksportam paredzētiem transportlīdzekļiem (skat. šo noteikumu 13.4.1. punktu)

| 1.6.1.1. | Eksportam paredzētajiem transportlīdzekļiem apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.6.1. punktu: jā/nē (2) |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Eksportam paredzētajiem transportlīdzekļiem apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.6.1. punktu: jā/nē (2)

| 1.6.1.2. | Aprakstiet apstiprinājumus, kuri piešķirti saskaņā ar 1.6.1.1. punktu, tostarp saskaņā ar šo noteikumu grozījumu sērijām, un emisiju prasību līmeni, uz ko attiecas šie apstiprinājumi |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Aprakstiet apstiprinājumus, kuri piešķirti saskaņā ar 1.6.1.1. punktu, tostarp saskaņā ar šo noteikumu grozījumu sērijām, un emisiju prasību līmeni, uz ko attiecas šie apstiprinājumi

1.6.2.   Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves motori (skat. šo noteikumu 13.4.2. punktu)

| 1.6.2.1. | Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves motoriem apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.6.2. punktu: jā/nē (2) |
| --- | --- |

1.6.2.1.

Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves motoriem apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.6.2. punktu: jā/nē (2)

| 1.6.2.2. | Aprakstiet apstiprinājumus, kuri piešķirti ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves motoriem saskaņā ar 1.6.2.1. punktu, tostarp saskaņā ar grozījumu sērijām, un emisiju prasību līmeni, uz ko attiecas šie apstiprinājumi |
| --- | --- |

1.6.2.2.

Aprakstiet apstiprinājumus, kuri piešķirti ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves motoriem saskaņā ar 1.6.2.1. punktu, tostarp saskaņā ar grozījumu sērijām, un emisiju prasību līmeni, uz ko attiecas šie apstiprinājumi

1.7.   Alternatīvi apstiprinājumi (sk. 9.A pielikuma 2.4. punktu)

1.7.1.   Alternatīvi apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.7. punktu: jā/nē (2)

1.7.2.   Aprakstiet alternatīvos apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar 1.7.1. punktu

---

2.B PIELIKUMS

Paziņojums par transportlīdzekļa tipa ar apstiprinātu motoru apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2.C PIELIKUMS

Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Papildinājums

tipa apstiprinājuma paziņojumam Nr. ... par apstiprinājuma piešķiršanu attiecībā uz transportlīdzekļa tipu saistībā ar piesārņotāju emisiju saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49

1.   Papildu informācija

1.1.   Dati, kas jānorāda attiecībā uz transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts motors

1.1.1.   Motora marka (uzņēmuma nosaukums)

1.1.2.   Tips un komercapzīmējums (minēt visus variantus)

1.1.3.   Izgatavotāja kods, kā norādīts uz motora

1.1.4.   Transportlīdzekļa kategorija

1.1.5.   Motora kategorija: dīzeļdegviela/benzīns/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanols (ED95)/etanols (E85)/divu degvielu (1)

1.1.5.1.   Divu degvielu motora tips: 1A tips/1B tips/2A tips/2B tips/ 3B tips (1) (df)

1.1.6.   Izgatavotāja nosaukums un adrese

1.1.7.   Izgatavotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese

1.2.   Transportlīdzeklis

1.2.1.   Motora/ motoru saimes tipa apstiprinājuma numurs (1)

1.2.2.   Motora elektroniskā vadības bloka (ECU) programmatūras kalibrēšanas numurs

1.3.   Dati, kas jānorāda attiecībā uz motora/ motoru saimes tipa apstiprinājumu (1) (nosacījumi, kuri jāievēro attiecībā uz motora uzstādīšanu transportlīdzeklim)

1.3.1.   Maksimālais un/vai minimālais ieplūdes retinājums

1.3.2.   Maksimālais atļautais pretspiediens

1.3.3.   Atgāzu izplūdes sistēmas tilpums

1.3.4.   Lietošanas ierobežojumi (ja ir)

1.4.   Motora/ cilmes motora emisijas līmeņi (1)

Nolietošanās koeficients (DF): aprēķināts/nemainīgs (1)

Norādiet DF vērtības un emisijas WHSC (pēc vajadzības) un WHTC testa ciklā turpmāk dotajā tabulā.

Ja motori tiek pārbaudīti ar dažādām standartdegvielām, izveido tabulas par katru pārbaudē izmantoto standartdegvielu.

1B un 2B tipa divu degvielu motoru gadījumā izveido tabulas par katru pārbaudē izmantoto režīmu (divu degvielu un dīzeļdegvielas režīms).

1.4.1.   WHSC tests

4.   tabula

WHSC tests

| WHSC tests (pēc vajadzības) |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOX | PM masa | NH3 | PM skaits |
| | | | | | | |
| Emisijas | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM masa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM skaits
  (#/kWh) |
| Testa rezultāts | | | | | | | |
| Aprēķinātie lielumi ar DF | | | | | | | |
| CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh
  Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh |

WHSC tests (pēc vajadzības)

DF

Mult/add (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOX

PM masa

NH3

PM skaits

Emisijas

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM masa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM skaits

(#/kWh)

Testa rezultāts

Aprēķinātie lielumi ar DF

CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh

Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC tests

5.   tabula

WHTC tests

| WHTC tests |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOX | PM masa | NH3 | PM skaits |
| | | | | | | | |
| Emisijas | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM masa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM
  skaits |
| Aukstā palaide | | | | | | | | |
| Karstā palaide bez reģenerācijas | | | | | | | | |
| Karstā palaide ar reģenerāciju (1) | | | | | | | | |
| kr,u

  (mult/add) (1)
  kr,d

  (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| Svērtais testa rezultāts | | | | | | | | |
| Galīgais testa rezultāts ar DF | | | | | | | | |
| CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh
  Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh |

WHTC tests

DF

Mult/add (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOX

PM masa

NH3

PM skaits

Emisijas

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM masa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM

skaits

Aukstā palaide

Karstā palaide bez reģenerācijas

Karstā palaide ar reģenerāciju (1)

kr,u

(mult/add) (1)

kr,d

(mult/add) (1)

Svērtais testa rezultāts

Galīgais testa rezultāts ar DF

CO2 emisijas masas emisija (d): ... g/kWh

Degvielas patēriņš (d): ... g/kWh

1.4.3.   Brīvgaitas tests

6.   tabula

Brīvgaitas tests

| Tests | CO vērtība
  (tilpuma %) | Lambda (1) | Motora apgriezieni
  (min-1) | Motora eļļas temperatūra
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maza apgriezienu skaita brīvgaitas tests | | nav | | |
| Liela apgriezienu skaita brīvgaitas tests | | | | |

Tests

CO vērtība

(tilpuma %)

Lambda (1)

Motora apgriezieni

(min-1)

Motora eļļas temperatūra

(°C)

Maza apgriezienu skaita brīvgaitas tests

nav

Liela apgriezienu skaita brīvgaitas tests

1.4.4.   PEMS demonstrēšanas tests

6.a   tabula

PEMS demonstrēšanas tests

| Transportlīdzekļa tips (piemēram, M3, N3, un veids, piemēram, monolītrāmja vai posmains kravas transportlīdzeklis, pilsētas autobuss) | |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļa apraksts (piemēram, transportlīdzekļa modelis, prototips) | |
| Testa rezultāti — nokārtots/nenokārtots (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM masa |
| Darba cikla atbilstības koeficients | | | | | | |
| CO2 masas cikla atbilstības koeficients | | | | | | |
| Informācija par braucienu: | Pilsēta | Lauku apvidus | Automaģistrāle |
| Brauciena laika daļa, ko raksturo braukšana pilsētā, lauku apvidū un pa automaģistrāli, kā noteikts 8. pielikuma 4.5. punktā | | | |
| Brauciena laika daļa, ko raksturo ātruma uzņemšana, ātruma samazināšana, braukšana ar vienādu ātrumu un apstāšanās, kā noteikts 8. pielikuma 4.5.5. punktā | | | |
| | Minimālā | Maksimālā |
| Darba cikla vidējā jauda (%) | | |
| CO2 masas cikla ilgums (s) | | |
| Darba cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa | |
| CO2 masas cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa | |
| Degvielas patēriņa atbilstības koeficients | |

Transportlīdzekļa tips (piemēram, M3, N3, un veids, piemēram, monolītrāmja vai posmains kravas transportlīdzeklis, pilsētas autobuss)

Transportlīdzekļa apraksts (piemēram, transportlīdzekļa modelis, prototips)

Testa rezultāti — nokārtots/nenokārtots (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM masa

Darba cikla atbilstības koeficients

CO2 masas cikla atbilstības koeficients

Informācija par braucienu:

Pilsēta

Lauku apvidus

Automaģistrāle

Brauciena laika daļa, ko raksturo braukšana pilsētā, lauku apvidū un pa automaģistrāli, kā noteikts 8. pielikuma 4.5. punktā

Brauciena laika daļa, ko raksturo ātruma uzņemšana, ātruma samazināšana, braukšana ar vienādu ātrumu un apstāšanās, kā noteikts 8. pielikuma 4.5.5. punktā

Minimālā

Maksimālā

Darba cikla vidējā jauda (%)

CO2 masas cikla ilgums (s)

Darba cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa

CO2 masas cikls: derīgo ciklu procentuālā daļa

Degvielas patēriņa atbilstības koeficients

1.5.   Jaudas mērījumi

1.5.1.   Testa stendā izmērītā motora jauda

7.   tabula

Testa stendā izmērītā motora jauda

| Izmērītais motora apgriezienu skaits (rpm) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmērītā degvielas plūsma (g/h) | | | | | | | |
| Izmērītais griezes moments (Nm) | | | | | | | |
| Jaudas mērījumi (kW) | | | | | | | |
| Barometriskais spiediens (kPa) | | | | | | | |
| Ūdens tvaika spiediens (kPa) | | | | | | | |
| Ieplūdes gaisa temperatūra (K) | | | | | | | |
| Jaudas korekcijas koeficients | | | | | | | |
| Koriģētā jauda (kW) | | | | | | | |
| Papildu jauda (kW) (1) | | | | | | | |
| Lietderīgā jauda (kW) | | | | | | | |
| Lietderīgais griezes moments (Nm) | | | | | | | |
| Koriģētais īpašais degvielas patēriņš (g/kWh) | | | | | | | |

Izmērītais motora apgriezienu skaits (rpm)

Izmērītā degvielas plūsma (g/h)

Izmērītais griezes moments (Nm)

Jaudas mērījumi (kW)

Barometriskais spiediens (kPa)

Ūdens tvaika spiediens (kPa)

Ieplūdes gaisa temperatūra (K)

Jaudas korekcijas koeficients

Koriģētā jauda (kW)

Papildu jauda (kW) (1)

Lietderīgā jauda (kW)

Lietderīgais griezes moments (Nm)

Koriģētais īpašais degvielas patēriņš (g/kWh)

1.5.2.   Papildu dati

1.6.   Īpaši noteikumi

1.6.1.   Apstiprinājumu piešķiršana eksportam paredzētiem transportlīdzekļiem (skat. šo noteikumu 13.4.1. punktu)

1.6.1.1.   Eksportam paredzētajiem transportlīdzekļiem apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.6.1. punktu: jā/nē (2)

1.6.1.2.   Aprakstiet apstiprinājumus, kuri piešķirti saskaņā ar 1.6.1.1. punktu, tostarp saskaņā ar šo noteikumu grozījumu sērijām, un emisiju prasību līmeni, uz ko attiecas šie apstiprinājumi

1.7.   Alternatīvi apstiprinājumi (sk. 9.A pielikuma 2.4. punktu)

1.7.1.   Alternatīvi apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar 1.7. punktu: jā/nē (2)

1.7.2.   Aprakstiet alternatīvos apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar 1.7.1. punktu

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

Apstiprinājuma marķējumā, ko izdod un piestiprina transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, tipa apstiprinājuma numuram pievieno burtu, kuru piešķir saskaņā ar šā pielikuma 1. tabulu un kurš norāda prasību līmeni, uz ko apstiprinājums attiecas. Turklāt apstiprinājuma marķējumā būtu jāiekļauj arī burts(-i), kurš(-i) norāda motora tipu un kuru piešķir saskaņā ar šā pielikuma 2. tabulu.

Šajā pielikumā norādīts šā marķējuma izskats un sniegti piemēri attiecībā uz tā sastāvu.

Turpmākajā shematiskajā zīmējumā attēlots marķējuma vispārējais izkārtojums, proporcijas un saturs. Ir parādīta ciparu un burta(-u) nozīme un norādīti avoti, kā noteikt attiecīgās alternatīvas katram apstiprinājuma gadījumam.

Image

1.   piemērs

Kompresijas aizdedzes motors, ko darbina ar dīzeļdegvielu (B7)

Image

Šis apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts motoram vai transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, norāda, ka attiecīgais motors vai transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 06. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 2439. Burts aiz apstiprinājuma numura norāda uz prasību līmeni, kas noteikts saskaņā ar 1. tabulu (šajā gadījumā — A līmenis). Turklāt atsevišķs sufikss aiz valsts simbola (un virs noteikumu numura) norāda uz motora tipu, kas noteikts saskaņā ar 2. tabulu (šajā gadījumā burts “D”, kas nozīmē “dīzeļdegviela”).

2.   piemērs

Kompresijas aizdedzes motors, ko darbina ar etanolu (ED95)

Image

Šis apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts motoram vai transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, norāda, ka attiecīgais motors vai transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 06. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 2439. Burts aiz apstiprinājuma numura norāda uz prasību līmeni, kas noteikts saskaņā ar 1. tabulu (šajā gadījumā — B līmenis). Turklāt atsevišķs sufikss aiz valsts simbola (un virs noteikumu numura) norāda uz motora tipu, kas noteikts saskaņā ar 2. tabulu (šajā gadījumā burti “ED”, kas nozīmē “etanols (ED95)”).

3.   piemērs

Dzirksteļaizdedzes motors, ko darbina ar dabasgāzi

Image

Šis apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts motoram vai transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, norāda, ka attiecīgais motors vai transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 06. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 2439. Burts aiz apstiprinājuma numura norāda uz prasību līmeni, kas noteikts saskaņā ar 1. tabulu (šajā gadījumā — C līmenis). Turklāt atsevišķs sufikss aiz valsts simbola (un virs noteikumu numura) norāda uz degvielas grupu, kas noteikta saskaņā ar šo noteikumu 4.12.3.3.6. punktu (šajā gadījumā — HLt).

4.   piemērs

Dzirksteļaizdedzes motors, ko darbina ar sašķidrinātu naftas gāzi

Image

Šis apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts motoram vai transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, norāda, ka attiecīgais motors vai transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 06. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 2439. Burts aiz apstiprinājuma numura norāda uz prasību līmeni, kas noteikts saskaņā ar 1. tabulu (šajā gadījumā — C līmenis). Turklāt atsevišķs sufikss aiz valsts simbola (un virs noteikumu numura) norāda uz motora tipu, kas noteikts saskaņā ar 2. tabulu (šajā gadījumā burts “Q”, kas nozīmē “sašķidrināta naftas gāze”).

5.   piemērs

Image

Šis apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts HL dabasgāzes motoram/transportlīdzeklim, norāda, ka attiecīgais motora/transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Zviedrijā (E5) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49 (šajā gadījumā — C līmenis) un Noteikumiem Nr. 85 (1). Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas dienā Noteikumos Nr. 49 bija ietverta 06. grozījumu sērija un Noteikumi Nr. 85 bija sākotnējā redakcijā.

1.   tabula

Burti, kas norāda uz OBD un SCR sistēmu prasībām

| Rakstu zīme | NOx OTL (2) | PM OTL (3) | Reaģenta kvalitāte un patēriņš | Papildu OBD monitori (4) | Īstenošanas datumi: jaunie tipi | Datums, no kura tipa apstiprinājums nav spēkā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (5) | Rinda “pakāpeniskas ieviešanas periods” 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā | Veiktspējas pārraudzība (6) | Pakāpeniskas ieviešanas prasības (7) | nav | Noteikumu Nr. 49 06. grozījumu sērijas spēkā stāšanās diena | 2014. gada 1. septembris |
| B (5) | Rinda “pakāpeniskas ieviešanas periods” 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā | Rinda “pakāpeniskas ieviešanas periods” 9.A pielikuma 1. tabulā | Pakāpeniskas ieviešanas prasības (7) | nav | 2014. gada 1. septembris | 2016. gada 31. decembris |
| C | Rinda “vispārīgās prasības” 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā | Rinda “vispārīgās prasības” 9.A pielikuma 1. tabulā | Vispārīgās prasības (8) | ir | 2015. gada 31. decembris | |

Rakstu zīme

NOx OTL (2)

PM OTL (3)

Reaģenta kvalitāte un patēriņš

Papildu OBD monitori (4)

Īstenošanas datumi: jaunie tipi

Datums, no kura tipa apstiprinājums nav spēkā

A (5)

Rinda “pakāpeniskas ieviešanas periods” 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā

Veiktspējas pārraudzība (6)

Pakāpeniskas ieviešanas prasības (7)

nav

Noteikumu Nr. 49 06. grozījumu sērijas spēkā stāšanās diena

2014. gada 1. septembris

B (5)

Rinda “pakāpeniskas ieviešanas periods” 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā

Rinda “pakāpeniskas ieviešanas periods” 9.A pielikuma 1. tabulā

Pakāpeniskas ieviešanas prasības (7)

nav

2014. gada 1. septembris

2016. gada 31. decembris

C

Rinda “vispārīgās prasības” 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā

Rinda “vispārīgās prasības” 9.A pielikuma 1. tabulā

Vispārīgās prasības (8)

ir

2015. gada 31. decembris

2.   tabula

Apstiprinājuma marķējumā norādāmie motoru tipu kodi

| Motora tips | Kods |
| --- | --- |
| Kompresijas aizdedzes dīzeļmotors | D |
| Ar etanolu (ED95) darbināms kompresijas aizdedzes motors | ED |
| Ar etanolu (E85) darbināms dzirksteļaizdedzes motors | E85 |
| Ar benzīnu darbināms dzirksteļaizdedzes motors | P |
| Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms dzirksteļaizdedzes motors | Q |
| Ar dabasgāzi darbināms dzirksteļaizdedzes motors | Skat. šo noteikumu 4.12.3.3.6. punktu |
| Divu degvielu motori | Skat. šo noteikumu 4.12.3.3.7. punktu |

Motora tips

Kods

Kompresijas aizdedzes dīzeļmotors

D

Ar etanolu (ED95) darbināms kompresijas aizdedzes motors

ED

Ar etanolu (E85) darbināms dzirksteļaizdedzes motors

E85

Ar benzīnu darbināms dzirksteļaizdedzes motors

P

Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms dzirksteļaizdedzes motors

Q

Ar dabasgāzi darbināms dzirksteļaizdedzes motors

Skat. šo noteikumu 4.12.3.3.6. punktu

Divu degvielu motori

Skat. šo noteikumu 4.12.3.3.7. punktu

---

(1)  Noteikumi Nr. 85 ir minēti tikai kā piemērs.

(2)  “NOx OTL” pārraudzības prasības, kā noteikts 9.A pielikuma 1. un 2. tabulā.

(3)  “PM OTL” pārraudzības prasības, kā noteikts 9.A pielikuma 1. tabulā.

(4)  Prasības attiecībā uz pārraudzības metožu plānu un ieviešanu saskaņā ar 9.A pielikuma 2.3.1.2. un 2.3.1.2.1. punktu.

(5)  Šo noteikumu 4.10.7. punktā minētā pakāpeniskās ieviešanas perioda laikā izgatavotājam nav jāsniedz 9.A pielikuma 6.4.1. punktā prasītais paziņojums.

(6)  “Veiktspējas pārraudzības” prasības, kā noteikts 9.A pielikuma 2.3.2.2. punktā.

(7)  Reaģenta kvalitāte un patēriņa “pakāpeniskās ieviešanas” prasības, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1.1. un 8.4.1.1. punktā.

(8)  Reaģenta kvalitātes un patēriņa “vispārīgās” prasības, kā noteikts 11. pielikuma 7.1.1. un 8.4.1. punktā.

---

4. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRA

1.   IEVADS

Šā pielikuma pamatā ir starptautiska harmonizēta lieljaudas transportlīdzekļu sertifikācijas procedūra (WHDC), Vispārējie tehniskie noteikumi (VTN) Nr. 4.

2.   REZERVĒTS (1)

3.   DEFINĪCIJAS, SIMBOLI UN SAĪSINĀJUMI

3.1.   Definīcijas

Šajos noteikumos:

| 3.1.1. | “deklarētā maksimālā jauda (P
  max)” ir EEK kW izteikta maksimālā jauda (lietderīgā jauda), ko izgatavotājs deklarējis apstiprinājuma pieteikumā; |
| --- | --- |

3.1.1.

“deklarētā maksimālā jauda (P
  max)” ir EEK kW izteikta maksimālā jauda (lietderīgā jauda), ko izgatavotājs deklarējis apstiprinājuma pieteikumā;

| 3.1.2. | “aiztures laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju 10 % apjomā no galīgā nolasījuma (t10), paraugu ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu; gāzveida komponentiem tas galvenokārt ir mērāmā komponenta pārvietošanās laiks no parauga ņemšanas zondes līdz detektoram; |
| --- | --- |

3.1.2.

“aiztures laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju 10 % apjomā no galīgā nolasījuma (t10), paraugu ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu; gāzveida komponentiem tas galvenokārt ir mērāmā komponenta pārvietošanās laiks no parauga ņemšanas zondes līdz detektoram;

| 3.1.3. | “novirze” ir mērinstrumenta nulles vai standartreakcijas atšķirības pirms un pēc emisiju testa; |
| --- | --- |

3.1.3.

“novirze” ir mērinstrumenta nulles vai standartreakcijas atšķirības pirms un pēc emisiju testa;

| 3.1.4. | “pilnas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek sajaukta kopējā izplūdes gāzu plūsma ar atšķaidītāju, pirms analīzei tiek atdalīta atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas daļa; |
| --- | --- |

3.1.4.

“pilnas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek sajaukta kopējā izplūdes gāzu plūsma ar atšķaidītāju, pirms analīzei tiek atdalīta atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas daļa;

| 3.1.5. | “liels apgriezienu skaits (nhi)” ir motora lielākais apgriezienu skaits, kas dod 70 % deklarētās maksimālās jaudas; |
| --- | --- |

3.1.5.

“liels apgriezienu skaits (nhi)” ir motora lielākais apgriezienu skaits, kas dod 70 % deklarētās maksimālās jaudas;

| 3.1.6. | “mazs apgriezienu skaits (nlo)” ir motora mazākais apgriezienu skaits, kas dod 55 % deklarētās maksimālās jaudas; |
| --- | --- |

3.1.6.

“mazs apgriezienu skaits (nlo)” ir motora mazākais apgriezienu skaits, kas dod 55 % deklarētās maksimālās jaudas;

| 3.1.7. | “maksimālā jauda (Pmax)” ir kW izteikta maksimālā jauda, ko norādījis izgatavotājs; |
| --- | --- |

3.1.7.

“maksimālā jauda (Pmax)” ir kW izteikta maksimālā jauda, ko norādījis izgatavotājs;

| 3.1.8. | “maksimālais griezes momenta apgriezienu skaits” ir motora apgriezienu skaits, motoram radot maksimālo griezes momentu, kā norādījis izgatavotājs; |
| --- | --- |

3.1.8.

“maksimālais griezes momenta apgriezienu skaits” ir motora apgriezienu skaits, motoram radot maksimālo griezes momentu, kā norādījis izgatavotājs;

| 3.1.9. | “normalizētais griezes moments” ir motora griezes moments procentos, kas normalizēts līdz maksimālajam iespējamajam griezes momentam attiecīgajā motora griešanās ātrumā; |
| --- | --- |

3.1.9.

“normalizētais griezes moments” ir motora griezes moments procentos, kas normalizēts līdz maksimālajam iespējamajam griezes momentam attiecīgajā motora griešanās ātrumā;

| 3.1.10. | “lietotāja pieprasījums” ir motora lietotāja ievade, lai kontrolētu motora darbību; lietotājs var būt persona (t. i., manuāla darbība) vai regulators (t. i., automātiska darbība), kurš mehāniski vai elektroniski nosūta ievades signālu, kas pieprasa motora darbību; ievade var būt ar akseleratora pedāli vai signālu, griezes momenta vadības sviru vai signālu, degvielas padeves sviru vai signālu, ātruma kontroles sviru vai signālu vai ar regulatora iestatījumu vai signālu; |
| --- | --- |

3.1.10.

“lietotāja pieprasījums” ir motora lietotāja ievade, lai kontrolētu motora darbību; lietotājs var būt persona (t. i., manuāla darbība) vai regulators (t. i., automātiska darbība), kurš mehāniski vai elektroniski nosūta ievades signālu, kas pieprasa motora darbību; ievade var būt ar akseleratora pedāli vai signālu, griezes momenta vadības sviru vai signālu, degvielas padeves sviru vai signālu, ātruma kontroles sviru vai signālu vai ar regulatora iestatījumu vai signālu;

| 3.1.11. | “daļējas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek atdalīta kopējās izplūdes gāzu plūsmas daļa, tad tā tiek sajaukta ar atšķaidītāju atbilstīgā apjomā pirms daļiņu paraugu ņemšanas filtra; |
| --- | --- |

3.1.11.

“daļējas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek atdalīta kopējās izplūdes gāzu plūsmas daļa, tad tā tiek sajaukta ar atšķaidītāju atbilstīgā apjomā pirms daļiņu paraugu ņemšanas filtra;

| 3.1.12. | “pakāpenisks vienmērīgs testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem vienmērīgiem motora testa režīmiem ar definētu apgriezienu skaitu un griezes momenta kritērijiem katrā režīmā un definētām pakāpēm šo režīmu starplaikos (WHSC); |
| --- | --- |

3.1.12.

“pakāpenisks vienmērīgs testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem vienmērīgiem motora testa režīmiem ar definētu apgriezienu skaitu un griezes momenta kritērijiem katrā režīmā un definētām pakāpēm šo režīmu starplaikos (WHSC);

| 3.1.13. | “nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā norādījis izgatavotājs savā pārdošanas un tehniskās apkopes dokumentācijā, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kāda motors darbojas ar maksimālo jaudu, kā norādījis izgatavotājs savā pārdošanas un tehniskās apkopes dokumentācijā; |
| --- | --- |

3.1.13.

“nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā norādījis izgatavotājs savā pārdošanas un tehniskās apkopes dokumentācijā, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kāda motors darbojas ar maksimālo jaudu, kā norādījis izgatavotājs savā pārdošanas un tehniskās apkopes dokumentācijā;

| 3.1.14. | “reakcijas laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju par 90 % no galīgā nolasījuma (t90), parauga ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu, ja mērītā komponenta izmaiņa ir vismaz 60 % no pilnas skalas un notiek ātrāk nekā 0,1 sekundē; sistēmas reakcijas laiku veido sistēmas aiztures laiks un sistēmas pieauguma laiks; |
| --- | --- |

3.1.14.

“reakcijas laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju par 90 % no galīgā nolasījuma (t90), parauga ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu, ja mērītā komponenta izmaiņa ir vismaz 60 % no pilnas skalas un notiek ātrāk nekā 0,1 sekundē; sistēmas reakcijas laiku veido sistēmas aiztures laiks un sistēmas pieauguma laiks;

| 3.1.15. | “pieauguma laiks” ir laika starpība starp 10 % un 90 % no galīgā nolasījuma reakcijas (t90 – t10); |
| --- | --- |

3.1.15.

“pieauguma laiks” ir laika starpība starp 10 % un 90 % no galīgā nolasījuma reakcijas (t90 – t10);

| 3.1.16. | “standartreakcija” ir vidējā reakcija uz standartgāzi 30 sekunžu intervālā; |
| --- | --- |

3.1.16.

“standartreakcija” ir vidējā reakcija uz standartgāzi 30 sekunžu intervālā;

| 3.1.17. | “īpatnējas emisijas” ir masas emisijas, kas izteiktas g/kWh; |
| --- | --- |

3.1.17.

“īpatnējas emisijas” ir masas emisijas, kas izteiktas g/kWh;

| 3.1.18. | “testa cikls” ir secīgi testēšanas punkti, katrs ar noteiktu apgriezienu skaitu un griezes momentu, ko motors ievēro vienmērīgas darbības režīmā (WHSC) vai pārejas ekspluatācijas apstākļos (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.18.

“testa cikls” ir secīgi testēšanas punkti, katrs ar noteiktu apgriezienu skaitu un griezes momentu, ko motors ievēro vienmērīgas darbības režīmā (WHSC) vai pārejas ekspluatācijas apstākļos (WHTC);

| 3.1.19. | “transformācijas laiks” ir laika starpība starp izmaiņu komponentā, ko mēra atsauces punktā, un sistēmas reakciju 50 % apjomā no galīgā nolasījuma (t50) vērtības, paraugu ņemšanas zondi definējot kā atsauces punktu; transformācijas laiku izmanto dažādu mērierīču signālu pielīdzināšanai; |
| --- | --- |

3.1.19.

“transformācijas laiks” ir laika starpība starp izmaiņu komponentā, ko mēra atsauces punktā, un sistēmas reakciju 50 % apjomā no galīgā nolasījuma (t50) vērtības, paraugu ņemšanas zondi definējot kā atsauces punktu; transformācijas laiku izmanto dažādu mērierīču signālu pielīdzināšanai;

| 3.1.20. | “īslaicīgs testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem normalizētiem apgriezieniem un griezes momenta vērtībām, kas laika gaitā samērā strauji mainās (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.20.

“īslaicīgs testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem normalizētiem apgriezieniem un griezes momenta vērtībām, kas laika gaitā samērā strauji mainās (WHTC);

| 3.1.21. | “nulles atbildes signāls” ir vidējais atbildes signāls uz nulles gāzi 30 sekunžu laikā. |
| --- | --- |

3.1.21.

“nulles atbildes signāls” ir vidējais atbildes signāls uz nulles gāzi 30 sekunžu laikā.

1.   attēls

Sistēmas reakcijas noteikšana

3.2.   Vispārīgi simboli

| Simbols | Vienība | Termins |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regresijas taisnes slīpums |
| a
  0 | — | y krustošanās ar regresijas taisni |
| A/F
  st | — | Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība |
| c | ppm/ tilpuma % | Koncentrācija |
| c
  d | ppm/ tilpuma % | Koncentrācija uz sausa pamata |
| c
  w | ppm/ tilpuma % | Koncentrācija uz mitra pamata |
| cb | ppm/ tilpuma % | Fona koncentrācija |
| C
  d | — | SSV izplūdes koeficients |
| c
  gas | ppm/ tilpuma % | Gāzveida komponentu koncentrācija |
| | daļiņas kubikcentimetrā | Daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273.2 K un 101.33 kPa), daļiņas vienā kubikcentimetrā |
| cs,i | daļiņas kubikcentimetrā | No daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273.2 K un 101.33 kPa) |
| d | m | Diametrs |
| di | | Daļiņu elektriskās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 100 nm) |
| d
  V | m | Venturi caurules sašaurinājuma diametrs |
| D
  0 | m3/s | PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts |
| D | — | Atšķaidījuma pakāpe |
| Δt | s | Laika intervāls |
| e | | Daļiņu skaits, ko emitē vienā kWh |
| e
  gas | g/kWh | Gāzveida komponentu īpatnējā emisija |
| e
  PM | g/kWh | Cieto daļiņu īpatnējā emisija |
| e
  r | g/kWh | Īpatnējā emisija reģenerācijas laikā |
| e
  w | g/kWh | Svērtā īpatnējā emisija |
| E
  CO2 | % | NOx analizatora CO2 dzēšana |
| E
  E | % | Etāna efektivitāte |
| E
  H2O | % | NOx analizatora ūdens dzēšana |
| E
  M | % | Metāna efektivitāte |
| E
  NOx | % | NOx pārveidotāja efektivitāte |
| f | Hz | Datu paraugu ņemšanas ātrums |
| f
  a | — | Laboratorijas gaisa ietekmes koeficients |
| F
  s | — | Stehiometriskais koeficients |
| | — | Gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem |
| H
  a | g/kg | Ieplūdes gaisa absolūtais mitrums |
| H
  d | g/kg | Atšķaidītāja absolūtais mitrums |
| i | — | Indekss, kas norāda uz momentānu mērījumu (piemēram, 1 Hz) |
| k | — | Kalibrēšanas koeficients, lai koriģētu daļiņu skaitītāja mērījumus līdz attiecīgā standarta instrumenta līmenim, ja tas nenotiek pašā daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1 |
| k
  c | — | Oglekļa īpatnējais koeficients |
| k
  f,d | m3/kg degvielas | Papildus sadedzinātais tilpums sausām izplūdes gāzēm |
| k
  f,w | m3/kg degvielas | Papildus sadedzinātais tilpums mitrām izplūdes gāzēm |
| k
  h,D | — | Mitruma korekcijas koeficients NOx aprēķināšanai CI motoriem |
| k
  h,G | — | Mitruma korekcijas koeficients NOx aprēķināšanai PI motoriem |
| kr | | Reģenerācijas korekcija atbilstīgi 6.6.2. punktam vai motoriem bez periodiski reģenerējošas pēcapstrādes kr = 1 |
| k
  r,d | — | Reģenerācijas korekcijas (uz leju) koeficients |
| k
  r,u | — | Reģenerācijas korekcijas (uz augšu) koeficients |
| k
  w,a | — | Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru ieplūdes gaisu |
| k
  w,d | — | Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru atšķaidīšanas gaisu |
| k
  w,e | — | Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām atšķaidītām izplūdes gāzēm |
| k
  w,r | — | Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām neapstrādātām izplūdes gāzēm |
| K
  V | — | CFV kalibrēšanas funkcija |
| λ | — | Pārmērīgā gaisa attiecība |
| mb | mg | Savākto daļiņu parauga masa atšķaidītājā |
| m
  d | kg | Atšķaidītāja parauga masa, ko laiž cauri daļiņu paraugu vākšanas filtriem |
| m
  ed | kg | Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā |
| m
  edf | kg | Līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa testa cikla laikā |
| m
  ew | kg | Kopējā izplūdes gāzu masa cikla laikā |
| mex | kg | Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas tuneļa daļiņu skaita paraugam |
| m
  f | mg | Daļiņu parauga filtra masa |
| m
  gas | g | Gāzveida emisijas masa testa cikla laikā |
| mp | mg | Savākto daļiņu parauga masa |
| m
  PM | g | Daļiņu emisijas masa testa cikla laikā |
| mPM,corr | g/tests | Daļiņu masa, kam veikta korekcija atbilstīgi iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugam |
| m
  se | kg | Izplūdes gāzu parauga masa testa cikla laikā |
| m
  sed | kg | Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas kanālam |
| m
  sep | kg | Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu savākšanas filtriem |
| m
  ssd | kg | Sekundārā atšķaidītāja masa |
| M | Nm | Griezes moments |
| M
  a | g/mol | Ieplūdes gaisa molārmasa |
| M
  d | g/mol | Atšķaidītāja molārmasa |
| M
  e | g/mol | Izplūdes gāzu molārmasa |
| M
  f | Nm | Uzstādāmo palīgierīču/iekārtu absorbētais griezes moments |
| M
  gas | g/mol | Gāzveida komponentu molārmasa |
| M
  r | Nm | Noņemamo palīgierīču/iekārtu absorbētais griezes moments |
| N | — | Testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits |
| n | — | Mērījumu skaits |
| nr | — | Mērījumu skaits ar reģenerāciju |
| n | min-1 | Motora rotācijas apgriezienu skaits |
| n
  hi | min-1 | Liels motora apgriezienu skaits |
| n
  lo | min-1 | Mazs motora apgriezienu skaits |
| n
  pref | min-1 | Vēlamais motora apgriezienu skaits |
| n
  p | r/s | PDP sūkņa apgriezienu skaits |
| Ncold | — | Kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC aukstās iedarbināšanas testa cikla laikā |
| Nhot | — | Kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC karstās iedarbināšanas testa cikla laikā |
| Nin | | Daļiņu skaita koncentrācija pirms komponenta |
| Nout | | Daļiņu skaita koncentrācija pēc komponenta |
| p
  a | kPa | Motora ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens |
| p
  b | kPa | Kopējais atmosfēras spiediens |
| p
  d | kPa | Atšķaidītāja piesātināta tvaika spiediens |
| p
  p | kPa | Absolūtais spiediens |
| p
  r | kPa | Ūdens tvaika spiediens pēc dzesēšanas vannas |
| p
  s | kPa | Sauss atmosfēras spiediens |
| P | kW | Jauda |
| P
  f | kW | Uzstādāmo palīgierīču/iekārtu absorbētā jauda |
| P
  r | kW | Noņemamo palīgierīču/iekārtu absorbētā jauda |
| qex | kg/s | Daļiņu skaita parauga masas plūsmas ātrums |
| q

  mad | kg/s | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata |
| q

  maw | kg/s | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q

  mCe | kg/s | Oglekļa masas plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs |
| q

  mCf | kg/s | Oglekļa masas plūsmas ātrums motorā |
| q

  mCp | kg/s | Oglekļa masas plūsmas ātrums daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā |
| q

  mdew | kg/s | Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q

  mdw | kg/s | Atšķaidītāja masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q

  medf | kg/s | Līdzvērtīgas atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q

  mew | kg/s | Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q

  mex | kg/s | Parauga masas plūsmas ātrums, ko iegūst atšķaidīšanas kanālā |
| q

  mf | kg/s | Degvielas masas plūsmas ātrums |
| q

  mp | kg/s | Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā |
| qsw | kg/s | Atšķaidīšanas tunelī atpakaļ ievadītās masas plūsmas ātrums, lai kompensētu ņemto daļiņu skaita paraugu |
| q

  vCVS | m3/s | CVS tilpuma ātrums |
| q

  vs | dm3/min | Izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas ātrums |
| q

  vt | cm3/min | Marķiergāzes plūsmas ātrums |
| r2 | — | Noteikšanas koeficients |
| r
  d | — | Atšķaidīšanas koeficients |
| r
  D | — | SSV diametra koeficients |
| r
  h | — | FID ogļūdeņraža reakcijas koeficients |
| r
  m | — | FID metanola reakcijas koeficients |
| r
  p | — | SSV spiediena koeficients |
| r
  s | — | Vidējais parauga koeficients |
| s | | Standartnovirze |
| ρ | kg/m3 | Blīvums |
| ρ
  e | kg/m3 | Izplūdes gāzu blīvums |
| σ | — | Standartnovirze |
| T | K | Absolūtā temperatūra |
| T
  a | K | Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra |
| t | s | Laiks |
| t
  10 | s | Laiks starp posma ievadi un 10 % no galīgā nolasījuma |
| t
  50 | s | Laiks starp posma ievadi un 50 % no galīgā nolasījuma |
| t
  90 | s | Laiks starp posma ievadi un 90 % no galīgā nolasījuma |
| u | — | Koeficienta starp gāzes komponentu un izplūdes gāzu blīvumiem (vai molārmasām) dalījums ar 1000 |
| V
  0 | m3/r | PDP gāzes tilpums, ko iesūknē vienā apgriezienā |
| V
  s | dm3 | Izplūdes gāzu analīzes stenda sistēmas tilpums |
| W
  act | kWh | Faktiskais testa ciklā paveiktais darbs |
| Wact,cold | kWh | Faktiskais WHTC aukstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam |
| Wact, hot | kWh | Faktiskais WHTC aukstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam |
| W
  ref | kWh | Testa cikla atsauces cikla darbs |
| X
  0 | m3/r | PDP kalibrēšanas funkcija |

Simbols

Vienība

Termins

a
  1

—

Regresijas taisnes slīpums

a
  0

—

y krustošanās ar regresijas taisni

A/F
  st

—

Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība

c

ppm/ tilpuma %

Koncentrācija

c
  d

ppm/ tilpuma %

Koncentrācija uz sausa pamata

c
  w

ppm/ tilpuma %

Koncentrācija uz mitra pamata

cb

ppm/ tilpuma %

Fona koncentrācija

C
  d

—

SSV izplūdes koeficients

c
  gas

ppm/ tilpuma %

Gāzveida komponentu koncentrācija

Formula

daļiņas kubikcentimetrā

Daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273.2 K un 101.33 kPa), daļiņas vienā kubikcentimetrā

cs,i

daļiņas kubikcentimetrā

No daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273.2 K un 101.33 kPa)

d

m

Diametrs

di

Daļiņu elektriskās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 100 nm)

d
  V

m

Venturi caurules sašaurinājuma diametrs

D
  0

m3/s

PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts

D

—

Atšķaidījuma pakāpe

Δt

s

Laika intervāls

e

Daļiņu skaits, ko emitē vienā kWh

e
  gas

g/kWh

Gāzveida komponentu īpatnējā emisija

e
  PM

g/kWh

Cieto daļiņu īpatnējā emisija

e
  r

g/kWh

Īpatnējā emisija reģenerācijas laikā

e
  w

g/kWh

Svērtā īpatnējā emisija

E
  CO2

%

NOx analizatora CO2 dzēšana

E
  E

%

Etāna efektivitāte

E
  H2O

%

NOx analizatora ūdens dzēšana

E
  M

%

Metāna efektivitāte

E
  NOx

%

NOx pārveidotāja efektivitāte

f

Hz

Datu paraugu ņemšanas ātrums

f
  a

—

Laboratorijas gaisa ietekmes koeficients

F
  s

—

Stehiometriskais koeficients

Formula

—

Gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem

H
  a

g/kg

Ieplūdes gaisa absolūtais mitrums

H
  d

g/kg

Atšķaidītāja absolūtais mitrums

i

—

Indekss, kas norāda uz momentānu mērījumu (piemēram, 1 Hz)

k

—

Kalibrēšanas koeficients, lai koriģētu daļiņu skaitītāja mērījumus līdz attiecīgā standarta instrumenta līmenim, ja tas nenotiek pašā daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1

k
  c

—

Oglekļa īpatnējais koeficients

k
  f,d

m3/kg degvielas

Papildus sadedzinātais tilpums sausām izplūdes gāzēm

k
  f,w

m3/kg degvielas

Papildus sadedzinātais tilpums mitrām izplūdes gāzēm

k
  h,D

—

Mitruma korekcijas koeficients NOx aprēķināšanai CI motoriem

k
  h,G

—

Mitruma korekcijas koeficients NOx aprēķināšanai PI motoriem

kr

Reģenerācijas korekcija atbilstīgi 6.6.2. punktam vai motoriem bez periodiski reģenerējošas pēcapstrādes kr = 1

k
  r,d

—

Reģenerācijas korekcijas (uz leju) koeficients

k
  r,u

—

Reģenerācijas korekcijas (uz augšu) koeficients

k
  w,a

—

Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru ieplūdes gaisu

k
  w,d

—

Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru atšķaidīšanas gaisu

k
  w,e

—

Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām atšķaidītām izplūdes gāzēm

k
  w,r

—

Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām neapstrādātām izplūdes gāzēm

K
  V

—

CFV kalibrēšanas funkcija

λ

—

Pārmērīgā gaisa attiecība

mb

mg

Savākto daļiņu parauga masa atšķaidītājā

m
  d

kg

Atšķaidītāja parauga masa, ko laiž cauri daļiņu paraugu vākšanas filtriem

m
  ed

kg

Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā

m
  edf

kg

Līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa testa cikla laikā

m
  ew

kg

Kopējā izplūdes gāzu masa cikla laikā

mex

kg

Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas tuneļa daļiņu skaita paraugam

m
  f

mg

Daļiņu parauga filtra masa

m
  gas

g

Gāzveida emisijas masa testa cikla laikā

mp

mg

Savākto daļiņu parauga masa

m
  PM

g

Daļiņu emisijas masa testa cikla laikā

mPM,corr

g/tests

Daļiņu masa, kam veikta korekcija atbilstīgi iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugam

m
  se

kg

Izplūdes gāzu parauga masa testa cikla laikā

m
  sed

kg

Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas kanālam

m
  sep

kg

Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu savākšanas filtriem

m
  ssd

kg

Sekundārā atšķaidītāja masa

M

Nm

Griezes moments

M
  a

g/mol

Ieplūdes gaisa molārmasa

M
  d

g/mol

Atšķaidītāja molārmasa

M
  e

g/mol

Izplūdes gāzu molārmasa

M
  f

Nm

Uzstādāmo palīgierīču/iekārtu absorbētais griezes moments

M
  gas

g/mol

Gāzveida komponentu molārmasa

M
  r

Nm

Noņemamo palīgierīču/iekārtu absorbētais griezes moments

N

—

Testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits

n

—

Mērījumu skaits

nr

—

Mērījumu skaits ar reģenerāciju

n

min-1

Motora rotācijas apgriezienu skaits

n
  hi

min-1

Liels motora apgriezienu skaits

n
  lo

min-1

Mazs motora apgriezienu skaits

n
  pref

min-1

Vēlamais motora apgriezienu skaits

n
  p

r/s

PDP sūkņa apgriezienu skaits

Ncold

—

Kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC aukstās iedarbināšanas testa cikla laikā

Nhot

—

Kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC karstās iedarbināšanas testa cikla laikā

Nin

Daļiņu skaita koncentrācija pirms komponenta

Nout

Daļiņu skaita koncentrācija pēc komponenta

p
  a

kPa

Motora ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens

p
  b

kPa

Kopējais atmosfēras spiediens

p
  d

kPa

Atšķaidītāja piesātināta tvaika spiediens

p
  p

kPa

Absolūtais spiediens

p
  r

kPa

Ūdens tvaika spiediens pēc dzesēšanas vannas

p
  s

kPa

Sauss atmosfēras spiediens

P

kW

Jauda

P
  f

kW

Uzstādāmo palīgierīču/iekārtu absorbētā jauda

P
  r

kW

Noņemamo palīgierīču/iekārtu absorbētā jauda

qex

kg/s

Daļiņu skaita parauga masas plūsmas ātrums

q

  mad

kg/s

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata

q

  maw

kg/s

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q

  mCe

kg/s

Oglekļa masas plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs

q

  mCf

kg/s

Oglekļa masas plūsmas ātrums motorā

q

  mCp

kg/s

Oglekļa masas plūsmas ātrums daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā

q

  mdew

kg/s

Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q

  mdw

kg/s

Atšķaidītāja masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q

  medf

kg/s

Līdzvērtīgas atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q

  mew

kg/s

Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q

  mex

kg/s

Parauga masas plūsmas ātrums, ko iegūst atšķaidīšanas kanālā

q

  mf

kg/s

Degvielas masas plūsmas ātrums

q

  mp

kg/s

Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā

qsw

kg/s

Atšķaidīšanas tunelī atpakaļ ievadītās masas plūsmas ātrums, lai kompensētu ņemto daļiņu skaita paraugu

q

  vCVS

m3/s

CVS tilpuma ātrums

q

  vs

dm3/min

Izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas ātrums

q

  vt

cm3/min

Marķiergāzes plūsmas ātrums

r2

—

Noteikšanas koeficients

r
  d

—

Atšķaidīšanas koeficients

r
  D

—

SSV diametra koeficients

r
  h

—

FID ogļūdeņraža reakcijas koeficients

r
  m

—

FID metanola reakcijas koeficients

r
  p

—

SSV spiediena koeficients

r
  s

—

Vidējais parauga koeficients

s

Standartnovirze

ρ

kg/m3

Blīvums

ρ
  e

kg/m3

Izplūdes gāzu blīvums

σ

—

Standartnovirze

T

K

Absolūtā temperatūra

T
  a

K

Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra

t

s

Laiks

t
  10

s

Laiks starp posma ievadi un 10 % no galīgā nolasījuma

t
  50

s

Laiks starp posma ievadi un 50 % no galīgā nolasījuma

t
  90

s

Laiks starp posma ievadi un 90 % no galīgā nolasījuma

u

—

Koeficienta starp gāzes komponentu un izplūdes gāzu blīvumiem (vai molārmasām) dalījums ar 1000

V
  0

m3/r

PDP gāzes tilpums, ko iesūknē vienā apgriezienā

V
  s

dm3

Izplūdes gāzu analīzes stenda sistēmas tilpums

W
  act

kWh

Faktiskais testa ciklā paveiktais darbs

Wact,cold

kWh

Faktiskais WHTC aukstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam

Wact, hot

kWh

Faktiskais WHTC aukstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam

W
  ref

kWh

Testa cikla atsauces cikla darbs

X
  0

m3/r

PDP kalibrēšanas funkcija

3.3.   Simboli un saīsinājumi degvielas sastāva apzīmēšanai

| w
  ALF | ūdeņraža daudzums degvielā, % no masas |
| --- | --- |
| w
  BET | oglekļa daudzums degvielā, % no masas |
| w
  GAM | sēra daudzums degvielā, % no masas |
| w
  DEL | slāpekļa daudzums degvielā, % no masas |
| w
  EPS | skābekļa daudzums degvielā, % no masas |
| α | ūdeņraža molārā attiecība (H/C) |
| γ | sēra molārā attiecība (S/C) |
| δ | slāpekļa molārā attiecība (N/C) |
| ε | skābekļa molārā attiecība (O/C) |

w
  ALF

ūdeņraža daudzums degvielā, % no masas

w
  BET

oglekļa daudzums degvielā, % no masas

w
  GAM

sēra daudzums degvielā, % no masas

w
  DEL

slāpekļa daudzums degvielā, % no masas

w
  EPS

skābekļa daudzums degvielā, % no masas

α

ūdeņraža molārā attiecība (H/C)

γ

sēra molārā attiecība (S/C)

δ

slāpekļa molārā attiecība (N/C)

ε

skābekļa molārā attiecība (O/C)

attiecas uz degvielu CHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Simboli un saīsinājumi ķīmisko komponentu apzīmēšanai

| C1 | Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis |
| --- | --- |
| CH4 | Metāns |
| C2H6 | Etāns |
| C3H8 | Propāns |
| CO | Oglekļa monoksīds |
| CO2 | Oglekļa dioksīds |
| DOP | Dioktilftalāts |
| HC | Ogļūdeņraži |
| H2O | Ūdens |
| NMHC | Ogļūdeņraži, izņemot metānu |
| NOx | Slāpekļa oksīdi |
| NO | Slāpekļa oksīds |
| NO2 | Slāpekļa dioksīds |
| PM | Cietās daļiņas |

C1

Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis

CH4

Metāns

C2H6

Etāns

C3H8

Propāns

CO

Oglekļa monoksīds

CO2

Oglekļa dioksīds

DOP

Dioktilftalāts

HC

Ogļūdeņraži

H2O

Ūdens

NMHC

Ogļūdeņraži, izņemot metānu

NOx

Slāpekļa oksīdi

NO

Slāpekļa oksīds

NO2

Slāpekļa dioksīds

PM

Cietās daļiņas

3.5.   Saīsinājumi

| CFV | Kritiskās plūsmas Venturi caurule |
| --- | --- |
| CLD | Hemiluminiscences detektors |
| CVS | Pastāvīga tilpuma parauga ņemšana |
| deNOx | NOx pēcapstrādes sistēma |
| EGR | Izplūdes gāzu recirkulācija |
| ET | Tvaicēšanas caurule |
| FID | Liesmas jonizācijas detektors |
| FTIR | Furjē transformācijas infrasarkanais spektrofotometrs |
| GC | Gāzes hromatogrāfs |
| HCLD | Apsildāms hemiluminiscences detektors |
| HFID | Apsildāms liesmas jonizācijas detektors |
| LDS | Diožu lāzera spektrometrs |
| LPG | Sašķidrināta naftas gāze |
| NDIR | Nedispersīvi infrasarkanie stari (analizators) |
| NG | Dabasgāze |
| NMC | Gāzu, izņemot metānu, nošķīrējs |
| OT | Izplūdes caurule |
| PDP | Pozitīva darba tilpuma sūknis |
| Per cent FS | Procenti no pilnas skalas |
| PCF | Daļiņu iepriekšējais klasifikators |
| PFS | Daļējas plūsmas sistēma |
| PNC | Daļiņu skaitītājs |
| PND | Daļiņu skaita atšķaidītājs |
| PTS | Daļiņu pārvades sistēma |
| PTT | Daļiņu pārvades caurule |
| SSV | Zemskaņas Venturi caurule |
| VGT | Mainīgas ģeometrijas turbīna |
| VPR | Gaistošo daļiņu noņēmējs |
| WHSC | Starptautiski saskaņots vienmērīgā režīma braukšanas cikls |
| WHTC | Starptautiski saskaņots pārejas ekspluatācijas braukšanas cikls |

CFV

Kritiskās plūsmas Venturi caurule

CLD

Hemiluminiscences detektors

CVS

Pastāvīga tilpuma parauga ņemšana

deNOx

NOx pēcapstrādes sistēma

EGR

Izplūdes gāzu recirkulācija

ET

Tvaicēšanas caurule

FID

Liesmas jonizācijas detektors

FTIR

Furjē transformācijas infrasarkanais spektrofotometrs

GC

Gāzes hromatogrāfs

HCLD

Apsildāms hemiluminiscences detektors

HFID

Apsildāms liesmas jonizācijas detektors

LDS

Diožu lāzera spektrometrs

LPG

Sašķidrināta naftas gāze

NDIR

Nedispersīvi infrasarkanie stari (analizators)

NG

Dabasgāze

NMC

Gāzu, izņemot metānu, nošķīrējs

OT

Izplūdes caurule

PDP

Pozitīva darba tilpuma sūknis

Per cent FS

Procenti no pilnas skalas

PCF

Daļiņu iepriekšējais klasifikators

PFS

Daļējas plūsmas sistēma

PNC

Daļiņu skaitītājs

PND

Daļiņu skaita atšķaidītājs

PTS

Daļiņu pārvades sistēma

PTT

Daļiņu pārvades caurule

SSV

Zemskaņas Venturi caurule

VGT

Mainīgas ģeometrijas turbīna

VPR

Gaistošo daļiņu noņēmējs

WHSC

Starptautiski saskaņots vienmērīgā režīma braukšanas cikls

WHTC

Starptautiski saskaņots pārejas ekspluatācijas braukšanas cikls

4.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

Motoru sistēma projektēta, konstruēta un montēta tā, lai motors parastos ekspluatācijas apstākļos atbilstu šā pielikuma noteikumiem savas lietošanas laikā, tostarp laikā, kamēr tas uzstādīts transportlīdzeklī, kā noteikts šajos noteikumos.

5.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

5.1.   Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisija

Motora gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju nosaka WHTC un WHSC testa ciklos, kā aprakstīts 7. punktā. Mērīšanas sistēmas atbilst 9.2. punktā noteiktajām linearitātes prasībām un specifikācijām, kas noteiktas 9.3. punktā (gāzveida emisiju mērīšanai), 9.4. punktā (daļiņu mērīšanai) un šā pielikuma 2. papildinājumā.

Citas sistēmas vai analizatorus var apstiprināt tipa apstiprinātāja iestāde, ja konstatē, ka tie dod līdzvērtīgus rezultātus atbilstīgi 5.1.1. punktam.

5.1.1.   Līdzvērtīgums

Sistēmas līdzvērtīgumu nosaka, pamatojoties uz septiņu (vai vairāku) paraugu pāru korelācijas izpēti starp minēto sistēmu un kādu no sistēmām, kas minēta šajā pielikumā.

“Rezultāti” attiecas uz specifiskā ciklā svērto emisijas vērtību. Korelācijas testu veic tajā pašā laboratorijā, testēšanas telpā un ar to pašu motoru, un to vēlams veikt paralēli. Parauga pāru līdzvērtīgumu nosaka, izmantojot F testa un t testa statistiku, kā aprakstīts 3. papildinājuma A.3.3. punktā, ko iegūst saskaņā ar iepriekš aprakstīto laboratorijas testēšanas telpu un motora apstākļiem. Netipiskas datu kopas nosaka atbilstīgi ISO 5725 un izslēdz no datubāzes. Sistēmas, ko izmanto mijiedarbības testam, apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde.

5.2.   Motoru saime

5.2.1.   Vispārīgi noteikumi

Motoru saimi raksturo konstrukcijas parametri. Tie ir kopīgi visiem saimes motoriem. Motora izgatavotājs var noteikt, kuri motori ir piederīgi motoru saimei, ja vien tiek ievēroti 5.2.3. punktā noteiktie pieskaitāmības kritēriji. Motoru saimi apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Izgatavotājs sniedz tipa apstiprinātājai iestādei atbilstīgu informāciju par vienas saimes motoru emisijas līmeņiem.

5.2.2.   Īpaši gadījumi

Dažos gadījumos parametri var savstarpēji korelēt. Tas jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka tikai motori ar līdzīgiem emisijas izplūdes gāzu parametriem tiek ietverti vienā saimē. Izgatavotājs identificē šādus gadījumus un par tiem informē tipa apstiprinātāju iestādi. Tad to ņem vērā kā jaunas motoru saimes izveides kritēriju.

Tādu iekārtu vai īpašību gadījumā, kas nav uzskaitītas 5.2.3. punktā un kas ievērojami ietekmē emisiju līmeni, izgatavotājs identificē iekārtas, pamatojoties uz labu inženiertehnisko praksi, un informē tipa apstiprinātāju iestādi. Tad to ņem vērā kā jaunas motoru saimes izveides kritēriju.

Papildus 5.2.3. punktā uzskaitītajiem parametriem izgatavotājs var ieviest papildkritērijus, kas ļauj definēt ierobežotāka izmēra saimi. Šie parametri nav obligāti tādi parametri, kas ietekmē emisijas līmeni.

5.2.3.   Parametri, pēc kuriem definē motoru saimi

5.2.3.1.   Sadedzes cikls:

| a) | divtaktu cikls, |
| --- | --- |

a)

divtaktu cikls,

| b) | četrtaktu cikls, |
| --- | --- |

b)

četrtaktu cikls,

| c) | rotormotors, |
| --- | --- |

c)

rotormotors,

| d) | cits. |
| --- | --- |

d)

cits.

5.2.3.2.   Cilindru konfigurācija

5.2.3.2.1.   Cilindru pozīcija blokā:

| a) | V veidā, |
| --- | --- |

a)

V veidā,

| b) | rindā, |
| --- | --- |

b)

rindā,

| c) | radiāli, |
| --- | --- |

c)

radiāli,

| d) | cita (F, W utt.). |
| --- | --- |

d)

cita (F, W utt.).

5.2.3.2.2.   Cilindru relatīvā pozīcija

Viena bloka motori var piederēt vienai saimei, ja to cilindra diametra dimensijas vienam centram pret otru ir vienādas.

5.2.3.3.   Dzesētājvide:

| a) | gaiss, |
| --- | --- |

a)

gaiss,

| b) | ūdens, |
| --- | --- |

b)

ūdens,

| c) | eļļa. |
| --- | --- |

c)

eļļa.

5.2.3.4.   Atsevišķu cilindru darba tilpums

5.2.3.4.1.   Motors, kura cilindra darba tilpums ≥ 0,75 dm3

Lai motorus, kuru cilindra darba tilpums ir ≥ 0,75 dm3, uzskatītu par piederīgiem vienai saimei, atsevišķo cilindru darba tilpumu starpība nedrīkst pārsniegt 15 % no lielākā atsevišķā cilindra darba tilpuma saimē.

5.2.3.4.2.   Motors, kura cilindra darba tilpums < 0,75 dm3

Lai motorus, kuru cilindra darba tilpums ir < 0,75 dm3, uzskatītu par piederīgiem vienai saimei, atsevišķo cilindru darba tilpumu starpība nedrīkst pārsniegt 30 % no lielākā atsevišķā cilindra darba tilpuma saimē.

5.2.3.4.3.   Motors ar atšķirīgiem cilindra darba tilpuma ierobežojumiem

Uzskata, ka motori, kam ir atšķirīgi cilindra darba tilpumi, kas pārsniedz 5.2.3.4.1. un 5.2.3.4.2. punktā noteiktos ierobežojumus, ir piederīgi vienai saimei, ja to apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Apstiprinājuma pamatā ir tehniski elementi (aprēķini, simulācijas, eksperimentu rezultāti utt.), kas parāda, ka ierobežojumu pārsniegšana ievērojami neietekmē izplūdes gāzu emisijas.

5.2.3.5.   Gaisa vilkmes metode:

| a) | dabiska vilkme, |
| --- | --- |

a)

dabiska vilkme,

| b) | ievadīšana ar spiedienu, |
| --- | --- |

b)

ievadīšana ar spiedienu,

| c) | spiedienu rada ar uzpūtes gaisa dzesētāju. |
| --- | --- |

c)

spiedienu rada ar uzpūtes gaisa dzesētāju.

5.2.3.6.   Degvielas tips:

| a) | dīzeļdegviela, |
| --- | --- |

a)

dīzeļdegviela,

| b) | dabasgāze (NG), |
| --- | --- |

b)

dabasgāze (NG),

| c) | sašķidrināta naftas gāze (LPG), |
| --- | --- |

c)

sašķidrināta naftas gāze (LPG),

| d) | etanols. |
| --- | --- |

d)

etanols.

5.2.3.7.   Degkameras tips:

| a) | atvērta kamera, |
| --- | --- |

a)

atvērta kamera,

| b) | dalītā degkamera, |
| --- | --- |

b)

dalītā degkamera,

| c) | citi tipi. |
| --- | --- |

c)

citi tipi.

5.2.3.8.   Aizdedzes tips:

| a) | dzirksteļaizdedze, |
| --- | --- |

a)

dzirksteļaizdedze,

| b) | kompresijas aizdedze. |
| --- | --- |

b)

kompresijas aizdedze.

5.2.3.9.   Vārsti un atveres:

| a) | konfigurācija, |
| --- | --- |

a)

konfigurācija,

| b) | vārstu skaits cilindrā. |
| --- | --- |

b)

vārstu skaits cilindrā.

5.2.3.10.   Degvielas padeves tips:

| a) | šķidrās degvielas padeves tips:






  i) | sūknis un (augsta spiediena) līnija un iesmidzinātājs, |
| --- | --- | --- |

a)

šķidrās degvielas padeves tips:

i)

sūknis un (augsta spiediena) līnija un iesmidzinātājs,

| ii) | rindas sūknis vai sadalītājsūknis, |
| --- | --- |

ii)

rindas sūknis vai sadalītājsūknis,

| iii) | vienības sūknis vai vienības iesmidzinātājs, |
| --- | --- |

iii)

vienības sūknis vai vienības iesmidzinātājs,

| iv) | vienots elements, |
| --- | --- |

iv)

vienots elements,

| v) | karburators(-i), |
| --- | --- |

v)

karburators(-i),

| vi) | citi; |
| --- | --- |

vi)

citi;

| b) | gāzveida degvielas padeves tips:






  i) | gāzveida degvielas padeve, |
| --- | --- | --- |

b)

gāzveida degvielas padeves tips:

i)

gāzveida degvielas padeve,

| ii) | šķidras degvielas padeve, |
| --- | --- |

ii)

šķidras degvielas padeve,

| iii) | sajaukšanas bloki, |
| --- | --- |

iii)

sajaukšanas bloki,

| iv) | citi; |
| --- | --- |

iv)

citi;

| c) | citi tipi. |
| --- | --- |

c)

citi tipi.

5.2.3.11.   Dažādas iekārtas:

| a) | izplūdes gāzu recirkulācija (EGR), |
| --- | --- |

a)

izplūdes gāzu recirkulācija (EGR),

| b) | ūdens iesmidzināšana, |
| --- | --- |

b)

ūdens iesmidzināšana,

| c) | gaisa iesmidzināšana, |
| --- | --- |

c)

gaisa iesmidzināšana,

| d) | citi. |
| --- | --- |

d)

citi.

5.2.3.12.   Elektroniskas vadības stratēģija

To, vai motoram ir vai nav elektronisks vadības bloks (ECU), uzskata par saimes pamatkritēriju.

Ja motoru kontrolē elektroniski, izgatavotājs norāda tehniskos elementus, skaidrojot šādu motoru grupēšanu vienā saimē, t. i., norādot iemeslus, kādēļ var sagaidīt, ka šie motori atbildīs tādām pašām emisijas prasībām.

Šādi elementi var būt aprēķini, simulācijas, aplēses, iesmidzināšanas parametru apraksts, eksperimentu rezultāti utt.

Kontrolētas īpašības ir, piemēram:

| a) | laiks, |
| --- | --- |

a)

laiks,

| b) | iesmidzināšanas spiediens, |
| --- | --- |

b)

iesmidzināšanas spiediens,

| c) | vairākas iesmidzināšanas, |
| --- | --- |

c)

vairākas iesmidzināšanas,

| d) | padeves spiediens, |
| --- | --- |

d)

padeves spiediens,

| e) | VGT, |
| --- | --- |

e)

VGT,

| f) | EGR. |
| --- | --- |

f)

EGR.

5.2.3.13.   Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas

Šādu ierīču funkcionēšanu un kombināciju uzskata par kritēriju pieskaitāmībai motoru saimei:

| a) | oksidācijas katalizators, |
| --- | --- |

a)

oksidācijas katalizators,

| b) | triju veidu katalizators, |
| --- | --- |

b)

triju veidu katalizators,

| c) | deNOx sistēma ar selektīvu NOx samazināšanu (pievienojot samazinošu reaģentu), |
| --- | --- |

c)

deNOx sistēma ar selektīvu NOx samazināšanu (pievienojot samazinošu reaģentu),

| d) | citas deNOx sistēmas, |
| --- | --- |

d)

citas deNOx sistēmas,

| e) | cieto daļiņu uztvērējs ar pasīvo reģenerāciju, |
| --- | --- |

e)

cieto daļiņu uztvērējs ar pasīvo reģenerāciju,

| f) | cieto daļiņu uztvērējs ar aktīvo reģenerāciju, |
| --- | --- |

f)

cieto daļiņu uztvērējs ar aktīvo reģenerāciju,

| g) | citi daļiņu uztvērēji, |
| --- | --- |

g)

citi daļiņu uztvērēji,

| h) | citas iekārtas. |
| --- | --- |

h)

citas iekārtas.

Ja motors sertificēts bez pēcapstrādes sistēmas neatkarīgi no tā, vai tas ir cilmes motors vai pieder motoru saimei, šādu motoru, kas aprīkots ar oksidācijas katalizatoru, var iekļaut tajā pašā motoru saimē, ja tam nav nepieciešama degviela ar atšķirīgām īpašībām.

Ja tam nepieciešama degviela ar noteiktām īpašībām (piemēram, daļiņu uztvērējiem nepieciešami īpaši degvielas piemaisījumi reģenerācijas procesa nodrošināšanai), lēmumu par šāda motora iekļaušanu tajā pašā motoru saimē pamato izgatavotāja norādītie tehniskie elementi. Šie elementi norāda, ka aprīkotā motora sagaidāmais emisijas līmenis atbilst tādām pašām robežvērtībām kā neaprīkotā motora emisijas līmenis.

Ja motors sertificēts ar pēcapstrādes sistēmu neatkarīgi no tā, vai tas ir cilmes motors vai pieder motoru saimei, un tā cilmes motors aprīkots ar tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, tad šādu motoru, ja tas aprīkots ar pēcapstrādes sistēmu, nedrīkst iekļaut tajā pašā motoru saimē.

5.2.4.   Cilmes motora izvēle

5.2.4.1.   Kompresijas aizdedzes motori

Kad tipa apstiprinātāja iestāde apstiprinājusi motoru saimi, tās cilmes motoru izvēlas, kā primāro kritēriju izmantojot augstāko degvielas padevi taktī ar maksimālo deklarēto griezes momenta apgriezienu skaitu. Ja diviem vai vairākiem motoriem primārais kritērijs ir kopīgs, cilmes motoru izvēlas pēc sekundārā kritērija, kas ir augstākā degvielas padeve taktī ar nominālu apgriezienu skaitu.

5.2.4.2.   Dzirksteļaizdedzes motori

Kad tipa apstiprinātāja iestāde apstiprinājusi motoru saimi, tās cilmes motoru izvēlas, izmantojot primāro kritēriju, kas ir lielākais darba tilpums. Ja diviem vai vairākiem motoriem primārais kritērijs ir kopīgs, cilmes motoru izvēlas, izmantojot sekundāro kritēriju šādā prioritāšu secībā:

| a) | lielākā degvielas padeve taktī ar deklarētās nominālās jaudas apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

a)

lielākā degvielas padeve taktī ar deklarētās nominālās jaudas apgriezienu skaitu;

| b) | agrākā aizdedze; |
| --- | --- |

b)

agrākā aizdedze;

| c) | mazākais EGR ātrums. |
| --- | --- |

c)

mazākais EGR ātrums.

5.2.4.3.   Piezīmes par cilmes motora izvēli

Tipa apstiprinātāja iestāde var secināt, ka saimes vissliktāko emisiju vislabāk var raksturot tad, ja veic citu motoru testus. Šādā gadījumā motora izgatavotājs iesniedz atbilstīgu informāciju, lai noteiktu saimes motorus, kam varētu būt augstākais emisiju līmenis.

Ja saimes motoriem piemīt citas īpašības, par kurām var uzskatīt, ka tās ietekmē izplūdes gāzu emisiju, šīs īpašības jāidentificē un jāņem vērā, izvēloties cilmes motoru.

Ja saimes motori atbilst tādām pašām emisijas vērtībām dažādos lietošanas laika periodos, to ņem vērā, izvēloties cilmes motoru.

6.   TESTA APSTĀKĻI

6.1.   Testa nosacījumi laboratorijā

Motora ieplūdes gaisa absolūto temperatūru (Ta), kas izteikta kelvinos, un sauso atmosfēras spiedienu (ps), kas izteikts kPa, mēra un parametru fa nosaka atbilstīgi turpmāk minētajiem nosacījumiem. Daudzcilindru motoros, kam ir atsevišķas ieplūdes kolektoru grupas, piemēram, V veida motora konfigurācija, ņem atsevišķo grupu vidējo temperatūru. Par parametru f
  a ziņo kopā ar testa rezultātiem. Lai testa rezultātus labāk atkārtotu un reproducētu, iesaka, ka parametrs f
  a ir šāds: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Kompresijas aizdedzes motoriem:
  motoriem ar dabisko velkmi un mehānisko kompresordzinēju: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Kompresijas aizdedzes motoriem:

motoriem ar dabisko velkmi un mehānisko kompresordzinēju:

Formula

(1)

turbokompresoriem ar ieplūdes gaisa dzesēšanu vai bez tās:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Dzirksteļaizdedzes motoriem: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Dzirksteļaizdedzes motoriem:

Formula

(3)

6.2.   Motori ar uzpūtes gaisa dzesēšanu

Uzpūtes gaisa temperatūru pieraksta, un pie nomināla apgriezienu skaita un pilnas slodzes tā ir robežās ± 5 K no maksimālās uzpūtes gaisa temperatūras, ko norādījis izgatavotājs. Dzesētājvides temperatūra ir vismaz 293 K (20 °C).

Ja izmanto testa laboratorijas sistēmu vai ārēju ventilatoru, iestata tādu dzesētāja plūsmas ātrumu, lai uzpūtes gaisa temperatūra būtu ± 5 K robežās no maksimālās uzpūtes gaisa temperatūras, ko norādījis izgatavotājs pie nominālā apgriezienu skaita un pilnas slodzes. Dzesētāja temperatūra un uzpūtes gaisa dzesētāja plūsmas ātrums iepriekš minētajā punktā netiek mainīts visā testa ciklā, ja vien rezultātā uzpūtes gaiss netiek neraksturīgi pārmērīgi atdzesēts. Uzpūtes gaisa dzesētāja tilpumu pamato laba inženiertehniskā prakse, un tas ir raksturīgs attiecībā uz motora lietošanas uzstādīšanu ražošanā. Laboratorijas sistēmu projektē tā, lai līdz minimumam samazinātu kondensāta uzkrāšanos. Uzkrājušos kondensātu pirms emisiju testēšanas novada, un visas novadcaurulītes pilnībā noslēdz.

Ja motora izgatavotājs ir norādījis uzpūtes gaisa dzesēšanas sistēmai spiediena krituma ierobežojumus, ir jānodrošina, lai spiediena kritums uzpūtes gaisa dzesēšanas sistēmā izgatavotāja norādītajos motora stāvokļos atbilst izgatavotāja norādītajiem ierobežojumiem. Spiediena kritumu mēra izgatavotāja norādītajās vietās.

6.3.   Motora jauda

Īpatnējo emisiju mērījumu pamatā ir motora jauda un cikla darbs, kā noteikts saskaņā ar 6.3.1.–6.3.5. punktu.

6.3.1.   Motora uzstādīšana

Motoru testē ar 6. papildinājumā uzskaitītajām palīgierīcēm/iekārtām.

Ja palīgierīces/iekārtas nav uzstādītas atbilstoši prasībām, to jaudu ņem vērā saskaņā ar 6.3.2.–6.3.5. punktu.

6.3.2.   Palīgierīces/iekārtas, kas jāuzstāda emisiju testēšanai

Ja saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājumu prasītās palīgierīces/iekārtas nav lietderīgi uzstādīt testa stendā, to absorbēto jaudu nosaka un atņem no motora jaudas (standartjaudas un faktiskās jaudas), kura izmērīta visā WHTC motora ātruma diapazonā un WHSC testa ātrumiem.

6.3.3.   Palīgierīces/iekārtas, kas testēšanas vajadzībām jānoņem no motora

Ja palīgierīces/iekārtas, kas netiek prasītas šā pielikuma 6. papildinājumā, nevar noņemt, to absorbēto jaudu var noteikt un pieskaitīt motora jaudai (standartjaudai un faktiskajai jaudai), kura izmērīta visā WHTC motora ātruma diapazonā un WHSC testa ātrumiem. Ja šī vērtība ir lielāka nekā 3 % no testa apgriezienu maksimālās jaudas, tas ir jāpierāda tipa apstiprinātājai iestādei.

6.3.4.   Palīgierīču jaudas noteikšana

Jauda, ko absorbē palīgierīces, jānosaka tikai tad, ja:

| a) | motoram nav uzstādītas šā pielikuma 6. papildinājumā prasītās palīgierīces/iekārtas
  un/vai |
| --- | --- |

a)

motoram nav uzstādītas šā pielikuma 6. papildinājumā prasītās palīgierīces/iekārtas

un/vai

| b) | motoram ir uzstādītas palīgierīces/iekārtas, kas netiek prasītas šā pielikuma 6. papildinājumā. |
| --- | --- |

b)

motoram ir uzstādītas palīgierīces/iekārtas, kas netiek prasītas šā pielikuma 6. papildinājumā.

Motora izgatavotājs iesniedz, un tipa apstiprinātāja iestāde apstiprina palīgierīču jaudas vērtības un palīgierīču jaudas noteikšanai izmantojamo mērīšanas/aprēķināšanas metodi par visu testa ciklu darbības diapazonu.

6.3.5.   Motora cikla darbs

Standarta un faktisko cikla darbu (skatīt 7.4.8. un 7.8.6. punktu) aprēķina, pamatojoties uz motora jaudu, kas noteikta saskaņā ar 6.3.1. punktu. Šajā gadījumā 4. vienādojumā Pf un Pr ir vienādi ar nulli, un P ir vienāds ar Pm.

Ja saskaņā ar 6.3.2. un/vai 6.3.3. punktu ir uzstādītas palīgierīces/iekārtas, to absorbēto jaudu izmanto, lai koriģētu katru momentāno cikla jaudas vērtību Pm,i saskaņā ar šādu vienādojumu:

| | (4) |
| --- | --- |

Formula

(4)

kur

| Pm,i | ir motora izmērītā jauda, kW |
| --- | --- |
| Pf,i | ir palīgierīču/iekārtu, ar ko jāaprīko motors, absorbētā jauda, kW |
| Pr,i | ir palīgierīču/iekārtu, kas jānoņem no motora, absorbētā jauda, kW |

Pm,i

ir motora izmērītā jauda, kW

Pf,i

ir palīgierīču/iekārtu, ar ko jāaprīko motors, absorbētā jauda, kW

Pr,i

ir palīgierīču/iekārtu, kas jānoņem no motora, absorbētā jauda, kW

6.4.   Motora gaisa ieplūdes sistēma

Motora gaisa ieplūdes sistēmu vai testa laboratorijas sistēmu izmanto, rādot gaisa ieplūdes ierobežojumu ± 300 Pa robežās no izgatavotāja norādītās maksimālās vērtības tīra gaisa tīrītājam pie nomināla apgriezienu skaita un pilnas slodzes. Ierobežojuma statisko diferenciālo spiedienu mēra izgatavotāja noteiktajā vietā.

6.5.   Motora izplūdes gāzu sistēma

Motora izplūdes gāzu sistēmu vai testa laboratorijas sistēmu izmanto, rādot izplūdes gāzu pretspiedienu 80–100 % robežās no izgatavotāja norādītās maksimālās vērtības pie nomināla apgriezienu skaita un pilnas slodzes. Ja maksimālais ierobežojums ir 5 kPa vai mazāks, iestatīšanas punkts nedrīkst būt vairāk kā par 1,0 kPa mazāks nekā maksimālā vērtība. Izplūdes gāzu sistēma atbilst izplūdes gāzu paraugu ņemšanas prasībām, kas norādītas 9.3.10. un 9.3.11. punktā.

6.6.   Motors ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu

Ja motors aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, izplūdes caurules diametrs ir tāds pats kā lietošanā vai atbilstīgs izgatavotāja norādītajam, t. i., vismaz četri caurules diametri augšpus izplešanās sekcijas sākuma, kur atrodas pēcapstrādes iekārta. Attālums no izplūdes gāzu kolektora atloka vai turbokompresora izejas uz izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu ir tāds pats kā transportlīdzekļa konfigurācijā vai izgatavotāja norādītajās attāluma specifikācijās. Izplūdes gāzu pretspiediens vai ierobežojums atbilst tādiem pašiem kritērijiem, kā minēts iepriekš, un tos var iestatīt ar vārsta palīdzību. Mainīga ierobežojuma pēcapstrādes iekārtām maksimālo izplūdes gāzu ierobežojumu definē izgatavotāja norādītajā pēcapstrādes stāvoklī (nogatavināšanas/novecošanās un reģenerācijas/ielādes līmenis). Ja maksimālais ierobežojums ir 5 kPa vai mazāks, iestatīšanas punkts nedrīkst būt vairāk kā par 1,0 kPa mazāks nekā maksimālā vērtība. Maketa testos un motora kartēšanā pēcapstrādes trauku var noņemt un aizstāt ar līdzvērtīgu trauku, kurā ir neaktīvs katalizatora nesējs.

Emisijas, ko mēra testa ciklā, ir raksturīgas ekspluatācijas emisijām. Ja motors aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kam nepieciešams patērēt reaģentu, visos testos izmantojamo reaģentu norāda izgatavotājs.

Motoriem, kas aprīkoti ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kam nepārtraukti notiek reģenerācija, nav jāveic īpaša testa procedūra, taču reģenerācijas process ir jāpierāda atbilstīgi 6.6.1. punktam.

Motoriem, kas aprīkoti ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kam periodiski notiek reģenerācija, kā aprakstīts 6.6.2. punktā, emisijas rezultātus regulē, lai ņemtu vērā reģenerāciju. Šādā gadījumā vidējā emisija ir atkarīga no reģenerācijas biežuma, kas izteikta tādu testu daļās, kuru laikā notiek reģenerācija.

6.6.1.   Nepārtrauktā reģenerācija

Emisijas mēra tādā pēcapstrādes sistēmā, kas stabilizēta, radot atkārtojamas emisijas. Reģenerācijas process notiek vismaz reizi WHTC karstās palaides testa laikā, un izgatavotājs ziņo par apstākļiem, kādos parasti notiek reģenerācija (kvēpu slodze, temperatūra, izplūdes gāzu pretspiediens utt.).

Lai uzskatāmi parādītu, ka reģenerācijas process ir nepārtraukts, veic vismaz trīs WHTC karstās palaides testus. Pierādīšanas vajadzībām motoru iesilda saskaņā ar 7.4.1. punktu, motoru impregnē saskaņā ar 7.6.3. punktu un veic pirmo WHTC karstās palaides testu. Turpmākos karstās palaides testus sāk pēc impregnēšanas saskaņā ar 7.6.3. punktu. Testu laikā pieraksta izplūdes gāzu temperatūru un spiedienu (temperatūru pirms un pēc pēcapstrādes sistēmas, izplūdes gāzu pretspiedienu utt.).

Ja testa laikā iestājas izgatavotāja ziņotie apstākļi un triju (vai vairāk) WHTC karstās palaides testu rezultātu diapazons nepārsniedz ±25 % vai 0,005 g/kWh, atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka, uzskata, ka pēcapstrādes sistēmai ir nepārtrauktā reģenerācija, un piemēro 7.6. punkta (WHTC) un 7.7. punkta (WHSC) vispārīgos testēšanas noteikumus.

Ja izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai ir drošības režīms, kas pārslēdzas uz periodiskas reģenerācijas režīmu, to pārbauda atbilstīgi 6.6.2. punktam. Šādā īpašā gadījumā piemērojamos emisijas robežlielumus var pārsniegt un to svērumu neveic.

6.6.2.   Periodiska reģenerācija

Attiecībā uz izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kuras pamatā ir periodiskas reģenerācijas process, emisijas mēra vismaz trīs WHTC karstās palaides testos, vienā ar reģenerāciju stabilizētā pēcapstrādes sistēmā un divos bez tās, un rezultātiem veic svērumu saskaņā ar 5. vienādojumu.

Reģenerācijas process notiek vismaz reizi WHTC karstās palaides testa laikā. Motors var būt aprīkots ar slēdzi, kas var neļaut vai ļaut notikt reģenerācijas procesam, ja vien šāda darbība neietekmē sākotnējo motora kalibrēšanu.

Izgatavotājs ziņo par normālu apstākļu parametriem, kādos notiek reģenerācijas process (kvēpu slodze, temperatūra, izplūdes gāzu pretspiediens utt.), un tā ilgumu. Izgatavotājs arī norāda reģenerācijas biežumu kā to testu skaitu, kuros notiek reģenerācija, salīdzinājumā ar to testu skaitu, kuros tā nenotiek. Precīza šāda biežuma noteikšanas procedūra balstās uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu, un par to jāvienojas ar tipa apstiprinātāju iestādi vai sertificēšanas iestādi.

Izgatavotājs nodrošina pēcapstrādes sistēmu, kas uzlādēta, lai panāktu reģenerāciju WHTC testa laikā. Šā testa vajadzībām motoru iesilda saskaņā ar 7.4.1. punktu, motoru impregnē saskaņā ar 7.6.3. punktu un sāk WHTC karstās palaides testu. Reģenerācija nedrīkst notikt motora iesildīšanas posmā.

Vidējās īpatnējās emisijas starp reģenerācijas posmiem nosaka, izmantojot vidējo aritmētisko lielumu no vairāku aptuveni vienādā attālumā veiktu WHTC karstās palaides testu rezultātiem (g/kWh). Veic vismaz vienu WHTC karstās palaides testu pēc iespējas tuvu pirms reģenerācijas testa un vienu WHTC karstās palaides testu tieši pēc reģenerācijas testa. Kā alternatīvu izgatavotājs var nodrošināt datus, lai parādītu, ka emisijas nemainās (± 25 % vai 0,005 g/kWh, izvēloties lielāko vērtību) starp reģenerācijas posmiem. Šādā gadījumā var izmantot tikai viena WHTC karstās palaides testa emisiju.

Reģenerācijas testa laikā pieraksta visus nepieciešamos datus reģenerācijas noteikšanai (CO vai NOx emisija, temperatūra pirms un pēc pēcapstrādes sistēmas, izplūdes gāzu pretspiediens utt.).

Reģenerācijas testa laikā var tikt pārsniegtas piemērojamās emisiju robežvērtības.

Testa procedūras shēma parādīta 2. attēlā.

2.   attēls

Periodiskas reģenerācijas shēma

WHTC emisijas ar karsto palaidi jāsver šādi:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

kur

| n | ir WHTC karstās palaides testu skaits bez reģenerācijas; |
| --- | --- |
| nr | ir WHTC testu skaits ar karsto palaidi un ar reģenerāciju (vismaz viens tests); |
| | ir vidējā īpatnējā emisija bez reģenerācijas, g/kWh; |
| | ir vidējā īpatnējā emisija ar reģenerāciju, g/kWh. |

n

ir WHTC karstās palaides testu skaits bez reģenerācijas;

nr

ir WHTC testu skaits ar karsto palaidi un ar reģenerāciju (vismaz viens tests);

Formula

ir vidējā īpatnējā emisija bez reģenerācijas, g/kWh;

Formula

ir vidējā īpatnējā emisija ar reģenerāciju, g/kWh.

Lai noteiktuFormula, piemēro turpmāk izklāstītos nosacījumus.

| a) | Ja reģenerācijai vajadzīgi vairāki WHTC karstās palaides testi, veic secīgus pilnus WHTC karstās palaides testus un turpina mērīt emisijas, neveicot impregnēšanu un neizslēdzot motoru, līdz reģenerācija ir pabeigta, un aprēķina WHTC karstās palaides testu vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

a)

Ja reģenerācijai vajadzīgi vairāki WHTC karstās palaides testi, veic secīgus pilnus WHTC karstās palaides testus un turpina mērīt emisijas, neveicot impregnēšanu un neizslēdzot motoru, līdz reģenerācija ir pabeigta, un aprēķina WHTC karstās palaides testu vidējo rādītāju.

| b) | Ja jebkura WHTC karstās palaides testa laikā tiek pabeigta reģenerācija, testu turpina visā tās laikā. |
| --- | --- |

b)

Ja jebkura WHTC karstās palaides testa laikā tiek pabeigta reģenerācija, testu turpina visā tās laikā.

Ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu reģenerācijas korekcijas koeficientus, pamatojoties uz labu inženiertehnisko analīzi, piemēro, vai nu reizinot (c), vai saskaitot (d).

| c) | Reizinot korekcijas koeficientus aprēķina šādi:








  (korekcijai uz augšu) | (6) |
| --- | --- | --- |
| (korekcijai uz leju) | (6a) |

c)

Reizinot korekcijas koeficientus aprēķina šādi:

Formula

(6)

Formula

(6a)

| d) | Saskaitot korekcijas koeficientus aprēķina šādi:








  (korekcijai uz augšu) | (7) |
| --- | --- | --- |
| (korekcijai uz leju) | (8) |

d)

Saskaitot korekcijas koeficientus aprēķina šādi:

Formula

(7)

Formula

(8)

Atsaucoties uz 8.6.3. punktā minētajiem īpatnējo emisiju aprēķiniem, reģenerācijas korekcijas koeficientus piemēro šādi:

| e) | testam bez reģenerācijas — koeficientu kr,u reizina vai saskaita attiecīgi ar 69. vai 70. vienādojumā iegūto īpatnējo emisiju e vērtību; |
| --- | --- |

e)

testam bez reģenerācijas — koeficientu kr,u reizina vai saskaita attiecīgi ar 69. vai 70. vienādojumā iegūto īpatnējo emisiju e vērtību;

| f) | testam ar reģenerāciju — koeficientu k
  r,d reizina vai saskaita attiecīgi ar 69. vai 70. vienādojumā iegūto īpatnējo emisiju e vērtību. |
| --- | --- |

f)

testam ar reģenerāciju — koeficientu k
  r,d reizina vai saskaita attiecīgi ar 69. vai 70. vienādojumā iegūto īpatnējo emisiju e vērtību.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma reģenerācijas korekcijas koeficientus:

| g) | var attiecināt uz citiem tās pašas motoru saimes locekļiem; |
| --- | --- |

g)

var attiecināt uz citiem tās pašas motoru saimes locekļiem;

| h) | var attiecināt uz citām motoru saimēm, kurās izmanto tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, kuru iepriekš apstiprinājusi tipa apstiprinātāja iestāde vai sertificēšanas iestāde, pamatojoties uz izgatavotāja sniegtiem tehniskiem pierādījumiem par līdzīgām emisijām. |
| --- | --- |

h)

var attiecināt uz citām motoru saimēm, kurās izmanto tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, kuru iepriekš apstiprinājusi tipa apstiprinātāja iestāde vai sertificēšanas iestāde, pamatojoties uz izgatavotāja sniegtiem tehniskiem pierādījumiem par līdzīgām emisijām.

6.7.   Dzesēšanas sistēma

Izmanto izgatavotāja ieteiktu motora dzesēšanas sistēmu ar pietiekamu jaudu motora noturēšanai normālā darbības temperatūrā.

6.8.   Smēreļļa

Izgatavotājs norāda smēreļļu, un tā ir raksturīga tirgū pieejama smēreļļa; testā izmantotās smēreļļas specifikācijas pieraksta un iesniedz kopā ar testa rezultātiem.

6.9.   Standartdegvielas specifikācija

Standartdegvielas ir norādītas 5. pielikumā.

Degvielas temperatūra atbilst izgatavotāja ieteikumam.

6.10.   Kartera emisijas

Kartera emisijas nedrīkst novadīt tieši apkārtējā vidē, izņemot šādus gadījumus: motori, kas aprīkoti ar turbokompresoriem, sūkņiem, ventilatoriem vai mehāniskajiem kompresoriem gaisa iesūkšanai, drīkst novadīt kartera emisijas apkārtējā atmosfērā, ja kartera emisijas visos emisijas testos tiek apvienotas ar izplūdes gāzu emisijām (fiziski vai matemātiski). Izgatavotāji, kuri izmanto šo izņēmumu, uzstāda motorus tā, lai visas kartera emisijas varētu novadīt emisiju paraugu ņemšanas sistēmā.

Lai izpildītu šā punkta noteikumus, ja kartera emisijas visu ekspluatācijas laiku tiek novadītas izplūdes sistēmā augšpus izplūdes gāzu pēcapstrādei, neuzskata, ka tās tiek novadītas tieši apkārtējā atmosfērā.

Atklātas kartera emisijas izplūdes sistēmā emisiju mērīšanai novada šādi:

| a) | cauruļu materiālam ir gludas sieniņas, tas vada elektrību un nereaģē ar kartera gāzēm; cauruļu garumu cik vien iespējams samazina; |
| --- | --- |

a)

cauruļu materiālam ir gludas sieniņas, tas vada elektrību un nereaģē ar kartera gāzēm; cauruļu garumu cik vien iespējams samazina;

| b) | laboratorijas kartera caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits un vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas kartera caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits un vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks;

| c) | laboratorijas kartera izplūdes caurules ir apsildītas, ar plānām sieniņām vai izolāciju, un tās atbilst motora izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz kartera gāzu pretspiedienu; |
| --- | --- |

c)

laboratorijas kartera izplūdes caurules ir apsildītas, ar plānām sieniņām vai izolāciju, un tās atbilst motora izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz kartera gāzu pretspiedienu;

| d) | kartera izplūdes gāzu caurulēm ir jāieplūst neapstrādātās izplūdes gāzēs lejpus jebkurai pēcapstrādes sistēmai, lejpus visiem uzstādītajiem izplūdes sistēmas ierobežojumiem un pietiekami tālu augšpus jebkurām paraugu ņemšanas zondēm, lai pirms paraugu ņemšanas nodrošinātu pilnīgu kartera gāzu sajaukšanos ar motora izplūdes gāzēm. Kartera izplūdes gāzu caurulei ir jāiesniedzas izplūdes gāzu brīvajā plūsmā, lai novērstu robežslāņa efektus un veicinātu sajaukšanos. Kartera izplūdes gāzu caurules izeja var būt vērsta jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu. |
| --- | --- |

d)

kartera izplūdes gāzu caurulēm ir jāieplūst neapstrādātās izplūdes gāzēs lejpus jebkurai pēcapstrādes sistēmai, lejpus visiem uzstādītajiem izplūdes sistēmas ierobežojumiem un pietiekami tālu augšpus jebkurām paraugu ņemšanas zondēm, lai pirms paraugu ņemšanas nodrošinātu pilnīgu kartera gāzu sajaukšanos ar motora izplūdes gāzēm. Kartera izplūdes gāzu caurulei ir jāiesniedzas izplūdes gāzu brīvajā plūsmā, lai novērstu robežslāņa efektus un veicinātu sajaukšanos. Kartera izplūdes gāzu caurules izeja var būt vērsta jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu.

6.11.   Pielikuma 6.11.1. un 6.11.2. punktu piemēro dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar benzīnu vai etanolu (E85).

6.11.1.   Spiedienu karterī mēra emisijas testēšanas ciklos atbilstošā vietā. Spiedienu ieplūdes kolektorā mēra ar precizitāti ±1 kPa.

6.11.2.   Atbilstību 6.10. punktam uzskata par apmierinošu, ja visos 6.11.1. punktā noteiktā mērījuma apstākļos karterī izmērītais spiediens nepārsniedz atmosfēras spiedienu, kāds ir mērījuma laikā.

7.   TESTA PROCEDŪRAS

7.1.   Emisijas mērīšanas principi

Lai izmērītu īpatnējās emisijas, motoru darbina atbilstīgi 7.2.1. un 7.2.2. punktā definētajiem testa cikliem. Lai izmērītu īpatnējās emisijas, ir jānosaka izplūdes gāzu komponentu masa un atbilstošais motora cikla darbs. Komponentus nosaka ar 7.1.1. un 7.1.2. punktā definētajām paraugu ņemšanas metodēm.

7.1.1.   Nepārtraukta paraugu ņemšana

Ņemot paraugus nepārtraukti, tiek nepārtraukti mērīta komponenta koncentrācija neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs. Šo koncentrāciju reizina ar (neapstrādāto vai atšķaidīto) izplūdes gāzu nepārtrauktās plūsmas ātrumu emisiju paraugu ņemšanas vietā, lai noteiktu komponenta masas plūsmas ātrumu. Komponenta emisijas testa ciklā nepārtraukti summē. Iegūtā summa ir emitētā komponenta kopējā masa.

7.1.2.   Paraugu ņemšana pa partijām

Ņemot paraugus pa partijām, nepārtraukti tiek iegūts un vēlāku mērījumu veikšanai uzglabāts neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu paraugs. Iegūtais paraugs ir proporcionāls neapstrādāto vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātrumam. Piemērs paraugu ņemšanai pa partijām ir atšķaidītu gāzveida komponentu vākšana maisā un daļiņu (PM) vākšana, izmantojot filtru. Ņemtā parauga partijas koncentrāciju reizina ar kopējo izplūdes gāzu (neapstrādātu vai atšķaidītu) masu vai masas plūsmu, no kuras tas testa ciklā ir ņemts. Reizinājums ir komponenta emisiju kopējā masa jeb masas plūsma. Lai aprēķinātu PM koncentrāciju, uz filtra nogulsnējušās PM no proporcionāli ņemta izplūdes gāzu parauga dala ar filtrēto izplūdes gāzu daudzumu.

7.1.3.   Mērīšanas procedūras

Ar šo pielikumu tiek piemēroti divi mērīšanas principi, un abi ir funkcionāli līdzvērtīgi. Abas procedūras var izmantot gan WHTC, gan WHSC testa ciklā:

| a) | gāzveida komponentus nepārtraukti mēra neapstrādātā izplūdes gāzē un daļiņas nosaka, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

gāzveida komponentus nepārtraukti mēra neapstrādātā izplūdes gāzē un daļiņas nosaka, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu;

| b) | gāzveida komponentus un daļiņas nosaka, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (CVS sistēmu). |
| --- | --- |

b)

gāzveida komponentus un daļiņas nosaka, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (CVS sistēmu).

Ir atļauts kombinēt abus principus (piemēram, neapstrādātu gāzveida komponentu mērīšanu un pilnas plūsmas daļiņu mērīšanu).

7.2.   Testa cikli

7.2.1.   Īslaicīgs testa cikls WHTC

Īslaicīgs testa cikls WHTC minēts 1. papildinājumā kā normalizētu apgriezienu skaita un griezes momenta vērtību secība sekundē. Lai veiktu testu motoram testēšanas telpā, normalizētās vērtības pārvērš faktiskās vērtībās individuāli testētam motoram, pamatojoties uz motora kartēšanas līkni. Pārvēršanu dēvē par denormalizēšanu, un šādi veidotu testa ciklu sauc par testējamā motora standartciklu. Ar šādām apgriezienu skaita un griezes momenta standartvērtībām cikls notiek testēšanas telpā, un pieraksta apgriezienu skaita, griezes momenta un jaudas faktiskās vērtības. Lai validētu testu, pēc testa pabeigšanas veic regresijas analīzi starp apgriezienu skaita, griezes momenta un jaudas faktiskajām un standartvērtībām.

Īpašo bremžu emisiju aprēķināšanai faktisko cikla darbu aprēķina, integrējot faktisko motora jaudu cikla laikā. Cikla apstiprināšanai faktiskajam cikla darbam jābūt standartcikla darba noteikto robežvērtību diapazonā.

Gāzveida piesārņotāju gadījumā var izmantot nepārtraukto paraugu ņemšanu (neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes) vai paraugu ņemšanu pa partijām (atšķaidītas izplūdes gāzes). Daļiņu paraugu atšķaida ar kondicionētu atšķaidītāju (piemēram, apkārtējo gaisu) un savāc vienā piemērotā filtrā. WHTC shēma parādīta 3. attēlā.

3.   attēls

WHTC testa cikls

7.2.2.   Pakāpenisks vienmērīgs testa cikls WHSC

Pakāpenisku vienmērīgu testa ciklu WHSC veido vairāki normalizēti apgriezienu skaita un slodzes režīmi, kurus atsevišķajiem testējamajiem motoriem pārvērš standartvērtībās, pamatojoties uz motora kartēšanas līkni. Motoru darbina noteiktu laiku katrā režīmā, savukārt motora apgriezienu skaitu un slodzi maina lineāri ik pēc 20 ± 1 sekundes. Lai validētu testu, pēc testa pabeigšanas veic regresijas analīzi starp apgriezienu skaita, griezes momenta un jaudas faktiskajām un standartvērtībām.

Testa ciklā nosaka katra gāzveida piesārņotāja, izplūdes gāzu plūsmas un jaudas koncentrāciju. Gāzveida piesārņotājus var pierakstīt nepārtraukti, vai to paraugus var vākt paraugu maisā. Daļiņu paraugu atšķaida ar kondicionētu atšķaidītāju (piemēram, apkārtējo gaisu). Visā testa procedūras laikā ņem vienu paraugu un savāc vienā piemērotā filtrā.

Īpašo bremžu emisiju aprēķināšanai faktisko cikla darbu aprēķina, integrējot faktisko motora jaudu cikla laikā.

WHSC parādīts 1. tabulā. Katram režīmam, izņemot 1. režīmu, sākums tiek definēts kā pārejas no iepriekšējā režīma sākums.

1.   tabula

WHSC testa cikls

| Režīms | Normalizēts apgriezienu skaits
  (%) | Normalizētais griezes moments
  (%) | Režīmu garums(-i),
  t. sk. 20 s pakāpe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Kopā | | | 1 895 |

Režīms

Normalizēts apgriezienu skaits

(%)

Normalizētais griezes moments

(%)

Režīmu garums(-i),

t. sk. 20 s pakāpe

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Kopā

1 895

7.3.   Vispārējā testa secība

Nākamajā grafikā sniegtas norādes, kuras jāievēro testa laikā. Sīka informācija par katru posmu sniegta atbilstīgajā punktā. Vajadzības gadījumā pieļaujamas novirzes no norādēm, bet īpašās prasības katrā punktā ir obligātas.

WHTC testa procedūru veido aukstās palaides tests, kam seko vai nu dabiska, vai piespiedu motora dzesēšana, karstās impregnēšanas periods un karstās palaides tests.

WHSC testa procedūru veido karstās palaides tests, kam seko motora pirmapstrāde WHSC 9. režīmā.

7.4.   Motora kartēšana un standartcikls

Pirms motora kartēšanas procedūras veic motora pirmstesta mērījumus, motora pirmstesta veiktspējas pārbaudes un sistēmas pirmstesta kalibrāciju saskaņā ar 7.3. punktā attēloto vispārējo testa secību.

Lai sagatavotos WHTC un WHSC standartcikla izpildei, motoru kartē, darbinot to ar pilnu slodzi, lai noteiktu apgriezienu skaita un maksimālā griezes momenta un apgriezienu skaita un maksimālās jaudas attiecības līknes. Kartēšanas līkni izmanto motora apgriezienu skaita (7.4.6. punkts) un motora griezes momenta (7.4.7. punkts) denormalizēšanai.

7.4.1.   Motora iesildīšana

Motoru iesilda ar 75–100 % tā maksimālās jaudas vai atbilstīgi izgatavotāja ieteikumam un pamatotam inženiertehniskajam atzinumam. Iesildīšanas beigās motors jādarbina, lai vismaz 2 minūtes stabilizētu motora dzesētāju un smēreļļu temperatūru ± 2 % robežās no tās vidējām vērtībām vai līdz motora temperatūru kontrolē motora termostats.

7.4.2.   Kartēšanas ātruma diapazona noteikšana

Minimālo un maksimālo kartēšanas ātrumu nosaka šādi:

| minimālais kartēšanas ātrums | = | brīvgaitas ātrums, |
| --- | --- | --- |
| maksimālais kartēšanas ātrums | = | jeb ātrums, pie kura pilnas slodzes griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu). |

minimālais kartēšanas ātrums

=

brīvgaitas ātrums,

maksimālais kartēšanas ātrums

=

Formula jeb ātrums, pie kura pilnas slodzes griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu).

7.4.3.   Motora kartēšanas līkne

Kad motors ir stabilizēts saskaņā ar 7.4.1. punktu, veic tā kartēšanu saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

| a) | Motoru izlādē un darbina brīvgaitā. |
| --- | --- |

a)

Motoru izlādē un darbina brīvgaitā.

| b) | Motoru darbina ar maksimālu lietotāja pieprasījumu pie minimāla kartēšanas ātruma. |
| --- | --- |

b)

Motoru darbina ar maksimālu lietotāja pieprasījumu pie minimāla kartēšanas ātruma.

| c) | Motora apgriezienu skaitu palielina vidēji par 8 ± 1 min-1/s no minimālā uz maksimālo kartēšanas ātrumu vai ar pastāvīgu paātrinājumu, lai no minimālā kartēšanas ātruma maksimālais kartēšanas ātrums tiktu sasniegts 4 līdz 6 minūtēs. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus pieraksta paraugātrumam, kas ir vismaz viens punkts sekundē. |
| --- | --- |

c)

Motora apgriezienu skaitu palielina vidēji par 8 ± 1 min-1/s no minimālā uz maksimālo kartēšanas ātrumu vai ar pastāvīgu paātrinājumu, lai no minimālā kartēšanas ātruma maksimālais kartēšanas ātrums tiktu sasniegts 4 līdz 6 minūtēs. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus pieraksta paraugātrumam, kas ir vismaz viens punkts sekundē.

Ja negatīvā standarta griezes momenta noteikšanai izvēlas 7.4.7. punkta b) apakšpunktā noteikto metodi, kartēšanas līkni var tieši turpināt ar minimālu lietotāja pieprasījumu no maksimālā uz minimālo kartēšanas ātrumu.

7.4.4.   Alternatīva kartēšana

Ja izgatavotājs uzskata, ka minētā kartēšanas metode nav droša vai nav raksturīga kādam motoram, var izmantot alternatīvas kartēšanas metodes. Šādas alternatīvas metodes atbilst specifisku kartēšanas procedūru nolūkam noteikt maksimālo pieejamo griezes momentu pie ikviena apgriezienu skaita, kādu var panākt testa ciklu laikā. Drošības un raksturīguma apsvērumu dēļ gan novirzes no šajā punktā minētajām kartēšanas metodēm, gan pamatojumu to izmantošanai apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Tomēr nekādā gadījumā griezes momenta līkni nevar veikt, ja motora apgriezienu skaits samazinās regulētiem motoriem vai turbokompresoriem.

7.4.5.   Atkārtoti testi

Motoru nevajag kartēt pirms katra testa cikla. Motoru atkārtoti kartē pirms testa cikla, ja

| a) | kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts tehniskajā atzinumā, vai |
| --- | --- |

a)

kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts tehniskajā atzinumā, vai

| b) | motoram veiktas fiziskas izmaiņas, vai tas atkārtoti kalibrēts un tādēļ, iespējams, ir mainījusies tā veiktspēja. |
| --- | --- |

b)

motoram veiktas fiziskas izmaiņas, vai tas atkārtoti kalibrēts un tādēļ, iespējams, ir mainījusies tā veiktspēja.

7.4.6.   Motora apgriezienu skaita denormalizēšana

Lai izpildītu standartciklus, 1. papildinājuma (WHTC) un 1. tabulas (WHSC) normalizēto apgriezienu skaitu denormalizē, izmantojot šādu vienādojumu:

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

Lai noteiktu n
  pref, aprēķina maksimālā griezes momenta integrāli no motora kartēšanas līknes lieluma n
  idle līdz n
  95h, kas noteikti saskaņā ar 7.4.3. punktu.

Motora apgriezienu skaitu 4. un 5. attēlā definē šādi:

| n
  norm | ir 1. papildinājuma un 1. tabulas normalizēts apgriezienu skaits, kas dalīts ar 100, |
| --- | --- |
| n
  lo | ir mazākais apgriezienu skaits, ja jauda ir 55 % no maksimālās jaudas, |
| n
  pref | ir motora apgriezienu skaits, ja maksimālā kartētā griezes momenta integrālis ir 51 % no visa integrāļa no n
  idle līdz n
  95h, |
| n
  hi | ir lielākais apgriezienu skaits, ja jauda ir 70 % no maksimālās jaudas, |
| n
  idle | ir brīvgaitas apgriezienu skaits, |
| n
  95h | ir lielākais apgriezienu skaits, ja jauda ir 95 % no maksimālās jaudas. |

n
  norm

ir 1. papildinājuma un 1. tabulas normalizēts apgriezienu skaits, kas dalīts ar 100,

n
  lo

ir mazākais apgriezienu skaits, ja jauda ir 55 % no maksimālās jaudas,

n
  pref

ir motora apgriezienu skaits, ja maksimālā kartētā griezes momenta integrālis ir 51 % no visa integrāļa no n
  idle līdz n
  95h,

n
  hi

ir lielākais apgriezienu skaits, ja jauda ir 70 % no maksimālās jaudas,

n
  idle

ir brīvgaitas apgriezienu skaits,

n
  95h

ir lielākais apgriezienu skaits, ja jauda ir 95 % no maksimālās jaudas.

Motoriem (galvenokārt dzirksteļaizdedzes motoriem) ar stāvu regulatora krituma līkni, kam degvielas padeves pārtraukums neļauj darbināt motoru līdz n
  hi vai n
  95h, piemēro šādus noteikumus:

| n
  hi | 9. vienādojumā aizstāj ar n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | aizstāj ar n
  Pmax × 1,02 |

n
  hi

9. vienādojumā aizstāj ar n
  Pmax × 1,02

n
  95h

aizstāj ar n
  Pmax × 1,02

4.   attēls

Testa apgriezienu skaita definīcija

5.   attēls

npref definīcija

7.4.7.   Motora griezes momenta denormalizēšana

Griezes momenta vērtības motora dinamometra grafikā šā pielikuma 1. papildinājumā (WHTC) un 1. tabulā (WHSC) normalizē līdz maksimālajam griezes momentam ar konkrēto apgriezienu skaitu. Lai izpildītu standartciklus, katrai standarta apgriezienu skaita vērtībai, kas noteikta saskaņā ar 7.4.6. punktu, iegūtās griezes momenta vērtības denormalizē saskaņā ar 7.4.3. punktā noteikto kartēšanas līkni, piemērojot šādu formulu:

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

kur

| M
  norm,i | ir normalizētais griezes moments, %, |
| --- | --- |
| M
  max,i | ir kartēšanas līknes maksimālais griezes moments, Nm, |
| M
  f,i | ir griezes moments, ko absorbē palīgierīces/iekārtas, kas jāuzstāda, Nm, |
| M
  r,i | ir griezes moments, ko absorbē palīgierīces/iekārtas, kas jānoņem, Nm. |

M
  norm,i

ir normalizētais griezes moments, %,

M
  max,i

ir kartēšanas līknes maksimālais griezes moments, Nm,

M
  f,i

ir griezes moments, ko absorbē palīgierīces/iekārtas, kas jāuzstāda, Nm,

M
  r,i

ir griezes moments, ko absorbē palīgierīces/iekārtas, kas jānoņem, Nm.

Ja palīgierīces/iekārtas uzstāda saskaņā ar šā pielikuma 6.3.1. punktu un 6. papildinājumu, M
  f un M
  r ir nulle.

Ar negatīvajām griezes momenta vērtībām motora apgriezienu punktos (šā pielikuma 1. papildinājumā “m”) standartcikla izveides nolūkos papildina nenormalizētās vērtības, ko nosaka vienā no šādiem veidiem:

| a) | atskaitot 40 % no pozitīvā griezes momenta, kas iespējams attiecīgajā apgriezienu punktā; |
| --- | --- |

a)

atskaitot 40 % no pozitīvā griezes momenta, kas iespējams attiecīgajā apgriezienu punktā;

| b) | kartējot negatīvo griezes momentu, kas vajadzīgs, lai motoru grieztu no minimālajiem līdz maksimālajiem kartēšanas apgriezieniem; |
| --- | --- |

b)

kartējot negatīvo griezes momentu, kas vajadzīgs, lai motoru grieztu no minimālajiem līdz maksimālajiem kartēšanas apgriezieniem;

| c) | nosakot negatīvo griezes momentu, kas vajadzīgs, lai motoru grieztu ar brīvgaitas apgriezieniem un nhi, un lineāru interpolāciju starp šiem diviem punktiem. |
| --- | --- |

c)

nosakot negatīvo griezes momentu, kas vajadzīgs, lai motoru grieztu ar brīvgaitas apgriezieniem un nhi, un lineāru interpolāciju starp šiem diviem punktiem.

7.4.8.   Standartcikla darba aprēķins

Standartcikla darbu nosaka testa ciklā, sinhroni aprēķinot motora jaudas momentānās vērtības no standarta apgriezienu skaita un standarta griezes momenta, kā noteikts 7.4.6. un 7.4.7. punktā. Motora jaudas momentānās vērtības testa ciklā integrē, lai aprēķinātu standartcikla darbu Wref (kWh). Ja nav uzstādītas palīgierīces saskaņā ar 6.3.1. punktu, jaudas momentānās vērtības koriģē, izmantojot 6.3.5. punkta 4. vienādojumu.

Tādu pašu metodiku izmanto, lai integrētu gan motora standartjaudu, gan tā faktisko jaudu. Ja jānosaka vērtības starp blakus esošām standartvērtībām vai blakus esošām izmērītām vērtībām, izmanto lineāro interpolēšanu. Integrējot faktisko cikla darbu, ikvienu negatīvu griezes momenta vērtību noregulē tā, lai tā ir vienāda ar nulli, un tad iekļauj. Ja integrēšanu veic frekvencē, kas mazāka par 5 Hz, un ja noteiktā laika segmentā griezes momenta vērtība mainās no pozitīvas uz negatīvu vai no negatīvas uz pozitīvu, negatīvo daļu aprēķina un iestata tā, ka tā ir vienāda ar nulli. Pozitīvo daļu iekļauj integrētajā vērtībā.

7.5.   Pirmstesta procedūras

7.5.1.   Mēriekārtas uzstādīšana

Instrumentus un paraugu ņemšanas zondes uzstāda pēc vajadzības. Izplūdes cauruli savieno ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, ja tādu izmanto.

7.5.2.   Mēriekārtas sagatavošana paraugu ņemšanai

Pirms sāk emisiju paraugu ņemšanu, veic šādas darbības:

| a) | 8 stundu laikā pirms emisiju paraugu ņemšanas saskaņā ar 9.3.4. punktu veic noplūdes pārbaudes; |
| --- | --- |

a)

8 stundu laikā pirms emisiju paraugu ņemšanas saskaņā ar 9.3.4. punktu veic noplūdes pārbaudes;

| b) | ja paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisiņu; |
| --- | --- |

b)

ja paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisiņu;

| c) | visu mēriekārtu instrumentus startē saskaņā ar instrumenta izgatavotāja instrukcijām un pamatotu inženiertehnisko atzinumu; |
| --- | --- |

c)

visu mēriekārtu instrumentus startē saskaņā ar instrumenta izgatavotāja instrukcijām un pamatotu inženiertehnisko atzinumu;

| d) | startē atšķaidīšanas sistēmas, paraugu ņemšanas sūkņus, dzesētājventilatorus un datu apkopošanas sistēmas; |
| --- | --- |

d)

startē atšķaidīšanas sistēmas, paraugu ņemšanas sūkņus, dzesētājventilatorus un datu apkopošanas sistēmas;

| e) | ja vajadzīgs, parauga plūsmas ātrumu noregulē vēlamajā līmenī, izmantojot apvada plūsmu; |
| --- | --- |

e)

ja vajadzīgs, parauga plūsmas ātrumu noregulē vēlamajā līmenī, izmantojot apvada plūsmu;

| f) | paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē, lai testējot to temperatūras diapazons atbilstu darba temperatūrai; |
| --- | --- |

f)

paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē, lai testējot to temperatūras diapazons atbilstu darba temperatūrai;

| g) | uzkarsētiem vai atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā; |
| --- | --- |

g)

uzkarsētiem vai atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā;

| h) | izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmas plūsmu ieslēdz vismaz 10 minūtes pirms secīgas testēšanas; |
| --- | --- |

h)

izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmas plūsmu ieslēdz vismaz 10 minūtes pirms secīgas testēšanas;

| i) | visas elektroniskās integrēšanas ierīces pirms jebkura testēšanas intervāla sākuma iestata vai atiestata nulles stāvoklī. |
| --- | --- |

i)

visas elektroniskās integrēšanas ierīces pirms jebkura testēšanas intervāla sākuma iestata vai atiestata nulles stāvoklī.

7.5.3.   Gāzes analizatoru pārbaude

Izvēlas gāzes analizatoru diapazonus. Drīkst izmantot emisiju analizatorus ar automātisku vai manuālu diapazona pārslēgšanu. Testa cikla laikā emisiju analizatoru diapazonu nedrīkst pārslēgt. Testa cikla laikā nedrīkst pārslēgt arī analizatora analogā darba pastiprinātāja(-u) iestatījumus.

Visiem analizatoriem nosaka nulles un standartreakciju, izmantojot starptautiski reģistrējamas gāzes, kas atbilst 9.3.3. punkta specifikācijām. FID analizatorus oglekļa skaita bāzei iestata uz vērtību 1 (C1).

7.5.4.   Daļiņu paraugu ņemšanas filtra sagatavošana

Vismaz vienu stundu pirms testa filtru ievieto Petri traukā, kurš ir aizsargāts pret putekļu piesārņojumu un kurā notiek gaisa apmaiņa, un to ievieto svēršanas kamerā stabilizācijai. Stabilizācijas perioda beigās filtru nosver un pieraksta taras svaru. Tad filtru uzglabā slēgtā Petri traukā vai aizzīmogotā filtra turētājā, kamēr tas nav nepieciešams testēšanai. Filtru izmanto astoņu stundu laikā pēc tā izņemšanas no svēršanas kameras.

7.5.5.   Atšķaidīšanas sistēmas regulēšana

Kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā nosaka, lai nepieļautu ūdens kondensēšanos sistēmā un iegūtu filtra virsmas temperatūru robežās no 315 K (42 °C) līdz 325 K (52 °C).

7.5.6.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas iedarbināšana

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu iedarbina un darbina uz apvada. Daļiņu fona līmeni atšķaidītājā var noteikt, ņemot paraugam atšķaidītāju, pirms izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī. Mērījumus var veikt pirms vai pēc testa. Ja mērījumus veic gan cikla sākumā, gan beigās, var aprēķināt vidējās vērtības. Ja fona mērījumiem izmanto citādu paraugu ņemšanas sistēmu, mērījumu veic vienlaikus ar testu.

7.6.   WHTC cikla izpilde

7.6.1.   Motora dzesēšana

Var piemērot dabisko vai piespiedu dzesēšanas procedūru. Attiecībā uz piespiedu dzesēšanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, iestādot sistēmas tā, lai tās sūta dzesēšanas gaisu visam motoram, dzesēto eļļu cauri motora smērsistēmai, atdzesē dzesēšanas šķidrumu motora dzesēšanas sistēmā un atdzesē izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu. Attiecībā uz piespiedu pēcapstrādes sistēmas dzesēšanu dzesēšanas gaisu neizmanto, kamēr pēcapstrādes sistēma nav atdzisusi un tās temperatūra nav zemāka par katalizatora aktivēšanas temperatūru. Nav atļauta dzesēšanas procedūra, kuras rezultātā veidojas neraksturīgas emisijas.

7.6.2.   Tests ar auksto palaidi

Testu ar auksto palaidi uzsāk, kad motora smērvielas, dzesēšanas šķidruma un pēcapstrādes sistēmas temperatūra ir robežās no 293 K līdz 303 K (20 °C un 30 °C). Motoru iedarbina, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| a) | motoru iedarbina atbilstīgi rekomendācijām īpašnieka rokasgrāmatā, izmantojot ražošanas palaišanas motoru un atbilstīgi uzlādētu akumulatoru vai piemērotu jaudas avotu, vai |
| --- | --- |

a)

motoru iedarbina atbilstīgi rekomendācijām īpašnieka rokasgrāmatā, izmantojot ražošanas palaišanas motoru un atbilstīgi uzlādētu akumulatoru vai piemērotu jaudas avotu, vai

| b) | motoru iedarbina, izmantojot dinamometru. Motora apgriezieni sākotnēji ir ± 25 % robežās no tipiskās ekspluatācijas kloķa apgriezienu skaita. Kloķi apstādina 1 sekundi pēc motora iedarbināšanas. Ja motoru neizdodas iedarbināt, kloķi darbinot 15 s, iedarbināšanu pārtrauc un nosaka darbības traucējuma iemeslu, ja vien īpašnieka rokasgrāmatā vai tehniskās apkopes un remonta rokasgrāmatā nav paredzēts garāks kloķa izmantošanas laiks. |
| --- | --- |

b)

motoru iedarbina, izmantojot dinamometru. Motora apgriezieni sākotnēji ir ± 25 % robežās no tipiskās ekspluatācijas kloķa apgriezienu skaita. Kloķi apstādina 1 sekundi pēc motora iedarbināšanas. Ja motoru neizdodas iedarbināt, kloķi darbinot 15 s, iedarbināšanu pārtrauc un nosaka darbības traucējuma iemeslu, ja vien īpašnieka rokasgrāmatā vai tehniskās apkopes un remonta rokasgrāmatā nav paredzēts garāks kloķa izmantošanas laiks.

7.6.3.   Karstās impregnēšanas periods

Tūlīt pēc tam, kad pabeigts tests ar auksto palaidi, motoram veic pirmapstrādi testam ar karsto palaidi, izpildot 10 ± 1 minūšu ilgu karsto impregnēšanu.

7.6.4.   Tests ar karsto palaidi

Motoru iedarbina karstās impregnēšanas perioda beigās, kā noteikts 7.6.3. punktā, izmantojot 7.6.2. punktā norādītās procedūras.

7.6.5.   Testa secība

Gan testa ar auksto palaidi, gan testa ar karsto palaidi secība sākas motora iedarbināšanas brīdī. Kad motors darbojas, sāk cikla kontroli, lai motora ekspluatācija atbilstu cikla pirmajam uzstādījuma punktam.

WHTC veic atbilstīgi 7.4. punktā noteiktajam standartciklam. Motora apgriezienu un izraudzīto griezes momenta uzstādījuma punktu frekvence ir 5 Hz (ieteicams 10 Hz) vai lielāka. Iestatīšanas punktus aprēķina pēc lineārās interpolācijas starp standartcikla iestatīšanas punktu, kas ir 1 Hz. Faktisko motora apgriezienu skaitu un griezes momentu pieraksta vismaz reizi sekundē testa cikla laikā (1 Hz), un signālus var elektroniski filtrēt.

7.6.6.   Ar emisijām saistīto datu vākšana

Testa secības sākumā iedarbina mēriekārtas un vienlaikus:

| a) | sāk savākt vai analizēt atšķaidīšanas gaisu, ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

sāk savākt vai analizēt atšķaidīšanas gaisu, ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu;

| b) | sāk savākt vai analizēt neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes atkarībā no izmantotās metodes; |
| --- | --- |

b)

sāk savākt vai analizēt neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes atkarībā no izmantotās metodes;

| c) | sāk mērīt atšķaidīto izplūdes gāzu apmēru, nepieciešamo temperatūru un spiedienu; |
| --- | --- |

c)

sāk mērīt atšķaidīto izplūdes gāzu apmēru, nepieciešamo temperatūru un spiedienu;

| d) | sāk pierakstīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu analīzi; |
| --- | --- |

d)

sāk pierakstīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu analīzi;

| e) | sāk pierakstīt atgriezeniskās saites datus par dinamometra apgriezienu skaitu un griezes momentu. |
| --- | --- |

e)

sāk pierakstīt atgriezeniskās saites datus par dinamometra apgriezienu skaitu un griezes momentu.

Ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumus, emisijas koncentrāciju ((NM)HC, CO un NOx) un izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu mēra nepārtraukti un uzglabā vismaz ar 2 Hz datorsistēmā. Visus citus datus var pierakstīt ar paraugātrumu, kas ir vismaz 1 Hz. Analogajiem analizatoriem pieraksta reakciju, un kalibrēšanas datus var piemērot gan tiešsaistē, gan bezsaistē datu novērtēšanas laikā.

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, HC un NOx mēra nepārtraukti atšķaidīšanas tunelī ar frekvenci, kas ir vismaz 2 Hz. Vidējo koncentrāciju nosaka, integrējot analizatora signālus visā testa ciklā. Sistēmas reakcijas laiks nedrīkst pārsniegt 20 s, un tas jāsaskaņo ar CVS plūsmas svārstībām un parauga ņemšanas laika/testa cikla nobīdēm, ja vajadzīgs. CO, CO2 un NMHC var noteikt, integrējot nepārtrauktās mērīšanas signālus vai analizējot koncentrāciju paraugu maisiņā, kas savākts ciklā. Gāzveida piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītājā nosaka pirms vietas, kur izplūdes gāze nonāk atšķaidīšanas tunelī, integrējot vai savācot fona paraugu ņemšanas maisiņā. Visus citus mērāmos parametrus pieraksta, veicot vismaz vienu mērījumu sekundē (1 Hz).

7.6.7.   Daļiņu paraugu ņemšana

Testa secības sākumā daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu pārslēdz no daļiņu apvada uz savākšanu.

Ja izmanto daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, parauga sūkni (sūkņus) kontrolē, lai plūsmas ātrums caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi vai pārvades cauruli saglabātos proporcionāls izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam, kā noteikts 9.4.6.1. punktā.

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, parauga sūkni (sūkņus) pielāgo tā, lai plūsmas ātrums caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi vai pārvades cauruli saglabātos robežās ±2,5 % no iestatītā plūsmas ātruma. Ja izmanto plūsmas kompensāciju (t. i., parauga plūsmas proporcionālu kontroli), jāparāda, ka galvenā tuneļa plūsmas attiecība pret daļiņu parauga plūsmu nemainās vairāk kā par ±2,5 % no iestatītās vērtības (izņemot paraugu ņemšanas pirmajās 10 sekundēs). Pieraksta vidējo temperatūru un spiedienu gāzes mērītāju vai plūsmas instrumentu atverē. Ja iestatīto plūsmas ātrumu nevar saglabāt visā ciklā robežās ±2,5 % tādēļ, ka daļiņu koncentrācija filtrā ir augsta, tests nav derīgs. Testu veic atkārtoti, izmantojot mazāku paraugu plūsmas ātrumu.

7.6.8.   Motora apstāšanās un iekārtu darbības traucējumi

Ja motors apstājas kādā brīdī testa ar auksto palaidi laikā, tests nav derīgs. Veic motora pirmapstrādi, un to atkārtoti iedarbina saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 7.6.2. punktā, un testu atkārto.

Ja motors apstājas kādā brīdī testa ar karsto palaidi laikā, tests ar karsto palaidi nav derīgs. Motoru impregnē atbilstīgi 7.6.3. punktam, un atkārto testu ar karsto palaidi. Šādā gadījumā testu ar auksto palaidi nav nepieciešams atkārtot.

Ja darbības traucējumi notiek kādā nepieciešamā testa iekārtā testa cikla laikā, tests nav derīgs, un to atkārto saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem.

7.7.   WHSC cikla izpilde

7.7.1.   Atšķaidīšanas sistēmas un motora pirmapstrāde

Atšķaidīšanas sistēmu un motoru iedarbina un iesilda saskaņā ar 7.4.1. punktu. Pēc iesildīšanas veic motora un paraugu ņemšanas pirmapstrādi, vismaz 10 minūtes darbinot motoru 9. režīmā (skat. 7.2.2. punkta 1. tabulu), vienlaikus darbinot atšķaidīšanas sistēmu. Var savākt maketa daļiņu emisiju paraugus. Šos paraugu filtrus nevajag ne stabilizēt, ne svērt, un tos var ignorēt. Plūsmas ātrumus iestāda tuvinātos plūsmas ātrumos, kas izvēlēti testēšanai. Pēc pirmapstrādes motoru izslēdz.

7.7.2.   Motora iedarbināšana

5 ± 1 minūti pēc pirmapstrādes, ko veic 9. režīmā, kā aprakstīts 7.7.1. punktā, motoru iedarbina atbilstīgi izgatavotāja ieteiktajai iedarbināšanas procedūrai īpašnieka rokasgrāmatā, izmantojot vai nu ražošanas palaišanas motoru, vai dinamometru saskaņā ar 7.6.2. punktu.

7.7.3.   Testa secība

Testa secību sāk pēc motora iedarbināšanas un vienu minūti pēc tam, kad motora darbība tiek kontrolēta, lai nodrošinātu tās atbilstību cikla pirmajam režīmam (brīvgaita).

WHSC veic saskaņā ar 7.2.2. punkta 1. tabulā uzskaitīto testa režīmu kārtību.

7.7.4.   Attiecīgo emisiju datu vākšana

Testa secības sākumā iedarbina mēriekārtas un vienlaikus:

| a) | sāk savākt vai analizēt atšķaidīšanas gaisu, ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

sāk savākt vai analizēt atšķaidīšanas gaisu, ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu;

| b) | sāk savākt vai analizēt neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes atkarībā no izmantotās metodes; |
| --- | --- |

b)

sāk savākt vai analizēt neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes atkarībā no izmantotās metodes;

| c) | sāk mērīt atšķaidīto izplūdes gāzu apmēru, nepieciešamo temperatūru un spiedienu; |
| --- | --- |

c)

sāk mērīt atšķaidīto izplūdes gāzu apmēru, nepieciešamo temperatūru un spiedienu;

| d) | sāk pierakstīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu analīzi; |
| --- | --- |

d)

sāk pierakstīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu analīzi;

| e) | sāk pierakstīt atgriezeniskās saites datus par dinamometra apgriezienu skaitu un griezes momentu. |
| --- | --- |

e)

sāk pierakstīt atgriezeniskās saites datus par dinamometra apgriezienu skaitu un griezes momentu.

Ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumus, emisijas koncentrāciju ((NM)HC, CO un NOx) un izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu mēra nepārtraukti un uzglabā vismaz ar 2 Hz datorsistēmā. Visus citus datus var pierakstīt ar paraugātrumu, kas ir vismaz 1 Hz. Analogajiem analizatoriem pieraksta reakciju, un kalibrēšanas datus var piemērot gan tiešsaistē, gan bezsaistē datu novērtēšanas laikā.

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, HC un NOx mēra nepārtraukti atšķaidīšanas tunelī ar frekvenci, kas ir vismaz 2 Hz. Vidējo koncentrāciju nosaka, integrējot analizatora signālus visā testa ciklā. Sistēmas reakcijas laiks nedrīkst pārsniegt 20 s, un tas jāsaskaņo ar CVS plūsmas svārstībām un parauga ņemšanas laika/testa cikla nobīdēm, ja vajadzīgs. CO, CO2 un NMHC var noteikt, integrējot nepārtrauktās mērīšanas signālus vai analizējot koncentrāciju paraugu maisā, kas savākts ciklā. Gāzveida piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītājā nosaka pirms vietas, kur izplūdes gāze nonāk atšķaidīšanas tunelī, integrējot vai savācot fona paraugu ņemšanas maisā. Visus citus mērāmos parametrus pieraksta, veicot vismaz vienu mērījumu sekundē (1 Hz).

7.7.5.   Daļiņu paraugu ņemšana

Testa secības sākumā daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu pārslēdz no daļiņu apvada uz savākšanu. Ja izmanto daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, parauga sūkni (sūkņus) kontrolē, lai plūsmas ātrums caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi vai pārvades cauruli saglabātos proporcionāls izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam, kā noteikts 9.4.6.1. punktā.

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, parauga sūkni (sūkņus) pielāgo tā, lai plūsmas ātrums caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi vai pārvades cauruli saglabātos robežās ±2,5 % no iestatītā plūsmas ātruma. Ja izmanto plūsmas kompensāciju (t. i., parauga plūsmas proporcionālu kontroli), jāparāda, ka galvenā tuneļa plūsmas attiecība pret daļiņu parauga plūsmu nemainās vairāk kā par ±2,5 % no iestatītās vērtības (izņemot paraugu ņemšanas pirmajās 10 sekundēs). Pieraksta vidējo temperatūru un spiedienu gāzes mērītāju vai plūsmas instrumentu atverē. Ja iestatīto plūsmas ātrumu nevar saglabāt visā ciklā robežās ±2,5 % tādēļ, ka daļiņu koncentrācija filtrā ir augsta, tests nav derīgs. Testu veic atkārtoti, izmantojot mazāku paraugu plūsmas ātrumu.

7.7.6.   Motora apstāšanās un iekārtu darbības traucējumi

Ja motors apstājas kādā brīdī cikla laikā, tests nav derīgs. Veic motora pirmapstrādi saskaņā ar 7.7.1. punktu, motoru atkārtoti iedarbina saskaņā ar 7.7.2. punktu, un testu atkārto.

Ja darbības traucējumi notiek kādā nepieciešamā testa iekārtā testa cikla laikā, tests nav derīgs, un to atkārto saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

7.8.   Pēctesta procedūras

7.8.1.   Darbības pēc testa

Pēc testa pabeigšanas pārtrauc mērīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, atšķaidīto izplūdes gāzu tilpumu, gāzes plūsmu savākšanas maisiņos un apstādina daļiņu paraugu sūkni. Attiecībā uz integrētu analizatora sistēmu paraugu ņemšanu turpina, līdz beidzas sistēmas reakcijas laiks.

7.8.2.   Proporcionālās paraugu ņemšanas pārbaude

Jebkuram proporcionālam partijas paraugam, piemēram, maisiņā savāktam paraugam vai PM paraugam, pārbauda, vai ir ievērota 7.6.7. un 7.7.5. punktā prasītā proporcionālā parauga ņemšana. Paraugi, kas neatbilst prasībām, nav derīgi.

7.8.3.   PM pirmapstrāde un svēršana

Daļiņu filtru ievieto tvertnē ar vāku vai hermētisku aizdari vai aizver filtra turētājus, lai pasargātu paraugu filtrus no piesārņojuma ar apkārtējā vidē esošajām vielām. Šādi aizsargātu filtru atkal ievieto svēršanas kamerā. Filtram vismaz vienu stundu veic priekšapstrādi, un pēc tam to nosver saskaņā ar 9.4.5. punktu. Pieraksta filtra bruto svaru.

7.8.4.   Svārstību pārbaude

Cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 30 minūtes pēc testa cikla beigām vai impregnēšanas periodā, nosaka izmantoto gāzu analizatora diapazonu nulles un atbildes signālus. Lai izpildītu šā punkta noteikumus, nosaka šādu testa ciklu:

| a) | WHTC testam — pilna secība: tests ar auksto palaidi – impregnēšana – tests ar karsto palaidi; |
| --- | --- |

a)

WHTC testam — pilna secība: tests ar auksto palaidi – impregnēšana – tests ar karsto palaidi;

| b) | WHTC testam ar karsto palaidi (6.6. punkts) — testa secība: impregnēšana – tests ar karsto palaidi; |
| --- | --- |

b)

WHTC testam ar karsto palaidi (6.6. punkts) — testa secība: impregnēšana – tests ar karsto palaidi;

| c) | WHTC testam ar karsto palaidi un vairākkārtīgo reģenerāciju (6.6. punkts) — kopējais testu ar karsto palaidi skaits; |
| --- | --- |

c)

WHTC testam ar karsto palaidi un vairākkārtīgo reģenerāciju (6.6. punkts) — kopējais testu ar karsto palaidi skaits;

| d) | WHSC testam — testa cikls. |
| --- | --- |

d)

WHSC testam — testa cikls.

Uz analizatora svārstībām attiecas šādi noteikumi:

| a) | pirmstesta un pēctesta nulles un standartreakciju var tieši ievietot 8.6.1. punktā paredzētajā 66. vienādojumā, nenosakot svārstības; |
| --- | --- |

a)

pirmstesta un pēctesta nulles un standartreakciju var tieši ievietot 8.6.1. punktā paredzētajā 66. vienādojumā, nenosakot svārstības;

| b) | ja pirmstesta un pēctesta svārstību starpība ir mazāka par vienu pilnas skalas procentu, var izmantot nekoriģētas izmērītās koncentrācijas vai koriģēt to svārstību saskaņā ar 8.6.1. punktu; |
| --- | --- |

b)

ja pirmstesta un pēctesta svārstību starpība ir mazāka par vienu pilnas skalas procentu, var izmantot nekoriģētas izmērītās koncentrācijas vai koriģēt to svārstību saskaņā ar 8.6.1. punktu;

| c) | ja pirmstesta un pēctesta svārstību starpība ir vienāda ar vienu pilnas skalas procentu vai lielāka, testu uzskata par nederīgu vai arī izmērītajām koncentrācijām veic svārstību korekciju saskaņā ar 8.6.1. punktu. |
| --- | --- |

c)

ja pirmstesta un pēctesta svārstību starpība ir vienāda ar vienu pilnas skalas procentu vai lielāka, testu uzskata par nederīgu vai arī izmērītajām koncentrācijām veic svārstību korekciju saskaņā ar 8.6.1. punktu.

7.8.5.   Gāzveida piesārņotāju maisiņā savākto paraugu analīze

Pēc iespējas drīzāk veic šādas analīzes:

| a) | maisiņos savāktos gāzveida piesārņotāju paraugus analizē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc tam, kad pabeigts tests ar karsto palaidi, vai testa ar auksto palaidi gadījumā — impregnēšanas periodā; |
| --- | --- |

a)

maisiņos savāktos gāzveida piesārņotāju paraugus analizē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc tam, kad pabeigts tests ar karsto palaidi, vai testa ar auksto palaidi gadījumā — impregnēšanas periodā;

| b) | fona paraugus analizē ne vēlāk kā 60 minūtes pēc tam, kad pabeigts tests ar karsto palaidi. |
| --- | --- |

b)

fona paraugus analizē ne vēlāk kā 60 minūtes pēc tam, kad pabeigts tests ar karsto palaidi.

7.8.6.   Cikla darba apstiprināšana

Pirms aprēķina faktisko cikla darbu, izlaiž ikvienu punktu, kas pierakstīts motora iedarbināšanas laikā. Faktisko cikla darbu nosaka visā cikla laikā, sinhroni izmantojot apgriezienu skaita un griezes momenta faktiskās vērtības, lai aprēķinātu motora jaudas momentānās vērtības. Motora jaudas momentānās vērtības integrē testa ciklā, lai aprēķinātu faktisko cikla darbu Wact (kWh). Ja nav uzstādītas palīgierīces/iekārtas saskaņā ar 6.3.1. punktu, jaudas momentānās vērtības koriģē, izmantojot 6.3.5. punkta 4. vienādojumu.

Tādu pašu metodiku, kas aprakstīta 7.4.8. punktā, izmanto motora faktiskās jaudas integrēšanai.

Faktisko cikla darbu Wact izmanto salīdzinājumam ar cikla darba standartu Wref un bremžu īpašo emisiju aprēķinam (skatīt 8.6.3. punktu).

Wact ir robežās no 85 % līdz 105 % no Wref

7.8.7.   Testa cikla apstiprināšanas statistika

Faktisko vērtību (n
  act, M
  act, P
  act) lineāro regresiju uz standartvērtībām (n
  ref, M
  ref, P
  ref) veic gan WHTC, gan WHSC testam.

Lai samazinātu tendenciozo ietekmi, ko rada laika atstarpe starp cikla faktisko un standartvērtību, visu motora apgriezienu skaitu un griezes momenta faktisko signālu ciklu var vai nu pavirzīt uz priekšu, vai atlikt laikā attiecībā pret apgriezienu skaita un griezes momenta standartlielumiem. Ja faktiskie signāli nobīdās, nobīda gan apgriezienu skaitu, gan griezes momentu par tādu pašu apmēru un tādā pašā virzienā.

Izmanto mazāko kvadrātu metodi ar piemērotāko vienādojumu, kas ir šādā formā:

| | (11) |
| --- | --- |

Formula

(11)

kur

| y | ir apgriezienu skaita (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) faktiskā vērtība; |
| --- | --- |
| a1 | ir regresijas taisnes slīpums; |
| x | ir apgriezienu skaita (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) standartvērtība; |
| a
  0 | ir y krustošanās ar regresijas taisni. |

y

ir apgriezienu skaita (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) faktiskā vērtība;

a1

ir regresijas taisnes slīpums;

x

ir apgriezienu skaita (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) standartvērtība;

a
  0

ir y krustošanās ar regresijas taisni.

Y pret x aplēses standartkļūdas (SEE) noteikšanas koeficientu (r2) aprēķina katrai regresijas taisnei.

Šādu analīzi ieteicams veikt ar 1 Hz. Lai testu uzskatītu par derīgu, tam jāatbilst 2. tabulas (WHTC) vai 3. tabulas (WHSC) kritērijiem.

2.   tabula

Regresijas taisnes pielaides WHTC testam

| | Ātrums | Griezes moments | Jauda |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pret x aplēses standartkļūda (SEE) | ne vairāk kā 5 % no testa maksimālā apgriezienu skaita | ne vairāk kā10 % no motora maksimālā griezes momenta | ne vairāk kā 10 % no motora maksimālās jaudas |
| Regresijas taisnes slīpums, a1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Noteikšanas koeficients, r2 | vismaz 0,970 | vismaz 0,850 | vismaz 0,910 |
| Y krustošanās ar regresijas taisni, a0 | ne vairāk kā 10 % no brīvgaitas apgriezienu skaita | ±20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta (izvēlas lielāko no abām vērtībām) | ±4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas (izvēlas lielāko no abām vērtībām) |

Ātrums

Griezes moments

Jauda

Y pret x aplēses standartkļūda (SEE)

ne vairāk kā 5 % no testa maksimālā apgriezienu skaita

ne vairāk kā10 % no motora maksimālā griezes momenta

ne vairāk kā 10 % no motora maksimālās jaudas

Regresijas taisnes slīpums, a1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Noteikšanas koeficients, r2

vismaz 0,970

vismaz 0,850

vismaz 0,910

Y krustošanās ar regresijas taisni, a0

ne vairāk kā 10 % no brīvgaitas apgriezienu skaita

±20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta (izvēlas lielāko no abām vērtībām)

±4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas (izvēlas lielāko no abām vērtībām)

3.   tabula

Regresijas taisnes pielaides WHSC testam

| | Ātrums | Griezes moments | Jauda |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pret x aplēses standartkļūda (SEE) | ne vairāk kā 1 % no testa maksimālā apgriezienu skaita | ne vairāk kā 2 % no motora maksimālā griezes momenta | ne vairāk kā 2 % no motora maksimālās jaudas |
| Regresijas taisnes slīpums, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Noteikšanas koeficients, r2 | vismaz 0,990 | vismaz 0,950 | vismaz 0,950 |
| Y krustošanās ar regresijas taisni, a0 | ne vairāk kā 1 % no testa maksimālā apgriezienu skaita | ±20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta (izvēlas lielāko no abām vērtībām) | ±4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas (izvēlas lielāko no abām vērtībām) |

Ātrums

Griezes moments

Jauda

Y pret x aplēses standartkļūda (SEE)

ne vairāk kā 1 % no testa maksimālā apgriezienu skaita

ne vairāk kā 2 % no motora maksimālā griezes momenta

ne vairāk kā 2 % no motora maksimālās jaudas

Regresijas taisnes slīpums, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Noteikšanas koeficients, r2

vismaz 0,990

vismaz 0,950

vismaz 0,950

Y krustošanās ar regresijas taisni, a0

ne vairāk kā 1 % no testa maksimālā apgriezienu skaita

±20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta (izvēlas lielāko no abām vērtībām)

±4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas (izvēlas lielāko no abām vērtībām)

Tikai regresijas nolūkā ir atļauts izlaist punktus, ja tā norādīts 4. tabulā, pirms veic regresijas aprēķinu. Tomēr šos punktus nedrīkst izlaist cikla darba un emisiju aprēķinam. Punktu izlaišanu var piemērot vai nu visam ciklam, vai kādai tā daļai.

4.   tabula

Punkti, kurus drīkst izlaist regresijas analīzē

| Notikums | Apstākļi | Punkti, kurus drīkst izlaist |
| --- | --- | --- |
| Minimāls lietotāja pieprasījums (brīvgaitas punkts) | n
  ref = 0 %
  un

  M
  ref = 0 %
  un



  un | apgriezienu skaits un jauda |
| Minimāls lietotāja pieprasījums (motora darbināšanas punkts) | M
  ref < 0 % | jauda un griezes moments |
| Minimāls lietotāja pieprasījums | n
  act ≤ 1,02 n
  ref un M
  act > M
  ref

  vai

  n
  act > n
  ref un M
  act ≤ M
  ref'

  vai

  n
  act > 1,02 n
  ref un | jauda un griezes moments vai apgriezienu skaits |
| Maksimāls lietotāja pieprasījums | n
  act < n
  ref un M
  act ≥ M
  ref

  vai

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref un M
  act < M
  ref

  vai

  n
  act < 0,98 n
  ref un | jauda un griezes moments vai apgriezienu skaits |

Notikums

Apstākļi

Punkti, kurus drīkst izlaist

Minimāls lietotāja pieprasījums (brīvgaitas punkts)

n
  ref = 0 %

un

M
  ref = 0 %

un

Formula

un

Formula

apgriezienu skaits un jauda

Minimāls lietotāja pieprasījums (motora darbināšanas punkts)

M
  ref < 0 %

jauda un griezes moments

Minimāls lietotāja pieprasījums

n
  act ≤ 1,02 n
  ref un M
  act > M
  ref

vai

n
  act > n
  ref un M
  act ≤ M
  ref'

vai

n
  act > 1,02 n
  ref un Formula

jauda un griezes moments vai apgriezienu skaits

Maksimāls lietotāja pieprasījums

n
  act < n
  ref un M
  act ≥ M
  ref

vai

n
  act ≥ 0,98 n
  ref un M
  act < M
  ref

vai

n
  act < 0,98 n
  ref un Formula

jauda un griezes moments vai apgriezienu skaits

8.   EMISIJAS APRĒĶINS

Galīgos testa rezultātus noapaļo līdz tādam pašam decimālzīmju skaitam, kāds izmantots piemērojamajā emisijas standartā, paturot vienu papildus zīmīgo ciparu saskaņā ar ASTM E 29-06B. Nav atļauts noapaļot starpvērtības, kas rada galīgo bremzēm raksturīgo emisijas rezultātu.

Ogļūdeņražu un/vai nemetāna ogļūdeņražu daudzuma aprēķina pamatā ir šāda oglekļa/ūdeņraža/skābekļa molārā attiecība degvielā:

| | CH1,86O0,006 — dīzeļdegvielai (B7), |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 — dīzeļdegvielai (B7),

| | CH2,92O0,46 — etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95), |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 — etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95),

| | CH1,93O0,032 — benzīnam (E10), |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 — benzīnam (E10),

| | CH2,74O0,385 — etanolam (E85), |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 — etanolam (E85),

| | CH2,525 — LPG (sašķidrinātai naftas gāzei), |
| --- | --- |

CH2,525 — LPG (sašķidrinātai naftas gāzei),

| | CH4 — NG (dabasgāzei) un biometānam. |
| --- | --- |

CH4 — NG (dabasgāzei) un biometānam.

Aprēķina procedūras paraugi doti šā pielikuma 5. papildinājumā.

Emisiju aprēķinu uz molāra pamata saskaņā ar VTN Nr. 11 7. pielikumu par izplūdes gāzu emisiju testa protokolu visurgājējai tehnikai atļauts veikt ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju piekrišanu.

8.1.   Sausa/mitra stāvokļa korekcija

Ja emisijas mēra uz sausa pamata, izmērīto koncentrāciju pārvērš lielumā uz mitra pamata saskaņā ar šādu vienādojumu:

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

kur

| c
  d | ir koncentrācija uz sausa pamata, izteikta ppm vai tilpuma %, |
| --- | --- |
| kw | ir sausa/mitra stāvokļa korekcijas koeficients (k
  w,a, k
  w,e vai k
  w,d atkarībā no attiecīgā izmantotā vienādojuma). |

c
  d

ir koncentrācija uz sausa pamata, izteikta ppm vai tilpuma %,

kw

ir sausa/mitra stāvokļa korekcijas koeficients (k
  w,a, k
  w,e vai k
  w,d atkarībā no attiecīgā izmantotā vienādojuma).

8.1.1.   Neapstrādātas izplūdes gāzes

| | (13) |
| --- | --- |
| vai |
| | (14) |
| vai |
| | (15) |
| ar |
| | (16) |
| un |
| | (17) |

Formula

(13)

vai

Formula

(14)

vai

Formula

(15)

ar

Formula

(16)

un

Formula

(17)

kur

| Ha | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, |
| --- | --- |
| w
  ALF | ir ūdeņraža saturs degvielā, % masa, |
| q
  mf,i | ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| q
  mad,I | ir momentānais sausās ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| p
  r | ir ūdens tvaika spiediens pēc dzesēšanas vannas, kPa, |
| p
  b | ir kopējais atmosfēras spiediens, kPa, |
| w
  DEL | ir slāpekļa saturs degvielā, % masa, |
| w
  EPS | ir skābekļa saturs degvielā, % masa, |
| α | molārais ūdeņraža koeficients degvielā, |
| cCO2 | ir sausa CO2 koncentrācija, % |
| c
  CO | ir sausa CO koncentrācija, %. |

Ha

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa,

w
  ALF

ir ūdeņraža saturs degvielā, % masa,

q
  mf,i

ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s,

q
  mad,I

ir momentānais sausās ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s,

p
  r

ir ūdens tvaika spiediens pēc dzesēšanas vannas, kPa,

p
  b

ir kopējais atmosfēras spiediens, kPa,

w
  DEL

ir slāpekļa saturs degvielā, % masa,

w
  EPS

ir skābekļa saturs degvielā, % masa,

α

molārais ūdeņraža koeficients degvielā,

cCO2

ir sausa CO2 koncentrācija, %

c
  CO

ir sausa CO koncentrācija, %.

Būtībā 13. un 14. vienādojums ir identiski, un tajos koeficients 1,008 13. un 15. vienādojumā ir tuvinājums precīzākam saucējam 14. vienādojumā.

8.1.2.   Atšķaidīta izplūdes gāze

| | (18) |
| --- | --- |
| vai |
| | (19) |
| ar |
| | (20) |

Formula

(18)

vai

Formula

(19)

ar

Formula

(20)

kur

| α | molārais ūdeņraža koeficients degvielā, |
| --- | --- |
| c
  CO2w | ir mitra CO2 koncentrācija, %, |
| c
  CO2d | ir sausa CO2 koncentrācija, %, |
| H
  d | ir atšķaidītāja mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, |
| H
  a | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, |
| D | ir atšķaidīšanas koeficients (skatīt 8.5.2.3.2. punktu). |

α

molārais ūdeņraža koeficients degvielā,

c
  CO2w

ir mitra CO2 koncentrācija, %,

c
  CO2d

ir sausa CO2 koncentrācija, %,

H
  d

ir atšķaidītāja mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa,

H
  a

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa,

D

ir atšķaidīšanas koeficients (skatīt 8.5.2.3.2. punktu).

8.1.3.   Atšķaidītājs

| | (21) |
| --- | --- |
| ar |
| | (22) |

Formula

(21)

ar

Formula

(22)

kur

| H
  d | ir atšķaidītāja mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa. |
| --- | --- |

H
  d

ir atšķaidītāja mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa.

8.2.   NOx korekcija attiecībā uz mitrumu

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju attiecībā uz mitrumu regulē, izmantojot 8.2.1. vai 8.2.2. punktā norādītos koeficientus. Ieplūdes gaisa mitrumu Ha var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtus vienādojumus.

8.2.1.   Kompresijas aizdedzes motoriem

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

kur

| Ha | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa. |
| --- | --- |

Ha

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa.

8.2.2.   Dzirksteļaizdedzes motoriem

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

kur

| Ha | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa. |
| --- | --- |

Ha

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa.

8.3.   Daļiņu filtra masas korekcija

Paraugu ņemšanas filtra masu koriģē, lai ņemtu vērā tā noturīgumu gaisā. Noturīguma korekcija ir atkarīga no paraugu filtra blīvuma, gaisa blīvuma un svaru kalibrēšanas svara blīvuma, neņemot vērā pašu PM noturīgumu. Noturīguma korekciju piemēro gan filtra taras masai, gan filtra bruto masai.

Ja filtra materiāla blīvums nav zināms, izmanto šādus blīvumus:

| a) | ar teflonu pārklātam stiklšķiedras filtram: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

ar teflonu pārklātam stiklšķiedras filtram: 2 300 kg/m3;

| b) | teflona membrānas filtram: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

teflona membrānas filtram: 2 144 kg/m3;

| c) | teflona membrānas filtram ar polimetilpentāna balsta gredzenu: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflona membrānas filtram ar polimetilpentāna balsta gredzenu: 920 kg/m3.

Attiecībā uz nerūsējošā tērauda kalibrēšanas svariem izmanto 8 000 kg/m3 lielu blīvumu. Ja kalibrēšanas svaru materiāls ir cits, tā blīvumam jābūt zināmam.

Izmanto šādu vienādojumu:

| | (25) |
| --- | --- |
| ar |
| | (26) |

Formula

(25)

ar

Formula

(26)

kur

| m
  uncor | ir neregulēta daļiņu filtra masa, mg, |
| --- | --- |
| ρ
  a | ir gaisa blīvums, kg/m3, |
| ρ
  w | ir svaru kalibrēšanas svara blīvums, kg/m3, |
| ρ
  f | ir daļiņu paraugu ņemšanas filtra blīvums, kg/m3, |
| p
  b | ir kopējais atmosfēras spiediens, kPa, |
| T
  a | ir gaisa temperatūra svaru vidē, K |
| 28,836 | ir gaisa molārmasa pie standartmitruma (282,5 K), g/mol, |
| 8,3144 | ir molārā gāzes konstante |

m
  uncor

ir neregulēta daļiņu filtra masa, mg,

ρ
  a

ir gaisa blīvums, kg/m3,

ρ
  w

ir svaru kalibrēšanas svara blīvums, kg/m3,

ρ
  f

ir daļiņu paraugu ņemšanas filtra blīvums, kg/m3,

p
  b

ir kopējais atmosfēras spiediens, kPa,

T
  a

ir gaisa temperatūra svaru vidē, K

28,836

ir gaisa molārmasa pie standartmitruma (282,5 K), g/mol,

8,3144

ir molārā gāzes konstante

Daļiņu parauga masu mp, ko izmanto 8.4.3. un 8.5.3. punktā, aprēķina šādi:

| | (27) |
| --- | --- |

Formula

(27)

kur

| m
  f,G | ir bruto daļiņu filtra masa ar noturīguma korekciju, mg, |
| --- | --- |
| m
  f,T | ir daļiņu filtra taras masa ar noturīguma korekciju, mg. |

m
  f,G

ir bruto daļiņu filtra masa ar noturīguma korekciju, mg,

m
  f,T

ir daļiņu filtra taras masa ar noturīguma korekciju, mg.

8.4.   Daļējas plūsmas atšķaidīšana (PFS) un neapstrādātu gāzveida piesārņotāju mērīšana

Gāzveida komponentu momentānos koncentrācijas signālus izmanto, lai aprēķinātu masas emisijas, reizinot ar momentāno izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu. Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu var izmērīt tieši vai aprēķināt, izmantojot ieplūdes gaisa un degvielas plūsmas mērījumu metodes, marķēšanas metodi vai ieplūdes gaisa un gaisa/degvielas attiecības mērījumus. Īpaša uzmanība jāpievērš dažādu instrumentu reaģēšanas laikam. Šīs atšķirības ņem vērā, laikā regulējot signālus. Attiecībā uz daļiņām izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma signālus izmanto, lai kontrolētu daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu un iegūtu paraugu proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam. Proporciju kvalitāti pārbauda, piemērojot regresijas analīzi starp paraugu un izplūdes gāzes plūsmu saskaņā ar 9.4.6.1. punktu. Visa testa iestatījuma shēma parādīta 6. attēlā.

6.   attēls

Neapstrādātas/daļējas plūsmas mērīšanas sistēmas shēma

Image

8.4.1.   Izplūdes gāzu masas plūsmas noteikšana

8.4.1.1.   Ievads

Lai aprēķinātu emisijas neapstrādātās izplūdes gāzēs un kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, jāzina izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums. Lai noteiktu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, var izmantot kādu no 8.4.1.3.–8.4.1.7. punktā aprakstītajām metodēm.

8.4.1.2.   Reakcijas laiks

Lai aprēķinātu emisiju, kādas 8.4.1.3.–8.4.1.7. punktā minētās metodes reakcijas laikam jābūt vienādam vai īsākam nekā analizatora reakcijas laikam, t. i., ≤ 10 s, kā noteikts 9.3.5. punktā.

Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, nepieciešama ātrāka reakcija. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar tiešsaistes kontroli reakcijas laiks ir ≤ 0,3 s. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar paredzamu kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests, izplūdes gāzu plūsmas mērījumu sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 5 s un pieauguma laiks ir ≤ 1 s. Sistēmas reakcijas laiku precizē instrumenta izgatavotājs. Kombinētās prasības attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmas un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas reakcijas laiku norādītas 9.4.6.1. punktā.

8.4.1.3.   Tiešo mērījumu metode

Momentānas izplūdes gāzu plūsmas tiešo mērījumu veic šādas sistēmas:

| a) | diferenciālā spiediena ierīces, piemēram, plūsmas mērsprausla (detalizēta informācija atrodama ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

diferenciālā spiediena ierīces, piemēram, plūsmas mērsprausla (detalizēta informācija atrodama ISO 5167);

| b) | ultraskaņas plūsmas mērītājs; |
| --- | --- |

b)

ultraskaņas plūsmas mērītājs;

| c) | virpuļplūsmas caurplūdes mērītājs. |
| --- | --- |

c)

virpuļplūsmas caurplūdes mērītājs.

Jāveic piesardzības pasākumi, lai nepieļautu mērījumu kļūdas, kas ietekmē emisijas vērtības kļūdas. Šādi piesardzības pasākumi ir iekārtas rūpīga uzstādīšana motora izplūdes gāzu sistēmā atbilstīgi instrumenta izgatavotāja rekomendācijām un labai inženiertehniskajai praksei. Īpaši iekārtas uzstādīšana nedrīkst ietekmēt motora veiktspēju un emisijas.

Plūsmas mērītāji atbilst 9.2. punktā noteiktajām linearitātes prasībām.

8.4.1.4.   Gaisa un degvielas mērījumu metode

Tajā ietverta gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērīšana ar atbilstīgiem plūsmas mērītājiem. Momentānu izplūdes gāzu plūsmu aprēķina šādi:

| | (28) |
| --- | --- |

Formula

(28)

kur

| q

  mew,i | ir momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| --- | --- |
| q

  maw,i | ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| q

  mf,i | ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s. |

q

  mew,i

ir momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s,

q

  maw,i

ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s,

q

  mf,i

ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s.

Plūsmas mērītāji atbilst 9.2. punktā minētajām linearitātes prasībām, bet tiem tie ir pietiekami precīzi, lai atbilstu arī linearitātes prasībām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu.

8.4.1.5.   Marķiergāzes mērījumu metode

Tajā ietverti mērījumi par marķiergāzes koncentrāciju izplūdes gāzēs.

Inertās gāzes (piemēram, tīra hēlija) noteiktu apjomu iesmidzina izplūdes gāzu plūsmā kā marķiergāzi. Gāze sajaucas un tiek atšķaidīta ar izplūdes gāzēm, bet nereaģē izplūdes caurulē. Tad mēra gāzes koncentrāciju izplūdes gāzu paraugā.

Lai nodrošinātu pilnīgu marķiergāzes sajaukšanos, izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zondi novieto vismaz 1 m vai 30 izplūdes caurules diametrus (izvēlas lielāko vērtību) lejpus marķiergāzes iesmidzināšanas punkta. Paraugu ņemšanas zondi var novietot tuvāk iesmidzināšanas punktam, ja pilnīgu sajaukšanos apstiprina, salīdzinot marķiergāzes koncentrāciju un standartkoncentrāciju, kad marķiergāze tiek iesmidzināta aiz motora.

Marķiergāzes plūsmas ātrumu iestata tā, lai marķiergāzes koncentrācija ar motora brīvgaitas apgriezieniem kļūst mazāka par marķiergāzes analizatora pilno jaudu.

Izplūdes gāzu plūsmu aprēķina šādi:

| | (29) |
| --- | --- |

Formula

(29)

kur

| q

  mew,i | ir momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| --- | --- |
| q

  vt | ir marķiergāzes plūsmas ātrums, cm3/min, |
| c
  mix,i | ir marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās, ppm, |
| ρ
  e | ir izplūdes gāzu blīvums, kg/m3 (sk. 5. tabulu), |
| c
  b | ir marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā, ppm. |

q

  mew,i

ir momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s,

q

  vt

ir marķiergāzes plūsmas ātrums, cm3/min,

c
  mix,i

ir marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās, ppm,

ρ
  e

ir izplūdes gāzu blīvums, kg/m3 (sk. 5. tabulu),

c
  b

ir marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā, ppm.

Marķiergāzes fona koncentrāciju (c
  b) var noteikt, aprēķinot vidējo lielumu fona koncentrācijai, ko mēra tieši pirms testa un tūlīt pēc testa.

Ja fona koncentrācija ir mazāka par 1 % no marķiergāzes koncentrācijas pēc sajaukšanās (cmix.i) ar maksimālu izplūdes gāzu plūsmu, fona koncentrāciju var neņemt vērā.

Sistēmai kopumā jāatbilst 9.2. punktā noteiktajām linearitātes prasībām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu.

8.4.1.6.   Gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metode

Tajā ietverts izplūdes gāzu masas aprēķins, izmantojot gaisa plūsmu un gaisa un degvielas attiecību. Momentāno izplūdes gāzu masas plūsmu aprēķina šādi:

| | (30) |
| --- | --- |
| ar |
| | (31) |
| | (32) |

Formula

(30)

ar

Formula

(31)

Formula

(32)

kur

| q

  maw,i | ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| --- | --- |
| | ir stehiometriskā gaisa un degvielas attiecība, kg/kg, |
| λ
  i | ir momentānais liekā gaisa koeficients, |
| c
  CO2d | ir sausā CO2 koncentrācija, %, |
| c
  COd | ir sausā CO koncentrācija, ppm |
| c
  HCw | ir mitrā HC koncentrācija, ppm. |

q

  maw,i

ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s,

Formula

ir stehiometriskā gaisa un degvielas attiecība, kg/kg,

λ
  i

ir momentānais liekā gaisa koeficients,

c
  CO2d

ir sausā CO2 koncentrācija, %,

c
  COd

ir sausā CO koncentrācija, ppm

c
  HCw

ir mitrā HC koncentrācija, ppm.

Gaisa plūsmas mērītāji un analizatori atbilst 9.2. punktā noteiktajām linearitātes prasībām, un kopumā sistēma atbilst 9.2. punktā noteiktajām linearitātes prasībām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu.

Ja gaisa un degvielas attiecības mēriekārtu, piemēram, cirkonijtipa sensoru, izmanto liekā gaisa koeficienta mērīšanai, tā atbilst 9.3.2.7. punktā noteiktajām specifikācijām.

8.4.1.7.   Oglekļa atlikuma metode

Tajā ietverts izplūdes gāzu masas aprēķins no degvielas plūsmas un izplūdes gāzu gāzveida komponentiem, kuros ir ogleklis. Momentāno izplūdes gāzu masas plūsmu aprēķina šādi:

| | (33) |
| --- | --- |
| ar |
| | (34) |
| un |
| | (35) |

Formula

(33)

ar

Formula

(34)

un

Formula

(35)

kur

| q
  mf,i | ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| --- | --- |
| H
  a | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, |
| w
  BET | ir oglekļa saturs degvielā, % masa, |
| w
  ALF | ir ūdeņraža saturs degvielā, % masa, |
| w
  DEL | ir slāpekļa saturs degvielā, % masa, |
| w
  EPS | ir skābekļa saturs degvielā, % masa, |
| c
  CO2d | ir sausā CO2 koncentrācija, %, |
| c
  CO2d,a | ir ieplūdes gaisa sausā CO2 koncentrācija, %, |
| c
  CO | ir sausā CO koncentrācija, ppm, |
| c
  HCw | ir mitrā HC koncentrācija, ppm. |

q
  mf,i

ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s,

H
  a

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa,

w
  BET

ir oglekļa saturs degvielā, % masa,

w
  ALF

ir ūdeņraža saturs degvielā, % masa,

w
  DEL

ir slāpekļa saturs degvielā, % masa,

w
  EPS

ir skābekļa saturs degvielā, % masa,

c
  CO2d

ir sausā CO2 koncentrācija, %,

c
  CO2d,a

ir ieplūdes gaisa sausā CO2 koncentrācija, %,

c
  CO

ir sausā CO koncentrācija, ppm,

c
  HCw

ir mitrā HC koncentrācija, ppm.

8.4.2.   Gāzveida komponentu noteikšana

8.4.2.1.   Ievads

Gāzveida komponentus neapstrādātā izplūdes gāzē, ko emitē testam iesniegtais motors, mēra ar šā pielikuma 9.3. punktā un 2. papildinājumā aprakstītajām mērījumu un paraugu ņemšanas sistēmām. Datu novērtējums ir aprakstīts 8.4.2.2. punktā.

Divas aprēķina procedūras ir aprakstītas 8.4.2.3. un 8.4.2.4. punktā, un tās ir līdzvērtīgas attiecībā uz 5. papildinājumā minēto standartdegvielu. Procedūra 8.4.2.3. punktā ir tiešāka, jo tajā izmantotas tabulētas u vērtības komponentu un izplūdes gāzu blīvumu attiecībai. Procedūra 8.4.2.4. punktā ir pareizāka attiecībā uz tām degvielas īpašībām, kuras neatbilst 5. papildinājumā noteiktajām specifikācijām, bet kam nepieciešama elementāra degvielas sastāva analīze.

8.4.2.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus par emisijām pieraksta un glabā saskaņā ar 7.6.6. punktu.

Lai aprēķinātu gāzveida komponentu masas emisiju, pierakstītās koncentrācijas apliecinājums un izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma apliecinājums ir laiks, ko regulē, transformējot laiku, kā noteikts 3.1. punktā. Tādējādi katra gāzveida emisijas analizatora un izplūdes gāzu masas plūsmas sistēmas reakcijas laiku nosaka attiecīgi pēc 8.4.1.2. un 9.3.5. punkta un pieraksta.

8.4.2.3.   Tādas masas emisijas aprēķins, kuras pamatā ir tabulētas vērtības

Piesārņotāju masu (g/tests) nosaka, aprēķinot momentāno masas emisiju no neapstrādātas piesārņotāju koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmu, ko regulē, ņemot vērā transformācijas laiku, kā noteikts saskaņā ar 8.4.2.2. punktu, integrējot momentānās vērtības cikla laikā un reizinot integrētās vērtības ar u vērtībām no 5. tabulas. Ja mērījumus veic uz sausa pamata, momentānajām koncentrācijas vērtībām piemēro korekciju no sausa pamata uz mitru pamatu atbilstīgi 8.1. punktam, pirms tiek veikti turpmāki aprēķini.

Lai aprēķinātu NOx, masas emisiju attiecīgos gadījumos reizina ar mitruma korekcijas koeficientu kh,D, vai kh,G, ko nosaka saskaņā ar 8.2. punktu.

Izmanto šādu vienādojumu:

| (g/tests) | (36) |
| --- | --- |

Formula

(36)

kur

| u
  gas | ir attiecīgā izplūdes gāzes komponenta vērtība 5. tabulā, |
| --- | --- |
| c
  gas,i | ir komponenta momentānā koncentrācija izplūdes gāzēs, ppm, |
| q

  mew,i | ir momentānā izplūdes gāzu masas plūsma, kg/s, |
| f | ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz, |
| n | ir mērījumu skaits. |

u
  gas

ir attiecīgā izplūdes gāzes komponenta vērtība 5. tabulā,

c
  gas,i

ir komponenta momentānā koncentrācija izplūdes gāzēs, ppm,

q

  mew,i

ir momentānā izplūdes gāzu masas plūsma, kg/s,

f

ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz,

n

ir mērījumu skaits.

5.   tabula

Neapstrādātu izplūdes gāzu u vērtības un komponentu blīvums

| Degviela | ρe | Gāze |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas (kg/m3) |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (3) |
| Dīzeļdegviela (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanols (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propāns | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butāns | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG
   (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzīns (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanols (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Degviela

ρe

Gāze

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas (kg/m3)

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (3)

Dīzeļdegviela (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanols (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propāns

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butāns

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG
   (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzīns (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanols (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.   Tādas masas emisijas aprēķins, kuras pamatā ir precīzi vienādojumi

Piesārņotāju masu (g/tests) nosaka, aprēķinot momentāno masas emisiju no piesārņotāju neapstrādātām koncentrācijām, u vērtībām un izplūdes gāzu masas plūsmas, ko regulē, izmantojot transformācijas laiku, kā noteikts saskaņā ar 8.4.2.2. punktu, un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Ja mērījumus veic uz sausa pamata, piemēro korekciju no sausa uz mitru saskaņā ar 8.1. punktu attiecībā uz momentānām koncentrācijas vērtībām, pirms veic turpmākus aprēķinus.

Lai aprēķinātu NOx, masas emisiju reizina ar mitruma korekcijas koeficientu k
  h,D, vai k
  h,G, ko nosaka saskaņā ar 8.2. punktu.

Izmanto šādu vienādojumu:

| (g/tests) | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

kur

| u
  gas | aprēķina 38. vai 39. vienādojumā, |
| --- | --- |
| c
  gas,i | ir komponenta momentānā koncentrācija izplūdes gāzēs, ppm, |
| q

  mew,i | ir momentānā izplūdes gāzu masas plūsma, kg/s, |
| f | ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz, |
| n | ir mērījumu skaits. |

u
  gas

aprēķina 38. vai 39. vienādojumā,

c
  gas,i

ir komponenta momentānā koncentrācija izplūdes gāzēs, ppm,

q

  mew,i

ir momentānā izplūdes gāzu masas plūsma, kg/s,

f

ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz,

n

ir mērījumu skaits.

Momentānās u vērtības aprēķina šādi:

| | (38) |
| --- | --- |
| vai |
| | (39) |
| ar |
| | (40) |

Formula

(38)

vai

Formula

(39)

ar

Formula

(40)

kur

| M
  gas | ir gāzveida komponenta molārmasa, g/mol (skat. šā pielikuma 5. papildinājumu), |
| --- | --- |
| Me,i | ir izplūdes gāzu momentānā molārmasa, g/mol, |
| ρ
  gas | ir gāzveida komponenta blīvums, kg/m3 |
| ρ
  e,i | ir izplūdes gāzu momentānais blīvums, kg/m3. |

M
  gas

ir gāzveida komponenta molārmasa, g/mol (skat. šā pielikuma 5. papildinājumu),

Me,i

ir izplūdes gāzu momentānā molārmasa, g/mol,

ρ
  gas

ir gāzveida komponenta blīvums, kg/m3

ρ
  e,i

ir izplūdes gāzu momentānais blīvums, kg/m3.

Izplūdes gāzu molārmasu M
  e iegūst no vispārējās degvielas kompozīcijas CHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  saskaņā ar pieņēmumu par pilnīgu sadegšanu, šādā veidā:

| | (41) |
| --- | --- |

Formula

(41)

kur

| q

  maw,i | ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, kg/s, |
| --- | --- |
| q

  mf,i | ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| H
  a | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, |
| M
  a | ir sausa ieplūdes gaisa molārmasa = 28,965 g/mol. |

q

  maw,i

ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, kg/s,

q

  mf,i

ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s,

H
  a

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa,

M
  a

ir sausa ieplūdes gaisa molārmasa = 28,965 g/mol.

Izplūdes gāzes blīvumu ρ
  e aprēķina šādi:

| | (42) |
| --- | --- |

Formula

(42)

kur

| q

  mad,i | ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata, kg/s, |
| --- | --- |
| q

  mf,i | ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| H
  a | ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, |
| k
  fw | ir degvielai īpatnējs mitro izplūdes gāzu koeficients saskaņā ar 16. vienādojumu 8.1.1. punktā. |

q

  mad,i

ir momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata, kg/s,

q

  mf,i

ir momentānais degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s,

H
  a

ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa,

k
  fw

ir degvielai īpatnējs mitro izplūdes gāzu koeficients saskaņā ar 16. vienādojumu 8.1.1. punktā.

8.4.3.   Daļiņu noteikšana

8.4.3.1.   Datu novērtēšana

Daļiņu masu aprēķina saskaņā ar 27. vienādojumu 8.3. punktā. Lai novērtētu daļiņu koncentrāciju, pieraksta kopējo parauga masu (m
  sep), kas izplūst cauri filtram testa ciklā.

Saņemot tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju piekrišanu, daļiņu masu var koriģēt attiecībā uz daļiņu līmeni atšķaidītājā, kā noteikts 7.5.6. punktā, atbilstīgi labai inženiertehniskajai praksei un izmantotās daļiņu mērīšanas sistēmas specifiskām konstrukcijas īpatnībām.

8.4.3.2.   Masas emisijas aprēķins

Atkarībā no sistēmas konstrukcijas daļiņu masu (g/tests) aprēķina, izmantojot kādu no 8.4.3.2.1. vai 8.4.3.2.2. punktā minētajām metodēm, pēc tam, kad daļiņu parauga masai veikta noturīguma korekcija saskaņā ar 8.3. punktu.

8.4.3.2.1.   Aprēķins, kura pamatā ir parauga koeficients

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

kur

| m
  p | ir daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, mg, |
| --- | --- |
| r
  s | ir vidējais parauga koeficients testa cikla laikā |

m
  p

ir daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, mg,

r
  s

ir vidējais parauga koeficients testa cikla laikā

ar

| | (44) |
| --- | --- |

Formula

(44)

kur

| m
  se | ir parauga masa visā ciklā, kg, |
| --- | --- |
| m
  ew | ir kopējā izplūdes gāzu masas plūsma visā ciklā, kg, |
| m
  sep | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg, |
| m
  sed | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas tunelim, kg. |

m
  se

ir parauga masa visā ciklā, kg,

m
  ew

ir kopējā izplūdes gāzu masas plūsma visā ciklā, kg,

m
  sep

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg,

m
  sed

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas tunelim, kg.

Kopējās parauga ņemšanas tipa sistēmas gadījumā m
  sep un m
  sed ir identiski.

8.4.3.2.2.   Aprēķins, kura pamatā ir atšķaidīšanas pakāpe

| | (45) |
| --- | --- |

Formula

(45)

kur

| m
  p | ir daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, mg, |
| --- | --- |
| m
  sep | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg, |
| m
  edf | ir līdzvērtīga atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg. |

m
  p

ir daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, mg,

m
  sep

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg,

m
  edf

ir līdzvērtīga atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg.

Līdzvērtīgas atšķaidīto izplūdes gāzu masas kopējo masu visā ciklā nosaka šādi:

| | (46) |
| --- | --- |
| | (47) |
| | (48) |

Formula

(46)

Formula

(47)

Formula

(48)

kur

| q

  medf,i | ir momentānais līdzvērtīgās atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| --- | --- |
| q

  mew,i | ir momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s |
| r
  d,i | ir momentānā atšķaidīšanas pakāpe, |
| q

  mdew,i | ir momentānais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| q

  mdw,i | ir momentānais atšķaidītāja masas plūsmas ātrums, kg/s |
| f | ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz, |
| n | ir mērījumu skaits. |

q

  medf,i

ir momentānais līdzvērtīgās atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s,

q

  mew,i

ir momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s

r
  d,i

ir momentānā atšķaidīšanas pakāpe,

q

  mdew,i

ir momentānais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s,

q

  mdw,i

ir momentānais atšķaidītāja masas plūsmas ātrums, kg/s

f

ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz,

n

ir mērījumu skaits.

8.5.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas mērījums (CVS)

Gāzveida komponentu koncentrācijas signālus, vai nu integrējot visā ciklā, vai veicot paraugu ņemšanu maisiņā, izmanto masas emisijas aprēķinam, reizinot ar atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu. Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu mēra ar konstantā tilpuma parauga ņemšanas (CVS) sistēmu, kurā var izmantot pozitīvu cilindru darba sūkni (PDP), kritiskās plūsmas Venturi (CFV) cauruli vai zemskaņas Venturi (SSV) cauruli ar plūsmas kompensēšanu vai bez tās.

Attiecībā uz paraugu ņemšanu maisiņos un daļiņu paraugu ņemšanu ņem proporcionālu paraugu no atšķaidītajām izplūdes gāzām CVS sistēmā. Sistēmā bez plūsmas kompensācijas parauga plūsmas koeficients pret CVS plūsmu nemainās vairāk kā par ±2,5 % no iestatītā testa punkta. Sistēmā ar plūsmas kompensāciju katram atsevišķajam plūsmas ātrumam jābūt konstantam robežās ±2,5 % no attiecīgā mērķa plūsmas ātruma.

Visa testa iestatījuma shēma parādīta 7. attēlā.

7.   attēls

Pilnas plūsmas mērījumu sistēmas shēma

Image

8.5.1.   Atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas noteikšana

8.5.1.1.   Ievads

Lai aprēķinātu atšķaidītu izplūdes gāzu emisiju, jāzina atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums. Kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmu visā ciklā (kg/tests) aprēķina no mērījumu vērtībām visā ciklā un atbilstīgajiem kalibrēšanas datiem par plūsmas mēriekārtu (V
  0 attiecībā uz PDP, KV attiecībā uz CFV, Cd attiecībā uz SSV), izmantojot kādu 8.5.1.2.–8.5.1.4. punktā minēto metodi. Ja kopējais daļiņu parauga ātrums (m
  sep) pārsniedz 0,5 % no kopējās CVS plūsmas (m
  ed), tad CVS plūsmu regulē attiecībā uz m
  sep vai daļiņu parauga plūsmu atgriež uz CVS pirms plūsmas mēriekārtas.

8.5.1.2.   PDP-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā aprēķina šādi, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ±6 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

kur

| V
  0 | ir gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, m3/rev, |
| --- | --- |
| n
  P | ir sūkņa kopējie apgriezieni testā, |
| p
  p | ir absolūtais spiediens pie sūkņa atveres, kPa, |
| T | ir atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres, K. |

V
  0

ir gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, m3/rev,

n
  P

ir sūkņa kopējie apgriezieni testā,

p
  p

ir absolūtais spiediens pie sūkņa atveres, kPa,

T

ir atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres, K.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensāciju (t. i., bez siltummaiņa), momentāno masas emisiju aprēķina un integrē visā ciklā. Šajā gadījumā atšķaidītās izplūdes gāzes momentāno masu aprēķina šādi:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

kur

| n
  P,i | ir sūkņa kopējie apgriezieni laika intervālā. |
| --- | --- |

n
  P,i

ir sūkņa kopējie apgriezieni laika intervālā.

8.5.1.3.   CFV-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā aprēķina šādi, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ±11 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

kur

| t | ir cikla laiks, s, |
| --- | --- |
| K
  V | ir kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos, |
| p
  p | ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa, |
| T | ir absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres, K. |

t

ir cikla laiks, s,

K
  V

ir kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos,

p
  p

ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa,

T

ir absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres, K.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensāciju (t. i., bez siltummaiņa), momentāno masas emisiju aprēķina un integrē visā ciklā. Šajā gadījumā atšķaidītās izplūdes gāzes momentāno masu aprēķina šādi:

| | (52) |
| --- | --- |

Formula

(52)

kur

| Δti | ir laika intervāls, s. |
| --- | --- |

Δti

ir laika intervāls, s.

8.5.1.4.   SSV-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā aprēķina šādi, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ±11 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

| | (53) |
| --- | --- |
| ar |
| | (54) |

Formula

(53)

ar

Formula

(54)

kur

| A
  0 | ir 0,006111, izteikts SI vienībās no |
| --- | --- |
| d
  V | ir SSV sašaurinājuma diametrs, m, |
| C
  d | ir SSV izplūdes koeficients, |
| p
  p | ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa, |
| T | ir temperatūra pie Venturi caurules atveres, K, |
| r
  p | ir SSV sašaurinājuma un atveres absolūtā statiskā spiediena attiecība, |
| r
  D | ir SSV sašaurinājuma diametra d un atveres caurules iekšējā diametra D attiecība. |

A
  0

ir 0,006111, izteikts SI vienībās noFormula

d
  V

ir SSV sašaurinājuma diametrs, m,

C
  d

ir SSV izplūdes koeficients,

p
  p

ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa,

T

ir temperatūra pie Venturi caurules atveres, K,

r
  p

ir SSV sašaurinājuma un atveres absolūtā statiskā spiediena attiecība,Formula

r
  D

ir SSV sašaurinājuma diametra d un atveres caurules iekšējā diametra D attiecība.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensāciju (t. i., bez siltummaiņa), momentāno masas emisiju aprēķina un integrē visā ciklā. Šajā gadījumā atšķaidītās izplūdes gāzes momentāno masu aprēķina šādi:

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

kur

| Δt
  i | ir laika intervāls, s. |
| --- | --- |

Δt
  i

ir laika intervāls, s.

Reālā laika aprēķinu uzsāk ar vai nu saprātīgu vērtību attiecībā uz C
  d, piemēram, 0,98, vai saprātīgu vērtību attiecībā uz Qssv
  . Ja aprēķinu uzsāk ar Qssv
  , izmanto Qssv
  sākotnējo vērtību, lai novērtētu Reinoldsa skaitli.

Visu emisijas testu laikā Reinoldsa skaitlis pie SSV sašaurinājuma ir Reinoldsa skaitļu diapazonā, ko izmanto kalibrēšanas līknes izveidošanai saskaņā ar 9.5.4. punktu.

8.5.2.   Gāzveida komponentu noteikšana

8.5.2.1.   Ievads

Gāzveida komponentus atšķaidītās izplūdes gāzēs, ko emitē testam iesniegts motors, mēra, izmantojot šā pielikuma 2. papildinājumā raksturotās metodes. Izplūdes gāzes atšķaida ar filtrētu apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli. Pilnas plūsmas sistēmas plūsmas jaudai jābūt pietiekamai, lai pilnībā novērstu ūdens kondensēšanos atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās. Datu novērtēšanas un aprēķināšanas procedūras ir aprakstītas 8.5.2.2. un 8.5.2.3. punktā.

8.5.2.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus par emisijām pieraksta un glabā saskaņā ar 7.6.6. punktu.

8.5.2.3.   Masas emisijas aprēķināšana

8.5.2.3.1.   Sistēmas ar konstantu masas plūsmu

Sistēmām ar siltummaini piesārņotāju masu nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

| (g/tests) | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

kur

| u
  gas | ir izplūdes gāzes komponenta attiecīgā vērtība 6. tabulā, |
| --- | --- |
| c
  gas | ir komponenta vidējā fona koriģētā koncentrācija, ppm, |
| m
  ed | ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg. |

u
  gas

ir izplūdes gāzes komponenta attiecīgā vērtība 6. tabulā,

c
  gas

ir komponenta vidējā fona koriģētā koncentrācija, ppm,

m
  ed

ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg.

Ja mērījumu veic uz sausa pamata, piemēro korekciju no sausa uz mitru saskaņā ar 8.1. punktu.

Lai aprēķinātu NOx, masas emisiju reizina ar mitruma korekcijas koeficientu k
  h,D vai k
  h,G, kas noteikts saskaņā ar 8.2. punktu.

u vērtības dotas 6. tabulā. Lai aprēķinātu u
  gas vērtības, pieņem, ka atšķaidīto izplūdes gāzu blīvums ir vienāds ar gaisa blīvumu. Tādējādi u
  gas vērtības ir identiskas atsevišķiem gāzes komponentiem, bet atšķirīgas attiecībā uz HC.

6.   tabula

Atšķaidītu izplūdes gāzu u vērtības un komponentu blīvums

| Degviela | ρde | Gāze |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas (kg/m3) |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (8) |
| Dīzeļdegviela (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanols (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propāns | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butāns | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG
   (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Benzīns (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanols (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Degviela

ρde

Gāze

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas (kg/m3)

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (8)

Dīzeļdegviela (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanols (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propāns

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butāns

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG
   (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Benzīns (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanols (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

u vērtības var arī aprēķināt, izmantojot to pašu aprēķina metodi, kas vispārīgi aprakstīta 8.4.2.4. punktā, proti:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

kur

| M
  gas | ir gāzveida komponenta molārmasa, g/mol (skat. šā pielikuma 5. papildinājumu), |
| --- | --- |
| M
  e | ir izplūdes gāzu molārmasa, g/mol, |
| M
  d | ir atšķaidītāja molārmasa = 28,965 g/mol |
| D | ir atšķaidīšanas koeficients (skat. 8.5.2.3.2. punktu) |

M
  gas

ir gāzveida komponenta molārmasa, g/mol (skat. šā pielikuma 5. papildinājumu),

M
  e

ir izplūdes gāzu molārmasa, g/mol,

M
  d

ir atšķaidītāja molārmasa = 28,965 g/mol

D

ir atšķaidīšanas koeficients (skat. 8.5.2.3.2. punktu)

8.5.2.3.2.   Koriģēto fona koncentrāciju noteikšana

Gāzveida piesārņotāju vidējo fona koncentrāciju atšķaidītājā atskaita no izmērītās koncentrācijas, lai iegūtu piesārņotāja tīro koncentrāciju. Fona koncentrāciju vidējās vērtības var noteikt, izmantojot paraugu maisiņa metodi vai nepārtraukto mērīšanu ar integrēšanu. Izmanto šādu vienādojumu:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

kur

| c
  gas,e | ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, ppm, |
| --- | --- |
| c
  d | ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītājā, ppm, |
| D | ir atšķaidīšanas pakāpe. |

c
  gas,e

ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, ppm,

c
  d

ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītājā, ppm,

D

ir atšķaidīšanas pakāpe.

Atšķaidīšanas pakāpi aprēķina šādi:

| a) | motoriem, kurus darbina ar dīzeļdegvielu un LPG, | (59) |
| --- | --- | --- |

a)

motoriem, kurus darbina ar dīzeļdegvielu un LPG,

Formula

(59)

| b) | gāzes motoriem, kurus darbina ar NG, | (60) |
| --- | --- | --- |

b)

gāzes motoriem, kurus darbina ar NG,

Formula

(60)

kur

| c
  CO2,e | ir CO2 mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, % tilp., |
| --- | --- |
| c
  HC,e | ir HC mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm C1, |
| c
  NMHC,e | ir NMHC mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm C1, |
| c
  CO,e | ir CO mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm, |
| F
  S | ir stehiometriskais koeficients. |

c
  CO2,e

ir CO2 mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, % tilp.,

c
  HC,e

ir HC mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm C1,

c
  NMHC,e

ir NMHC mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm C1,

c
  CO,e

ir CO mitrā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm,

F
  S

ir stehiometriskais koeficients.

Stehiometrisko koeficientu aprēķina šādi:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

kur

| α | ir ūdeņraža molārais koeficients degvielā (H/C). |
| --- | --- |

α

ir ūdeņraža molārais koeficients degvielā (H/C).

Ja degvielas sastāvs nav zināms, var arī izmantot šādus stehiometriskos koeficientus:

| F
  S (dīzeļdegviela) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11,5 |

F
  S (dīzeļdegviela)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11,5

8.5.2.3.3.   Sistēmas ar plūsmas kompensāciju

Sistēmām bez siltummaiņa piesārņotāju masu (g/tests) nosaka, aprēķinot momentānās masas emisijas un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Tāpat fona korekciju var piemērot tieši momentānajai koncentrācijas vērtībai. Izmanto šādu vienādojumu:

| | (62) |
| --- | --- |

Formula

(62)

kur

| c
  gas,e | ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, ppm, |
| --- | --- |
| c
  d | ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītājā, ppm, |
| m
  ed,i | ir atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa, kg, |
| m
  ed | ir atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā, kg, |
| u
  gas | ir tabulētā vērtība no 6. tabulas, |
| D | ir atšķaidīšanas pakāpe. |

c
  gas,e

ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, ppm,

c
  d

ir komponenta koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītājā, ppm,

m
  ed,i

ir atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa, kg,

m
  ed

ir atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā, kg,

u
  gas

ir tabulētā vērtība no 6. tabulas,

D

ir atšķaidīšanas pakāpe.

8.5.3.   Daļiņu noteikšana

8.5.3.1.   Masas emisijas aprēķins

Daļiņu masu (g/tests) aprēķina pēc daļiņu paraugu filtra noturīguma korekcijas saskaņā ar 8.3. punktu šādi:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

kur

| m
  p | ir daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, mg, |
| --- | --- |
| m
  sep | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg, |
| m
  ed | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg, |

m
  p

ir daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, mg,

m
  sep

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg,

m
  ed

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg,

ar

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

kur

| m
  set | ir divkārt atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu filtram, kg, |
| --- | --- |
| m
  ssd | ir sekundārā atšķaidītāja masa, kg. |

m
  set

ir divkārt atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu filtram, kg,

m
  ssd

ir sekundārā atšķaidītāja masa, kg.

Ja daļiņu fona līmeni atšķaidītājā nosaka saskaņā ar 7.5.6 punktu, tad daļiņu masu var regulēt attiecībā uz fonu. Šādā gadījumā daļiņu masu (g/tests) aprēķina šādi:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

kur

| m
  sep | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg, |
| --- | --- |
| m
  ed | ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg, |
| m
  sd | ir atšķaidītāja masa, kura paraugu iegūst, izmantojot fona daļiņu paraugu, kg, |
| m
  b | ir savākto fona daļiņu masa atšķaidītājā, mg, |
| D | ir atšķaidīšanas pakāpe, ko nosaka saskaņā ar 8.5.2.3.2. punktu. |

m
  sep

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu vākšanas filtriem, kg,

m
  ed

ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg,

m
  sd

ir atšķaidītāja masa, kura paraugu iegūst, izmantojot fona daļiņu paraugu, kg,

m
  b

ir savākto fona daļiņu masa atšķaidītājā, mg,

D

ir atšķaidīšanas pakāpe, ko nosaka saskaņā ar 8.5.2.3.2. punktu.

8.6.   Vispārīgi aprēķini

8.6.1.   Svārstību korekcija

Attiecībā uz svārstību pārbaudi, kas paredzēta 7.8.4. punktā, koriģēto koncentrācijas vērtību aprēķina šādi:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

kur

| c
  ref,z | ir nulles gāzes standartkoncentrācija (parasti nulle), ppm, |
| --- | --- |
| c
  ref,s | ir standartgāzes standartkoncentrācija, ppm, |
| c
  pre,z | ir nulles gāzes pirmstesta koncentrācija analizatorā, ppm |
| c
  pre,s | ir standartgāzes pirmstesta koncentrācija analizatorā, ppm, |
| c
  post,z | ir nulles gāzes pēctesta koncentrācija analizatorā, ppm, |
| c
  post,s | ir standartgāzes pēctesta koncentrācija analizatorā, ppm, |
| cgas | ir parauga gāzes koncentrācija, ppm |

c
  ref,z

ir nulles gāzes standartkoncentrācija (parasti nulle), ppm,

c
  ref,s

ir standartgāzes standartkoncentrācija, ppm,

c
  pre,z

ir nulles gāzes pirmstesta koncentrācija analizatorā, ppm

c
  pre,s

ir standartgāzes pirmstesta koncentrācija analizatorā, ppm,

c
  post,z

ir nulles gāzes pēctesta koncentrācija analizatorā, ppm,

c
  post,s

ir standartgāzes pēctesta koncentrācija analizatorā, ppm,

cgas

ir parauga gāzes koncentrācija, ppm

Katram komponentam, pēc tam kad piemērotas visas citas korekcijas, saskaņā ar 8.6.3. punktu aprēķina divus īpatnējo emisiju rezultātu komplektus. Vienu komplektu aprēķina, izmantojot nekoriģētas koncentrācijas, bet otru — izmantojot koncentrācijas, kam veiktas svārstību korekcijas saskaņā ar 66. vienādojumu.

Atkarībā no izmantotās mērīšanas sistēmas un aprēķinu metodes nekoriģētos emisiju rezultātus aprēķina attiecīgi saskaņā ar 36., 37., 56., 57. vai 62. vienādojumu. Aprēķinot koriģētās emisijas, lielumu c
  gas attiecīgi 36., 37., 56., 57. vai 62. vienādojumā aizstāj ar 66. vienādojumā izmantoto lielumu c
  cor. Arī ja attiecīgajā vienādojumā izmanto momentānās koncentrācijas vērtības c
  gas,i, kā momentāno vērtību c
  cor,i izmanto koriģēto vērtību. 57. vienādojumā korekciju piemēro gan izmērītajai, gan fona koncentrācijai.

Salīdzinājumu izsaka procentos no nekoriģētajiem rezultātiem. Nekoriģēto un koriģēto bremžu īpatnējo emisiju vērtību starpībai jābūt ±4 % robežās no nekoriģētajām bremžu īpatnējo emisiju vērtībām vai ±4 % robežās no attiecīgās robežvērtības, izvēloties lielāko vērtību. Ja svārstības ir lielākas par 4 %, viss tests ir nederīgs.

Ja tiek piemērota svārstību korekcija, tad, ziņojot par emisijām, izmanto tikai to emisiju rezultātus, kam veikta svārstību korekcija.

8.6.2.   NMHC un CH4 aprēķins

NMHC un CH4 aprēķins ir atkarīgs no izmantotās kalibrācijas metodes. Mērījuma FID bez NMC (šā pielikuma 2. papildinājuma 11. attēla apakšējais ceļš) kalibrē, izmantojot propānu. FID kalibrēšanai sērijā ar NMC (šā pielikuma 2. papildinājuma 11. attēla augšējais ceļš) pieļaujamas šādas metodes:

| a) | kalibrēšanas gāze — propāns; propāns apiet NMC; |
| --- | --- |

a)

kalibrēšanas gāze — propāns; propāns apiet NMC;

| b) | kalibrēšanas gāze — metāns; metāns iet cauri NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibrēšanas gāze — metāns; metāns iet cauri NMC.

NMHC un CH4 koncentrāciju a) gadījumā aprēķina šādi:

| | (67) |
| --- | --- |
| | (68) |

Formula

(67)

Formula

(68)

NMHC un CH4 koncentrāciju b) gadījumā aprēķina šādi:

| | (67a) |
| --- | --- |
| | (68a) |

Formula

(67a)

Formula

(68a)

kur

| c
  HC(w/NMC) | ir HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas plūst cauri NMC, ppm, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | ir HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas apiet NMC, ppm, |
| r
  h | ir metāna efektivitāte, kā noteikts 9.3.7.2. punktā, |
| E
  M | ir metāna efektivitāte, kā noteikts 9.3.8.1. punktā, |
| E
  E | ir etāna efektivitāte, kā noteikts 9.3.8.2. punktā. |

c
  HC(w/NMC)

ir HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas plūst cauri NMC, ppm,

c
  HC(w/oNMC)

ir HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas apiet NMC, ppm,

r
  h

ir metāna efektivitāte, kā noteikts 9.3.7.2. punktā,

E
  M

ir metāna efektivitāte, kā noteikts 9.3.8.1. punktā,

E
  E

ir etāna efektivitāte, kā noteikts 9.3.8.2. punktā.

Ja r
  h < 1,05, tad 67., 67.a un 68.a vienādojumā to var izlaist.

8.6.3.   Īpatnējo emisiju aprēķināšana

Īpatnējās emisijas e
  gas vai e
  PM (g/kWh) aprēķina katram atsevišķajam komponentam šādi, atkarībā no testa cikla tipa.

Attiecībā uz WHSC, karsto WHTC vai auksto WHTC piemēro šādu vienādojumu:

| | (69) |
| --- | --- |
| | (70) |

Formula

(69)

Formula

(70)

kur

| m | ir komponenta masas emisija, g/tests, |
| --- | --- |
| W
  act | ir faktiskais cikla darbs, ko nosaka saskaņā ar 7.8.6. punktu, kWh. |

m

ir komponenta masas emisija, g/tests,

W
  act

ir faktiskais cikla darbs, ko nosaka saskaņā ar 7.8.6. punktu, kWh.

Attiecībā uz WHTC galīgie testa rezultāti ir vidējās svērtās vērtības no testa ar auksto palaidi un testa ar karsto palaidi saskaņā ar šādu vienādojumu:

kur

| m
  cold | ir komponenta masas emisija testā ar auksto palaidi, g/tests, |
| --- | --- |
| m
  hot | ir komponenta masas emisija testā ar karsto palaidi, g/tests, |
| W
  act,cold | ir faktiskais cikla darbs testā ar auksto palaidi, kWh, |
| W
  act,hot | ir faktiskais cikla darbs testā ar karsto palaidi, kWh. |

m
  cold

ir komponenta masas emisija testā ar auksto palaidi, g/tests,

m
  hot

ir komponenta masas emisija testā ar karsto palaidi, g/tests,

W
  act,cold

ir faktiskais cikla darbs testā ar auksto palaidi, kWh,

W
  act,hot

ir faktiskais cikla darbs testā ar karsto palaidi, kWh.

Ja saskaņā ar 6.6.2. punktu darbojas periodiska reģenerācija, tad reģenerācijas korekcijas koeficientus k
  r,u vai k
  r,d pareizina ar attiecīgi 69. un 70. vienādojumā iegūto īpašo emisiju rezultātu vai pieskaita tam.

9.   IEKĀRTU SPECIFIKĀCIJA UN PĀRBAUDE

Šajā pielikumā nav ietverta detalizēta informācija par mēriekārtas vai sistēmas plūsmu, spiedienu un temperatūru. Savukārt 9.2. punktā dotas tikai linearitātes prasības, kas nepieciešamas šādām iekārtām vai sistēmām emisiju testu veikšanai.

9.1.   Dinamometra specifikācija

Izmanto motora dinamometru, kam ir atbilstīgas īpašības, lai veiktu attiecīgo testa ciklu, kā aprakstīts 7.2.1. un 7.2.2. punktā.

Instrumentiem griezes momenta un apgriezienu skaita mērīšanai jāļauj mērījumus veikt precīzi ar kloķa jaudu, kas nepieciešama atbilstībai cikla apstiprināšanas kritērijiem. Var būt nepieciešami papildu mērījumi. Mēriekārtu precizitātei jābūt tādai, lai netiktu pārsniegtas 9.2. punkta 7. tabulas linearitātes prasības.

9.2.   Linearitātes prasības

Visu mērinstrumentu un sistēmu kalibrēšana atbilst valsts (starptautiskiem) standartiem. Mērinstrumenti un sistēmas atbilst 7. tabulā minētajām linearitātes prasībām. Attiecībā uz gāzes analizatoriem linearitāti pārbauda saskaņā ar 9.2.1. punktu vismaz reizi trijos mēnešos vai ikreiz, kad sistēma tiek remontēta vai mainīta tā, ka var tikt ietekmēta kalibrēšana. Attiecībā uz citiem instrumentiem un sistēmām linearitāti pārbauda saskaņā ar iekšējās revīzijas procedūrām, instrumenta izgatavotāja prasībām vai ISO 9000 standartu.

7.   tabula

Instrumentu un mērīšanas sistēmu linearitātes prasības

| Mērīšanas sistēma | | Stāvums
  a1 | Standartkļūda
  SEE | Noteikšanas koeficients
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motora apgriezienu skaits | ≤ 0,05 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Motora griezes moments | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Degvielas plūsma | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Gaisa plūsma | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Izplūdes gāzu plūsma | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Atšķaidītāja plūsma | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Parauga plūsma | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Gāzes analizatori | ≤ 0,5 % maks. | 0,99–1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Gāzu dalītāji | ≤ 0,5 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Temperatūra | ≤ 1 % maks. | 0,99–1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Spiediens | ≤ 1 % maks. | 0,99–1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| PM atlikums | ≤ 1 % maks. | 0,99–1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |

Mērīšanas sistēma

Formula

Stāvums

a1

Standartkļūda

SEE

Noteikšanas koeficients

r2

Motora apgriezienu skaits

≤ 0,05 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Motora griezes moments

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Degvielas plūsma

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Gaisa plūsma

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Izplūdes gāzu plūsma

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Atšķaidītāja plūsma

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Parauga plūsma

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Gāzes analizatori

≤ 0,5 % maks.

0,99–1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Gāzu dalītāji

≤ 0,5 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Temperatūra

≤ 1 % maks.

0,99–1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Spiediens

≤ 1 % maks.

0,99–1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

PM atlikums

≤ 1 % maks.

0,99–1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

9.2.1.   Linearitātes pārbaude

9.2.1.1.   Ievads

Linearitāti pārbauda attiecībā uz katru 7. tabulā minēto mērīšanas sistēmu. Mērīšanas sistēmā ievieš vismaz desmit standartvērtības vai citu norādītu skaitu vērtību un izmērītās vērtības salīdzina ar standartvērtībām, izmantojot vismaz kvadrātu lineāro regresiju saskaņā ar 11. vienādojumu 7.8.7. punktā. Maksimālās robežas 7. tabulā attiecas uz testa laikā sagaidāmajām maksimālajām vērtībām.

9.2.1.2.   Vispārīgas prasības

Mērīšanas sistēmas iesilda saskaņā ar instrumenta izgatavotāja rekomendācijām. Mērīšanas sistēmas darbina ar tām noteiktu temperatūru, spiedienu un plūsmām.

9.2.1.3.   Procedūra

Linearitāti pārbauda attiecībā uz katru parasti izmantotu darbības diapazonu, izmantojot šādus posmus:

| a) | instrumentu iestata uz nulli, ieviešot nulles signālu; gāzes analizatoriem attīrītu sintētisko gaisu (vai slāpekli) ielaiž tieši analizatora pieslēgvietā; |
| --- | --- |

a)

instrumentu iestata uz nulli, ieviešot nulles signālu; gāzes analizatoriem attīrītu sintētisko gaisu (vai slāpekli) ielaiž tieši analizatora pieslēgvietā;

| b) | instrumentu marķē, ielaižot marķiera signālu; attiecībā uz gāzes analizatoriem atbilstīgu standartgāzi ielaiž tieši analizatora pieslēgvietā; |
| --- | --- |

b)

instrumentu marķē, ielaižot marķiera signālu; attiecībā uz gāzes analizatoriem atbilstīgu standartgāzi ielaiž tieši analizatora pieslēgvietā;

| c) | atkārto a) apakšpunktā minēto nulles procedūru; |
| --- | --- |

c)

atkārto a) apakšpunktā minēto nulles procedūru;

| d) | pārbaudi sāk, ielaižot vismaz desmit standartvērtības (tostarp nulli) spektrā no nulles līdz augstākajai emisijas testā sagaidāmajai vērtībai; gāzes analizatoriem saskaņā ar 9.3.3.2. punktu noteiktu gāzes koncentrāciju ielaiž tieši analizatora pieslēgvietā; |
| --- | --- |

d)

pārbaudi sāk, ielaižot vismaz desmit standartvērtības (tostarp nulli) spektrā no nulles līdz augstākajai emisijas testā sagaidāmajai vērtībai; gāzes analizatoriem saskaņā ar 9.3.3.2. punktu noteiktu gāzes koncentrāciju ielaiž tieši analizatora pieslēgvietā;

| e) | ar pieraksta frekvenci, kas ir vismaz 1 Hz, mēra standartvērtības, un izmērītās vērtības pieraksta 30 s laikā; |
| --- | --- |

e)

ar pieraksta frekvenci, kas ir vismaz 1 Hz, mēra standartvērtības, un izmērītās vērtības pieraksta 30 s laikā;

| f) | vidējo aritmētisko vērtību 30 s laikā izmanto, lai aprēķinātu vismazākā kvadrāta lineārās regresijas parametrus saskaņā ar 11. vienādojumu 7.8.7. punktā; |
| --- | --- |

f)

vidējo aritmētisko vērtību 30 s laikā izmanto, lai aprēķinātu vismazākā kvadrāta lineārās regresijas parametrus saskaņā ar 11. vienādojumu 7.8.7. punktā;

| g) | lineārās regresijas parametri atbilst 9.2. punkta 7. tabulā dotajām prasībām; |
| --- | --- |

g)

lineārās regresijas parametri atbilst 9.2. punkta 7. tabulā dotajām prasībām;

| h) | nulles iestatījumu atkārtoti pārbauda, un pārbaudes procedūru pēc vajadzības atkārto. |
| --- | --- |

h)

nulles iestatījumu atkārtoti pārbauda, un pārbaudes procedūru pēc vajadzības atkārto.

9.3.   Gāzveida emisiju mērīšanas un paraugu ņemšanas sistēma

9.3.1.   Analizatora specifikācijas

9.3.1.1.   Vispārīgi noteikumi

Analizatoru mērīšanas diapazons un reakcijas laiks atbilst precizitātei, kas nepieciešama izplūdes gāzu komponentu koncentrācijas mērīšanai gan īslaicīgos, gan vienmērīgos apstākļos.

Iekārtas elektromagnētiskajai saderībai (EMC) jābūt tādā līmenī, lai pēc iespējas mazinātu papildkļūdas.

9.3.1.2.   Precizitāte

Precizitāte, kas definēta kā analizatora nolasījuma novirze no atsauces vērtības, nedrīkst pārsniegt ±2 % no nolasījuma vai ±0,3 ppm, izvēlas lielāko vērtību.

9.3.1.3.   Pareizums

Pareizums, ko definē kā 2,5 standartnovirzes desmit atkārtotām reakcijām noteiktajai kalibrēšanas gāzei vai standartgāzei, nedrīkst vairāk kā par 1 % pārsniegt pilnās skalas koncentrāciju katrā diapazonā, ko izmanto virs 155 ppm (vai ppm C), vai 2 % katrā diapazonā, ko izmanto zem 155 ppm (vai ppm C).

9.3.1.4.   Troksnis

Analizatora pilnas amplitūdas reakcija uz nulles gāzi un kalibrēšanas gāzi vai standartgāzi desmit sekunžu laika posmā nedrīkst pārsniegt 2 % no pilnas skalas visos izmantotajos diapazonos.

9.3.1.5.   Nulles svārstība

Nulles reakcijas svārstību nosaka instrumenta izgatavotājs.

9.3.1.6.   Atbildes signāla svārstība

Atbildes signāla svārstību nosaka instrumenta izgatavotājs.

9.3.1.7.   Pieauguma laiks

Mērījumu sistēmā uzstādītā analizatora pieauguma laiks nedrīkst pārsniegt 2,5 sekundes.

9.3.1.8.   Gāzes žāvēšana

Izplūdes gāzes var mērīt mitrā vai sausā veidā. Ja izmanto gāzes žāvēšanas iekārtu, tā minimāli ietekmē mērāmo gāzu sastāvu. Ķīmiskie žāvētāji nav pieņemama metode ūdens izvadei no parauga.

9.3.2.   Gāzes analizatori

9.3.2.1.   Ievads

Izmantojamie mērīšanas principi aprakstīti 9.3.2.2.–9.3.2.7. punktā. Mērīšanas sistēmu sīks apraksts sniegts šā pielikuma 2. papildinājumā. Mērāmās gāzes analizē ar turpmāk minētajiem instrumentiem. Attiecībā uz nelineāriem analizatoriem drīkst izmantot linearizējošas ķēdes.

9.3.2.2.   Oglekļa monoksīda (CO) analīze

Oglekļa monoksīda analizators ir nedispersīvās infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators.

9.3.2.3.   Oglekļa dioksīda (CO2) analīze

Oglekļa dioksīda analizators ir nedispersīvās infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators.

9.3.2.4.   Ogļūdeņražu (HC) analīze

Ogļūdeņražu analizators ir apsildāma liesmas jonizācijas detektora (HFID) tipa analizators ar detektoru, ventiļiem, cauruļu sistēmu utt., kas ir tā sildāms, lai uzturētu 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C) gāzes temperatūru. Ar NG un PI darbināmiem motoriem atkarībā no izmantojamās metodes ogļūdeņražu analizators var būt neapsildāma liesmas jonizācijas detektora (FID) tipa analizators (skat. šā pielikuma 2. papildinājumu, A.2.1.3. punktu).

9.3.2.5.   Metāna (CH4) un ogļūdeņražu (izņemot metānu) (NMHC) analīze

Metāna un ogļūdeņražu (izņemot metānu) daļu nosaka, izmantojot gāzu, izņemot metānu, karsētu nošķīrēju (NMC) un divus FID, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājumā, A.2.1.4. un A.2.1.5. punktā. Komponentu koncentrāciju nosaka saskaņā ar 8.6.2. punktu.

9.3.2.6.   Slāpekļa oksīdu (NOx) analīze

NOx mērīšanai ir paredzēti divi mērinstrumenti, un var izmantot jebkuru no tiem, ja tas atbilst attiecīgi 9.3.2.6.1. vai 9.3.2.6.2. punktā norādītajiem kritērijiem. Alternatīvās mērīšanas procedūras sistēmas līdzvērtīguma noteikšanai saskaņā ar 5.1.1. punktu pieļaujams izmantot tikai CLD.

9.3.2.6.1.   Hemiluminiscences detektors (CLD)

Ja mērījumu izdara uz sausa pamata, slāpekļa oksīdu analizē ar hemiluminiscences detektora (CLD) vai sildāma hemiluminiscences detektora (HCLD) tipa analizatoru ar NO2/NO pārveidotāju. Ja mērījumu izdara uz mitra pamata, izmanto HCLD ar pārveidotāju, kura temperatūru uztur virs 328 K (55 °C), ja vien tiek izpildīta prasība par ūdens dzēšanas pārbaudi (skatīt 9.3.9.2.2. punktu). Gan attiecībā uz CLD, gan HCLD paraugu ņemšanas ceļu notur sienas temperatūrā, kas ir robežās no 328 K līdz 473 K (55 °C–200 °C), līdz pārveidotājam sausai mērīšanai un līdz analizatoram mitrai mērīšanai.

9.3.2.6.2.   Nedispersīvs ultravioletais detektors (NDUV)

NOx koncentrācijas mērīšanai izmanto nedispersīvu ultravioleto (NDUV) analizatoru. Ja NDUV analizators mēra tikai NO, pirms NDUV analizatora novieto NO2/NO pārveidotāju. Ja pirms NO2/NO pārveidotāja, ja tāds tiek izmantots, vai pirms analizatora nav uzstādīts paraugu žāvētājs, NDUV uztur nemainīgu temperatūru, lai novērstu ūdens kondensēšanos.

9.3.2.7.   Gaisa un degvielas attiecības mērījums

Iekārtas, ar kurām mēra gaisa un degvielas attiecību un kuras izmanto izplūdes gāzu plūsmas noteikšanai, kā norādīts 8.4.1.6. punktā, ir plaša diapazona gaisa un degvielas attiecības sensors vai cirkonija tipa lambda sensors. Sensoru uzmontē tieši uz izplūdes caurules, kur izplūdes gāzu temperatūra ir pietiekami augsta, lai novērstu ūdens kondensēšanos.

Sensora, kurā iekļauta elektronika, precizitāte ir šādā diapazonā:

| | ±3 % no nolasījuma attiecībā uz λ < 2, |
| --- | --- |

±3 % no nolasījuma attiecībā uz λ < 2,

| | ±5 % no nolasījuma attiecībā uz 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

±5 % no nolasījuma attiecībā uz 2 ≤ λ < 5

| | ±10 % no nolasījuma attiecībā uz 5. ≤ λ |
| --- | --- |

±10 % no nolasījuma attiecībā uz 5. ≤ λ

Lai nodrošinātu prasīto precizitāti, sensoru kalibrē atbilstoši instrumenta izgatavotāja norādījumiem.

9.3.3.   Gāzes

Jāievēro visu gāzu uzglabāšanas laiks.

9.3.3.1.   Ķīmiski tīras gāzes

Gāzu nepieciešamo tīrību definē, izmantojot turpmāk norādītās piesārņojuma robežvērtības. Darbībai ir pieejamas šādas gāzes:

| a) | neapstrādātām izplūdes gāzēm: | attīrīts slāpeklis
  (piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO), |
| --- | --- | --- |

a)

neapstrādātām izplūdes gāzēm:

attīrīts slāpeklis

(piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO),

| | attīrīts skābeklis
  (ķīmiskā tīrība > 99,5 % tilp. O2), |
| --- | --- |

attīrīts skābeklis

(ķīmiskā tīrība > 99,5 % tilp. O2),

| | ūdeņraža un hēlija maisījums (FID degļa degviela)
  (40 ± 1 % ūdeņradis, pārējais hēlijs)
  (piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2), |
| --- | --- |

ūdeņraža un hēlija maisījums (FID degļa degviela)

(40 ± 1 % ūdeņradis, pārējais hēlijs)

(piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2),

| | attīrīts sintētiskais gaiss
  (piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (skābekļa saturs 18 %–21 % tilp.); |
| --- | --- |

attīrīts sintētiskais gaiss

(piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(skābekļa saturs 18 %–21 % tilp.);

| b) | atšķaidītām izplūdes gāzēm (fakultatīvi — neapstrādātām izplūdes gāzēm): | attīrīts slāpeklis
  (piemaisījums ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO), |
| --- | --- | --- |

b)

atšķaidītām izplūdes gāzēm (fakultatīvi — neapstrādātām izplūdes gāzēm):

attīrīts slāpeklis

(piemaisījums ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO),

| | attīrīts skābeklis
  (ķīmiskā tīrība > 99,5 % tilp. O2), |
| --- | --- |

attīrīts skābeklis

(ķīmiskā tīrība > 99,5 % tilp. O2),

| | ūdeņraža un hēlija maisījums (FID degļa degviela)
  (40 ± 1 % ūdeņradis, pārējais hēlijs)
  (piemaisījums ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2), |
| --- | --- |

ūdeņraža un hēlija maisījums (FID degļa degviela)

(40 ± 1 % ūdeņradis, pārējais hēlijs)

(piemaisījums ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2),

| | attīrīts sintētiskais gaiss
  (piemaisījums ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (skābekļa saturs 20,5–21,5 % tilp.). |
| --- | --- |

attīrīts sintētiskais gaiss

(piemaisījums ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(skābekļa saturs 20,5–21,5 % tilp.).

Ja nav pieejamas gāzes pudeles, var izmantot gāzu attīrītāju, ja var pierādīt piemaisījumu līmeni.

9.3.3.2.   Kalibrēšanas gāze un standartgāze

Attiecīgos gadījumos jābūt pieejamiem gāzu maisījumiem ar turpmāk minēto ķīmisko sastāvu. Citas gāzu kombinācijas ir atļautas, ja vien gāzes savstarpēji nereaģē. Pieraksta izgatavotāja noteiktās kalibrēšanas gāzes derīguma termiņa beigas.

| | C3H8 un attīrīts sintētiskais gaiss (skatīt 9.3.3.1. punktu); |
| --- | --- |

C3H8 un attīrīts sintētiskais gaiss (skatīt 9.3.3.1. punktu);

| | CO un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

CO un attīrīts slāpeklis;

| | NO un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

NO un attīrīts slāpeklis;

| | NO2 un attīrīts sintētiskais gaiss; |
| --- | --- |

NO2 un attīrīts sintētiskais gaiss;

| | CO2 un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

CO2 un attīrīts slāpeklis;

| | CH4 un attīrīts sintētiskais gaiss; |
| --- | --- |

CH4 un attīrīts sintētiskais gaiss;

| | C2H6 un attīrīts sintētiskais gaiss. |
| --- | --- |

C2H6 un attīrīts sintētiskais gaiss.

Kalibrēšanas gāzes un standartgāzes faktiskā koncentrācija ir robežās ±1 % no nominālvērtības, un tā atbilst valsts vai starptautiskiem standartiem. Ikvienu kalibrēšanas gāzes koncentrāciju norāda tilpuma vienībās (tilpuma % jeb tilpuma ppm).

9.3.3.3.   Gāzu dalītāji

Kalibrēšanai un standartam izmantojamās gāzes var arī iegūt, izmantojot gāzu dalītājus (precīzas sajaukšanas ierīces), atšķaidot ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisko gaisu. Gāzu dalītāja precizitāte ir tāda, lai sajaukto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju varētu noteikt ar precizitāti ±2 %. Šāda precizitāte nozīmē, ka jaukšanai izmantojamo gāzu koncentrācija noteikta vismaz ar precizitāti ±1 % atbilstīgi valsts vai starptautiskajiem gāzu standartiem. Pārbaudi veic robežās starp 15 % un 50 % no pilnas skalas vērtības katrai kalibrēšanai, ja izmanto gāzu dalītāju. Papildu pārbaudi var veikt ar citu kalibrēšanas gāzi, ja pirmā pārbaude nav izdevusies.

Pēc izvēles sajaukšanas ierīci var pārbaudīt ar lineāru instrumentu, piemēram, izmantojot NO gāzi ar CLD detektoru. Instrumenta kalibrēšanas vērtību regulē, izmantojot instrumentam tieši pievadītu standartgāzi. Gāzu dalītāju pārbauda pie izmantotajiem iestatījumiem un nominālvērtību salīdzina ar koncentrāciju, kas izmērīta ar instrumentu. Šī starpība katrā punktā nedrīkst pārsniegt ±1 % no nominālās vērtības.

Linearitātes pārbaudei saskaņā ar 9.2.1. punktu gāzes dalītāja precizitāte ir ±1 %.

9.3.3.4.   Pārbaudes gāzes ar skābekļa piejaukumu

Pārbaudes gāzes ar skābekļa piejaukumu ir propāna, skābekļa un slāpekļa sajaukums. To sastāvā propāns ir 350 ppm C ± 75 ppm C ogļūdeņraži. Koncentrācijas vērtību nosaka pret kalibrēšanas gāzes pielaidi, izmantojot hromatogrāfa analīzi par kopējiem ogļūdeņražiem ar piejaukumiem vai izmantojot dinamisko sajaukšanu. Skābekļa koncentrācija, kas nepieciešama dzirksteļaizdedzes un kompresijas aizdedzes motoru testēšanai, sniegta 8. tabulā, atlikumu attīrot ar slāpekli.

8.   tabula

Pārbaudes gāzes ar skābekļa piejaukumu

| Motora tips | O2 koncentrācija (%) |
| --- | --- |
| Kompresijas aizdedze | 21 (20 līdz 22) |
| Kompresijas aizdedze un dzirksteļaizdedze | 10 (9 līdz 11) |
| Kompresijas aizdedze un dzirksteļaizdedze | 5 (4 līdz 6) |
| Dzirksteļaizdedze | 0 (0 līdz 1) |

Motora tips

O2 koncentrācija (%)

Kompresijas aizdedze

21 (20 līdz 22)

Kompresijas aizdedze un dzirksteļaizdedze

10 (9 līdz 11)

Kompresijas aizdedze un dzirksteļaizdedze

5 (4 līdz 6)

Dzirksteļaizdedze

0 (0 līdz 1)

9.3.4.   Noplūžu pārbaude

Sistēmai veic noplūžu pārbaudi. Zondi atvieno no izplūdes gāzu sistēmas un galu noslēdz. Ieslēdz analizatora sūkni. Pēc sākotnējās stabilizācijas visi plūsmas mērītāji uzrāda nulli, ja nav noplūdes. Ja tā nav, pārbauda paraugu ņemšanas vadus un defektu izlabo.

Maksimālā pieļaujamā noplūde vakuuma pusē ir 0,5 % no pārbaudāmās sistēmas daļas ekspluatācijas plūsmas ātruma. Lai noteiktu ekspluatācijas plūsmas ātrumu, var izmantot analizatora plūsmas un apvada plūsmas.

Cita iespēja ir sistēmas izsūknēšana vismaz līdz 20 kPa vakuumā (80 kPa absolūtajam) spiedienam. Pēc sākotnējās stabilizācijas spiediena paaugstināšanās Δp (kPa/min) sistēmā nedrīkst pārsniegt:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

kur

| V
  s | ir sistēmas tilpums, l, |
| --- | --- |
| q
  vs | ir plūsmas ātrums sistēmā, l/min. |

V
  s

ir sistēmas tilpums, l,

q
  vs

ir plūsmas ātrums sistēmā, l/min.

Cita metode ir koncentrācijas pakāpes ievadīšana parauga ņemšanas vada sākumā, pārslēdzoties no nulles uz standartgāzi. Ja pareizi kalibrētam analizatoram pēc atbilstīga laika posma nolasījums ir ≤ 99 % salīdzinājumā ar ievadīto koncentrāciju, tas norāda uz noplūdes problēmu, kas jālabo.

9.3.5.   Reakcijas laika pārbaude analītiskai sistēmai

Sistēmas iestatījumi reakcijas laika novērtēšanai ir tieši tādi paši kā testa mērījumu laikā (piemēram, spiediens, plūsmas ātrums, analizatora filtra parametri un viss pārējais, kas ietekmē reakcijas laiku). Reakcijas laika noteikšanu veic, palaižot gāzi tieši paraugu ņemšanas zondes ievadā. Gāzes palaišanu veic mazāk nekā 0,1 sekundes laikā. Testā izmantoto gāzu ietekmē koncentrācija mainās vismaz par 60 % no pilnas skalas (FS).

Pieraksta katra atsevišķā gāzes komponenta koncentrācijas apliecinājumu. Reakcijas laiku definē kā laika starpību starp gāzes palaišanu un atbilstīgām izmaiņām pierakstītajā koncentrācijā. Sistēmas reakcijas laiku (t
  90) veido aiztures laiks līdz mērīšanas detektoram un detektora pieauguma laiks. Aiztures laiku definē kā laiku no izmaiņām (t
  0) līdz brīdim, kad reakcija ir 10 % no galīgā nolasījuma (t
  10). Pieauguma laiku definē kā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no galīgā nolasījuma (t
  90 – t
  10).

Lai regulētu analizatora un izplūdes gāzu signāla laiku, transformēšanas laiks ir laiks no izmaiņām(t
  0) līdz brīdim, kad reakcija ir 50 % no galīgā nolasījuma (t
  50).

Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 10 sekundes ar pieauguma laiku ≤ 2,5 sekundes saskaņā ar 9.3.1.7. punktu visiem ierobežotiem komponentiem (CO, NOx, HC vai NMHC) un visos izmantotajos diapazonos. Ja NMHC mērīšanai izmanto NMC, sistēmas reakcijas laiks var pārsniegt 10 sekundes.

9.3.6.   NOx pārveidotāja efektivitātes tests

NO2 pārveidošanai par NO izmantotā pārveidotāja efektivitāti testē saskaņā ar 9.3.6.1.–9.3.6.8. punktu (skatīt 8. attēlu).

8.   attēls

NO2 pārveidotāja efektivitātes ierīces shēma

Image

9.3.6.1.   Testa iekārtas uzstādīšana

Izmantojot testa iekārtu, kā shematiski parādīts 8. attēlā, un turpmāk aprakstīto procedūru, pārveidotāja efektivitāti var pārbaudīt ar ozonatoru.

9.3.6.2.   Kalibrēšana

CLD un HCLD kalibrē visparastākajā darbības diapazonā, ievērojot izgatavotāja specifikācijas, lietojot nulles gāzi un standartgāzi (kurā NO saturam jābūt aptuveni līdz 80 % no darbības diapazona un NO2 koncentrācija gāzu maisījumā nedrīkst pārsniegt 5 % no NO koncentrācijas). NOx analizators ir NO režīmā, lai standartgāze neplūstu caur pārveidotāju. Norādīto koncentrāciju pieraksta.

9.3.6.3.   Aprēķins

Pārveidotāju efektivitāti procentos aprēķina šādi:

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

kur

| a | ir NOx koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.6. punktu, |
| --- | --- |
| b | ir NOx koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.7. punktu, |
| c | ir NO koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.4. punktu, |
| d | ir NO koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.5. punktu. |

a

ir NOx koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.6. punktu,

b

ir NOx koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.7. punktu,

c

ir NO koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.4. punktu,

d

ir NO koncentrācija saskaņā ar 9.3.6.5. punktu.

9.3.6.4.   Skābekļa pievienošana

Skābekli vai nulles gaisu gāzes plūsmai nepārtraukti pievieno pa T veida savienotājelementu, līdz parādītā koncentrācija ir aptuveni par 20 % mazāka nekā 9.3.6.2. punktā norādītā kalibrēšanas koncentrācija (analizators ir NO režīmā).

Norādīto koncentrāciju (c) pieraksta. Ozonatoru visā procesā uztur neaktivētu.

9.3.6.5.   Ozonatora ieslēgšana

Ozonatoru ieslēdz, lai radītu pietiekami daudz ozona NO koncentrācijas samazināšanai apmēram līdz 20 % (minimums 10 %) no 9.3.6.2. punktā dotās kalibrēšanas koncentrācijas. Norādīto koncentrāciju (d) pieraksta (analizators ir NO režīmā).

9.3.6.6.   NOx režīms

NO analizatoru ieslēdz NOx režīmā tā, lai gāzu maisījums (ko veido NO, NO2, O2 un N2) plūstu caur pārveidotāju. Norādīto koncentrāciju (a) pieraksta (analizators ir NOx režīmā).

9.3.6.7.   Ozonatora izslēgšana

Tad ozonatoru izslēdz. Gāzu maisījums, kas aprakstīts 9.3.6.6. punktā, plūst cauri pārveidotājam detektorā. Norādīto koncentrāciju (b) pieraksta (analizators ir NOx režīmā).

9.3.6.8.   NO režīms

Pēc pārslēgšanās uz NO režīmu un ozonatora izslēgšanas noslēdzas skābekļa vai sintētiskā gaisa plūsma. Analizatora NOx nolasījuma novirze nedrīkst pārsniegt ±5 % no vērtības, kas izmērīta saskaņā ar 9.3.6.2. punktu (analizators ir NO režīmā).

9.3.6.9.   Testu intervāls

Pārveidotāja efektivitāti testē vismaz reizi mēnesī.

9.3.6.10.   Prasības attiecībā uz efektivitāti

Pārveidotāja efektivitāte E
  NOx nedrīkst būt mazāka par 95 %.

Ja, analizatoram darbojoties visparastākajā diapazonā, ozonators nevar dot samazinājumu no 80 % līdz 20 % saskaņā ar 9.3.6.5. punktu, izmanto augstāko diapazonu, kas dod samazinājumu.

9.3.7.   FID regulēšana

9.3.7.1.   Detektora reakcijas optimizēšana

FID noregulē atbilstīgi instrumenta izgatavotāja norādījumiem. Lai reakciju optimizētu visparastākajā darbības diapazonā, par standartgāzi lieto gaisu ar propāna piedevu.

Kad degvielas un gaisa plūsmas ātrums iestatīts atbilstīgi izgatavotāja ieteikumiem, analizatorā ievada 350 ±75 ppm C standartgāzi. Reakciju atbilstīgi degvielas plūsmai nosaka pēc starpības starp standartgāzes reakciju un nulles gāzes reakciju. Degvielas plūsmu attiecīgi noregulē vairāk, nekā norādījis izgatavotājs, vai mazāk. Pieraksta šīm degvielas plūsmām atbilstīgo standarta un nulles reakciju. Starpību starp standartgāzes un nulles gāzes reakciju attēlo grafiski un degvielas plūsmu pielāgo līknes daļai, kas atbilst lielākajām argumenta vērtībām. Tas ir sākotnējais plūsmas ātruma iestatījums, kuru var būt nepieciešams optimizēt turpmāk atkarībā no ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudes ar skābekļa piejaukumu saskaņā ar 9.3.7.2. un 9.3.7.3. punktu. Ja skābekļa piejaukums vai ogļūdeņražu reakcijas koeficients neatbilst minētajām specifikācijām, gaisa plūsmu atbilstīgi regulē virs un zem izgatavotāja specifikācijās norādītajām vērtībām un katrai plūsmai atkārto 9.3.7.2. un 9.3.7.3. punktā noteikto secību.

Optimizēšanu var izvēles variantā veikt, izmantojot SAE dokumentā Nr. 770141 noteiktās procedūras.

9.3.7.2.   Ogļūdeņražu reakcijas koeficienti

Analizatora linearitāti pārbauda, izmantojot gaisu ar propāna piedevu un attīrītu sintētisko gaisu saskaņā ar 9.2.1.3. punktu.

Reakcijas koeficientus nosaka, sākot analizatora ekspluatāciju un pēc ilgākiem ekspluatācijas periodiem. Reakcijas koeficients (r
  h) attiecībā uz noteiktiem ogļūdeņražu veidiem ir FID C1 nolasījuma attiecība pret gāzes koncentrāciju cilindrā, ko izsaka ar ppm C1.

Testa gāzes koncentrācija ir tāda, lai nodrošinātu reakciju aptuveni par 80 % no pilnas skalas. Koncentrācijas precizitāte ir ±2 % attiecībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindru iepriekš kondicionē 24 stundas 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) temperatūrā.

Izmantojamās testa gāzes un relatīvie reakcijas koeficientu diapazoni ir šādi:

| a) | metānam un attīrītam mākslīgajam gaisam — 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15; |
| --- | --- |

a)

metānam un attīrītam mākslīgajam gaisam — 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15;

| b) | propilēnam un attīrītam mākslīgajam gaisam — 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| --- | --- |

b)

propilēnam un attīrītam mākslīgajam gaisam — 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

| c) | toluēnam un attīrītam mākslīgajam gaisam — 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

toluēnam un attīrītam mākslīgajam gaisam — 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Šīs vērtības ir attiecinātas pret r
  h, kas ir 1, propānam un attīrītam sintētiskajam gaisam.

9.3.7.3.   Skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude

Tikai neapstrādātām izplūdes gāzēm veic skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudi, uzsākot analizatora ekspluatāciju, kā arī pēc ilgākiem ekspluatācijas periodiem.

Izvēlas mērījumu diapazonu, ja skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude ietilpst augšējos 50 %. Testu veic, iestatot krāsns temperatūru pēc nepieciešamības. Gāzes specifikācijas skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudei noteiktas 9.3.3.4. punktā:

| a) | analizatoru iestata uz nulli; |
| --- | --- |

a)

analizatoru iestata uz nulli;

| b) | analizatoru normalizē ar 0 % skābekļa maisījumu dzirksteļaizdedzes motoriem; kompresijas aizdedzes motora instrumentus normalizē ar 21 % skābekļa maisījumu; |
| --- | --- |

b)

analizatoru normalizē ar 0 % skābekļa maisījumu dzirksteļaizdedzes motoriem; kompresijas aizdedzes motora instrumentus normalizē ar 21 % skābekļa maisījumu;

| c) | atkārtoti pārbauda nulles reakciju; ja tā mainījusies vairāk nekā par 0,5 % no pilnas skalas, atkārto šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās darbības; |
| --- | --- |

c)

atkārtoti pārbauda nulles reakciju; ja tā mainījusies vairāk nekā par 0,5 % no pilnas skalas, atkārto šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās darbības;

| d) | ievada 5 % un 10 % skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzes; |
| --- | --- |

d)

ievada 5 % un 10 % skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzes;

| e) | atkārtoti pārbauda nulles reakciju; ja tā mainījusies vairāk nekā par ±1 % no pilnas skalas, testu atkārto; |
| --- | --- |

e)

atkārtoti pārbauda nulles reakciju; ja tā mainījusies vairāk nekā par ±1 % no pilnas skalas, testu atkārto;

| f) | skābekļa klātbūtni EO2 katram maisījumam d) posmā aprēķina šādi: | (73) |
| --- | --- | --- |
| kur analizatora reakcija ir |
| | (74) |

f)

skābekļa klātbūtni EO2 katram maisījumam d) posmā aprēķina šādi:

Formula

(73)

kur analizatora reakcija ir

Formula

(74)

kur

| c
  ref,b | ir HC standartkoncentrācija b) posmā, ppm C, |
| --- | --- |
| c
  ref,d | ir HC standartkoncentrācija d) posmā, ppm C, |
| c
  FS,b | ir pilnas skalas HC koncentrācija b) posmā, ppm C, |
| c
  FS,d | ir pilnas skalas HC koncentrācija d) posmā, ppm C, |
| c
  m,b | ir izmērītā HC koncentrācija b) posmā, ppm C, |
| c
  m,d | ir izmērītā HC koncentrācija d) posmā, ppm C; |

c
  ref,b

ir HC standartkoncentrācija b) posmā, ppm C,

c
  ref,d

ir HC standartkoncentrācija d) posmā, ppm C,

c
  FS,b

ir pilnas skalas HC koncentrācija b) posmā, ppm C,

c
  FS,d

ir pilnas skalas HC koncentrācija d) posmā, ppm C,

c
  m,b

ir izmērītā HC koncentrācija b) posmā, ppm C,

c
  m,d

ir izmērītā HC koncentrācija d) posmā, ppm C;

| g) | skābekļa traucējošā ietekme EO2 ir mazāka nekā ± 1,5 % visām nepieciešamajām skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzēm pirms testēšanas; |
| --- | --- |

g)

skābekļa traucējošā ietekme EO2 ir mazāka nekā ± 1,5 % visām nepieciešamajām skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzēm pirms testēšanas;

| h) | ja skābekļa traucējošā ietekme EO2 ir lielāka par ± 1,5 %, var veikt korektīvus pasākumus, attiecīgi regulējot gaisa plūsmu gan zem, gan virs izgatavotāja specifikācijās norādītajām vērtībām, degvielas plūsmas un parauga plūsmas; |
| --- | --- |

h)

ja skābekļa traucējošā ietekme EO2 ir lielāka par ± 1,5 %, var veikt korektīvus pasākumus, attiecīgi regulējot gaisa plūsmu gan zem, gan virs izgatavotāja specifikācijās norādītajām vērtībām, degvielas plūsmas un parauga plūsmas;

| i) | skābekļa traucējošo ietekmi atkārto katram jaunam iestatījumam. |
| --- | --- |

i)

skābekļa traucējošo ietekmi atkārto katram jaunam iestatījumam.

9.3.8.   Gāzu, izņemot metānu, nošķīrēja (NMC) efektivitāte

NMC izmanto, lai no parauga gāzes atdalītu ogļūdeņražus, kas nav metāns, oksidējot visus ogļūdeņražus, izņemot metānu. Ideāli, ja metāna pārveidošana ir 0 %, un citiem ogļūdeņražiem, ko pārstāv etāns, tā ir 100 %. NMHC precīzai izmērīšanai nosaka abu grupu efektivitāti, kuru izmanto NMHC emisijas masas plūsmas ātruma aprēķināšanai (skatīt 8.6.2. punktu).

9.3.8.1.   Metāna efektivitāte

Metāna kalibrēšanas gāzi laiž cauri FID, apejot un neapejot NMC, un pieraksta abas koncentrācijas. Efektivitāti nosaka šādi:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

kur

| c
  HC(w/NMC) | ir HC koncentrācija, CH4 plūstot caur NMC, ppm C, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | ir HC koncentrācija, CH4 apejot NMC, ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

ir HC koncentrācija, CH4 plūstot caur NMC, ppm C,

c
  HC(w/o NMC)

ir HC koncentrācija, CH4 apejot NMC, ppm C.

9.3.8.2.   Etāna efektivitāte

Etāna kalibrēšanas gāzi laiž cauri FID, apejot un neapejot NMC, un pieraksta abas koncentrācijas. Efektivitāti nosaka šādi:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

kur

| c
  HC(w/NMC) | ir HC koncentrācija, C2H6 plūstot caur NMC, ppm C, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | ir HC koncentrācija, C2H6 apejot NMC, ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

ir HC koncentrācija, C2H6 plūstot caur NMC, ppm C,

c
  HC(w/o NMC)

ir HC koncentrācija, C2H6 apejot NMC, ppm C.

9.3.9.   Traucējošas ietekmes

Citas gāzes, kas netiek analizētas, var traucēt nolasījumu vairākos veidos. Traucējums ar pozitīvu zīmi NDIR ierīcēs rodas, ja traucējošā gāze dod tādu pašu ietekmi kā mērāmā gāze, bet mazākā mērā. Traucējumi ar negatīvu zīmi NDIR ierīcēs rodas, ja traucējošā gāze paplašina mērāmās gāzes absorbcijas joslu, un CLD ierīcēs — ja traucējošā gāze slāpē reakciju. Traucējumu pārbaudes, kas minētas 9.3.9.1. un 9.3.9.3. punktā, veic pirms analizatora sākotnējās izmantošanas un pēc ilgākiem ekspluatācijas periodiem.

9.3.9.1.   CO analizatora traucējumu pārbaude

Ūdens un CO2 var ietekmēt CO analizatora veiktspēju. Tādēļ CO2 standartgāzi, kuras koncentrācija ir 80–100 % no testēšanas laikā izmantotā maksimālā darbības diapazona pilnas skalas, barbotē caur ūdeni istabas temperatūrā un pieraksta analizatora reakciju. Analizatora reakcija nedrīkst pārsniegt 2 % no testēšanas laikā paredzamās CO vidējās koncentrācijas.

CO2 un H2O traucējumu pārbaudes procedūras var izpildīt arī atsevišķi. Ja izmantotais CO2 un H2O daudzums ir lielāks nekā testēšanas laikā paredzamais maksimālais daudzums, katru novēroto traucējumu vērtību proporcionāli samazina, pareizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Atsevišķās traucējumu pārbaudes procedūrās var izmantot mazāku nekā testējot maksimāli paredzamo H2O koncentrāciju, taču novēroto H2O traucējumu līmeni proporcionāli palielina, pareizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās H2O koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret šajā procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Abu proporcionāli koriģēto traucējumu vērtību summa atbilst šajā punktā noteiktajai pielaidei.

9.3.9.2.   NOx analizatora dzēšanas pārbaude CLD analizatoram

Divas gāzes, kas ir svarīgas attiecībā uz CLD (un HCLD) analizatoriem, ir CO2 un ūdens tvaiks. Šo gāzu radītā dzēšanas reakcija ir proporcionāla to koncentrācijai, un tādēļ jāveic testēšana, lai noteiktu dzēšanu, kura atbilst lielākajai testā sagaidāmajai koncentrācijai. Ja CLD analizators izmanto dzēšanas kompensācijas algoritmus ar H2O un/vai CO2 mērinstrumentiem, dzēšanu novērtē, šiem instrumentiem darbojoties un piemērojot kompensācijas algoritmus.

9.3.9.2.1.   CO2 dzēšanas pārbaude

CO2 standartgāzi, kuras koncentrācija ir 80–100 % no maksimālā darbības diapazona pilnas skalas, laiž cauri NDIR analizatoram un CO2 vērtību pieraksta kā A. Tad to atšķaida ar aptuveni 50 % NO standartgāzes un laiž caur NDIR un CLD, pierakstot CO2 un NO vērtības attiecīgi kā B un C. Tad CO2 noslēdz un tikai NO standartgāzi laiž cauri (H)CLD, NO vērtību pierakstot kā D.

Dzēšanu % aprēķina šādi:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

kur

| A | ir neatšķaidīta CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR, %, |
| --- | --- |
| B | ir atšķaidīta CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR, %, |
| C | ir atšķaidīta NO koncentrācija, ko mēra ar (H)CLD, ppm, |
| D | ir neatšķaidīta NO koncentrācija, ko mēra ar (H)CLD, ppm. |

A

ir neatšķaidīta CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR, %,

B

ir atšķaidīta CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR, %,

C

ir atšķaidīta NO koncentrācija, ko mēra ar (H)CLD, ppm,

D

ir neatšķaidīta NO koncentrācija, ko mēra ar (H)CLD, ppm.

Alternatīvas metodes CO2 un NO standartgāzes vērtību atšķaidīšanai un izteikšanai kvantitatīvi, piemēram, dinamiskā sajaukšana, ir atļautas, ja tam piekrīt tipa apstiprinātāja iestāde.

9.3.9.2.2.   Ūdens dzēšanas pārbaude

Šo pārbaudi piemēro tikai gāzes koncentrācijas mērīšanai uz mitra pamata. Aprēķinot ūdens dzēšanu, ņem vērā NO standartgāzes atšķaidīšanu ar ūdens tvaikiem un skalas veidošanu ūdens tvaiku koncentrācijai maisījumā, līdz tā sasniedz testēšanā sagaidāmo līmeni.

NO standartgāzi, kuras koncentrācija ir 80–100 % no parastās darbības diapazona pilnas skalas, laiž caur (H)CLD un NO vērtību pieraksta kā D. NO standartgāzi tad barbotē caur ūdeni istabas temperatūrā, to laiž cauri (H)CLD, pierakstot NO vērtību kā C. Nosaka ūdens temperatūru un to pieraksta kā F. Nosaka maisījuma piesātinājuma tvaika spiedienu, kas atbilst burbuļu ūdens temperatūrai (F), un to pieraksta kā G.

Ūdens tvaika koncentrāciju (procentos) maisījumā aprēķina šādi:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

un pieraksta kā H. Atšķaidītās NO standartgāzes sagaidāmo (ūdens tvaikos) koncentrāciju aprēķina šādi:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

un pieraksta kā De
  . Maksimālo izplūdes gāzu ūdens tvaiku koncentrāciju (procentos), ko sagaida testēšanas laikā, aplēš no maksimālās CO2 koncentrācijas izplūdes gāzē A, un to dara šādi:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

un pieraksta kā H
  m.

Ūdens dzēšanu % aprēķina šādi:

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

kur

| D
  e | ir atšķaidīta NO sagaidāmā koncentrācija, ppm, |
| --- | --- |
| C | ir atšķaidīta NO izmērīta koncentrācija, ppm, |
| H
  m | ir maksimālā ūdens tvaiku koncentrācija, %, |
| H | ir faktiskā ūdens tvaiku koncentrācija, %. |

D
  e

ir atšķaidīta NO sagaidāmā koncentrācija, ppm,

C

ir atšķaidīta NO izmērīta koncentrācija, ppm,

H
  m

ir maksimālā ūdens tvaiku koncentrācija, %,

H

ir faktiskā ūdens tvaiku koncentrācija, %.

9.3.9.2.3.   Maksimālā pieļaujamā dzēšana

Kopējā CO2 un ūdens dzēšana nepārsniedz 2 % no pilnas skalas.

9.3.9.3.   NOx analizatora dzēšana NDUV analizatoram

Ogļūdeņraži un H2O var radīt NDUV analizatoram traucējumu ar pozitīvu zīmi, izraisot NOx līdzīgu reakciju. Ja NDUV analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai gūtu apstiprinājumu par traucējumiem, vienlaikus veic šādus mērījumus, lai pārbaudītu algoritmus analizatora traucējumu apstiprināšanas laikā.

9.3.9.3.1.   Procedūra

NDUV analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un atbildes rādītājus saskaņā ar izgatavotāja instrukcijām. Lai veiktu šo pārbaudi, ieteicams ekstrahēt motora izplūdes gāzes. Lai noteiktu NOx daudzumu izplūdes gāzēs, izmanto CLD. CLD reakciju izmanto kā standartvērtību. Mēra arī HC daudzumu izplūdes gāzēs, izmantojot FID analizatoru. FID reakciju izmanto kā ogļūdeņražu standartvērtību.

Motora izplūdes gāzes pirms jebkura parauga žāvētāja, ja tāds tiek izmantots testēšanā, ievada NDUV analizatorā. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Kamēr visi analizatori mēra parauga koncentrāciju, 30 s laikā savāktos parauga datus pieraksta un visiem trim analizatoriem aprēķina vidējo aritmētisko.

CLD vidējo vērtību atņem no NDUV vidējās vērtības. Šo starpību reizina ar paredzamās HC vidējās koncentrācijas proporcionālo attiecību pret apstiprinājuma pārbaudes laikā izmērīto HC koncentrāciju šādi:

| | (82) |
| --- | --- |

Formula

(82)

kur

| c
  NOx,CLD | ir ar CLD izmērītā NOx koncentrācija, ppm, |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | ir ar NDUV izmērītā NOx koncentrācija, ppm, |
| c
  HC,e | ir paredzamā maksimālā HC koncentrācija, ppm, |
| c
  HC,m | ir izmērītā HC koncentrācija, ppm. |

c
  NOx,CLD

ir ar CLD izmērītā NOx koncentrācija, ppm,

c
  NOx,NDUV

ir ar NDUV izmērītā NOx koncentrācija, ppm,

c
  HC,e

ir paredzamā maksimālā HC koncentrācija, ppm,

c
  HC,m

ir izmērītā HC koncentrācija, ppm.

9.3.9.3.2.   Maksimālā pieļaujamā dzēšana

Kopējā HC un ūdens dzēšana nepārsniedz testēšanas laikā paredzamo NOx koncentrāciju vairāk kā par 2 %.

9.3.9.4.   Paraugu žāvētājs

Paraugu žāvētājs aizvada ūdeni, kas pretējā gadījumā var radīt NOx mērījuma traucējumus.

9.3.9.4.1.   Paraugu žāvētāja efektivitāte

Attiecībā uz sausiem CLD analizatoriem uzskatāmi jāparāda, ka attiecībā uz ūdens tvaiku lielāko sagaidāmo koncentrāciju Hm (skatīt 9.3.9.2.2. punktu) paraugu žāvētājs notur CLD mitrumu līmenī, kas ir ≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (vai apmēram 0,008 % H2O), kas ir 100 % relatīvs mitrums pie 3,9 °C un 101,3 kPa. Šāda mitruma specifikācija ir arī līdzvērtīga apmēram 25 % relatīva mitruma pie 25 °C un 101,3 kPa. To var uzskatāmi parādīt, mērot temperatūru pie termālā mitruma regulatora atveres vai mērot mitrumu punktā tieši augšpus CLD. CLD izplūdes gāzu mitrumu varētu arī mērīt, ja vien vienīgo plūsmu CLD veido plūsma no mitruma regulatora.

9.3.9.4.2.   NO2 izkļūšana no paraugu žāvētāja

Ūdens šķidrā agregātstāvoklī, kas paliek nepareizi konstruētā paraugu žāvētājā, var novadīt no parauga NO2. Ja paraugu žāvētāju izmanto kopā ar NDUV analizatoru, pirms kura nav uzstādīts NO2/NO pārveidotājs, tas var izvadīt NO2 no parauga pirms NOx mērīšanas.

Ar paraugu žāvētāju var izmērīt vismaz 95 % NO2 no kopējās NO2 maksimālās paredzamās koncentrācijas.

9.3.10.   Neapstrādātu gāzveida emisiju paraugu ņemšana (ja vajadzīgs)

Gāzveida emisijas paraugu ņemšanas zondes pievieno vismaz 0,5 m vai izplūdes caurules trīs diametru attālumā (izvēlas lielāko vērtību) augšpus izplūdes gāzu sistēmas izplūdes atverei, bet pietiekami tuvu motoram, lai pie zondes nodrošinātu vismaz 343 K (70 °C) izplūdes gāzu temperatūru.

Ja motoram ir vairāki cilindri un sazarots izplūdes kolektors, zondes ieeja jānovieto pietiekami tālu lejpusē, lai nodrošinātu, ka paraugs ir raksturīgs vidējām izplūdes gāzu emisijām no visiem cilindriem. Daudzcilindru motoriem, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, piemēram, V veida motoru konfigurācijas, ieteicams kolektorus kombinēt plūsmas virzienā pirms paraugu ņemšanas zondes. Ja tas nav iespējams, drīkst iegūt paraugu no grupas ar lielāko CO2 emisiju. Izplūdes gāzu emisijas aprēķināšanai izmanto kopējo izplūdes gāzes masas plūsmu.

Ja motors ir aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, izplūdes gāzu paraugu ņem pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas.

9.3.11.   Atšķaidītu gāzveida emisiju paraugu ņemšana (ja vajadzīgs)

Izplūdes caurule starp motoru un pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu atbilst šā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām. Gāzveida emisiju paraugu zondi(-es) uzstāda atšķaidīšanas tunelī vietā, kur atšķaidītājs labi sajaucas ar izplūdes gāzēm, daļiņu paraugu zondes tiešā tuvumā.

Paraugus var ņemt divējādi:

| a) | emisiju paraugus ņem paraugu ņemšanas maisiņos visā ciklā un mēra pēc testa pabeigšanas; attiecībā uz HC paraugu maisiņu silda līdz 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), attiecībā uz NOx paraugu maisiņa temperatūrai jābūt augstākai par rasas punkta temperatūru; |
| --- | --- |

a)

emisiju paraugus ņem paraugu ņemšanas maisiņos visā ciklā un mēra pēc testa pabeigšanas; attiecībā uz HC paraugu maisiņu silda līdz 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), attiecībā uz NOx paraugu maisiņa temperatūrai jābūt augstākai par rasas punkta temperatūru;

| b) | piesārņotāju paraugus ņem nepārtraukti un integrē visā ciklā. |
| --- | --- |

b)

piesārņotāju paraugus ņem nepārtraukti un integrē visā ciklā.

Fona koncentrāciju nosaka pirms atšķaidīšanas tuneļa saskaņā ar a) vai b) metodi, un iegūto vērtību atņem no emisiju koncentrācijas saskaņā ar 8.5.2.3.2. punktu.

9.4.   Daļiņu mērīšanas un paraugu ņemšanas sistēma

9.4.1.   Vispārīgas specifikācijas

Lai noteiktu daļiņu masu, nepieciešama daļiņu atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēma, daļiņu paraugu ņemšanas filtrs, mikrograma līdzsvars un svēršanas kamera, kurā ir kontrolēta temperatūra un mitrums. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmai jābūt veidotai tā, lai tā nodrošinātu daļiņu raksturīgu paraugu proporcionāli izplūdes gāzu plūsmai.

9.4.2.   Vispārīgas prasības atšķaidīšanas sistēmai

Lai noteiktu daļiņas, paraugs jāatšķaida ar filtrētu apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli (atšķaidītājs). Atšķaidīšanas sistēmu izveido šādi:

| a) | pilnībā novērš ūdens kondensēšanos atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās; |
| --- | --- |

a)

pilnībā novērš ūdens kondensēšanos atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās;

| b) | atšķaidītās izplūdes gāzes temperatūru 20 cm augšpus un lejpus filtra turētāja (-iem) uztur 315 K (42 °C) un 325 K (52 °C) robežās; |
| --- | --- |

b)

atšķaidītās izplūdes gāzes temperatūru 20 cm augšpus un lejpus filtra turētāja (-iem) uztur 315 K (42 °C) un 325 K (52 °C) robežās;

| c) | atšķaidītāja temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–42 °C); |
| --- | --- |

c)

atšķaidītāja temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–42 °C);

| d) | minimālā atšķaidīšanas pakāpe ir 5:1 līdz 7:1, un pirmajā atšķaidīšanas stadijā, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu, vismaz 2:1; |
| --- | --- |

d)

minimālā atšķaidīšanas pakāpe ir 5:1 līdz 7:1, un pirmajā atšķaidīšanas stadijā, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu, vismaz 2:1;

| e) | attiecībā uz daļēju plūsmas atšķaidīšanas sistēmu laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz daļēju plūsmas atšķaidīšanas sistēmu laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm;

| f) | attiecībā uz pilnu plūsmas atšķaidīšanas sistēmu kopējais laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 1 līdz 5 sekundēm, un laiks, ko atšķaidītājs pavada sekundārajā atšķaidīšanas sistēmā, ja tāda tiek lietota, no sekundārā atšķaidītāja ievadīšanas filtra turētājā(-os), ir vismaz 0,5 sekundes. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz pilnu plūsmas atšķaidīšanas sistēmu kopējais laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 1 līdz 5 sekundēm, un laiks, ko atšķaidītājs pavada sekundārajā atšķaidīšanas sistēmā, ja tāda tiek lietota, no sekundārā atšķaidītāja ievadīšanas filtra turētājā(-os), ir vismaz 0,5 sekundes.

Drīkst aizvadīt mitrumu no atšķaidītāja pirms tā nonākšanas atšķaidīšanas sistēmā, un tas ir īpaši lietderīgi, ja atšķaidītāja mitrums ir augsts.

9.4.3.   Daļiņu paraugu ņemšana

9.4.3.1.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Daļiņu paraugu ņemšanas zondi uzstāda nelielā attālumā no gāzveida emisiju paraugu ņemšanas zondes, tomēr pietiekami tālu, lai nerastos traucējumi. Tādēļ 9.3.10. punktā minētos uzstādīšanas noteikumus piemēro arī daļiņu paraugu ņemšanai. Paraugu ņemšanas līnija atbilst šā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām.

Ja motoram ir vairāki cilindri un sazarots izplūdes kolektors, zondes ieeja jānovieto pietiekami tālu lejpusē, lai nodrošinātu, ka paraugs ir raksturīgs vidējām izplūdes gāzu emisijām no visiem cilindriem. Daudzcilindru motoriem, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, piemēram, V veida motoru konfigurācijas, ieteicams kolektorus kombinēt plūsmas virzienā pirms paraugu ņemšanas zondes. Ja tas nav iespējams, drīkst iegūt paraugu no grupas ar lielāko daļiņu emisiju. Izplūdes gāzu emisijas aprēķināšanai izmanto kopējo izplūdes gāzu masas plūsmu kolektorā.

9.4.3.2.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Daļiņu paraugu ņemšanas zondi uzstāda tiešā tuvumā gāzveida emisiju paraugu ņemšanas zondei, bet pietiekami tālu atšķaidīšanas tunelī, lai nerastos traucējumi. Tādēļ 9.3.11. punktā minētos uzstādīšanas noteikumus piemēro arī daļiņu paraugu ņemšanai. Paraugu ņemšanas līnija atbilst šā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām.

9.4.4.   Daļiņu paraugu ņemšanas filtri

Atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņem, izmantojot filtru, kurš atbilst testēšanas cikla prasībām, kas noteiktas 9.4.4.1.– 9.4.4.3. punktā.

9.4.4.1.   Filtra specifikācija

Visu tipu filtri ir ar 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) vai PAO (polialfaolefīna) minimālo 99 % savākšanas spēju. Lai pierādītu šīs prasības izpildi, var izmantot paraugu filtra izgatavotāja mērījumus, kas norādīti to produktu vērtējumos. Filtra materiāls ir:

| a) | ar fluorogļūdeņradi (PTFE) pārklāta stiklšķiedra vai |
| --- | --- |

a)

ar fluorogļūdeņradi (PTFE) pārklāta stiklšķiedra vai

| b) | fluorogļūdeņraža (PTFE) membrāna. |
| --- | --- |

b)

fluorogļūdeņraža (PTFE) membrāna.

9.4.4.2.   Filtra izmērs

Filtrs ir apaļš ar 47 mm nominālo diametru (pielaide: 46,50 ± 0,6 mm) un vismaz 38 mm plūsmai pakļauto diametru (filtra plankuma diametrs).

9.4.4.3.   Filtra plūsmas nominālais ātrums

Plūsmas nominālais ātrums filtrā ir no 0,90 līdz 1,00 m/s, un šo diapazonu nedrīkst pārsniegt vairāk kā par 5 % no pierakstītajām plūsmas vērtībām. Ja PM kopējā masa filtrā pārsniedz 400 μg, filtra plūsmas nominālo ātrumu var samazināt līdz 0,50 m/s. Nominālo ātrumu aprēķina kā parauga tilpuma plūsmas ātruma pie spiediena, kāds ir augšpus filtram un filtra virsmas temperatūrā, dalījumu ar plūsmai pakļauto filtra laukumu.

9.4.5.   Svēršanas kameras un analītisko svaru specifikācijas

Telpas (vai istabas) vidē nav piemaisījumu (piemēram, putekļu, aerosolu vai pusgaistošu materiālu), kas varētu nonākt daļiņu filtros kā piemaisījumi. Svaru telpa atbilst minētajām prasībām vismaz 60 minūtes pirms filtru svēršanas.

9.4.5.1.   Apstākļi svēršanas kamerā

Svaru telpā (vai istabā), kurā kondicionē un sver daļiņu filtrus, uztur 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) temperatūru visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā. Uztur tādu mitruma līmeni, lai rasas punkts būtu 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) temperatūrā.

Ja stabilizēšanas un svaru telpas ir atsevišķas, stabilizēšanas vides temperatūru uztur ar 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) pielaidi, bet rasas punktam paliek tā pati 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) prasība.

Pieraksta mitrumu un apkārtējo temperatūru.

9.4.5.2.   Standartfiltra svēršana

Vismaz divus nelietotus standartfiltrus nosver 12 stundu laikā pēc parauga filtru svēršanas, bet vēlams svērt vienlaikus ar parauga filtru. Tiem ir tāds pats materiāls kā parauga filtriem. Svēršanā iegūtajiem datiem veic noturīguma korekciju.

Ja standartfiltru svars starp parauga filtru svēršanām mainās vairāk par 10 μg, visus paraugu filtrus izmet un emisijas testu atkārto.

Standartfiltrus periodiski nomaina, pamatojoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu, taču ne retāk kā vienu reizi gadā.

9.4.5.3.   Analītiskie svari

Filtra svēršanai izmantotie analītiskie svari atbilst 9.2. punkta 7. tabulā noteiktajam linearitātes pārbaudes kritērijam. Tas nozīmē, ka precizitāte (standartnovirze) ir vismaz 2 μg un izšķirtspēja ir vismaz 1 μg (1 vienība = 1 μg).

Lai nodrošinātu filtru svēršanas precizitāti, ieteicams svarus uzstādīt šādi:

| a) | uzstādīt uz vibrāciju izolējošas platformas, lai izolētu tos no ārējiem trokšņiem un vibrācijas; |
| --- | --- |

a)

uzstādīt uz vibrāciju izolējošas platformas, lai izolētu tos no ārējiem trokšņiem un vibrācijas;

| b) | aizsargāt pret konvektīvo gaisa plūsmu ar elektriski zemētu statisko enerģiju izkliedējošu aizsargstikla vairogu. |
| --- | --- |

b)

aizsargāt pret konvektīvo gaisa plūsmu ar elektriski zemētu statisko enerģiju izkliedējošu aizsargstikla vairogu.

9.4.5.4.   Statiskās elektrības ietekmes novēršana

Filtrus pirms svēršanas neitralizē, piemēram, ar polonija neitralizētāju vai ierīci, kam ir līdzīga ietekme. Ja izmanto PTFE membrānas filtru, mēra statisko elektrību, un tai ieteicams būt ±2,0 V robežās no neitrāla rādītāja.

Statiskās elektrības lādiņu svaru vidē pēc iespējas samazina. Iespējamās metodes ir šādas:

| a) | svari ir elektriski zemēti, |
| --- | --- |

a)

svari ir elektriski zemēti,

| b) | ja PM paraugus apstrādā ar rokām, izmanto nerūsējošā tērauda pincetes, |
| --- | --- |

b)

ja PM paraugus apstrādā ar rokām, izmanto nerūsējošā tērauda pincetes,

| c) | pincetes ir zemētas ar zemēšanas siksnu, vai operatoram nodrošina zemēšanas siksnu, kurai ir kopīgs zemējums ar svariem; zemēšanas siksnām ir piemērots rezistors, lai pasargātu operatoru no nejauša strāvas trieciena. |
| --- | --- |

c)

pincetes ir zemētas ar zemēšanas siksnu, vai operatoram nodrošina zemēšanas siksnu, kurai ir kopīgs zemējums ar svariem; zemēšanas siksnām ir piemērots rezistors, lai pasargātu operatoru no nejauša strāvas trieciena.

9.4.5.5.   Papildu specifikācijas

Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas detaļas, sākot no izplūdes gāzu caurules līdz filtra turētājam, kuras ir kontaktā ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, konstruē tā, lai samazinātu daļiņu nogulsnēšanos vai pārveidošanu. Visas detaļas ir izgatavotas no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām, un tās ir elektriski iezemētas, lai novērstu elektrostatiskos efektus.

9.4.5.6.   Plūsmas mēriekārtu kalibrēšana

Uz katru plūsmas mērītāju, ko izmanto daļiņu paraugu ņemšanā un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, attiecas 9.2.1. punktā minētā linearitātes pārbaude, ko veic tik bieži, cik nepieciešams, lai izpildītu šajos noteikumos paredzētās precizitātes prasības. Attiecībā uz plūsmas standartvērtībām izmanto precīzu plūsmas mērītāju, kas atbilst valsts un/vai starptautiskiem standartiem. Plūsmas starpības mērījumu kalibrāciju skatīt 9.4.6.2. punktā.

9.4.6.   Īpašas prasības daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmai

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu konstruē tā, lai ekstrahētu proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu no motora izplūdes gāzu plūsmas, tādējādi reaģējot uz novirzēm izplūdes gāzu plūsmas ātrumā. Šā iemesla dēļ ir būtiski, lai atšķaidījuma pakāpe vai parauga ņemšanas pakāpe r
  d vai r
  s tiktu noteikta, ievērojot 9.4.6.2. punkta prasības attiecībā uz precizitāti.

9.4.6.1.   Sistēmas reakcijas laiks

Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, nepieciešama ātrāka sistēmas reakcija. Transformācijas laiku sistēmai nosaka, izmantojot 9.4.6.6. punktā noteikto procedūru. Ja izplūdes gāzes plūsmas mērījumu (skatīt 8.4.1.2. punktu) un daļējas plūsmas sistēmas kombinētais transformācijas laiks ir ≤ 0,3 s, izmanto tiešsaistes kontroli. Ja transformācijas laiks pārsniedz 0,3 s, izmanto paredzamo kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests. Šādā gadījumā kombinētais pieauguma laiks ir ≤ 1 s un kombinētais aiztures laiks ir ≤ 10 s.

Kopējās sistēmas reakciju konstruē tā, lai nodrošinātu raksturīgu daļiņu paraugu q

  mp,i proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmai. Lai noteiktu proporcionalitāti, veic regresijas analīzi par q

  mp,i pret q

  mew,i ar vismaz 5 Hz datu iegūšanas ātrumu, izpildot šādus kritērijus:

| a) | noteikšanas koeficients r
  2 lineārajai regresijai starp q

  mp,i un q

  mew,i nav mazāks par 0,95; |
| --- | --- |

a)

noteikšanas koeficients r
  2 lineārajai regresijai starp q

  mp,i un q

  mew,i nav mazāks par 0,95;

| b) | aplēses standartkļūda par q

  mp,i uz q

  mew,i nepārsniedz 5 % no maksimālā q

  mp; |
| --- | --- |

b)

aplēses standartkļūda par q

  mp,i uz q

  mew,i nepārsniedz 5 % no maksimālā q

  mp;

| c) | regresijas līkne q

  mp krustpunktā nedrīkst pārsniegt ± 2 % no maksimālā q

  mp. |
| --- | --- |

c)

regresijas līkne q

  mp krustpunktā nedrīkst pārsniegt ± 2 % no maksimālā q

  mp.

Paredzamā kontrole ir nepieciešama, ja kombinētais transformācijas laiks daļiņu sistēmai t
  50,P un izplūdes gāzes masas plūsmas signāls t
  50,F ir > 0,3 s. Šādā gadījumā veic priekštestu un izmanto priekštesta izplūdes gāzu masas plūsmas signālu, lai kontrolētu parauga plūsmu daļiņu sistēmā. Daļiņu atšķaidīšanas sistēmas pareizu kontroli iegūst, ja priekštesta laika marķieri q

  mew,pre, kas kontrolē q

  mp, nobīda par “paredzamu” laiku, kas ir t
  50,P + t
  50,F.

Lai noteiktu korelāciju starp q

  mp,i un q

  mew,i, izmanto faktiskā testa laikā iegūtos datus, q

  mew,i laiku regulējot ar t50,F attiecībā pret q

  mp,i (t
  50,P nekādi neiespaido laika korekciju). Tas nozīmē, ka laika nobīde starp q

  mew un q

  mp ir starpība starp 9.4.6.6. punktā noteiktajiem transformācijas laikiem.

9.4.6.2.   Plūsmas starpības mērīšanas specifikācijas

Daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmām parauga plūsmas q

  mp precizitāte ir īpaši svarīga, ja to nemēra tieši, bet nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu:

| | (83) |
| --- | --- |

Formula

(83)

Šajā gadījumā starpības maksimālā kļūda ir tāda, lai q

  mp precizitāte ir ±5 % robežās, ja atšķaidīšanas pakāpe ir mazāka par 15. To var aprēķināt, nosakot visu instrumentu kļūdu vidējo ģeometrisko vērtību.

Vērtības q

  mp pieņemamo precizitāti var iegūt ar kādu no šādām metodēm:

| a) | vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ±0,2 %, kas garantē, ka q

  mp precizitāte ir ≤ 5 %, ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15; tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas; |
| --- | --- |

a)

vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ±0,2 %, kas garantē, ka q

  mp precizitāte ir ≤ 5 %, ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15; tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas;

| b) | vērtības q

  mdw kalibrēšanu attiecībā pret q

  mdew veic tā, lai iegūtu tādu pašu q

  mp precizitāti kā a) gadījumā; sīkāku informāciju skatīt 9.4.6.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

vērtības q

  mdw kalibrēšanu attiecībā pret q

  mdew veic tā, lai iegūtu tādu pašu q

  mp precizitāti kā a) gadījumā; sīkāku informāciju skatīt 9.4.6.3. punktā;

| c) | vērtības q

  mp precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2. Arī šajā gadījumā q

  mp precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi; |
| --- | --- |

c)

vērtības q

  mp precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2. Arī šajā gadījumā q

  mp precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi;

| d) | vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ±2 % robežās no pilnas skalas, q

  mdew un q

  mdw atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ±0,2 % no augstākā q

  mdew, kas novērots testa laikā. |
| --- | --- |

d)

vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ±2 % robežās no pilnas skalas, q

  mdew un q

  mdw atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ±0,2 % no augstākā q

  mdew, kas novērots testa laikā.

9.4.6.3.   Plūsmas starpības mērījumu kalibrēšana

Plūsmas mērītāju vai plūsmas mēriekārtas kalibrē, izmantojot kādu no tādām procedūrām kā zondes plūsma q

  mp tunelī, ar ko izpilda 9.4.6.2. punktā minētās precizitātes prasības:

| a) | plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdw savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew, starpību starp abiem plūsmas mērītājiem kalibrē vismaz pieciem noteiktiem punktiem ar plūsmas vērtībām, kuras ir vienādi izvietotas starp mazāko q

  mdw vērtību, ko izmanto testa laikā, un q

  mdew vērtību, ko izmanto testa laikā; atšķaidīšanas tuneli var apiet; |
| --- | --- |

a)

plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdw savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew, starpību starp abiem plūsmas mērītājiem kalibrē vismaz pieciem noteiktiem punktiem ar plūsmas vērtībām, kuras ir vienādi izvietotas starp mazāko q

  mdw vērtību, ko izmanto testa laikā, un q

  mdew vērtību, ko izmanto testa laikā; atšķaidīšanas tuneli var apiet;

| b) | kalibrētu plūsmas iekārtu savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew un pārbauda testā izmantotās vērtības precizitāti; kalibrēto plūsmas ierīci savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q
  mdw un precizitāti pārbauda vismaz pieciem iestatījumiem, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpei robežās no 3 līdz 50, kura ir relatīva pret q

  mdew, ko izmanto testa laikā; |
| --- | --- |

b)

kalibrētu plūsmas iekārtu savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew un pārbauda testā izmantotās vērtības precizitāti; kalibrēto plūsmas ierīci savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q
  mdw un precizitāti pārbauda vismaz pieciem iestatījumiem, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpei robežās no 3 līdz 50, kura ir relatīva pret q

  mdew, ko izmanto testa laikā;

| c) | pārvades cauruli (TT) atvieno no izplūdes caurules un kalibrēto plūsmas mērierīci ar atbilstošu diapazonu q

  mp mērīšanai pievieno pārvades caurulei; tad q

  mdew iestata pie tādas vērtības, kādu izmanto testa laikā, un q

  mdw attiecīgi iestata vismaz piecās vērtībās, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 50. Kā alternatīvu var paredzēt īpašu kalibrēšanas plūsmas ceļu, kurā apiet tuneli, bet kopējais un atšķaidīšanas gaiss plūst caur attiecīgajiem mērītājiem kā faktiskajā testā; |
| --- | --- |

c)

pārvades cauruli (TT) atvieno no izplūdes caurules un kalibrēto plūsmas mērierīci ar atbilstošu diapazonu q

  mp mērīšanai pievieno pārvades caurulei; tad q

  mdew iestata pie tādas vērtības, kādu izmanto testa laikā, un q

  mdw attiecīgi iestata vismaz piecās vērtībās, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 50. Kā alternatīvu var paredzēt īpašu kalibrēšanas plūsmas ceļu, kurā apiet tuneli, bet kopējais un atšķaidīšanas gaiss plūst caur attiecīgajiem mērītājiem kā faktiskajā testā;

| d) | marķiergāzi ievada TT pārvades caurules izplūdē. Šāda marķiergāze var būt izplūdes gāzes komponents, piemēram, CO2 vai NOx. Pēc atšķaidīšanas tunelī izmēra marķiergāzes sastāvdaļas. To veic piecām atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 50. Parauga plūsmas precizitāti nosaka pēc atšķaidīšanas pakāpes r
  d: | (84) |
| --- | --- | --- |

d)

marķiergāzi ievada TT pārvades caurules izplūdē. Šāda marķiergāze var būt izplūdes gāzes komponents, piemēram, CO2 vai NOx. Pēc atšķaidīšanas tunelī izmēra marķiergāzes sastāvdaļas. To veic piecām atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 50. Parauga plūsmas precizitāti nosaka pēc atšķaidīšanas pakāpes r
  d:

Formula

(84)

Gāzu analizatoru precizitāti ņem vērā, lai nodrošinātu q

  mp precizitāti.

9.4.6.4.   Oglekļa plūsmas pārbaude

Oglekļa plūsmas pārbaude, izmantojot faktiskās izplūdes gāzes, ir ļoti ieteicama, lai konstatētu mērījumu un kontroles problēmas un pārbaudītu daļējās plūsmas sistēmas pareizu darbību. Oglekļa plūsmas pārbaudi veic vismaz ik reizi, kad tiek uzstādīts jauns motors vai veiktas būtiskas izmaiņas testēšanas telpas konfigurācijā.

Motoru darbina ar vislielāko griezes slodzi un apgriezienu skaitu vai jebkādā citā stabila stāvokļa režīmā, kas ģenerē 5 % vai vairāk CO2. Daļējās plūsmas paraugu ņemšanas sistēmu darbina ar aptuveno atšķaidīšanas koeficientu 15 pret 1.

Ja veic oglekļa plūsmas pārbaudi, piemēro 4. papildinājumā paredzēto procedūru. Oglekļa plūsmas ātrumus aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 112.–114. vienādojumu. Visiem oglekļa plūsmas ātrumiem savā starpā būtu jāsaskan 3 % robežās.

9.4.6.5.   Pirmstesta pārbaude

Pirmstesta pārbaudi divu stundu laikā pirms testa veic šādi.

Plūsmas mērītāju precizitāti pārbauda ar tādu pašu metodi, kādu izmanto kalibrēšanai (skatīt 9.4.6.2. punktu) vismaz divos punktos, ieskaitot q

  mdw plūsmas vērtības, kas atbilst atšķaidījuma pakāpei no 5 līdz 15, testa laikā izmantotajai q

  mdew vērtībai.

Ja ar kalibrēšanas procedūras ierakstiem saskaņā ar 9.4.6.2. punktu var uzskatāmi parādīt, ka plūsmas mērītāja kalibrēšana ir stabila ilgākā laika posmā, pirmstesta pārbaudi var izlaist.

9.4.6.6.   Transformācijas laika noteikšana

Sistēmas iestatījumi transformācijas laika noteikšanai ir tieši tādi paši kā testa mērījumu laikā. Transformācijas laiku nosaka ar šādu metodi.

Neatkarīgu standarta caurplūdes mērītāju, kura mērījumu diapazons ir piemērots zondes plūsmai, ieslēdz virknē un uzstāda cieši kopā ar zondi. Caurplūdes mērītāja transformācijas laiks ir mazāks par 100 ms plūsmas apjomam, kas izmantots reakcijas laika mērījumos, plūsmas ierobežojumam esot pietiekami zemam, lai tas neietekmētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas dinamisko veiktspēju, un atbilstošs labai inženiertehniskajai praksei.

Veic pakāpeniskas izplūdes gāzes plūsmas (vai gaisa plūsmas, ja tiek aprēķināta izplūdes gāzu plūsma) izmaiņas, kura ieplūst daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, sākot no zemas plūsmas līdz vismaz 90 % no maksimālās izplūdes gāzu plūsmas. Pakāpenisko izmaiņu iedarbinātājam jābūt tādam pašam, kādu izmanto, lai iedarbinātu paredzamo kontroli faktiskajā testā. Izplūdes gāzu plūsmas pakāpenisko stimulu un plūsmas mērītāja reakciju reģistrē pie vismaz 10 Hz liela paraugu biežuma.

Pamatojoties uz šiem datiem, nosaka transformācijas laiku daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas ir laiks no pakāpeniskā stimula uzsākšanas līdz 50 % punktam no caurplūdes mērītāja reakcijas. Līdzīgi nosaka daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmas q

  mp signāla un izplūdes gāzes caurplūdes mērītāja q

  mew,i signāla transformācijas laikus. Šos signālus izmanto regresijas pārbaudēs pēc katra testa (skatīt 9.4.6.1. punktu).

Aprēķinu atkārto vismaz pieciem pieauguma un krituma stimuliem un nosaka vidējo rezultātu. Standarta plūsmas mērītāja iekšējo transformācijas laiku (< 100 ms) atņem no šīs vērtības. Tā ir daļējās atšķaidīšanas sistēmas “paredzamā” vērtība, ko piemēro saskaņā ar 9.4.6.1. punktu.

9.5.   CVS sistēmas kalibrēšana

9.5.1.   Vispārīgi noteikumi

CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu caurplūdes mērītāju un ierobežojošu ierīci. Plūsmu caur sistēmu mēra dažādos plūsmas darbības iestatījumos un sistēmas kontroles parametrus mēra un samēro ar plūsmu.

Var izmantot dažādu tipu caurplūdes mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, kalibrētu laminārās caurplūdes mērītāju, kalibrētu turbīnveida mērītāju.

9.5.2.   Tilpumregulēšanas sūkņa (PDP) kalibrēšana

Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar kalibrēšanas Venturi cauruli, kura ir saslēgta virknē ar sūkni. Aprēķināto plūsmas ātrumu (m3/s pie sūkņa ievada absolūtā spiedienā un temperatūrā) atzīmē attiecībā pret korelācijas funkciju, kas ir konkrētas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Nosaka lineāro vienādojumu, kas saista sūkņa plūsmu un korelācijas funkciju. Ja CVS ir vairāki ātrumi, kalibrēšanu veic visos izmantotajos diapazonos.

Kalibrēšanas laikā saglabā temperatūras stabilitāti.

Noplūdes visos savienojumos un cauruļvadu sistēmā starp kalibrēšanas Venturi cauruli un CVS sūkni uztur apmērā, kas mazāks par 0,3 % no zemākā plūsmas punkta (augstākais ierobežojums un zemākais PDP apgriezienu skaita punkts).

9.5.2.1.   Datu analīze

Gaisa plūsmas ātrumu (q

  vCVS) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 6 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un izgatavotāja noteikto metodi. Pēc tam gaisa plūsmas ātrumu pārveido sūkņa plūsmā (V
  0), ko izsaka ar m3/apgr. pie sūkņa ievada absolūtajā temperatūrā un spiedienā:

| | (85) |
| --- | --- |

Formula

(85)

kur

| q

  vCVS | ir gaisa plūsmas ātrums standartnosacījumos (101,3 kPa, 273 K), m3/s, |
| --- | --- |
| T | ir temperatūra pie sūkņa ievada, K, |
| p
  p | ir absolūtais spiediens pie sūkņa ievada, kPa, |
| n | ir sūkņa apgriezienu skaits, apgr./s. |

q

  vCVS

ir gaisa plūsmas ātrums standartnosacījumos (101,3 kPa, 273 K), m3/s,

T

ir temperatūra pie sūkņa ievada, K,

p
  p

ir absolūtais spiediens pie sūkņa ievada, kPa,

n

ir sūkņa apgriezienu skaits, apgr./s.

Lai ņemtu vērā spiediena izmaiņu mijiedarbību sūknī un sūkņa izslīdes pakāpi, korelēto funkciju (X
  0) starp sūkņa apgriezienu skaitu, diferenciālo spiedienu posmā starp sūkņa ievadu un sūkņa izvadu un absolūto spiedienu sūkņa izvadē aprēķina šādi:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

kur

| Δp
  p | ir diferenciālais spiediens posmā starp sūkņa ievadu un sūkņa izvadu, kPa, |
| --- | --- |
| p
  p | ir absolūtais izplūdes spiediens pie sūkņa izvada, kPa. |

Δp
  p

ir diferenciālais spiediens posmā starp sūkņa ievadu un sūkņa izvadu, kPa,

p
  p

ir absolūtais izplūdes spiediens pie sūkņa izvada, kPa.

Lai iegūtu kalibrēšanas vienādojumu, pielieto mazāko kvadrātu metodi lineāram vienādojumam:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

| D
  0 un m ir attiecīgi leņķis un stāvums, kas raksturo regresijas līnijas. | Attiecībā uz CVS sistēmā ar vairākiem ātrumiem kalibrēšanas līknes, kas izveidotas dažādiem sūkņa plūsmas diapazoniem, ir aptuveni paralēlas un krustpunkta vērtības (D
  0) pieaug līdz ar sūkņa plūsmas diapazona samazināšanos. |
| --- | --- |

D
  0 un m ir attiecīgi leņķis un stāvums, kas raksturo regresijas līnijas.

Attiecībā uz CVS sistēmā ar vairākiem ātrumiem kalibrēšanas līknes, kas izveidotas dažādiem sūkņa plūsmas diapazoniem, ir aptuveni paralēlas un krustpunkta vērtības (D
  0) pieaug līdz ar sūkņa plūsmas diapazona samazināšanos.

Vērtības, ko aprēķina, izmantojot vienādojumu, ir robežās ±0,5 % no izmērītās V
  0 vērtības. Vērtība m katram sūknim būs atšķirīga. Daļiņu ieplūde ar laiku izraisa sūkņa izslīdes samazināšanos, kas atspoguļojas mazākās m vērtībās. Tādēļ kalibrēšanu veic, uzsākot sūkņa ekspluatāciju, pēc nopietnām tehniskām apkopēm un tad, ja kopējā sistēmas pārbaude norāda uz izslīdes pakāpes izmaiņām.

9.5.3.   Kritiskās plūsmas Venturi caurules (CFV) kalibrēšana

CFV kalibrēšana pamatojas uz caurplūduma vienādojumu kritiskās plūsmas Venturi caurulei. Gāzes plūsma ir Venturi caurules ieejas spiediena un temperatūras funkcija.

Lai noteiktu kritiskās plūsmas diapazonu, K
  v attēlo kā Venturi caurules ieejas spiediena funkciju. Attiecībā uz kritisko (robežstāvokļa) plūsmu K
  v ir relatīvi konstanta vērtība. Spiedienam samazinoties (vakuumam palielinoties), Venturi caurules retinājums izzūd un K
  v samazinās, kas norāda uz to, ka CFV tiek darbināts ārpus pieļaujamā diapazona.

9.5.3.1.   Datu analīze

Gaisa plūsmas ātrumu (q

  vCVS) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 8 iestatījumi) aprēķina pēc standarta m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un izgatavotāja noteikto metodi. Kalibrēšanas koeficientu aprēķina no kalibrēšanas datiem ar katru iestatījumu:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

kur

| q

  vCVS | ir gaisa plūsmas ātrums standartnosacījumos (101,3 kPa, 273 K), m3/s, |
| --- | --- |
| T | ir temperatūra pie Venturi caurules atveres, K, |
| p
  p | ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa. |

q

  vCVS

ir gaisa plūsmas ātrums standartnosacījumos (101,3 kPa, 273 K), m3/s,

T

ir temperatūra pie Venturi caurules atveres, K,

p
  p

ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa.

Aprēķina vidējo K
  V un standartnovirzi. Standartnovirze nedrīkst pārsniegt ±0,3 % no vidējā K
  V.

9.5.4.   Zemskaņas Venturi caurules (SSV) kalibrēšana

SSV kalibrēšanas pamatā ir zemskaņas Venturi caurules plūsmas vienādojums. Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras, spiediena krituma starp SSV ievadu un sašaurinājumu funkcija, kā parādīts 53. vienādojumā (skatīt 8.5.1.4. punktu).

9.5.4.1.   Datu analīze

Gaisa caurplūdi (Q
  SSV) atbilstīgi katram ierobežojuma iestatījumam (vismaz 16 iestatījumi) aprēķina pēc standarta m3/min, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un izgatavotāja noteikto metodi. Izplūdes koeficientu katram iestatījumam pēc kalibrēšanas datiem aprēķina šādi:

| | (89) |
| --- | --- |

Formula

(89)

kur

| Q
  SSV | ir gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K), m3/s, |
| --- | --- |
| T | ir temperatūra pie Venturi caurules atveres, K, |
| d
  V | ir SSV sašaurinājuma diametrs, m, |
| r
  p | ir absolūtā statiskā spiediena attiecība starp SSV sašaurinājumu un ieplūdi = |
| r
  D | ir SSV sašaurinājuma diametra d
  V un ieplūdes caurules iekšējā diametra D attiecība. |

Q
  SSV

ir gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K), m3/s,

T

ir temperatūra pie Venturi caurules atveres, K,

d
  V

ir SSV sašaurinājuma diametrs, m,

r
  p

ir absolūtā statiskā spiediena attiecība starp SSV sašaurinājumu un ieplūdi =Formula

r
  D

ir SSV sašaurinājuma diametra d
  V un ieplūdes caurules iekšējā diametra D attiecība.

Lai noteiktu zemskaņas plūsmas diapazonu, C
  d attēlo kā funkciju no Reinoldsa skaitļa Re pie SSV sašaurinājuma. Re pie SSV sašaurinājumā aprēķina pēc šāda vienādojuma:

| | (90) |
| --- | --- |
| ar |
| | (91) |

Formula

(90)

ar

Formula

(91)

kur

| A1 | ir 25,55152, izteikts SI vienībās no |
| --- | --- |
| Q
  SSV | ir gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K), m3/s, |
| d
  V | ir SSV sašaurinājuma diametrs, m, |
| μ | ir absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte, kg/ms, |
| b | ir 1,458 x 106 (empīriska konstante), kg/ms K0,5, |
| S | ir 110,4 (empīriska konstante), K. |

A1

ir 25,55152, izteikts SI vienībās noFormula

Q
  SSV

ir gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K), m3/s,

d
  V

ir SSV sašaurinājuma diametrs, m,

μ

ir absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte, kg/ms,

b

ir 1,458 x 106 (empīriska konstante), kg/ms K0,5,

S

ir 110,4 (empīriska konstante), K.

Tā kā Q
  SSV ir Re vienādojuma ievaddati, aprēķinus sāk ar sākotnējo pieņēmumu par kalibrēšanas Venturi caurules Q
  SSV vai C
  d un atkārto, līdz Q
  SSV konverģē. Konverģēšanas metodes precizitāte ir līdz 0,1 % no iedaļas vai precīzāka.

Vismaz 16 punktiem zemskaņas plūsmas apvidū aprēķinātās C
  d vērtības, kas iegūtas pēc kalibrēšanas līknes pielāgotā vienādojuma, ir ± 0,5 % robežās no izmērītā C
  d katram kalibrēšanas punktam.

9.5.5.   Kopējā sistēmas pārbaude

CVS paraugu ņemšanas un analītiskās sistēmas kopējo precizitāti nosaka, ielaižot noteiktu piesārņotāju gāzes masu sistēmā, tai darbojoties normālos apstākļos. Piesārņotāju analizē un masu aprēķina saskaņā ar 8.5.2.3. punktu, izņemot attiecībā uz propānu, kad izmanto u koeficientu, kas ir 0,000472, nevis 0,000480 kā attiecībā uz HC. Izmanto kādu no šādām divām metodēm.

9.5.5.1.   Mērītājs ar kritiskās plūsmas sprauslu

Noteiktu daudzumu attīrītas gāzes (oglekļa monoksīds vai propāns) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja spiediens ievadā ir pietiekami augsts, plūsmas ātrums, ko regulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, nav atkarīgs no spiediena sprauslas izvadā (kritiskā plūsma). CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā apmēram 5 līdz 10 minūtes. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisiņu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu.

Šādi noteiktā masa ir ± 3 % robežās no iesmidzinātās gāzes noteiktā daudzuma.

9.5.5.2.   Mērīšana, izmantojot gravimetrisko metodi

Neliela, ar oglekļa monoksīdu vai propānu pildīta cilindra masu nosaka ar precizitāti ± 0,01 g. Apmēram 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā, oglekļa monoksīdu vai propānu iesmidzinot sistēmā. Attīrītās gāzes izplūdes daudzumu nosaka, izmantojot starpības svēršanu. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisiņu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu.

Šādi noteiktā masa ir ± 3 % robežās no iesmidzinātās gāzes noteiktā daudzuma.

10.   DAĻIŅU SKAITA MĒRĪJUMU TESTA PROCEDŪRA

10.1.   Paraugu ņemšana

Emitēto daļiņu skaitu mēra, veicot nepārtrauktu paraugu ņemšanu no daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.1. un A.2.2.2. punktā, vai no pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.3. un A.2.2.4. punktā.

10.1.1.   Atšķaidītāju filtrēšana

Atšķaidītāju, ko atšķaidīšanas sistēmā izmanto pirmējā atšķaidīšanā un attiecīgos gadījumos otrējā atšķaidīšanā, filtrē ar filtriem, kas atbilst augstas efektivitātes daļiņu gaisa (HEPA) filtru prasībām, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.2. vai A.2.2.4. punktā. Atšķaidītāju pirms filtrēšanas ar HEPA filtru drīkst pēc izvēles attīrīt ar kokogles skrubi, lai samazinātu un stabilizētu ogļūdeņraža koncentrāciju atšķaidītājā. Ieteicams pirms HEPA filtra un attiecīgā gadījumā pēc kokogles skrubja ievietot rupjo daļiņu filtru.

10.2.   Daļiņu skaita plūsmas parauga kompensēšana — pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas

Lai kompensētu masas plūsmu, kas no atšķaidīšanas sistēmas paņemta daļiņu skaita paraugam, paņemto (filtrēto) masas plūsmu ieplūdina atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā. Cita iespēja ir kopējo masas plūsmu atšķaidīšanas sistēmā matemātiski koriģēt atbilstīgi paņemtajam daļiņu skaita plūsmas paraugam. Ja kopējā masas plūsma, kas paņemta no atšķaidīšanas sistēmas daļiņu skaita plūsmas paraugam, ir mazāka par 0,5 % no kopējās atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas atšķaidīšanas tunelī (med), šo korekciju vai atpakaļplūsmu var neņemt vērā.

10.3.   Daļiņu skaita plūsmas parauga kompensēšana — daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas

10.3.1.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās kontrolējot paraugu ņemšanas proporcionalitāti, ņem vērā masas plūsmu, kas paņemta no atšķaidīšanas sistēmas daļiņu skaita paraugam. To panāk, vai nu ieplūdinot daļiņu skaita plūsmas paraugu atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā pirms plūsmas mērierīces, vai ar matemātisku korekciju, kā norādīts 10.3.2. punktā. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas gadījumā (kopējā parauga ņemšanas tips) veic daļiņu skaita paraugiem ņemtās masas plūsmas korekciju atbilstoši daļiņu masas aprēķiniem, kā norādīts 10.3.3. punktā.

10.3.2.   Momentānu izplūdes gāzu plūsmas ātrumu atšķaidīšanas sistēmās (qmp
  ), ko izmanto, lai kontrolētu paraugu ņemšanas proporcionalitāti, koriģē saskaņā ar vienu no šādām metodēm:

| a) | ja ignorē iegūto daļiņu skaita parauga plūsmu, 9.4.6.2. punkta 83. vienādojumu aizstāj ar šādu: | (92) |
| --- | --- | --- |

a)

ja ignorē iegūto daļiņu skaita parauga plūsmu, 9.4.6.2. punkta 83. vienādojumu aizstāj ar šādu:

Formula

(92)

kur

| qmp | = | ir izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kg/s, |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | ir atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| qmdw | = | ir atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| qex | = | ir daļiņu skaita parauga masas plūsmas ātrums, kg/s; |

qmp

=

ir izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kg/s,

qmdew

=

ir atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s,

qmdw

=

ir atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s,

qex

=

ir daļiņu skaita parauga masas plūsmas ātrums, kg/s;

signāls qex
  , ko pārraida uz daļējas plūsmas sistēmas regulatoru, pastāvīgi ir ar 0,1 procenta precizitāti no qmdew
  , un to pārraida ar vismaz 1 Hz frekvenci;

| b) | ja pilnībā vai daļēji ignorē iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugu, bet līdzvērtīgu plūsmu ievada atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā pirms plūsmas mērierīces, 9.4.6.2. punkta 83. vienādojumu aizstāj ar šādu: | (93) |
| --- | --- | --- |

b)

ja pilnībā vai daļēji ignorē iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugu, bet līdzvērtīgu plūsmu ievada atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā pirms plūsmas mērierīces, 9.4.6.2. punkta 83. vienādojumu aizstāj ar šādu:

Formula

(93)

kur

| qmp | = | ir izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kg/s, |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | ir atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| qmdw | = | ir atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| qex | = | ir daļiņu skaita parauga masas plūsmas ātrums, kg/s, |
| qsw | = | ir atšķaidīšanas tunelī atpakaļ ievadītās masas plūsmas ātrums, lai kompensētu ņemto daļiņu skaita paraugu, kg/s. |

qmp

=

ir izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kg/s,

qmdew

=

ir atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, kg/s,

qmdw

=

ir atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums, kg/s,

qex

=

ir daļiņu skaita parauga masas plūsmas ātrums, kg/s,

qsw

=

ir atšķaidīšanas tunelī atpakaļ ievadītās masas plūsmas ātrums, lai kompensētu ņemto daļiņu skaita paraugu, kg/s.

Starpībai starp qex
  un qsw
  , kas nosūtīta daļējas plūsmas regulētājā, nepārtraukti jābūt ar 0,1 procenta precizitāti no qmdew
  . Signālu (vai signālus) nosūta ar frekvenci, kas ir vismaz 1 Hz.

10.3.3.   Cieto daļiņu mērījumu korekcija

Ja daļiņu skaita plūsmas paraugu ņem no daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas (kopējā parauga ņemšanas tips), daļiņu masas (mPM
  ) aprēķinu, kas veikts 8.4.3.2.1. vai 8.4.3.2.2. punktā, labo šādi, lai ņemtu vērā paraugam paņemto plūsmu. Šis labojums nepieciešams pat tad, ja paņemtā filtrētā plūsma tiek ievadīta atpakaļ daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā.

| | (94) |
| --- | --- |

Formula

(94)

kur

| mPM,corr | = | ir cieto daļiņu masa, kam veikta korekcija atbilstīgi iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugam, g/tests, |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | ir cieto daļiņu masa, kas noteikta saskaņā ar 8.4.3.2.1. vai 8.4.3.2.2. punktu, g/tests, |
| msed | = | ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūst caur atšķaidīšanas tuneli, kg, |
| mex | = | ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas tuneļa daļiņu skaita paraugam, kg. |

mPM,corr

=

ir cieto daļiņu masa, kam veikta korekcija atbilstīgi iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugam, g/tests,

mPM

=

ir cieto daļiņu masa, kas noteikta saskaņā ar 8.4.3.2.1. vai 8.4.3.2.2. punktu, g/tests,

msed

=

ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūst caur atšķaidīšanas tuneli, kg,

mex

=

ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas tuneļa daļiņu skaita paraugam, kg.

10.3.4.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas proporcionalitāte

Nolūkā kontrolēt, lai daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā ņemtu paraugu, kas proporcionāls izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam, daļiņu skaita mērījumos izmanto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ko nosaka saskaņā ar vienu no 8.4.1.3. līdz 8.4.1.7. punktā minētajām metodēm. Proporciju kvalitāti pārbauda, piemērojot regresijas analīzi starp paraugu un izplūdes gāzes plūsmu saskaņā ar 9.4.6.1. punktu.

10.4.   Daļiņu skaita noteikšana

10.4.1.   Laika regulēšana

Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām laiku, ko patērē daļiņu skaita paraugu ņemšanai un ko pavada mērījumu sistēmā, iegūst, daļiņu skaita signālu pielāgojot testa ciklam un izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam saskaņā ar procedūru, kura noteikta 8.4.2.2. punktā. Daļiņu skaita paraugu ņemšanas un mērīšanas sistēmas transformācijas laiku nosaka saskaņā ar šā pielikuma 8. papildinājuma A.8.1.3.7. punktu.

10.4.2.   Daļiņu skaita noteikšana ar daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu

Ja daļiņu skaita paraugus ņem, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu saskaņā ar 8.4. punktā noteiktajām procedūrām, testa cikla laikā emitēto daļiņu skaitu aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

| | (95) |
| --- | --- |

Formula

(95)

kur

| N | = | ir testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits, |
| --- | --- | --- |
| medf | = | ir līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa testa cikla laikā, kas noteikta saskaņā ar 8.4.3.2.2. punktu, kg/tests, |
| k | = | ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1, |
| | = | daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas vienā kubikcentimetrā, |
| | = | gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem. |
| | = | aprēķina ar šādu vienādojumu: | (96) |

N

=

ir testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits,

medf

=

ir līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa testa cikla laikā, kas noteikta saskaņā ar 8.4.3.2.2. punktu, kg/tests,

k

=

ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1,

Formula

=

daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas vienā kubikcentimetrā,

Formula

=

gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem.

Formula

=

aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

(96)

kur

| cs,i | = | ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
| --- | --- | --- |
| n | = | ir to daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits, kas veikti testa laikā. |

cs,i

=

ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā,

n

=

ir to daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits, kas veikti testa laikā.

10.4.3.   Daļiņu skaita noteikšana pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā

Ja daļiņu skaita paraugus ņem, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 8.5. punktā, testa cikla laikā emitēto daļiņu skaitu aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

| | (97) |
| --- | --- |

Formula

(97)

kur

| N | = | ir testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits, |
| --- | --- | --- |
| med | = | ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma testa laikā, ko aprēķina saskaņā ar vienu no 8.5.1.2. līdz 8.5.1.4. punktā noteiktajām metodēm, kg/tests, |
| k | = | ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1, |
| | = | ir atšķaidītu izplūdes gāzu vidējā koriģētā daļiņu koncentrācija, kas koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
| | = | gaistošu daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem. |
| | = | aprēķina ar šādu vienādojumu: | (98) |

N

=

ir testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits,

med

=

ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma testa laikā, ko aprēķina saskaņā ar vienu no 8.5.1.2. līdz 8.5.1.4. punktā noteiktajām metodēm, kg/tests,

k

=

ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1,

Formula

=

ir atšķaidītu izplūdes gāzu vidējā koriģētā daļiņu koncentrācija, kas koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā,

Formula

=

gaistošu daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem.

Formula

=

aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

(98)

kur

| cs,i | = | ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
| --- | --- | --- |
| n | = | ir to daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits, kas veikti testa laikā. |

cs,i

=

ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā,

n

=

ir to daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits, kas veikti testa laikā.

10.4.4.   Testa rezultāti

10.4.4.1.   Īpatnējo emisiju aprēķināšana

Attiecībā uz atsevišķiem WHSC, karsto WHTC un auksto WHTC daļiņu skaita/kWh īpatnējo emisiju aprēķina šādi:

| | (99) |
| --- | --- |

Formula

(99)

kur

| e | = | ir daļiņu skaits, ko emitē vienā kWh, |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | ir faktiskais testa ciklā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam, kWh. |

e

=

ir daļiņu skaits, ko emitē vienā kWh,

Wact

=

ir faktiskais testa ciklā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam, kWh.

10.4.4.2.   Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas ar periodisku reģenerāciju

Motoriem, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām pēcapstrādes sistēmām, piemēro 6.6.2. punkta vispārīgos noteikumus. WHTC emisijas ar karsto palaidi sver atbilstīgi 5. vienādojumam, kur Formula ir vidējais daļiņu skaits/kWh bez reģenerācijas un Formula ir vidējais daļiņu skaits/kWh ar reģenerāciju. Reģenerācijas korekcijas koeficientus pēc vajadzības aprēķina saskaņā 6., 6.a, 7. vai 8. vienādojumu.

10.4.4.3.   Vidējais svērtais WHTC testa rezultāts

Attiecībā uz WHTC galīgais testa rezultāts ir vidējā svērtā vērtība no aukstās palaides un karstās palaides (ieskaitot periodisku reģenerāciju, ja nepieciešams) testiem, ko aprēķina, piemērojot vienu no šiem vienādojumiem:

| a) | ja piemēro reģenerācijas korekciju reizinot vai motoriem bez periodiski reģenerējošas pēcapstrādes, | (100) |
| --- | --- | --- |

a)

ja piemēro reģenerācijas korekciju reizinot vai motoriem bez periodiski reģenerējošas pēcapstrādes,

Formula

(100)

| (b) | ja piemēro reģenerācijas korekciju saskaitot, | (101) |
| --- | --- | --- |

(b)

ja piemēro reģenerācijas korekciju saskaitot,

Formula

(101)

kur

| Ncold | = | ir kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC aukstās iedarbināšanas testa cikla laikā, |
| --- | --- | --- |
| Nhot | = | ir kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC karstās iedarbināšanas testa cikla laikā, |
| Wact,cold | = | ir faktiskais WHTC aukstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam, kWh, |
| Wact, hot | = | ir faktiskais WHTC karstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam, kWh, |
| kr | = | ir reģenerācijas korekcija atbilstīgi 6.6.2. punktam vai motoriem bez periodiski reģenerējošas pēcapstrādes kr = 1. |

Ncold

=

ir kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC aukstās iedarbināšanas testa cikla laikā,

Nhot

=

ir kopējais emitēto daļiņu skaits WHTC karstās iedarbināšanas testa cikla laikā,

Wact,cold

=

ir faktiskais WHTC aukstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam, kWh,

Wact, hot

=

ir faktiskais WHTC karstās iedarbināšanas testa laikā paveiktais darbs atbilstīgi 7.8.6. punktam, kWh,

kr

=

ir reģenerācijas korekcija atbilstīgi 6.6.2. punktam vai motoriem bez periodiski reģenerējošas pēcapstrādes kr = 1.

10.4.4.4.   Galīgo rezultātu noapaļošana

Galīgos WHSC un vidējos svērtos WHTC testa rezultātus noapaļo vienā solī līdz trīs zīmīgajiem cipariem saskaņā ar ASTM E 29–06B. Starpvērtības, no kurām iegūst galīgo bremzēšanai raksturīgo emisiju rezultātu, noapaļot nav atļauts.

10.5.   Fona daļiņu koncentrācijas noteikšana

| 10.5.1. | Lai noteiktu atšķaidīšanas tuneļa fona daļiņu koncentrāciju, pēc izgatavotāju pieprasījuma pirms vai pēc testa drīkst ņemt atšķaidīšanas tuneļa fona daļiņu koncentrācijas paraugus punktā, kas atrodas aiz daļiņu vai ogļūdeņražu filtriem daļiņu skaita mērīšanas sistēmas virzienā. |
| --- | --- |

10.5.1.

Lai noteiktu atšķaidīšanas tuneļa fona daļiņu koncentrāciju, pēc izgatavotāju pieprasījuma pirms vai pēc testa drīkst ņemt atšķaidīšanas tuneļa fona daļiņu koncentrācijas paraugus punktā, kas atrodas aiz daļiņu vai ogļūdeņražu filtriem daļiņu skaita mērīšanas sistēmas virzienā.

| 10.5.2. | Tuneļa fona daļiņu skaita koncentrācijas atskaitīšana tipa apstiprināšanas nolūkā nav atļauta, bet pēc izgatavotāja pieprasījuma ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu to drīkst izmantot, lai noteiktu ražošanas testēšanas atbilstību, ja var pierādīt, ka tuneļa fona daļiņu skaitam ir būtiska nozīme, un tādā gadījumā to var atskaitīt no vērtībām, ko iegūst atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumos. |
| --- | --- |

10.5.2.

Tuneļa fona daļiņu skaita koncentrācijas atskaitīšana tipa apstiprināšanas nolūkā nav atļauta, bet pēc izgatavotāja pieprasījuma ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu to drīkst izmantot, lai noteiktu ražošanas testēšanas atbilstību, ja var pierādīt, ka tuneļa fona daļiņu skaitam ir būtiska nozīme, un tādā gadījumā to var atskaitīt no vērtībām, ko iegūst atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumos.

---

(1)  Šā pielikuma numerācija atbilst VTN Nr. 4 par WHDC numerācijai. Tomēr dažas WHDC VTN iedaļas šajā pielikumā nav nepieciešamas.

(2)  Atkarībā no degvielas.

(3)  Ja λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa.

(4)  u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

(5)  NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (kopējam HC izmanto u
  gas koeficientu, kas ir CH4).

(6)  u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %.

(7)  Atkarībā no degvielas.

(8)  Ja λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa.

(9)  u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

(10)  NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (kopējam HC izmanto u
  gas koeficientu, kas ir CH4).

(11)  u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %.

1.papildinājums

WHTC motora dinamometra grafiks

| Laiks | Norm. apgriezienu sk. | Norm. griezes mom. |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = motora apgriezieni |

Laiks

Norm. apgriezienu sk.

Norm. griezes mom.

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = motora apgriezieni

2.papildinājums

Mērierīces

A.2.1.   Šajā papildinājumā ietvertas gāzveida un daļiņveida emisiju mērīšanai izmantotajām paraugu ņemšanas un analizēšanas sistēmām paredzētas pamatprasības un to vispārīgi apraksti. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība attēliem šajā papildinājumā nav vajadzīga. Var izmantot tādus komponentus kā instrumenti, vārsti, solenoīdi, sūkņi, plūsmas iekārtas un slēdži, kas sniedz papildinformāciju un koordinē komponentu sistēmu funkcijas. Var atteikties no dažiem komponentiem, kas nav vajadzīgi dažu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās balstīta uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

A.2.1.1.   Analītiskā sistēma

A.2.1.2.   Analītiskās sistēmas apraksts

Analītisko sistēmu gāzveida emisiju noteikšanai neapstrādātā izplūdes gāzē (9. attēls) vai atšķaidītā izplūdes gāzē (10. attēls) apraksta, pamatojoties uz šāda komponenta izmantošanu:

| a) | HFID vai FID analizators ogļūdeņražu mērīšanai; |
| --- | --- |

a)

HFID vai FID analizators ogļūdeņražu mērīšanai;

| b) | NDIR analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda mērīšanai; |
| --- | --- |

b)

NDIR analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda mērīšanai;

| c) | HCLD vai CLD analizators slāpekļa oksīdu mērīšanai. |
| --- | --- |

c)

HCLD vai CLD analizators slāpekļa oksīdu mērīšanai.

Visu komponentu paraugu ņemšanai būtu jāizmanto viena paraugu ņemšanas zonde, un iekšēji to sadala dažādiem analizatoriem. Pēc izvēles var izmantot divas paraugu ņemšanas zondes, kas atrodas tiešā tuvumā. Jāraugās, lai nenotiktu izplūdes gāzes komponentu (tostarp ūdens un sērskābes) netīša kondensēšana kādā analītiskās sistēmas punktā.

9.   attēls

Neapstrādātas izplūdes gāzes analīzes sistēmas plūsmas diagrammas shēma attiecībā uz CO, CO2, NOx, HC

Image

10.   attēls

Atšķaidītas izplūdes gāzes analīzes sistēmas plūsmas diagrammas shēma attiecībā uz CO, CO2, NOx, HC

Image

A.2.1.3.   Komponenti 9. un 10. attēlā

| EP | Izplūdes caurule |
| --- | --- |
| SP | Neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu ņemšanas zonde (tikai 9. attēlā) |

EP

Izplūdes caurule

SP

Neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu ņemšanas zonde (tikai 9. attēlā)

Iesaka tieši slēgtu nerūsējošā tērauda vairākatveru zondi. Tās iekšējais diametrs nedrīkst pārsniegt paraugu ņemšanas vada iekšējo diametru. Zondes sienas nedrīkst būt biezākas par 1 mm. Jābūt vismaz trim atverēm trīs dažādās radiālās plaknēs, kuru izmērs atbilst paraugam aptuveni tādā pašā plūsmā. Zondi izpleš tā, lai tā aptver vismaz 80 % no izplūdes caurules diametra. Var izmantot vienu vai divas parauga ņemšanas zondes.

| SP2 | Atšķaidītas izplūdes gāzes HC parauga ņemšanas zonde (tikai 10. attēlā) |
| --- | --- |

SP2

Atšķaidītas izplūdes gāzes HC parauga ņemšanas zonde (tikai 10. attēlā)

Zondi:

| a) | definē kā pirmos 254 mm līdz 762 mm karsētā parauga ņemšanas vadā HSL1; |
| --- | --- |

a)

definē kā pirmos 254 mm līdz 762 mm karsētā parauga ņemšanas vadā HSL1;

| b) | izvēlas ar 5 mm minimālo iekšējo diametru; |
| --- | --- |

b)

izvēlas ar 5 mm minimālo iekšējo diametru;

| c) | uzstāda atšķaidīšanas tunelī DT (15. attēls) punktā, kurā atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušies (t. i., aptuveni desmit tuneļa diametrus zem punkta, kurā izplūdes gāze ieplūst atšķaidīšanas tunelī); |
| --- | --- |

c)

uzstāda atšķaidīšanas tunelī DT (15. attēls) punktā, kurā atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušies (t. i., aptuveni desmit tuneļa diametrus zem punkta, kurā izplūdes gāze ieplūst atšķaidīšanas tunelī);

| d) | uzstāda pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme; |
| --- | --- |

d)

uzstāda pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme;

| e) | silda tā, lai gāzes plūsmas temperatūra palielinās līdz 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) pie zondes izejas vai līdz 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) dzirksteļaizdedzes motoriem; |
| --- | --- |

e)

silda tā, lai gāzes plūsmas temperatūra palielinās līdz 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) pie zondes izejas vai līdz 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) dzirksteļaizdedzes motoriem;

| f) | nesilda FID mērījumu gadījumā (aukstā veidā). |
| --- | --- |

f)

nesilda FID mērījumu gadījumā (aukstā veidā).

| SP3 | Atšķaidītas izplūdes gāzes CO, CO2, NOx parauga ņemšanas zonde (tikai 10. attēlā) |
| --- | --- |

SP3

Atšķaidītas izplūdes gāzes CO, CO2, NOx parauga ņemšanas zonde (tikai 10. attēlā)

Zonde:

| a) | atrodas tajā pašā plaknē kā SP2; |
| --- | --- |

a)

atrodas tajā pašā plaknē kā SP2;

| b) | ir pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme; |
| --- | --- |

b)

ir pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme;

| c) | tiek sildīta un izolēta visā garumā, līdz sasniedz minimālo temperatūru 328 K (55 °C), lai nepieļautu ūdens kondensāciju. |
| --- | --- |

c)

tiek sildīta un izolēta visā garumā, līdz sasniedz minimālo temperatūru 328 K (55 °C), lai nepieļautu ūdens kondensāciju.

| HF1 | Sildāms priekšfiltrs (pēc izvēles) |
| --- | --- |

HF1

Sildāms priekšfiltrs (pēc izvēles)

Temperatūra ir tāda pati kā HSL1.

| HF2 | Sildāms filtrs |
| --- | --- |

HF2

Sildāms filtrs

Filtrs uzkrāj visas daļiņas no gāzes parauga pirms analizatora. Temperatūra ir tāda pati kā HSL1. Filtru maina pēc nepieciešamības.

| HSL1 | Sildāms parauga ņemšanas vads |
| --- | --- |

HSL1

Sildāms parauga ņemšanas vads

Parauga ņemšanas vads nodrošina gāzes paraugu no vienas zondes uz nodalītu punktu (nodalītiem punktiem) un HC analizatoru.

Parauga ņemšanas vads:

| a) | ir ar iekšējo diametru, kas nav mazāks par 4 mm un nav lielāks par 13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

ir ar iekšējo diametru, kas nav mazāks par 4 mm un nav lielāks par 13,5 mm;

| b) | ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE; |
| --- | --- |

b)

ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE;

| c) | notur sienas temperatūru 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) robežās, ko mēra katrā atsevišķi kontrolētā karsētā sadaļā, ja izplūdes gāzes temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir 463 K (190 °C) vai zemāka; |
| --- | --- |

c)

notur sienas temperatūru 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) robežās, ko mēra katrā atsevišķi kontrolētā karsētā sadaļā, ja izplūdes gāzes temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir 463 K (190 °C) vai zemāka;

| d) | notur sienas temperatūru virs 453 K (180 °C), ja izplūdes gāzu temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir augstāka par 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

notur sienas temperatūru virs 453 K (180 °C), ja izplūdes gāzu temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir augstāka par 463 K (190 °C);

| e) | notur gāzes temperatūru 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) robežās tieši pirms karsētā filtra HF2 un HFID. |
| --- | --- |

e)

notur gāzes temperatūru 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) robežās tieši pirms karsētā filtra HF2 un HFID.

| HSL2 | Sildāms NOx parauga ņemšanas vads |
| --- | --- |

HSL2

Sildāms NOx parauga ņemšanas vads

Parauga ņemšanas vads:

| a) | notur sienas temperatūru robežās no 328 K līdz 473 K (no 55 °C līdz 200 °C) — līdz pārveidotājam attiecībā uz mērījumiem uz sausa pamata un līdz analizatoram attiecībā uz mērījumiem uz mitra pamata; |
| --- | --- |

a)

notur sienas temperatūru robežās no 328 K līdz 473 K (no 55 °C līdz 200 °C) — līdz pārveidotājam attiecībā uz mērījumiem uz sausa pamata un līdz analizatoram attiecībā uz mērījumiem uz mitra pamata;

| b) | ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE. |
| --- | --- |

b)

ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE.

| HP | Sildāms parauga ņemšanas sūknis |
| --- | --- |

HP

Sildāms parauga ņemšanas sūknis

Sūkni uzkarsē līdz HSL temperatūrai.

| SL | paraugu ņemšanas vads CO un CO2 paraugiem |
| --- | --- |

SL

paraugu ņemšanas vads CO un CO2 paraugiem

Vads izgatavots no PTFE vai nerūsējošā tērauda. Tas var būt sildāms vai nesildāms.

| HC | HFID analizators |
| --- | --- |

HC

HFID analizators

Apsildāms liesmas jonizācijas detektors (HFID) vai liesmas jonizācijas detektors (FID) ogļūdeņražu noteikšanai. HFID temperatūru notur robežās no 453 K līdz 473 K (180 °C līdz 200 °C).

| CO, CO2 | NDIR analizators |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR analizators

NDIR analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda (pēc izvēles, nosakot PT mērījuma atšķaidīšanas pakāpi) noteikšanai.

| NOx | CLD analizators NDUV analizators |
| --- | --- |

NOx

CLD analizators NDUV analizators

CLD, HCLD vai NDUV analizators slāpekļa oksīdu noteikšanai. Ja izmanto HCLD, temperatūru notur robežās no 328 K līdz 473 K (no 55 °C līdz 200 °C).

| B | Paraugu žāvētājs (pēc izvēles NO mērījumiem) |
| --- | --- |

B

Paraugu žāvētājs (pēc izvēles NO mērījumiem)

Lai dzesētu un kondensētu ūdeni no izplūdes gāzes parauga. Pastāv izvēles iespēja, ja analizatoru neietekmē ūdens tvaiki, kā noteikts 9.3.9.2.2. punktā. Ja ūdeni izvada ar kondensācijas palīdzību, parauga gāzes temperatūra vai rasas punkts jāuzrauga ūdens uztvērējā vai zem tā. Parauga gāzes temperatūra vai rasas punkts nedrīkst pārsniegt 280 K (7 °C). Ķīmiskus žāvētājus nedrīkst izmantot ūdens izvadīšanai no parauga.

| BK | Fona paraugu ņemšanas maisiņš (pēc izvēles; tikai 10. attēlā) |
| --- | --- |

BK

Fona paraugu ņemšanas maisiņš (pēc izvēles; tikai 10. attēlā)

Fona koncentrāciju mērīšanai.

| BG | Paraugu maisiņš (pēc izvēles; tikai 10. attēlā) |
| --- | --- |

BG

Paraugu maisiņš (pēc izvēles; tikai 10. attēlā)

Parauga koncentrācijas mērīšanai.

A.2.1.4.   Gāzu, izņemot metāna, nošķīrēja (NMC) metode

Nošķīrējs oksidē visus ogļūdeņražus, izņemot CH4 līdz CO2 un H2O, tātad, laižot paraugu caur NMC, HFID nosaka tikai CH4. Turklāt parastajā HC parauga ņemšanas piedziņas blokā (skatīt 9. un 10. attēlu) uzstāda otru HC parauga ņemšanas piedziņas bloku, kas aprīkots ar nošķīrēju atbilstīgi 11. attēlam. Tā var vienlaikus mērīt kopējo HC, CH4 un NMHC.

Nošķīrējam raksturīga temperatūra 600 K (327 °C) vai augstāka pirms testa darba attiecībā uz to, kā tas kā katalizators ietekmē CH4 un C2H6 pie H2O vērtībām, kas ir raksturīgas izplūdes gāzu plūsmas nosacījumiem. Jāzina rasas punkts un O2 līmenis paraugam ņemto izplūdes gāzu plūsmā. FID relatīvo reakciju uz CH4 un C2H6 nosaka saskaņā ar šā pielikuma 9.3.8. punktu.

11.   attēls

Metāna analīzes ar NMC plūsmas diagrammas shēma

Image

A.2.1.5.   Komponenti 11. attēlā

| NMC | Gāzu, kas nav metāns, nošķīrējs |
| --- | --- |

NMC

Gāzu, kas nav metāns, nošķīrējs

Lai oksidētu visus ogļūdeņražus, izņemot metānu.

HC

Apsildāms liesmas jonizācijas detektors (HFID) vai liesmas jonizācijas detektors (FID) HC un CH4 koncentrācijas noteikšanai. HFID temperatūru notur robežās no 453 K līdz 473 K (180 °C līdz 200 °C).

| V1 | Selektora vārsts |
| --- | --- |

V1

Selektora vārsts

Nulles gāzes un standartgāzes izvēlei.

| R | Spiediena regulētājs |
| --- | --- |

R

Spiediena regulētājs

Lieto, lai kontrolētu spiedienu parauga ņemšanas vadā un plūsmu uz HFID.

A.2.2.   Atšķaidīšanas un daļiņu parauga ņemšanas sistēma

A.2.2.1.   Daļējas plūsmas sistēmas apraksts

Atšķaidīšanas sistēmu raksturo, pamatojoties uz izplūdes gāzu plūsmas daļas atšķaidīšanu. Izplūdes gāzu plūsmu var nodalīt no tai sekojošā atšķaidīšanas procesa, izmantojot dažādus atšķaidīšanas sistēmu tipus. Daļiņu savākšanai uz daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu laiž vai nu visu atšķaidīto izplūdes gāzi, vai tikai tās daļu. Pirmā metode ir kopējā parauga ņemšanas tipa metode, savukārt otrā — parauga daļu ņemšanas tips. Atšķaidīšanas pakāpes aprēķins ir atkarīgs no izmantotā sistēmas veida.

Kopējā parauga ņemšanas sistēmā, kas parādīta 12. attēlā, neapstrādātā izplūdes gāze plūst no izplūdes caurules (EP) uz atšķaidīšanas tuneli (DT) caur parauga ņemšanas zondi (SP) un pārvades cauruli (TT). Kopējo plūsmu tunelī regulē, izmantojot plūsmas kontrolētāju FC2 un parauga ņemšanas sūkni (P) no daļiņu parauga ņemšanas sistēmas (skatīt 16. attēlu). Atšķaidīšanas gaisa plūsmu kontrolē plūsmas kontrolētājs FC1, kas var izmantot vai nu q

  mew, vai q

  maw un q

  mf kā komandsignālus vēlamajam izplūdes gāzu sadalījumam. Parauga plūsma DT ir starpība starp kopējo plūsmu un atšķaidīšanas gaisa plūsmu. Atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu mēra ar caurplūduma mērīšanas ierīci FM1, kopējo caurplūdumu mēra ar daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas caurplūduma mērīšanas ierīci FM3 (skatīt 16. attēlu). Atšķaidīšanas pakāpi aprēķina no šiem abiem plūsmas ātrumiem.

12.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas shēma (kopējā parauga ņemšanas tips)

Image

Ar parauga daļas ņemšanas sistēmu, kā parādīts 13. attēlā, neapstrādātās izplūdes gāzes plūst no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Kopējo plūsmu caur tuneli regulē ar plūsmas kontrolētāju FC1, kas savienots vai nu ar atšķaidīšanas gaisa plūsmu, vai velkmes ventilatoru kopējai plūsmai tunelī. Plūsmas kontrolētājs FC1 var izmantot q

  mew vai q

  maw un q

  mf kā komandsignālus vēlamajam izplūdes gāzu sadalījumam. Parauga plūsma DT ir starpība starp kopējo plūsmu un atšķaidīšanas gaisa plūsmu. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mēriekārtu FM1, kopējo plūsmas ātrumu — ar plūsmas mēriekārtu FM2. Atšķaidīšanas pakāpi aprēķina no šiem abiem plūsmas ātrumiem. No DT ņem daļiņu paraugu ar daļiņu parauga ņemšanas sistēmu (skatīt 16. attēlu).

13.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas shēma (frakciju parauga ņemšanas tips)

Image

A.2.2.2.   Komponenti 12. un 13. attēlā

| EP | Izplūdes caurule |
| --- | --- |

EP

Izplūdes caurule

Izplūdes caurule var būt izolēta. Lai samazinātu izplūdes caurules termālo inerci, iesaka biezuma attiecību pret diametru 0,015 vai mazāk. Elastīgu sekciju izmantošana ir ierobežota, un garuma attiecība pret diametru ir 12 vai mazāk. Samazina līkumus, lai samazinātu nosēdumu veidošanos inerces dēļ. Ja sistēmā ietverts testa gultnes klusinātājs, arī tas var būt izolēts. Iesaka izmantot taisnu cauruli, kuras garums ir 6 caurules diametri augšpus un 3 lejpus zondes galam.

| SP | Parauga ņemšanas zonde |
| --- | --- |

SP

Parauga ņemšanas zonde

Zondes tips ir kāds no turpmāk minētajiem:

| a) | atvērta caurule, kas pavērsta augšup uz izplūdes caurules centra līnijas; |
| --- | --- |

a)

atvērta caurule, kas pavērsta augšup uz izplūdes caurules centra līnijas;

| b) | atvērta caurule, kas pavērsta lejup uz izplūdes caurules centra līnijas; |
| --- | --- |

b)

atvērta caurule, kas pavērsta lejup uz izplūdes caurules centra līnijas;

| c) | daudzatveru zonde, kā aprakstīts SP A.2.1.3. punktā; |
| --- | --- |

c)

daudzatveru zonde, kā aprakstīts SP A.2.1.3. punktā;

| d) | segta zonde, kas pavērsta augšup uz izplūdes caurules centra līnijas, kā parādīts 14. attēlā. |
| --- | --- |

d)

segta zonde, kas pavērsta augšup uz izplūdes caurules centra līnijas, kā parādīts 14. attēlā.

Zondes gala minimālais iekšējais diametrs ir 4 mm. Minimālā diametra attiecība starp izplūdes cauruli un zondi ir 4.

Izmantojot a) tipa zondi, inerces iepriekšēju klasifikatoru (ciklona vai ietekmes) ar 50 % iegriezuma punktu robežās no 2,5 un 10 μm uzstāda tieši aiz filtra turētāja.

14.   attēls

Segtas zondes shēma

Image

| TT | Izplūdes gāzu pārvades caurule |
| --- | --- |

TT

Izplūdes gāzu pārvades caurule

Pārvades caurule ir pēc iespējas īsa, bet:

| a) | ne garāka par 0,26 m, ja 80 % tās kopējā garuma, mērot no zondes gala līdz atšķaidīšanas posmam, ir izolēti,
  vai |
| --- | --- |

a)

ne garāka par 0,26 m, ja 80 % tās kopējā garuma, mērot no zondes gala līdz atšķaidīšanas posmam, ir izolēti,

vai

| b) | ne garāka par 1 m, ja 90 % tās kopējā garuma, mērot no zondes gala līdz atšķaidīšanas posmam, ir uzkarsēti virs 150 °C. |
| --- | --- |

b)

ne garāka par 1 m, ja 90 % tās kopējā garuma, mērot no zondes gala līdz atšķaidīšanas posmam, ir uzkarsēti virs 150 °C.

Tā ir vienāda ar zondes diametru vai lielāka par to, bet tās diametrs nedrīkst pārsniegt 25 mm, un iziet no atšķaidīšanas tuneļa centra līnijas, un tās gals vērsts lejup.

Attiecībā uz a) punktu cauruli izolē ar materiālu, kura maksimālā siltumvadītspēja ir 0,05 W/mK un kura radiālās izolācijas biezums atbilst zondes diametram.

| FC1 | Plūsmas kontrolētājs |
| --- | --- |

FC1

Plūsmas kontrolētājs

Plūsmas kontrolētāju izmanto, lai kontrolētu atšķaidīšanas gaisu, kas plūst caur spiediena ventilatoru PB un/vai velkmes ventilatoru SB. Tas var būt pievienots izplūdes gāzes plūsmas sensora signāliem, kas norādīti 8.4.1. punktā. Plūsmas kontrolētāju var uzstādīt pirms vai pēc attiecīgā ventilatora. Ja izmanto saspiesta gaisa padevi, FC1 tieši kontrolē gaisa plūsmu.

| FM1 | Plūsmas mēriekārta |
| --- | --- |

FM1

Plūsmas mēriekārta

Gāzes mērītājs vai citi plūsmas instrumenti, ar ko mēra atšķaidīšanas gaisa plūsmu. FM1 izmanto pēc izvēles, ja spiediena ventilators PB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai.

| DAF | Atšķaidītāja filtrs |
| --- | --- |

DAF

Atšķaidītāja filtrs

Atšķaidītāju (apkārtējais gaiss, sintētiskais gaiss vai slāpeklis) filtrē ar augsti efektīvo (HEPA) filtru, kura sākotnējā minimālā savākšanas efektivitāte ir 99,97 % saskaņā ar EN 1822-1 (H14 klases filtrs vai labāks), ASTM F 1471-93 vai līdzvērtīgu standartu.

| FM2 | Plūsmas mēriekārta (parauga daļas ņemšanas tips, tikai 13. attēlā) |
| --- | --- |

FM2

Plūsmas mēriekārta (parauga daļas ņemšanas tips, tikai 13. attēlā)

Gāzes mērītājs vai cits plūsmas instruments atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas mērīšanai. FM2 nav obligāts, ja velkmes ventilators SB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai.

| PB | Spiediena ventilators (parauga daļas ņemšanas tips, tikai 13. attēlā) |
| --- | --- |

PB

Spiediena ventilators (parauga daļas ņemšanas tips, tikai 13. attēlā)

Lieto, lai kontrolētu atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu, PB var pievienot plūsmas kontrolētājam FC1 vai FC2. PB nav nepieciešams, ja izmanto droseļvārstu. Ar PB var mērīt atšķaidīšanas gaisa plūsmu, ja tas ir kalibrēts.

| SB | Velkmes ventilators (frakciju paraugu ņemšanas tips, tikai 13. attēlā) |
| --- | --- |

SB

Velkmes ventilators (frakciju paraugu ņemšanas tips, tikai 13. attēlā)

SB var izmantot, lai mērītu atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu, ja tas ir kalibrēts.

| DT | Atšķaidīšanas tunelis (daļējas plūsmas) |
| --- | --- |

DT

Atšķaidīšanas tunelis (daļējas plūsmas)

Atšķaidīšanas tunelis:

| a) | ir pietiekami garš, lai izraisītu pilnīgu izplūdes gāzu un atšķaidītāja sajaukšanos turbulentas plūsmas apstākļos (Reinoldsa skaitlis Re ir lielāks nekā 4 000, kur Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs) parauga daļas ņemšanas sistēmai, t. i., pilnīga sajaukšanās nav nepieciešama visai paraugu ņemšanas sistēmai; |
| --- | --- |

a)

ir pietiekami garš, lai izraisītu pilnīgu izplūdes gāzu un atšķaidītāja sajaukšanos turbulentas plūsmas apstākļos (Reinoldsa skaitlis Re ir lielāks nekā 4 000, kur Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs) parauga daļas ņemšanas sistēmai, t. i., pilnīga sajaukšanās nav nepieciešama visai paraugu ņemšanas sistēmai;

| b) | ir izgatavots no nerūsējošā tērauda; |
| --- | --- |

b)

ir izgatavots no nerūsējošā tērauda;

| c) | var tikt sildīts līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

var tikt sildīts līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C);

| d) | var būt izolēts. |
| --- | --- |

d)

var būt izolēts.

| PSP | Daļiņu paraugu ņemšanas zonde (parauga daļas ņemšanas tips, tikai 13. attēlā) |
| --- | --- |

PSP

Daļiņu paraugu ņemšanas zonde (parauga daļas ņemšanas tips, tikai 13. attēlā)

Daļiņu paraugu ņemšanas zonde ir daļiņu pārvades caurules PTT galvenā sadaļa (skatīt A.2.2.6. punktu), un tā:

| a) | tiek uzstādīta, vēršot uz augšu punktā, kurā atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušās, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa DT centra līnijas aptuveni desmit tuneļa diametrus lejpus punktam, kurā izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

a)

tiek uzstādīta, vēršot uz augšu punktā, kurā atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušās, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa DT centra līnijas aptuveni desmit tuneļa diametrus lejpus punktam, kurā izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī;

| b) | ir ar 8 mm minimālo iekšējo diametru; |
| --- | --- |

b)

ir ar 8 mm minimālo iekšējo diametru;

| c) | var tikt sildīta līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C), tieši sildot vai iepriekš sildot atšķaidītāju, ja atšķaidītāja temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

c)

var tikt sildīta līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C), tieši sildot vai iepriekš sildot atšķaidītāju, ja atšķaidītāja temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| d) | var būt izolēta. |
| --- | --- |

d)

var būt izolēta.

A.2.2.3.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas apraksts

Atšķaidīšanas sistēmu apraksta, pamatojoties uz neapstrādātu izplūdes gāzu kopējā apjoma atšķaidīšanu atšķaidīšanas tunelī DT, izmantojot CVS (konstantā tilpuma paraugu ņemšanu) koncepciju, un tā ir parādīta 15. attēlā.

Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātrumu mēra vai nu ar tilpumregulēšanas sūkni (PDP), kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV), vai zemskaņas Venturi cauruli (SSV). Siltummaini (HE) vai elektronisko plūsmas kompensāciju (EFC) var izmantot proporcionālai daļiņu paraugu ņemšanai un plūsmas noteikšanai. Tā kā daļiņu masas noteikšanas pamatā ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma, nav nepieciešams aprēķināt atšķaidīšanas pakāpi.

Lai turpmāk savāktu daļiņas, atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu laiž caur divkāršās atšķaidīšanas daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu (skatīt 17. attēlu). Lai gan divkāršās atšķaidīšanas sistēma daļēji ir atšķaidīšanas sistēma, to raksturo kā daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas paveidu, jo tai un tipiskai daļiņu paraugu ņemšanas sistēmai ir kopīgas daudzas daļas.

15.   attēls

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas (CVS) shēma

Image

A.2.2.4.   Komponenti 15. attēlā

| EP | Izplūdes caurule |
| --- | --- |

EP

Izplūdes caurule

Izplūdes caurules garums no motora izplūdes kolektora izejas, turbokompresora izvada vai pēcapstrādes iekārtas līdz atšķaidīšanas tunelim nedrīkst pārsniegt 10 m. Ja sistēmas garums pārsniedz 4 m, visas cauruļu sistēmas virs 4 m tiek izolētas, izņemot iekšvada dūmmēru, ja tādu izmanto. Izolācijas radiālajam biezumam jābūt vismaz 25 mm. Izolējošo materiālu siltumvadāmības vērtība nedrīkst pārsniegt 0,1 W/mK, ko mēra ar 673 K. Lai samazinātu izplūdes caurules termālo inerci, ieteiktā biezuma attiecība pret diametru ir 0,015 vai mazāk. Elastīgas daļas izmanto ierobežoti, garuma attiecībai pret diametru esot 12 vai mazāk.

| PDP | Tilpumregulēšanas sūknis |
| --- | --- |

PDP

Tilpumregulēšanas sūknis

PDP mēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu pēc sūkņa apgriezieniem un sūkņa darba tilpumu. Izplūdes gāzu pretspiedienu nedrīkst mākslīgi pazemināt ar PDP vai atšķaidītāja ieplūdes sistēmu. Statiskais izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra, PDP sistēmai darbojoties, paliek robežās ± 1,5 kPa no statiskā spiediena, ko mēra bez savienojuma ar PDP ar identiskiem motora apgriezieniem un slodzi. Gāzes sajaukuma temperatūra tieši pirms PDP ir robežās ±6 K no vidējās darbības temperatūras, ko novēro testa laikā, kad netiek izmantota plūsmas kompensācija (EFC). Plūsmas kompensācija atļauta tikai tad, ja temperatūra pie ieplūdes PDP nepārsniedz 323 K (50 °C).

| CFV | Kritiskās plūsmas Venturi caurule |
| --- | --- |

CFV

Kritiskās plūsmas Venturi caurule

CFV mēra kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmu, noturot plūsmu robežstāvoklī (kritiskā plūsma). Statiskais izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra, CFV sistēmai darbojoties, paliek robežās ± 1,5 kPa no statiskā spiediena, ko mēra bez savienojuma ar CFV ar identiskiem motora apgriezieniem un slodzi. Gāzu maisījuma temperatūra tieši pirms CFV ir robežās ± 11 K no vidējās darbības temperatūras, ko novēro testa laikā, kad neizmanto plūsmas kompensāciju (EFC).

| SSV | Zemskaņas Venturi caurule |
| --- | --- |

SSV

Zemskaņas Venturi caurule

SSV mēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu, izmantojot zemskaņas Venturi caurules gāzes plūsmas funkciju, atkarībā no ievades spiediena, ievades temperatūras un spiediena krituma starp Venturi caurules ievadi un sašaurinājumu. Statisko izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra, SSV sistēmai darbojoties, paliek robežās ± 1,5 kPa no statiskā spiediena, ko mēra bez savienojuma ar SSV pie identiskiem motora apgriezieniem un slodzes. Gāzu maisījuma temperatūra tieši pirms SSV ir robežās ± 11 K no vidējās darbības temperatūras, ko novēro testa laikā, kad neizmanto plūsmas kompensāciju (EFC).

| HE | Siltummainis (pēc izvēles) |
| --- | --- |

HE

Siltummainis (pēc izvēles)

Siltummainis ir ar pietiekamu kapacitāti, lai noturētu temperatūru iepriekš minētajās robežās. Ja izmanto EFC, siltummainis nav nepieciešams.

| EFC | Elektroniska plūsmas kompensācija (pēc izvēles) |
| --- | --- |

EFC

Elektroniska plūsmas kompensācija (pēc izvēles)

Ja temperatūra pie ievada PDP, CFV vai SSV netiek noturēta iepriekš minētajās robežās, nepieciešama plūsmas kompensācijas sistēma, lai nepārtraukti mērītu plūsmas ātrumu un kontrolētu proporcionālo paraugu ņemšanu divkāršās atšķaidīšanas sistēmā. Šim nolūkam izmanto nepārtraukti mērītus plūsmas ātruma signālus, lai noturētu proporcionalitāti parauga plūsmas ātrumam caur daļiņu filtriem divkāršās atšķaidīšanas sistēmā (skatīt 17. attēlu) robežās ± 2,5 %.

| DT | Atšķaidīšanas tunelis (pilnas plūsmas) |
| --- | --- |

DT

Atšķaidīšanas tunelis (pilnas plūsmas)

Atšķaidīšanas tunelis:

| a) | ir ar pietiekami nelielu diametru, lai izraisītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis Re ir lielāks nekā 4 000, kur Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs), un pietiekami garš, lai izraisītu izplūdes gāzu un atšķaidītāja pilnīgu sajaukšanos; |
| --- | --- |

a)

ir ar pietiekami nelielu diametru, lai izraisītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis Re ir lielāks nekā 4 000, kur Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs), un pietiekami garš, lai izraisītu izplūdes gāzu un atšķaidītāja pilnīgu sajaukšanos;

| b) | var būt izolēts; |
| --- | --- |

b)

var būt izolēts;

| c) | var tikt sildīts, lai tā sieniņas sasniegtu ūdens kondensēšanās novēršanai pietiekamu temperatūru. |
| --- | --- |

c)

var tikt sildīts, lai tā sieniņas sasniegtu ūdens kondensēšanās novēršanai pietiekamu temperatūru.

Motora izplūdes gāzes novada lejup uz punktu, kur tās tiek ievadītas atšķaidīšanas tunelī un pamatīgi sajauktas. Var izmantot sajaukšanas sprauslu.

Ja izmanto divkāršās atšķaidīšanas sistēmu, paraugu no atšķaidīšanas tuneļa nosūta uz sekundāro atšķaidīšanas tuneli, kur tas tiek vēl vairāk atšķaidīts, un tad tas plūst caur paraugu ņemšanas filtriem (17. attēls). Sekundārā atšķaidīšanas sistēma nodrošina pietiekamu sekundāro atšķaidītāju, lai noturētu divkārši atšķaidītās izplūdes gāzu plūsmas temperatūru robežās no 315 K (42 °C) līdz 325 K (52 °C) tieši pirms daļiņu filtra.

| DAF | Atšķaidītāja filtrs |
| --- | --- |

DAF

Atšķaidītāja filtrs

Atšķaidītāju (apkārtējais gaiss, sintētiskais gaiss vai slāpeklis) filtrē ar augsti efektīvo (HEPA) filtru, kura sākotnējā minimālā savākšanas efektivitāte ir 99,97 % saskaņā ar EN 1822-1 (H14 klases filtrs vai labāks), ASTM F 1471-93 vai līdzvērtīgu standartu.

| PSP | Daļiņu paraugu ņemšanas zonde |
| --- | --- |

PSP

Daļiņu paraugu ņemšanas zonde

Zonde ir PTT priekšējā daļa un:

| a) | to uzstāda pavērstu pret plūsmu vietā, kur atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušās, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa DT centra līnijas atšķaidīšanas sistēmās, apmēram desmit tuneļa diametrus lejpus punktam, kurā izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

a)

to uzstāda pavērstu pret plūsmu vietā, kur atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušās, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa DT centra līnijas atšķaidīšanas sistēmās, apmēram desmit tuneļa diametrus lejpus punktam, kurā izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī;

| b) | ir vismaz ar 8 mm lielu iekšējo diametru; |
| --- | --- |

b)

ir vismaz ar 8 mm lielu iekšējo diametru;

| c) | var tikt sildīta līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C), tieši sildot vai iepriekš sildot atšķaidītāju, ja gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu nonākšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

c)

var tikt sildīta līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C), tieši sildot vai iepriekš sildot atšķaidītāju, ja gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu nonākšanas atšķaidīšanas tunelī;

| d) | var būt izolēta. |
| --- | --- |

d)

var būt izolēta.

A.2.2.5.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas apraksts

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma ir nepieciešama daļiņu savākšanai daļiņu filtrā un ir parādīta 16. un 17. attēlā. Kopējā paraugu ņemšanas sistēmas daļējās plūsmas atšķaidīšanas gadījumā, ko veido visu atšķaidīto izplūdes gāzu paraugs, plūstot caur filtriem, atšķaidīšanas sistēma parasti ir apvienota ar paraugu ņemšanas sistēmu (skatīt 12. attēlu). Gadījumā ar frakciju paraugu ņemšanas daļējas plūsmas atšķaidīšanu vai pilnas plūsmas atšķaidīšanu, ko veido tikai atšķaidītas izplūdes gāzu daļa, plūstot caur filtriem, atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas parasti ir atsevišķas vienības.

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņem no atšķaidīšanas tuneļa DT, izmantojot daļiņu paraugu ņemšanas zondi PSP un daļiņu pārvades cauruli PTT, kā arī paraugu ņemšanas sūkni P, kā parādīts 16. attēlā. Paraugu laiž caur filtra turētāju(-iem) FH, kurā ir daļiņu paraugu ņemšanas filtri. Parauga plūsmas ātrumu kontrolē plūsmas kontrolētājs FC3.

Attiecībā uz pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu izmanto divkāršās atšķaidīšanas daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu, kā parādīts 17. attēlā. Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu laiž no atšķaidīšanas tuneļa DT caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi PSP un daļiņu pārvades cauruli PTT uz sekundāro atšķaidīšanas tuneli SDT, kur to atšķaida vēlreiz. Tad paraugu laiž caur filtra turētāju(-iem) FH, kurā ir daļiņu paraugu ņemšanas filtri. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums parasti ir nemainīgs, bet parauga plūsmas ātrumu kontrolē ar plūsmas kontrolētāju FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (skatīt 15. attēlu), kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu izmanto kā FC3 komandsignālu.

16.   attēls

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shēma

Image

17.   attēls

Divkāršās atšķaidīšanas daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shēma

Image

A.2.2.6.   Komponenti 16. attēlā (tikai daļējas plūsmas sistēma) un 17. attēlā (tikai pilnas plūsmas sistēma)

| PTT | Daļiņu pārvades caurule |
| --- | --- |

PTT

Daļiņu pārvades caurule

Pārvades caurule:

| a) | ir inerta attiecībā pret PM; |
| --- | --- |

a)

ir inerta attiecībā pret PM;

| b) | var tikt sildīta līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

var tikt sildīta līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C);

| c) | var būt izolēta. |
| --- | --- |

c)

var būt izolēta.

| SDT | Sekundārais atšķaidīšanas tunelis (tikai 17. attēlā) |
| --- | --- |

SDT

Sekundārais atšķaidīšanas tunelis (tikai 17. attēlā)

Sekundārais atšķaidīšanas tunelis:

| a) | ir pietiekami garš un ar pietiekamu diametru, lai atbilstu šā pielikuma 9.4.2. punkta f) apakšpunktā paredzētajām prasībām par sistēmā pavadīto laiku; |
| --- | --- |

a)

ir pietiekami garš un ar pietiekamu diametru, lai atbilstu šā pielikuma 9.4.2. punkta f) apakšpunktā paredzētajām prasībām par sistēmā pavadīto laiku;

| b) | var tikt sildīts līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

var tikt sildīts līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C);

| c) | var būt izolēts. |
| --- | --- |

c)

var būt izolēts.

| FH | Filtra turētājs |
| --- | --- |

FH

Filtra turētājs

Filtra turētājs:

| a) | ir ar 12,5° (no centra) konusa leņķi pārejai no pārvades caurules diametra līdz plūsmas iedarbībai pakļautajam filtra virsmas diametram; |
| --- | --- |

a)

ir ar 12,5° (no centra) konusa leņķi pārejai no pārvades caurules diametra līdz plūsmas iedarbībai pakļautajam filtra virsmas diametram;

| b) | var tikt sildīts līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

var tikt sildīts līdz sienas temperatūrai, kas ir 325 K (52 °C);

| c) | var būt izolēts. |
| --- | --- |

c)

var būt izolēts.

Atļauts izmantot vairāku filtru mainītājus (automātiskos mainītājus), ja starp paraugu ņemšanas filtriem nav mijiedarbības.

PTFE membrānas filtrus uzstāda īpašā kasetē filtra turētājā.

Inerces iepriekšējo klasificētāju ar 50 % dalītājpunktu no 2,5 μm līdz 10 μm uzstāda tieši aiz filtra turētāja, ja izmanto atvērtas caurules paraugu ņemšanas zondi, kas vērsta augšup.

| P | Parauga ņemšanas sūknis |
| --- | --- |
| FC2 | Plūsmas kontrolētājs |

P

Parauga ņemšanas sūknis

FC2

Plūsmas kontrolētājs

Plūsmas kontrolētāju izmanto, lai kontrolētu daļiņu paraugu plūsmas ātrumu.

| FM3 | Plūsmas mēriekārta |
| --- | --- |

FM3

Plūsmas mēriekārta

Gāzes mērītājs vai plūsmas instrumenti, ar kuriem nosaka daļiņu paraugu plūsmu caur daļiņu filtru. To var uzstādīt pirms vai pēc paraugu ņemšanas sūkņa P.

| FM4 | Plūsmas mēriekārta |
| --- | --- |

FM4

Plūsmas mēriekārta

Gāzes mērītājs vai plūsmas instrumenti, ar kuriem nosaka sekundārā atšķaidīšanas gaisa plūsmu caur daļiņu filtru.

| BV | Lodvārsts (pēc izvēles) |
| --- | --- |

BV

Lodvārsts (pēc izvēles)

Lodvārsta iekšējais diametrs nedrīkst būt mazāks par daļiņu pārvades caurules PTT iekšējo diametru, un pārslēgšanas laikam jābūt īsākam par 0,5 sekundēm.

3. Papildinājums

Statistika

A.3.1.   Vidējā vērtība un standartnovirze

Vidējo aritmētisko vērtību aprēķina šādi:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

Standartnovirzi aprēķina šādi:

| | (103) |
| --- | --- |

Formula

(103)

A.3.2.   Regresijas analīze

Regresijas slīpumu aprēķina šādi:

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Regresijas līnijas y leņķi aprēķina šādi:

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

Aplēses standartkļūdu (SEE) aprēķina šādi:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

Noteikšanas koeficientu aprēķina šādi:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

A.3.3.   Sistēmas līdzvērtīguma noteikšana

Sistēmas līdzvērtīgumu nosaka saskaņā ar šā pielikuma 5.1.1. punktu, pamatojoties uz septiņu (vai vairāku) paraugu pāru korelācijas izpēti starp minēto un kādu no šajā pielikumā minētajām akceptētajām standartsistēmām, izmantojot attiecīgu(-us) testa ciklu(-s). Izmantojamie līdzvērtīguma kritēriji ir F tests un divpusējais Stjūdenta t tests.

Šī statistiskā metode pārbauda hipotēzi par to, ka parauga standartnovirze un parauga vidējā vērtība emisijai, kas izmērīta ar kandidātsistēmu, neatšķiras no parauga standartnovirzes un parauga vidējās vērtības emisijai, kas izmērīta ar standartsistēmu. Hipotēzi pārbauda, pamatojoties uz 10 % svarīguma pakāpi F un t vērtībām. Kritiskās F un t vērtības septiņu un desmit paraugu pāriem dotas 9. tabulā. Ja F un t vērtības, kas aprēķinātas pēc turpmāk norādītā vienādojuma, ir lielākas nekās kritiskās F un t vērtības, kandidātsistēma nav līdzvērtīga.

Ievēro šādu procedūru. Indeksi R un C atbilst attiecīgi standarta un kandidāta sistēmām, proti:

| a) | veic vismaz 7 testus ar kandidāta un standarta sistēmām, kas darbojas vienlaicīgi; testu skaitu apzīmē ar n
  R un n
  C; |
| --- | --- |

a)

veic vismaz 7 testus ar kandidāta un standarta sistēmām, kas darbojas vienlaicīgi; testu skaitu apzīmē ar n
  R un n
  C;

| b) | aprēķina vidējās vērtības

  un

  un standartnovirzes s
  R un s
  C; |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | F vērtību aprēķina šādi: | (108) |
| --- | --- | --- |

c)

F vērtību aprēķina šādi:

Formula

(108)

(lielākajai no divām s
  R vai s
  C standartnovirzēm jābūt skaitītājā);

| d) | t vērtību aprēķina šādi: | (109) |
| --- | --- | --- |

d)

t vērtību aprēķina šādi:

Formula

(109)

| e) | salīdzina aprēķinātās F un t vērtības ar kritiskajām F un t vērtībām, kas atbilst 9. tabulā norādīto testu skaitam; ja izvēlas lielāku paraugu skaitu, jāmeklē skaitļi statistikas tabulās ar 10 % svarīguma (90 % ticamības) pakāpi; |
| --- | --- |

e)

salīdzina aprēķinātās F un t vērtības ar kritiskajām F un t vērtībām, kas atbilst 9. tabulā norādīto testu skaitam; ja izvēlas lielāku paraugu skaitu, jāmeklē skaitļi statistikas tabulās ar 10 % svarīguma (90 % ticamības) pakāpi;

| f) | šādi nosaka brīvības pakāpi (df):






  F testam:

  , | (110) |
| --- | --- | --- |
| T testam: | (111) |

f)

šādi nosaka brīvības pakāpi (df):

Formula

Formula

(110)

Formula

(111)

| g) | līdzvērtīgumu nosaka šādi:






  i) | ja F < F
  crit un t < t
  crit, tad kandidātsistēma ir līdzvērtīga šā pielikuma standartsistēmai; |
| --- | --- | --- |

g)

līdzvērtīgumu nosaka šādi:

i)

ja F < F
  crit un t < t
  crit, tad kandidātsistēma ir līdzvērtīga šā pielikuma standartsistēmai;

| ii) | ja F ≥ F
  crit vai t ≥ t
  crit, tad kandidātsistēma ir atšķirīga no šā pielikuma standartsistēmas. |
| --- | --- |

ii)

ja F ≥ F
  crit vai t ≥ t
  crit, tad kandidātsistēma ir atšķirīga no šā pielikuma standartsistēmas.

9.   tabula

t un F vērtības izraudzītajam paraugu skaitam

| Paraugu skaits | F tests | t tests |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6, 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7, 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8, 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9, 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Paraugu skaits

F tests

t tests

df

Fcrit

df

tcrit

7

6, 6

3,055

6

1,943

8

7, 7

2,785

7

1,895

9

8, 8

2,589

8

1,860

10

9, 9

2,440

9

1,833

4.papildinājums

Oglekļa plūsmas pārbaude

A.4.1.   Ievads

Lielākā daļa oglekļa izplūdes gāzēs ir no degvielas, un tā lielākā daļa izplūdes gāzēs ir CO2. Uz šo pamatojas sistēmas pārbaude, balstoties uz CO2 mērījumiem.

Oglekļa plūsmu izplūdes mērījumu sistēmās nosaka pēc degvielas plūsmas ātruma. Oglekļa plūsmu vairākos emisiju un daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu paraugu ņemšanas punktos nosaka pēc CO2 koncentrācijas un gāzes plūsmas ātruma šajos punktos.

Tādējādi motors ir oglekļa plūsmas avots un, novērojot tādu pašu oglekļa plūsmu izplūdes caurulē un daļējās plūsmas izvadā, PM paraugu ņemšanas sistēma pārbauda noplūdes un plūsmas mērījumu precizitāti. Šīs pārbaudes priekšrocība ir tā, ka komponenti darbojas faktiskajos motora testa temperatūras un plūsmas apstākļos.

18. attēlā parādīti paraugu ņemšanas punkti, kuros pārbauda oglekļa plūsmas. Turpmāk doti īpašie vienādojumi oglekļa plūsmas aprēķināšanai katrā paraugu ņemšanas punktā.

18.   attēls

Oglekļa plūsmas pārbaudes mērījumu punkti

Image

A.4.2.   Oglekļa plūsmas ātrums motorā (1. atrašanās vieta)

Oglekļa masas plūsmas ātrumu motorā degvielai CH
  α
  O
  ε
  aprēķina ar šādu formulu:

| | (112) |
| --- | --- |

Formula

(112)

kur

| qmf | ir degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s. |
| --- | --- |

qmf

ir degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s.

A.4.3.   Oglekļa plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs (2. atrašanās vieta)

Oglekļa masas plūsmas ātrumu motora izplūdes caurulē nosaka pēc neapstrādāta CO2 koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma:

| | (113) |
| --- | --- |

Formula

(113)

kur

| c
  CO2,r | ir mitra CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs, %, |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | ir mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā, %, |
| q

  mew | ir izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, kg/s, |
| Me | ir izplūdes gāzu molārmasa, g/mol. |

c
  CO2,r

ir mitra CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs, %,

c
  CO2,a

ir mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā, %,

q

  mew

ir izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, kg/s,

Me

ir izplūdes gāzu molārmasa, g/mol.

Ja CO2 mēra uz sausa pamata, to pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar 8.1. punktu.

A.5.4.   Oglekļa plūsmas ātrums atšķaidīšanas sistēmā (3. atrašanās vieta)

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā jāņem vērā arī sadalījuma attiecība. Oglekļa plūsmas ātrumu nosaka pēc atšķaidītā CO2 koncentrācijas, izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma un parauga plūsmas ātruma:

| | (114) |
| --- | --- |

Formula

(114)

kur

| c
  CO2,d | ir mitra CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā, %, |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | ir mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā, %, |
| q

  mew | ir izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, kg/s, |
| q

  mp | ir izplūdes gāzes parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kg/s, |
| Me | ir izplūdes gāzu molārmasa, g/mol. |

c
  CO2,d

ir mitra CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā, %,

c
  CO2,a

ir mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā, %,

q

  mew

ir izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, kg/s,

q

  mp

ir izplūdes gāzes parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kg/s,

Me

ir izplūdes gāzu molārmasa, g/mol.

Ja CO2 mēra uz sausa pamata, to pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar 8.1. punktu.

A.4.4.   Izplūdes gāzu molārmasas aprēķins

Izplūdes gāzu molārmasu aprēķina saskaņā ar 41. vienādojumu (skatīt šā pielikuma 8.4.2.4. punktu)

Var arī izmantot šādu izplūdes gāzu molārmasu:

| Me
  (dīzeļdegviela) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| Me
  (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| Me
  (NG) | = | 28,3 g/mol |

Me
  (dīzeļdegviela)

=

28,9 g/mol

Me
  (LPG)

=

28,6 g/mol

Me
  (NG)

=

28,3 g/mol

5.papildinājums

Aprēķina procedūras piemērs

A.5.1.   Apgriezienu skaita un griezes momenta denormalizēšanas procedūra

Piemēram, denormalizē šādu testa punktu:

| apgriezienu skaita % | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| griezes momenta % | = | 82 % |

apgriezienu skaita %

=

43 %

griezes momenta %

=

82 %

Pieņemot šādas vērtības:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

rezultāts ir šāds:

Formula

Maksimālo griezes momentu, kas ir 700 Nm, novēro no kartēšanas līknes ar apgriezienu skaitu 1,178 min–1

Formula

A.5.2.   Stehiometrisku aprēķinu pamatdati

| Ūdeņraža atommasa | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Oglekļa atommasa | 12,011 g/atom |
| Sēra atommasa | 32,065 g/atom |
| Slāpekļa atommasa | 14,0067 g/atom |
| Skābekļa atommasa | 15,9994 g/atom |
| Argona atommasa | 39,9 g/atom |
| Ūdens molārmasa | 18,01534 g/mol |
| Oglekļa dioksīda molārmasa | 44,01 g/mol |
| Oglekļa monoksīda molārmasa | 28,011 g/mol |
| Skābekļa molārmasa | 31,9988 g/mol |
| Slāpekļa molārmasa | 28,011 g/mol |
| Slāpekļa oksīda molārmasa | 30,008 g/mol |
| Slāpekļa dioksīda molārmasa | 46,01 g/mol |
| Sēra dioksīda molārmasa | 64,066 g/mol |
| Sausa gaisa molārmasa | 28,965 g/mol |

Ūdeņraža atommasa

1,00794 g/atom

Oglekļa atommasa

12,011 g/atom

Sēra atommasa

32,065 g/atom

Slāpekļa atommasa

14,0067 g/atom

Skābekļa atommasa

15,9994 g/atom

Argona atommasa

39,9 g/atom

Ūdens molārmasa

18,01534 g/mol

Oglekļa dioksīda molārmasa

44,01 g/mol

Oglekļa monoksīda molārmasa

28,011 g/mol

Skābekļa molārmasa

31,9988 g/mol

Slāpekļa molārmasa

28,011 g/mol

Slāpekļa oksīda molārmasa

30,008 g/mol

Slāpekļa dioksīda molārmasa

46,01 g/mol

Sēra dioksīda molārmasa

64,066 g/mol

Sausa gaisa molārmasa

28,965 g/mol

Pieņemot, ka nav kompresijspējas ietekmes, visas gāzes, kas iesaistītas motora ieplūdes/sadedzes/izplūdes procesos, var uzskatīt par ideālām, un tādēļ ikviena tilpuma aprēķina pamatā ir molārtilpums 22,414 l/mol saskaņā ar Avogadro hipotēzi.

A.5.3.   Gāzveida emisijas (dīzeļdegvielai)

Mērījuma dati par testa cikla atsevišķu punktu (datu paraugu ņemšanas ātrums ir 1 Hz) momentānas masas emisijas aprēķinam parādīti zemāk. Šajā piemērā CO un NOx mēra uz sausa pamata, bet HC — uz mitra. HC koncentrācija dota propāna ekvivalentā (C3), un tā jāreizina ar 3, lai iegūtu C1 ekvivalentu. Aprēķina procedūra ir identiska citiem punktiem ciklā.

Aprēķina piemērā parādīti noapaļoti starprezultāti dažādos posmos labākam priekšstatam. Jāatzīmē, ka attiecībā uz faktiskiem aprēķiniem starprezultātus nedrīkst noapaļot (skatīt šā pielikuma 8. punktu).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Aplūko šādu degvielas sastāvu:

| Komponents | Molārais koeficients | % masa |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponents

Molārais koeficients

% masa

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1. posms.   Korekcija no sausa uz mitru (šā pielikuma 8.1. punkts):

16. vienādojums:

Formula

13. vienādojums:

Formula

12. vienādojums:

Formula

Formula

2. posms.   NOx korekcija attiecībā uz temperatūru un mitrumu (8.2.1. punkts):

23. vienādojums:

Formula

3. posms.   Katra individuālā cikla punkta momentānās emisijas aprēķins (šā pielikuma 8.4.2.3. punkts):

36. vienādojums:

Formula

Formula

Formula

4. posms.   Masas emisijas aprēķins ciklā, integrējot momentānās emisijas vērtības un u vērtības no 5. tabulas (šā pielikuma 8.4.2.3. punkts).

Attiecībā uz WHTC ciklu (1 800 s) pieņem šādu aprēķinu un tādu pašu emisiju katrā cikla punktā:

36. vienādojums:

Formula

Formula

Formula

5. posms.   Īpašās emisijas aprēķins (šā pielikuma 8.6.3. punkts):

69. vienādojums:

Formula

Formula

Formula

A.5.4.   Daļiņu emisija (dīzeļdegvielai)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

1. posms.   m
  edf aprēķins (šā pielikuma 8.4.3.2.2. punkts):

48. vienādojums:

Formula

47. vienādojums:

Formula

46. vienādojums:

Formula

2. posms.   Daļiņu masas noturīguma korekcija (šā pielikuma 8.3. punkts).

Pirms testa:

26. vienādojums:

Formula

25. vienādojums:

Formula

Pēc testa:

26. vienādojums:

Formula

25. vienādojums:

Formula

27. vienādojums:

Formula

3. posms.   Daļiņu masas emisijas aprēķins ( šā pielikuma 8.4.3.2.2. punkts):

45. vienādojums:

Formula

4. posms.   Īpašās emisijas aprēķins (šā pielikuma 8.6.3. punkts):

69. vienādojums:

Formula

A.5.5.   λ–nobīdes koeficients (Sλ)

A.5.5.1.   λ–nobīdes koeficienta (Sλ) aprēķins (1)

Formula

kur

| Sλ | = | λ–nobīdes koeficients, |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | inerto gāzu tilpuma % degvielā (t. i., N2, CO2, He u. c.), |
| O2* | = | sākotnējā skābekļa tilpuma % degvielā, |
| n un m | = | attiecinājums pret vidējo CnHm, kas norāda ogļūdeņražus degvielā, t. i.:


  kur







  CH4 | = | metāna tilpuma % degvielā, |
| C2 | = | visu C2 ogļūdeņražu (piemēram, C2H6, C2H4 u. c.) tilpuma % degvielā, |
| C3 | = | visu C3 ogļūdeņražu (piemēram, C3H8, C3H6 u. c.) tilpuma % degvielā, |
| C4 | = | visu C4 ogļūdeņražu (piemēram, C4H10, C4H8 u. c.) tilpuma % degvielā, |
| C5 | = | visu C5 ogļūdeņražu (piemēram, C5H12, C5H10u. c.) tilpuma % degvielā, |
| diluent | = | atšķaidīšanas gāzu (t. i., O2*, N2, CO2, He u. c.) tilpuma % degvielā. |

Sλ

=

λ–nobīdes koeficients,

inert %

=

inerto gāzu tilpuma % degvielā (t. i., N2, CO2, He u. c.),

O2*

=

sākotnējā skābekļa tilpuma % degvielā,

n un m

=

attiecinājums pret vidējo CnHm, kas norāda ogļūdeņražus degvielā, t. i.:

kur

CH4

=

metāna tilpuma % degvielā,

C2

=

visu C2 ogļūdeņražu (piemēram, C2H6, C2H4 u. c.) tilpuma % degvielā,

C3

=

visu C3 ogļūdeņražu (piemēram, C3H8, C3H6 u. c.) tilpuma % degvielā,

C4

=

visu C4 ogļūdeņražu (piemēram, C4H10, C4H8 u. c.) tilpuma % degvielā,

C5

=

visu C5 ogļūdeņražu (piemēram, C5H12, C5H10u. c.) tilpuma % degvielā,

diluent

=

atšķaidīšanas gāzu (t. i., O2*, N2, CO2, He u. c.) tilpuma % degvielā.

A.5.5.2.   λ–nobīdes koeficienta Sλ aprēķina piemēri

1. piemērs. G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (pēc tilpuma)

Formula

Formula

Formula

2. piemērs. GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (pēc tilpuma)

Formula

Formula

Formula

3. piemērs. USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stehiometriskā gaisa un degvielas attiecība automobiļu degvielā — SAE J1829, 1987. gada jūnijs. Džons Heivuds “Iekšdedzes dzinēja pamatkoncepcija” (John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals), McGraw-Hill, 1988, 3.4. nodaļa “Sadedzes stehiometrija” (68.–72. lpp.)

6. papildinājums

Palīgierīču un iekārtu uzstādīšana emisiju testa vajadzībām

| Numurs | Palīgierīces | Uzstādīšana emisiju testa vajadzībām |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ieplūdes sistēma | |
| Ieplūdes kolektors | Jā |
| Kartera emisijas kontroles sistēma | Jā |
| Divkāršās iesūkšanas ieplūdes kolektora sistēmas kontrolierīces | Jā |
| Gaisa plūsmas mērītājs | Jā |
| Gaisa ieplūdes vadi | Jā, vai testēšanas telpas iekārta |
| Gaisa filtrs | Jā, vai testēšanas telpas iekārta |
| Ieplūdes klusinātājs | Jā, vai testēšanas telpas iekārta |
| Ātruma ierobežotājierīce | Jā |
| 2 | Ieplūdes kolektora sasildīšanas ierīce | Jā, ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī |
| 3 | Atgāzu izplūdes sistēma | |
| Izplūdes kolektors | Jā |
| Savienotājcaurules | Jā |
| Trokšņa slāpētājs | Jā |
| Izpūtējcaurule | Jā |
| Izplūdes bremzes | Nē, vai pilnībā vaļējas |
| Uzpūtes iekārta | Jā |
| 4 | Degvielas padeves sūknis | Jā |
| 5 | Gāzes motoru aprīkojums | |
| Elektroniska kontroles sistēma, gaisa plūsmas mērītājs utt. | Jā |
| Spiediena samazināšanas ierīce | Jā |
| Iztvaicētājs | Jā |
| Maisītājs | Jā |
| 6 | Degvielas iesmidzināšanas ierīce | |
| Priekšfiltrs | Jā |
| Filtrs | Jā |
| Sūknis | Jā |
| Augsta spiediena caurule | Jā |
| Iesmidzinātājs | Jā |
| Gaisa ieplūdes vārsts | Jā |
| Elektroniskā kontroles sistēma, sensori utt. | Jā |
| Regulatora/kontroles sistēma | Jā |
| Automātiska pilnas slodzes apturēšanas ierīce kontroles zobratam atkarībā no atmosfēras apstākļiem | Jā |
| 7 | Šķidruma dzesēšanas iekārta | |
| Radiators | Nē |
| Ventilators | Nē |
| Ventilatora slēgs | Nē |
| Ūdensstrūklas sūknis | Jā |
| Termostats | Jā, var uzstādīt pilnībā vaļēju |
| 8 | Gaisa dzesēšanas sistēma | |
| Slēgs | Nē |
| Ventilators vai pūtējs | Nē |
| Temperatūras regulēšanas ierīce | Nē |
| 9 | Elektroiekārtas | |
| Ģenerators | Nē |
| Tinums vai tinumi | Jā |
| Vadojums | Jā |
| Elektroniska kontroles sistēma | Jā |
| 10 | Ieplūdes gaisa uzpūtes iekārta | |
| Kompresors, kuru tiešā veidā darbina motors un/vai izplūdes gāzes | Jā |
| Uzpūtes gaisa dzesētājs | Jā, vai testēšanas telpas sistēmā |
| Dzesēšanas sūknis vai ventilators (motora darbināts) | Nē |
| Dzesēšanas plūsmas kontrolierīce | Jā |
| 11 | Pretpiesārņojuma iekārta (izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma) | Jā |
| 12 | Iedarbināšanas iekārta | Jā, vai testēšanas telpas sistēmā |
| 13 | Smēreļļu sūknis | Jā |

Numurs

Palīgierīces

Uzstādīšana emisiju testa vajadzībām

1

Ieplūdes sistēma

Ieplūdes kolektors

Jā

Kartera emisijas kontroles sistēma

Jā

Divkāršās iesūkšanas ieplūdes kolektora sistēmas kontrolierīces

Jā

Gaisa plūsmas mērītājs

Jā

Gaisa ieplūdes vadi

Jā, vai testēšanas telpas iekārta

Gaisa filtrs

Jā, vai testēšanas telpas iekārta

Ieplūdes klusinātājs

Jā, vai testēšanas telpas iekārta

Ātruma ierobežotājierīce

Jā

2

Ieplūdes kolektora sasildīšanas ierīce

Jā, ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī

3

Atgāzu izplūdes sistēma

Izplūdes kolektors

Jā

Savienotājcaurules

Jā

Trokšņa slāpētājs

Jā

Izpūtējcaurule

Jā

Izplūdes bremzes

Nē, vai pilnībā vaļējas

Uzpūtes iekārta

Jā

4

Degvielas padeves sūknis

Jā

5

Gāzes motoru aprīkojums

Elektroniska kontroles sistēma, gaisa plūsmas mērītājs utt.

Jā

Spiediena samazināšanas ierīce

Jā

Iztvaicētājs

Jā

Maisītājs

Jā

6

Degvielas iesmidzināšanas ierīce

Priekšfiltrs

Jā

Filtrs

Jā

Sūknis

Jā

Augsta spiediena caurule

Jā

Iesmidzinātājs

Jā

Gaisa ieplūdes vārsts

Jā

Elektroniskā kontroles sistēma, sensori utt.

Jā

Regulatora/kontroles sistēma

Jā

Automātiska pilnas slodzes apturēšanas ierīce kontroles zobratam atkarībā no atmosfēras apstākļiem

Jā

7

Šķidruma dzesēšanas iekārta

Radiators

Nē

Ventilators

Nē

Ventilatora slēgs

Nē

Ūdensstrūklas sūknis

Jā

Termostats

Jā, var uzstādīt pilnībā vaļēju

8

Gaisa dzesēšanas sistēma

Slēgs

Nē

Ventilators vai pūtējs

Nē

Temperatūras regulēšanas ierīce

Nē

9

Elektroiekārtas

Ģenerators

Nē

Tinums vai tinumi

Jā

Vadojums

Jā

Elektroniska kontroles sistēma

Jā

10

Ieplūdes gaisa uzpūtes iekārta

Kompresors, kuru tiešā veidā darbina motors un/vai izplūdes gāzes

Jā

Uzpūtes gaisa dzesētājs

Jā, vai testēšanas telpas sistēmā

Dzesēšanas sūknis vai ventilators (motora darbināts)

Nē

Dzesēšanas plūsmas kontrolierīce

Jā

11

Pretpiesārņojuma iekārta (izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma)

Jā

12

Iedarbināšanas iekārta

Jā, vai testēšanas telpas sistēmā

13

Smēreļļu sūknis

Jā

7. papildinājums

Amonjaka mērīšanas procedūra

A.7.1.   Šajā papildinājumā aprakstīta amonjaka (NH3) mērīšanas procedūra. Nelineāriem analizatoriem ir atļauts lietot linearizējošas shēmas.

A.7.2.   NH3 mērīšanai ir noteikti divi mērīšanas principi, un var izmantot jebkuru no tiem, ja tas atbilst attiecīgi A.7.2.1. vai A.7.2.2. punktā norādītajiem kritērijiem. NH3 mērījumos nav atļauts izmantot gāzes žāvēšanas ierīces.

A.7.2.1.   Diožu lāzera spektrometrs (LDS)

A.7.2.1.1.   Mērīšanas princips

LDS izmanto vienas līnijas spektroskopijas principu. NH3 absorbcijas līnijas izvēlas netālu no infrasarkanā spektra diapazona un skenē ar viena režīma diožu lāzeri.

A.7.2.1.2.   Uzstādīšana

Analizatoru uzstāda vai nu tieši izpūtējā (in situ), vai analizatoru korpusā, iegūstot paraugus saskaņā ar instrumenta izgatavotāja norādījumiem. Ja analizators ir uzstādīts korpusā, paraugu ceļš (paraugu ņemšanas līnija, priekšfiltrs(-i) un vārsti) ir izgatavots no nerūsējošā tērauda vai politetrafluoretilēna. To uzkarsē līdz 463 ± 10 K (190 ± 10 °C), lai samazinātu NH3 zudumus un paraugu ņemšanas artefaktus. Turklāt paraugu ņemšanas līnija ir pēc iespējas īsāka.

Izplūdes temperatūras un spiediena, uzstādīšanas vides un vibrāciju ietekme uz mērījumiem ir minimāla, vai arī izmanto kompensācijas metodes.

Attiecīgā gadījumā gaisa apvalks, ko izmanto in situ mērījumos instrumenta aizsardzībai, nedrīkst ietekmēt izplūdes gāzu sastāvdaļu koncentrāciju, kas mērīta lejpus ierīces, vai arī citu izplūdes gāzu sastāvdaļu paraugus ņem augšpus ierīces.

A.7.2.1.3.   Savstarpējie traucējumi

Lāzera spektrālā izšķirtspēja ir 0,5 cm-1 robežās, lai samazinātu savstarpējos traucējumus, ko var radīt citas izplūdes gāzēs esošās gāzes.

A.7.2.2.   Furjē transformācijas infrasarkanais spektrofotometrs (turpmāk “FTIR analizators”)

A.7.2.2.1.   Mērīšanas princips

FTIR analizators izmanto platās frekvenču joslas infrasarkanās spektroskopijas principu. Tas ļauj vienlaicīgi mērīt tās izplūdes gāzes sastāvdaļas, kuru standarta spektri ir pieejami ierīcē. Absorbcijas spektru (intensitāti/viļņa garumu) aprēķina ar Furjē transformācijas metodi, balstoties uz izmērīto interferogrammu (intensitāte/laiks).

A.7.2.2.2.   Uzstādīšana un paraugu ņemšana

FTIR analizatoru uzstāda saskaņā ar instrumenta izgatavotāja instrukcijām. Novērtēšanai izvēlas NH3 viļņu garumu. Paraugu ceļš (paraugu ņemšanas līnija, priekšfiltrs(-i) un vārsti) ir izgatavots no nerūsējošā tērauda vai politetrafluoretilēna, un to uzkarsē līdz 463 ± 10 K (190 ± 10 °C), lai samazinātu NH3 zudumus un paraugu ņemšanas artefaktus. Turklāt paraugu ņemšanas līnija ir pēc iespējas īsāka.

A.7.2.2.3.   Savstarpējie traucējumi

NH3 spektrālās izšķirtspējas viļņa garums ir 0,5 cm-1 robežās, lai samazinātu savstarpējos traucējumus, ko var radīt citas izplūdes gāzēs esošās gāzes.

A.7.3.   Emisijas testēšana un novērtēšana

A.7.3.1.   Analizatoru pārbaude

Pirms emisijas testa izvēlas analizatora diapazonu. Drīkst izmantot emisiju analizatorus ar automātisku vai manuālu diapazona pārslēgšanu. Testa cikla laikā emisiju analizatoru diapazonu nedrīkst pārslēgt.

Ja uz instrumentu neattiecas A.7.3.4.2. punkta noteikumi, nosaka nulles un standartreakcijas signāla laiku. Standartreakcijas signāla noteikšanai izmanto NH3 gāzi, kas atbilst A.7.4.2.7. punkta specifikācijām. Ir atļauts izmantot atsauces elementus, kas satur NH3 standartgāzi.

A.7.3.2.   Ar emisijām saistīto datu vākšana

Testu sērijas sākumā vienlaicīgi uzsāk NH3 datu vākšanu . NH3 koncentrāciju mēra pastāvīgi un datus ar vismaz 1 Hz frekvenci uzglabā datorsistēmā.

A.7.3.3.   Darbības pēc testa

Pēc testa beigām paraugu ņemšanu turpina, līdz beidzas sistēmas reakcijas laiks. Analizatora novirzi saskaņā ar A.7.3.4.1. punktu nosaka vienīgi tad, ja A.7.3.4.2. punktā minētā informācija nav pieejama.

A.7.3.4.   Analizatora svārstības

A.7.3.4.1.   Analizatora nulles un standartreakcijas signālu nosaka pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 30 minūtes pēc testa cikla beigām vai impregnēšanas perioda laikā. Atšķirība starp rezultātiem pirms un pēc testa ir mazāka par 2 procentiem no pilnas skalas.

A.7.3.4.2.   Analizatora svārstības nav jānosaka šādās situācijās:

| a) | ja instrumenta izgatavotāja A.7.4.2.3. un A.7.4.2.4. punktā noteiktās nulles un standartreakcijas svārstības atbilst A.7.3.4.1. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

ja instrumenta izgatavotāja A.7.4.2.3. un A.7.4.2.4. punktā noteiktās nulles un standartreakcijas svārstības atbilst A.7.3.4.1. punkta prasībām;

| b) | ja instrumenta izgatavotāja A.7.4.2.3. un A.7.4.2.4. punktā noteiktais nulles un standartreakcijas svārstību laika intervāls pārsniedz testa ilgumu. |
| --- | --- |

b)

ja instrumenta izgatavotāja A.7.4.2.3. un A.7.4.2.4. punktā noteiktais nulles un standartreakcijas svārstību laika intervāls pārsniedz testa ilgumu.

A.7.3.5.   Datu novērtēšana

Vidējo NH3 koncentrāciju (ppm/tests) nosaka, integrējot visa cikla momentānās vērtības. Izmanto šādu vienādojumu:

| ppm/tests) | (115) |
| --- | --- |

Formula

(115)

kur

| c
  NH3,I | ir momentānā NH3 koncentrācija izplūdes gāzē, ppm, |
| --- | --- |
| n | ir mērījumu skaits. |

c
  NH3,I

ir momentānā NH3 koncentrācija izplūdes gāzē, ppm,

n

ir mērījumu skaits.

Attiecībā uz WHTC testa galīgo rezultātu nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

| | (116) |
| --- | --- |

Formula

(116)

kur

| c
  NH3,cold | ir vidējā NH3 koncentrācija testā ar auksto palaidi, ppm, |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | ir vidējā NH3 koncentrācija testā ar karsto palaidi, ppm. |

c
  NH3,cold

ir vidējā NH3 koncentrācija testā ar auksto palaidi, ppm,

c
  NH3,hot

ir vidējā NH3 koncentrācija testā ar karsto palaidi, ppm.

A.7.4.   Analizatora specifikācija un pārbaude

A.7.4.1   Linearitātes prasības

Analizators atbilst šā pielikuma 7. tabulā noteiktajām linearitātes prasībām. Linearitātes pārbaudi saskaņā ar šā pielikuma 9.2.1. punktu veic vismaz reizi 12 mēnešos vai ikreiz, kad sistēma tiek remontēta vai mainīta tā, ka var tikt ietekmēta kalibrēšana. Saņemot iepriekšēju apstiprinājumu no apstiprinātājas iestādes, ir atļauti ne mazāk kā 10 atskaites punkti, ja iespējams pierādīt līdzvērtīgu precizitāti.

Linearitātes pārbaudei izmanto NH3 gāzi, kas atbilst A.7.4.2.7. punkta specifikācijām. Ir atļauts izmantot atsauces elementus, kas satur NH3 standartgāzi.

Instrumenti, kuru signālus izmanto kompensācijas algoritmiem, atbilst šā pielikuma 7. tabulā noteiktajām linearitātes prasībām. Linearitātes pārbaudi veic atbilstoši iekšējā audita procedūrām saskaņā ar instrumenta izgatavotāja vai ISO 9000 prasībām.

A.7.4.2.   Analizatora specifikācijas

Analizatora mērījumu diapazons un reakcijas laiks ir atbilstošs precizitātei, kas nepieciešama NH3 koncentrācijas mērīšanai īslaicīgas un vienmērīgas darbības nosacījumos.

A.7.4.2.1.   Minimālās noteikšanas robežas

Analizatora minimālās noteikšanas robežas ir < 2 ppm visos testēšanas apstākļos.

A.7.4.2.2.   Precizitāte

Precizitāte, kas definēta kā analizatora nolasījuma novirze no atsauces vērtības, nepārsniedz ± 3 % no nolasījuma vai ± 2 ppm, izvēlas lielāko vērtību.

A.7.4.2.3.   Nulles svārstība

Nulles reakcijas svārstību un attiecīgo laika intervālu nosaka instrumenta izgatavotājs.

A.7.4.2.4.   Novirze no mērīšanas apgabala

Novirzi no mērīšanas apgabala un attiecīgo laika intervālu nosaka instrumenta izgatavotājs.

A.7.4.2.5.   Sistēmas reakcijas laiks

Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 20 sekundes.

A.7.4.2.6.   Pieauguma laiks

Analizatora pieauguma laiks ir ≤5 sekundes.

A.7.4.2.7.   NH3 kalibrēšanas gāze

Izmanto gāzes maisījumu ar šādu ķīmisko sastāvu:

NH3 un attīrīts slāpeklis.

Patiesā kalibrēšanas gāzes koncentrācija ir ±3 % robežās no tās nominālās vērtības. NH3 koncentrācija ir dota tilpuma vienībās (tilpuma procentos vai tilpuma daļās ppm).

Pieraksta izgatavotāja noteiktās kalibrēšanas gāzes derīguma termiņa beigas.

A.7.5.   Alternatīvas sistēmas

Citas sistēmas vai analizatorus var apstiprināt tipa apstiprinātāja iestāde, ja konstatē, ka tās dod līdzvērtīgus rezultātus atbilstīgi šā pielikuma 5.1.1. punktam.

“Rezultāti” nozīmē vidējo īpašo NH3 koncentrāciju ciklā.

8.papildinājums

Daļiņu skaita emisijas mērīšanas iekārtas

A.8.1.   Specifikācija

A.8.1.1.   Sistēmas pārskats

A.8.1.1.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu veido paraugu ņemšanas zonde vai paraugu ņemšanas punkts, ar kuriem iegūst paraugu no homogēni sajauktas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.1. un A.2.2.2. vai A.2.2.3. un A.2.2.4. punktā, gaistošo daļiņu noņēmējs (VPR), kas atrodas aiz daļiņu skaitītāja (PNC), un piemērota pārvades caurule.

A.8.1.1.2.   Daļiņu izmēra iepriekšēju klasifikatoru (piemēram, ciklona vai ietekmes u. c.) ieteicams ievietot pirms VPR ieplūdes atveres. Taču daļiņu izmēra iepriekšējai klasificēšanai var izmantot arī šā pielikuma 2. papildinājuma 14. attēlā norādīto paraugu ņemšanas zondi, ko izmanto kā izmēra klasificēšanas ierīci. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās ir pieļaujams izmantot vienu un to pašu iepriekšējo klasifikatoru daļiņu masas un daļiņu skaita paraugu ņemšanai, un daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņem aiz iepriekšējā klasifikatora. Drīkst izmantot arī atsevišķus iepriekšējos klasifikatorus, daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņemot pirms daļiņu masas iepriekšējā klasifikatora.

A.8.1.2.   Vispārīgas prasības

A.8.1.2.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas punkts ir novietots atšķaidīšanas sistēmā.

Paraugu ņemšanas zondes gals vai daļiņu paraugu ņemšanas punkts un pārvades caurule (PTT) kopā veido daļiņu pārvades sistēmu (PTS). PTS vada paraugu no atšķaidīšanas tuneļa uz ieeju VPR. PTS atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās frakciju parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.1. punktā) paraugu ņemšanas zondi ievieto tuvu tuneļa centra līnijai, 10–20 tuneļa diametrus lejpus gāzes atveres, vērstu pret gāzes plūsmu tunelī un ar asi pie gala paralēli atšķaidīšanas tunelim. Paraugu ņemšanas zondi novieto atšķaidīšanas ceļā tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaidītāju/ izplūdes gāzu maisījuma.

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās kopēja parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.1. punktā) daļiņu paraugu ņemšanas punktu vai paraugu ņemšanas zondi ievieto daļiņu pārvades caurulē pirms daļiņu filtra turētāja, plūsmas mērierīces un jebkura parauga ņemšanas/apvada bifurkācijas punkta. Paraugu ņemšanas punkts vai paraugu ņemšanas zonde ir novietota tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaidītāju/ izplūdes gāzu maisījuma. Daļiņu paraugu ņemšanas zondei jābūt tādā izmērā, lai netraucētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas darbību.

Gāzes paraugs, ko laiž caur PTS, atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās plūsmas Reinoldsa skaitlis (Re) ir < 1 700.

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās plūsmas Reinoldsa skaitlis (Re) pārvades caurulē (PTT), proti, aiz paraugu ņemšanas zondes vai punkta, ir < 1 700.

Paraugs daļiņu pārvades sistēmā (PTS) atrodas ≤ 3 sekundes.

Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigurāciju daļiņu pārvades sistēmā (PTS) uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm.

Izejas caurule (OT), pa kuru vada atšķaidīto paraugu no ātri gaistošo daļiņu savācēja (VPR) uz daļiņu skaitītāja (PNC) ieplūdes atveri, atbilst turpmāk minētajām īpašībām.

Tās iekšējais diametrs ir ≥ 4 mm.

Gāzes parauga plūsma izejas caurulē (OT) atrodas ≤ 0,8 sekundes.

Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigurāciju izejas caurulē (OT) uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm.

A.8.1.2.2.   VPR iekļauj ierīces paraugu atšķaidīšanai un ātri gaistošo daļiņu savākšanai.

A.8.1.2.3.   Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas detaļas no izplūdes caurules līdz daļiņu skaitītājam (PNC), kuras saskaras ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, tiek konstruētas tā, lai samazinātu daļiņu nogulsnēšanos. Visas detaļas ir izgatavotas no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām, un tās ir elektriski iezemētas, lai novērstu elektrostatiskos efektus.

A.8.1.2.4.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu veido saskaņā ar labu aerosolu paraugu ņemšanas praksi, kas nozīmē, ka jāizvairās no asiem atzarojumiem un straujām maiņām šķērsgriezumā, jāizmanto gludas iekšējās virsmas un līdz minimumam jāsamazina paraugu ņemšanas līnijas garums. Ir pieļaujamas pakāpeniskas šķērsgriezuma maiņas.

A.8.1.3.   Īpašas prasības

A.8.1.3.1   Daļiņu paraugs nedrīkst izplūst caur sūkni, pirms nav izplūdis caur daļiņu skaitītāju (PNC).

A.8.1.3.2.   Ieteicams iepriekšējs parauga klasifikators.

A.8.1.3.3.   Parauga iepriekšējas sagatavošanas vienība

| A.8.1.3.3.1. | Tai jāspēj atšķaidīt paraugu vienā vai vairākos posmos tā, lai sasniegtu daļiņu skaita koncentrāciju, kas ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni ar gāzes temperatūru zem 35 °C pirms ieplūdes atveres PNC. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.1.

Tai jāspēj atšķaidīt paraugu vienā vai vairākos posmos tā, lai sasniegtu daļiņu skaita koncentrāciju, kas ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni ar gāzes temperatūru zem 35 °C pirms ieplūdes atveres PNC.

| A.8.1.3.3.2. | Tai jāiekļauj sākotnējais karstās atšķaidīšanas posms, pēc kura paraugu izvada ≥ 150 °C un ≤ 400 °C temperatūrā un atšķaida vismaz 10 pakāpē. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.2.

Tai jāiekļauj sākotnējais karstās atšķaidīšanas posms, pēc kura paraugu izvada ≥ 150 °C un ≤ 400 °C temperatūrā un atšķaida vismaz 10 pakāpē.

| A.8.1.3.3.3. | Tā kontrolē karsēšanas posmus līdz vienmērīgai nominālai darba temperatūrai diapazonā, kas noteikts A.8.1.3.3.2. punktā, ar ±10 °C pielaidi. Tā sniedz norādi, vai karsēšanas posmi ir pareizā darba temperatūrā. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.3.

Tā kontrolē karsēšanas posmus līdz vienmērīgai nominālai darba temperatūrai diapazonā, kas noteikts A.8.1.3.3.2. punktā, ar ±10 °C pielaidi. Tā sniedz norādi, vai karsēšanas posmi ir pareizā darba temperatūrā.

| A.8.1.3.3.4. | Tā visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazināšanas koeficientu (fr(di)), kā turpmāk noteikts A.8.2.2.2. punktā, kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru ir attiecīgi ne vairāk par 30 un 20 procentiem lielāks un ne vairāk par 5 procentiem mazāks nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.4.

Tā visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazināšanas koeficientu (fr(di)), kā turpmāk noteikts A.8.2.2.2. punktā, kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru ir attiecīgi ne vairāk par 30 un 20 procentiem lielāks un ne vairāk par 5 procentiem mazāks nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru.

| A.8.1.3.3.5. | Karsējot un samazinot tetrakontāna daļējo spiedienu, sasniedz > 99,0 procentu iztvaikošanu 30 nm tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļiņām ar ≥ 10 000 cm–3 ieplūdes koncentrāciju. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.5.

Karsējot un samazinot tetrakontāna daļējo spiedienu, sasniedz > 99,0 procentu iztvaikošanu 30 nm tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļiņām ar ≥ 10 000 cm–3 ieplūdes koncentrāciju.

A.8.1.3.4.   Daļiņu skaitītājs (PNC)

| A.8.1.3.4.1. | PNC darbojas pilnas plūsmas darba apstākļos. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.1.

PNC darbojas pilnas plūsmas darba apstākļos.

| A.8.1.3.4.2. | Tā skaitīšanas precizitātei pēc izsekojama standarta 1 cm–3 diapazonā jābūt ± 10 procentu robežās līdz PNC vienotā daļiņu skaitīšanas režīma augšējai robežai. Ja ilgstošā laika posmā ņemtu paraugu vidējā koncentrācija ir zemāka par 100 cm–3, drīkst pieprasīt pierādīt PNC precizitāti ar augstu statistisko ticamību. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.2.

Tā skaitīšanas precizitātei pēc izsekojama standarta 1 cm–3 diapazonā jābūt ± 10 procentu robežās līdz PNC vienotā daļiņu skaitīšanas režīma augšējai robežai. Ja ilgstošā laika posmā ņemtu paraugu vidējā koncentrācija ir zemāka par 100 cm–3, drīkst pieprasīt pierādīt PNC precizitāti ar augstu statistisko ticamību.

| A.8.1.3.4.3. | PNC nolasāmībai jābūt vismaz 0,1 daļiņa cm–3, ja koncentrācija ir zemāka par 100 cm–3. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.3.

PNC nolasāmībai jābūt vismaz 0,1 daļiņa cm–3, ja koncentrācija ir zemāka par 100 cm–3.

| A.8.1.3.4.4. | Izmantojot atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīmu, daļiņu koncentrācijas vērtībām jābūt ar lineāru sakritību pilnā mērījumu diapazonā. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.4.

Izmantojot atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīmu, daļiņu koncentrācijas vērtībām jābūt ar lineāru sakritību pilnā mērījumu diapazonā.

| A.8.1.3.4.5. | Datu ziņošanas frekvencei jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,5 Hz. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.5.

Datu ziņošanas frekvencei jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,5 Hz.

| A.8.1.3.4.6. | Reakcijas laikam jābūt t90 mērītajā koncentrācijas diapazonā, kurš mazāks par 5 sekundēm. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.6.

Reakcijas laikam jābūt t90 mērītajā koncentrācijas diapazonā, kurš mazāks par 5 sekundēm.

| A.8.1.3.4.7. | Jāievieš sakritības korekcijas funkcija maksimāli līdz 10 procentiem no korekcijas, un drīkst izmantot iekšējās kalibrēšanas koeficientu, kā noteikts A.8.2.1.3. punktā, bet nedrīkst izmantot nevienu citu algoritmu, lai labotu vai noteiktu skaitīšanas efektivitāti. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.7.

Jāievieš sakritības korekcijas funkcija maksimāli līdz 10 procentiem no korekcijas, un drīkst izmantot iekšējās kalibrēšanas koeficientu, kā noteikts A.8.2.1.3. punktā, bet nedrīkst izmantot nevienu citu algoritmu, lai labotu vai noteiktu skaitīšanas efektivitāti.

| A.8.1.3.4.8. | Skaitīšanas efektivitātei daļiņām ar 23 nm (±1 nm) un 41 nm (±1 nm) elektriskās mobilitātes diametra izmēru jābūt attiecīgi 50 procentiem (±12 procenti) un > 90 procentiem. Šādu skaitīšanas efektivitāti var iegūt ar iekšējiem līdzekļiem (piemēram, instrumenta konstrukcijas kontroli) vai ārējiem līdzekļiem (piemēram, izmēru iepriekšēju klasifikāciju). |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.8.

Skaitīšanas efektivitātei daļiņām ar 23 nm (±1 nm) un 41 nm (±1 nm) elektriskās mobilitātes diametra izmēru jābūt attiecīgi 50 procentiem (±12 procenti) un > 90 procentiem. Šādu skaitīšanas efektivitāti var iegūt ar iekšējiem līdzekļiem (piemēram, instrumenta konstrukcijas kontroli) vai ārējiem līdzekļiem (piemēram, izmēru iepriekšēju klasifikāciju).

| A.8.1.3.4.9. | Ja PNC izmanto darbināšanas šķidrumu, tas jāmaina tik bieži, cik norādījis izgatavotājs. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.9.

Ja PNC izmanto darbināšanas šķidrumu, tas jāmaina tik bieži, cik norādījis izgatavotājs.

A.8.1.3.5.   Pie PNC ieplūdes atveres ir jāveic spiediena un/vai temperatūras mērījumi, ja tos neuztur zināmā vienmērīgā līmenī punktā, kurā kontrolē PNC plūsmas ātrumu, un tie jānorāda nolūkā koriģēt daļiņu koncentrācijas mērījumus standarta apstākļos.

A.8.1.3.6.   Kopējais uzturēšanās laiks PTS, VPR un OT, pieskaitot t90
  PNC reakcijas laiku, nedrīkst pārsniegt 20 sekundes.

A.8.1.3.7.   Visas daļiņu skaita paraugu ņemšanas sistēmas (PTS, VPR, OT un PNC) pārveides laiku nosaka, iesmidzinot aerosolu tieši PTS ieplūdes atverē. Aerosols jāsmidzina ne ilgāk par 0,1 sekundi. Testā izmantotajam aerosolam izraisa koncentrācijas maiņu 60 procentu apmērā no pilnas skalas (FS).

Koncentrācijas līmeni reģistrē. Daļiņu skaita koncentrācijas un izplūdes gāzu plūsmas signālu laika izlīdzināšanai pārveides laiku nosaka kā laiku no maiņas (t0) līdz laikam, kad reakcija ir 50 procenti no galīgā nolasījuma (t50).

A.8.1.4.   Ieteicamās sistēmas apraksts

Nākamajā punktā aprakstīta ieteiktā prakse daļiņu skaita mērīšanai. Tomēr ir pieļaujama jebkura sistēma, kas atbilst A.8.1.2. un A.8.1.3. darbības specifikācijai.

19. un 20. attēlā dota shematiska ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas konfigurācija attiecīgi daļējas un pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām.

19.   attēls

Ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shēma — daļējas plūsmas paraugu ņemšana

Image

20.   attēls

Ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shēma — pilnas plūsmas paraugu ņemšana

Image

A.8.1.4.1.   Paraugu ņemšanas sistēmas apraksts

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu veido paraugu ņemšanas zondes gals vai daļiņu paraugu ņemšanas punkts atšķaidīšanas sistēmā, daļiņu pārvades caurule (PTT), daļiņu iepriekšējais klasifikators (PCF) un gaistošo daļiņu noņēmējs (VPR) pirms daļiņu skaita koncentrācijas mērīšanas (PNC) mezgla. VPR ietver ierīces paraugu atšķaidīšanai (daļiņu skaita atšķaidītāji: PND
  1 un PND
  2) un daļiņu tvaicēšanai (tvaicēšanas caurule ET). Testa gāzes plūsmas paraugu ņemšanas zonde vai paraugu ņemšanas punkts atšķaidīšanas ceļā ir veidots tā, lai var paņemt reprezentatīvu gāzes plūsmas paraugu no homogēna atšķaidītāju/ izplūdes gāzu maisījuma. Kopējais uzturēšanās laiks sistēmā, pieskaitot t90 PNC reakcijas laiku, nedrīkst pārsniegt 20 sekundes.

A.8.1.4.2.   Daļiņu pārvades sistēma

Paraugu ņemšanas zondes gals vai daļiņu paraugu ņemšanas punkts un pārvades caurule (PTT) kopā veido daļiņu pārvades sistēmu (PTS). PTS vada paraugu no atšķaidīšanas tuneļa līdz ieejai pirmajā daļiņu skaita atšķaidītājā. PTS atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās frakciju parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.1. punktā) paraugu ņemšanas zondi ievieto tuvu tuneļa centra līnijai, 10–20 tuneļa diametrus lejpus gāzes atveres, vērstu pret gāzes plūsmu tunelī un ar asi pie gala paralēli atšķaidīšanas tunelim. Paraugu ņemšanas zondi novieto atšķaidīšanas ceļā tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaidītāju/ izplūdes gāzu maisījuma.

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās kopēja parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.1. punktā) daļiņu paraugu ņemšanas punktu vai paraugu ņemšanas zondi ievieto daļiņu pārvades caurulē pirms daļiņu filtra turētāja, plūsmas mērierīces un jebkura parauga ņemšanas / apvada bifurkācijas punkta. Paraugu ņemšanas punkts vai paraugu ņemšanas zonde ir novietota tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaidītāju/ izplūdes gāzu maisījuma.

Gāzes paraugs, ko laiž caur PTS, atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

Plūsmas Reinoldsa skaitlis (Re) ir < 1 700.

Paraugs daļiņu pārvades sistēmā (PTS) atrodas ≤ 3 sekundes.

Jebkuru citu PTS paraugu ņemšanas konfigurāciju uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm elektriskās mobilitātes diametru.

Izejas caurule (OT), pa kuru vada atšķaidīto paraugu no ātri gaistošo daļiņu savācēja (VPR) uz daļiņu skaitītāja (PNC) ieplūdes atveri, atbilst turpmāk minētajām īpašībām.

Tās iekšējais diametrs ir ≥ 4 mm.

Gāzes plūsmas parauga uzturēšanās laiks POT ir ≤ 0,8 sekundes.

Jebkuru citu OT paraugu ņemšanas konfigurāciju uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm elektriskās mobilitātes diametru.

A.8.1.4.3.   Daļiņu iepriekšējs klasifikators

Ieteicamo daļiņu iepriekšējo klasifikatoru novieto pirms VPR. Iepriekšējā klasifikatora 50 procentu iegriezuma punkta daļiņu diametrs ir robežās no 2,5 μm līdz 10 μm pie tilpuma plūsmas ātruma, ko izvēlējās emitēto daļiņu skaita paraugu ņemšanai. Iepriekšējais klasifikators nodrošina, ka vismaz 99 procenti no 1 μm daļiņu masas koncentrācijas, kas iekļūst iepriekšējā klasifikatorā, šķērso iepriekšējā klasifikatora izeju ar tilpuma plūsmas ātrumu, ko izvēlējās emitēto daļiņu skaita paraugu ņemšanai. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās daļiņu masas un daļiņu skaita paraugu ņemšanai ir pieļaujams izmantot vienu un to pašu iepriekšējo klasifikatoru, un daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņem aiz iepriekšējā klasifikatora. Drīkst izmantot arī atsevišķus iepriekšējos klasifikatorus, daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņemot pirms daļiņu masas iepriekšējā klasifikatora.

A.8.1.4.4.   Gaistošo daļiņu noņēmējs (VPR)

VPR veido virknē novietots viens daļiņu skaita atšķaidītājs (PND
  1), tvaicēšanas caurule un otrs atšķaidītājs (PND
  2). Šī atšķaidīšanas funkcija samazina daļiņu koncentrācijas mērīšanas mezglā ienākošā parauga daļiņu skaita koncentrāciju līdz līmenim, kas zemāks par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni, un slāpē nukleāciju paraugā. VPR norāda, vai temperatūra PND
  1 un tvaicēšanas caurulē atbilst to pareizai darbības temperatūrai.

Karsējot un samazinot tetrakontāna daļējo spiedienu, VPR nodrošina, ka iztvaiko > 99,0 procenti no 30 nm tetrakontāna daļiņām (CH3(CH2)38CH3), kam ieplūdes koncentrācija ir ≥ 10 000 cm–3. Tas arī visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientu (fr), kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru ir attiecīgi ne vairāk par 30 un 20 procentiem lielāks un ne vairāk par 5 procentiem mazāks nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru.

A.8.1.4.4.1.   Pirmā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce (PND
  1)

Pirmā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce ir īpaši konstruēta, lai tā atšķaidītu daļiņu skaita koncentrāciju un darbotos (sienas) temperatūrā robežās no 150 °C līdz 400 °C. Sienas temperatūras iestatījums būtu jānotur vienmērīgā darbības nominālā temperatūrā šajās robežās ar ±10 °C pielaidi, un tā nedrīkstētu pārsniegt tvaicēšanas caurules (ET) sienas temperatūru (A.8.1.4.4.2. punkts). Atšķaidītājā būtu jāievada ar HEPA filtru filtrēts atšķaidīšanas gaiss, un tā veiktspējai būtu jābūt ar atšķaidīšanas koeficientu no 10 līdz 200 reizēm.

A.8.1.4.4.2.   Tvaicēšanas caurule (ET)

Visā ET garumā ir jākontrolē sienas temperatūra, lai tā būtu lielāka par vai vienāda ar pirmās daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīces temperatūru, un sienas temperatūra jānotur konstantā darbības nominālā temperatūrā robežās no 300 °C līdz 400 °C ar pielaidi ±10 °C.

A.8.1.4.4.3.   Otrā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce (PND
  2)

PND
  2 ir īpaši konstruēta daļiņu skaita koncentrācijas atšķaidīšanai. Atšķaidītājā ievada ar HEPA filtru filtrētu atšķaidīšanas gaisu, un tam jāspēj nodrošināt vienādu atšķaidīšanas koeficientu 10 līdz 30 reizēs. PND
  2 jāizvēlas tāds atšķaidīšanas koeficients robežās no 10 līdz 15, lai daļiņu skaita koncentrācija aiz otrā atšķaidītāja ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni un gāzes temperatūra pirms ieejas PNC ir < 35 °C.

A.8.1.4.5.   Daļiņu skaitītājs (PNC)

PNC atbilst A.8.1.3.4. punktā noteiktajām prasībām.

A.8.2.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas kalibrēšana/apstiprināšana (1)

A.8.2.1.   Daļiņu skaitītāja kalibrēšana

A.8.2.1.1.   Tehniskais dienests nodrošina PNC kalibrēšanas sertifikātu divpadsmit mēnešu laikā pirms emisijas testa veikšanas, pierādot atbilstību ar izsekojamu standartu.

A.8.2.1.2.   Pēc jebkuras būtiskas apkopes veikšanas PNC atkārtoti veic kalibrēšanu un saņem jaunu kalibrēšanas sertifikātu.

A.8.2.1.3.   Kalibrēšanai jābūt izsekojamai pēc standarta kalibrēšanas metodes:

| a) | salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar kalibrēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaicīgi ņemot elektrostatiski klasificētu kalibrēšanas daļiņu paraugus, vai |
| --- | --- |

a)

salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar kalibrēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaicīgi ņemot elektrostatiski klasificētu kalibrēšanas daļiņu paraugus, vai

| b) | salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar otra PNC reakciju, kurš ir tieši kalibrēts pēc iepriekš minētās metodes. |
| --- | --- |

b)

salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar otra PNC reakciju, kurš ir tieši kalibrēts pēc iepriekš minētās metodes.

Elektrometru kalibrēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standarta koncentrācijas, kas cik vien iespējams vienmērīgi izvietotas PNC mērījumu robežās. Šajos punktos iekļauj nominālu nulles koncentrācijas punktu, kuru izveido, pie katra instrumenta ieplūdes atveres piestiprinot EN 1822-2008 H13 klases vai līdzīgas veiktspējas HEPA filtrus. Ja kalibrējamajam PNC nepiemēro kalibrēšanas koeficientu, mērīto koncentrāciju vērtībām jābūt ±10 procentu robežās no standarta koncentrācijas katrai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamais PNC jānoraida. Jārēķina un jāreģistrē novirze no abu datu kopu lineārās regresijas. Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficientu, kas ir vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearitāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelācijas koeficientu kvadrātu (R2), un tai jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,97. Aprēķinot gan novirzi, gan R2, lineārajai regresijai jāiet caur sākuma punktu (nulles koncentrāciju abiem instrumentiem).

Atsauces PNC kalibrēšanu veic, izmantojot ne mazāk par sešām standarta koncentrācijām visā PNC mērījumu diapazonā. Vismaz 3 koncentrāciju punktiem jābūt mazākiem par 1 000 cm–3, atlikušos koncentrāciju punktus izvieto robežās no 1 000 cm–3 līdz augstākajai PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma robežai. Šajos punktos iekļauj nominālu nulles koncentrācijas punktu, kuru izveido, pie katra instrumenta ieplūdes atveres piestiprinot vismaz HEPA H13 klases EN 1822-2008 vai līdzīgas veiktspējas filtrus. Kalibrējamam PNC nepiemērojot kalibrēšanas faktoru, mērīto koncentrāciju vērtībām jābūt ±10 procentu robežās no standarta koncentrācijas katrai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamais PNC jānoraida. Jārēķina un jāreģistrē novirze no abu datu kopu lineārās regresijas. Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficientu, kas ir vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearitāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelācijas koeficientu kvadrātu (R2), un tai jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,97. Aprēķinot gan novirzi, gan R2, lineārajai regresijai jāiet caur sākuma punktu (nulles koncentrāciju abiem instrumentiem).

A.8.2.1.4.   Kalibrēšanā iekļauj arī PNC uztveršanas efektivitātes pārbaudi ar 23 nm elektriskās mobilitātes diametra daļiņām saskaņā ar A.8.1.3.4.8. punkta prasībām. Skaitīšanas efektivitātes pārbaude ar 41 nm daļiņām nav nepieciešama.

A.8.2.2.   Gaistošo daļiņu noņēmēja kalibrēšana/apstiprināšana

A.8.2.2.1.   Jaunam mezglam un pēc jebkuras būtiskas apkopes ir nepieciešama kalibrēšana VPR daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientiem visā atšķaidīšanas iestatījumu diapazonā instrumenta noteiktās nominālās darbības temperatūrā. VPR daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientam nepieciešama periodiska apstiprināšana, veicot tikai viena iestatījuma pārbaudi, kas raksturīgs mērījumiem transportlīdzekļos, kuri aprīkoti ar dīzeļdegvielas daļiņu filtru. Tehniskajam dienestam sešu mēnešu laikā pirms emisijas testa jānodrošina kalibrēšanas vai apstiprināšanas sertifikāts attiecībā uz gaistošo daļiņu noņēmēju. Ja gaistošo daļiņu noņēmējā ir iebūvēti temperatūras kontroles signalizētāji, ir pieļaujams 12 mēnešu apstiprināšanas intervāls.

VPR raksturīgs daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients daļiņām ar 30 nm, 50 nm un 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. Daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients (fr(d)) daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru ir attiecīgi ne vairāk par 30 un 20 procentiem lielāks un ne vairāk par 5 procentiem mazāks nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. Apstiprināšanas nolūkā vidējais daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients ir ±10 procentu robežās no vidējā daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficienta (Formula), ko noteica pirmajā VPR kalibrēšanā.

A.8.2.2.2.   Šo mērījumu testa aerosols ir daļiņas ar 30, 50 un 100 nm elektriskās mobilitātes diametru un minimālo koncentrāciju 5 000 cm–3
  VPR ieplūdes atverē. Daļiņu koncentrāciju mēra pirms un pēc sastāvdaļām.

Katram daļiņu izmēram daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientu (fr(di) ) rēķina šādi:

| | (117) |
| --- | --- |

Formula

(117)

kur

| Nin(di) | = | daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pirms sastāvdaļas, |
| --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pēc sastāvdaļas, |
| di | = | daļiņu elektriskās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 100 nm). |

Nin(di)

=

daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pirms sastāvdaļas,

Nout(di)

=

daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pēc sastāvdaļas,

di

=

daļiņu elektriskās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 100 nm).

Nin(di
  ) un Nout(di
  ) koriģē atbilstīgi vienādiem apstākļiem.

Vidējo daļiņu koncentrācijas samazinājumu (Formula) konkrēto atšķaidīšanas iestatījumu gadījumā aprēķina šādi:

| | (118) |
| --- | --- |

Formula

(118)

Ieteicams kalibrēt un apstiprināt VPR kā vienu mezglu.

A.8.2.2.3.   Tehniskais dienests nodrošina apstiprināšanas sertifikātu attiecībā uz VPR sešu mēnešu laika posmā pirms emisijas testa, pierādot gaistošo daļiņu savākšanas efektivitāti. Ja gaistošo daļiņu noņēmējā ir iebūvēti temperatūras kontroles signalizētāji, ir pieļaujams 12 mēnešu apstiprināšanas intervāls. VPR nodrošina vairāk nekā 99,0 procentu tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļiņu savākšanu, kuru elektriskās mobilitātes diametrs nav mazāks par 30 nm ar ≥ 10 000 cm–3 koncentrāciju ieplūdes atverē, ja to darbina ar zemāko atšķaidīšanas iestatījumu izgatavotāja ieteiktajā darbības temperatūrā.

A.8.2.3.   Daļiņu skaitīšanas sistēmas pārbaudes procedūras

A.8.2.3.1.   Pirms katra testa daļiņu skaitītājam jāspēj reģistrēt mērīto koncentrāciju, kas mazāka par 0,5 daļiņām cm–3, ja daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas (VPR un PNC) ieplūdes atverei ir piestiprināts HEPA filtrs, kas ir vismaz EN 1822:2008 H13 klases filtrs.

A.8.2.3.2.   Veicot ikmēneša pārbaudi ar kalibrētu caurplūdes mērītāju, plūsmai daļiņu skaitītājā jāreģistrē mērījuma vērtība 5 procentu robežās no daļiņu skaitītāja nominālā plūsmas ātruma.

A.8.2.3.3.   Katru dienu pēc vismaz EN 1822:2008 H13 klases HEPA filtra vai līdzvērtīgas veiktspējas filtra pievienošanas daļiņu skaitītāja ieplūdes atverei daļiņu skaitītājam jāspēj reģistrēt ≤ 0,2 cm–3 koncentrācija. Noņemot filtru un ļaujot ieplūst apkārtējam gaisam, daļiņu skaitītājam jārāda mērītās koncentrācijas palielinājums, kas ir ne mazāks par 100 daļiņām cm–3, un jāatgriežas pie ≤ 0,2 cm–3 vērtības, kad ievieto atpakaļ HEPA filtru.

A.8.2.3.4.   Pirms katras testēšanas jāapliecina, ka mērījumu sistēma norāda, ka tvaicēšanas caurule, ja tā ietverta sistēmā, ir sasniegusi pareizu darbības temperatūru.

A.8.2.3.5.   Pirms katras testēšanas jāapliecina, ka mērījumu sistēma norāda, ka atšķaidītājs PND
  1 ir sasniedzis pareizu darbības temperatūru.

---

(1)  Piemēri kalibrēšanas/apstiprināšanas metodēm ir pieejami: www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

5. PIELIKUMS

STANDARTDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS

Degvielu tehniskie dati kompresijas aizdedzes un divu degvielu motoru testēšanai

Tips: dīzeļdegviela (B7)

| Parametrs | Vienība | Robežas
   (1) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetānskaitlis (2) | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temp. | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destilācija: |
| – | 50 % punkti |

Parametrs

Vienība

Robežas
   (1)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis

46,0

EN ISO 4264

Cetānskaitlis (2)

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Blīvums 15 °C temp.

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Destilācija:

–

50 % punkti

°C

245

EN-ISO 3405

| – | 95 % punkti |
| --- | --- |

–

95 % punkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

| – | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

–

galīgās viršanas punkts

°C

360

EN-ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

EN 22719

CFPP

°C

5

EN 116

Viskozitāte 40 °C temp.

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Sēra saturs

mg/kg

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Vara korozija

(3 h 50 °C temp.)

Novērtējums

1. klase

EN-ISO 2160

Konradsona skaitlis (10 % dest. atlikums)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Pelnu saturs

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Kopējais piesārņojums

mg/kg

24

EN 12662

Ūdens saturs

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Izturība pret oksidāciju (3)

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izpētes diametrs 60 °C temp.)

μm

400

EN ISO 12156

Izturība pret oksidāciju 110 °C temp. (3)

H

20,0

EN 15751

FAME
   (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Tips: etanols, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95) (5)

| Parametrs | Vienība | Robežas
   (6) | Testa metode
   (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Minimālā | Maksimālā |
| Kopējā spirta (ieskaitot etanolu) saturs augstākajos piesātinātajos spirtos | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Citi augstākie piesātinātie vienvērtīgie spirti (C3–C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanols | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Blīvums 15 °C temp. | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Skābums, ko aprēķina etiķskābes ekvivalentā | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Izskats | | Gaišs un nesaduļķots | |
| Uzliesmošanas temperatūra | °C | 10 | | EN 3679 |
| Sausais atlikums | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Ūdens saturs | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (8)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehīdi, ko aprēķina acetaldehīda ekvivalentā | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Esteri, ko aprēķina etilacetāta ekvivalentā | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Sēra saturs | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfāti | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Daļiņu piesārņojums | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfors | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Neorganiskais hlorīds | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 vai EN 15492 |
| Varš | mg/kg | | 0,1 | EN 15488 |
| Elektrovadītspēja | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 vai prEN 15938 |

Parametrs

Vienība

Robežas
   (6)

Testa metode
   (7)

Minimālā

Maksimālā

Kopējā spirta (ieskaitot etanolu) saturs augstākajos piesātinātajos spirtos

% m/m

92,4

EN 15721

Citi augstākie piesātinātie vienvērtīgie spirti (C3–C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanols

% m/m

0,3

EN 15721

Blīvums 15 °C temp.

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Skābums, ko aprēķina etiķskābes ekvivalentā

% m/m

0,0025

EN 15491

Izskats

Gaišs un nesaduļķots

Uzliesmošanas temperatūra

°C

10

EN 3679

Sausais atlikums

mg/kg

15

EN 15691

Ūdens saturs

% m/m

6,5

EN 15489 (8)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehīdi, ko aprēķina acetaldehīda ekvivalentā

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Esteri, ko aprēķina etilacetāta ekvivalentā

% m/m

0,1

ASTM D1617

Sēra saturs

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfāti

mg/kg

4,0

EN 15492

Daļiņu piesārņojums

mg/kg

24

EN 12662

Fosfors

mg/l

0,20

EN 15487

Neorganiskais hlorīds

mg/kg

1,0

EN 15484 vai EN 15492

Varš

mg/kg

0,1

EN 15488

Elektrovadītspēja

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 vai prEN 15938

Degvielu tehniskie dati dzirksteļaizdedzes un divu degvielu motoru testēšanai

Tips: benzīns (E10)

| Parametrs | Vienība | Robežas
   (9) | Testa metode
   (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā | |
| Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:2005 (11) |
| Motora oktānskaitlis, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:2005 (11) |
| Blīvums 15 °C temp. | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Ūdens saturs | % v/v | | 0,015 | ASTM D 1064 |
| Destilācija: |
| – | tvaicējot 70 °C temp. |

Parametrs

Vienība

Robežas
   (9)

Testa metode
   (10)

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:2005 (11)

Motora oktānskaitlis, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:2005 (11)

Blīvums 15 °C temp.

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Tvaika spiediens

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Ūdens saturs

% v/v

0,015

ASTM D 1064

Destilācija:

–

tvaicējot 70 °C temp.

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| – | tvaicējot 100 °C temp. |
| --- | --- |

–

tvaicējot 100 °C temp.

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| – | tvaicējot 150 °C temp. |
| --- | --- |

–

tvaicējot 150 °C temp.

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| – | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

–

galīgās viršanas punkts

°C

190

210

EN-ISO 3405

Atlikumi

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| – | olefīni |
| --- | --- |

–

olefīni

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| – | aromātiskie savienojumi |
| --- | --- |

–

aromātiskie savienojumi

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| – | benzols |
| --- | --- |

–

benzols

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238,

EN 14517

| – | piesātinātāji |
| --- | --- |

–

piesātinātāji

% v/v

Ziņojums

EN 14517

EN 15553

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Indukcijas periods (12)

minūtes

480

EN-ISO 7536

Skābekļa saturs (13)

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Sveķu saturs

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Sēra saturs (14)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija

(3 h 50 °C temp.)

Novērtējums

—

1. klase

EN-ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (15)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (12)

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Tips: etanols (E85)

| Parametrs | Vienība | Robežas
   (16) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Blīvums 15 °C temp. | kg/m3 | Ziņojums | ISO 3675 |
| Tvaika spiediens | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Sēra saturs (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 vai EN 15486 |
| Izturība pret oksidāciju | minūtes | 360 | | EN ISO 7536 |
| Sveķu saturs
  (nosaka ar šķīdinātāju) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Izskats
  Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, izvēloties augstāko no šīm temperatūrām | | Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem | Vizuāla pārbaude |
| Etanols un augstākie spirti (18) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Augstākie spirti (C3–C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanols | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzīns (19) | % v/v | Atlikums | EN 228 |
| Fosfors | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Ūdens saturs | % v/v | | 0,300 | EN 15489 vai EN 15692 |
| Neorganisko hlorīdu saturs | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Vara sloksnes korozija
  (3 h 50 °C temp.) | Novērtējums | 1. klase | | EN ISO 2160 |
| Skābums (kā etiķskābe CH3COOH) | % m/m | — | 0,0050 | EN 15491 |
| (40) | (mg/l) |
| Elektrovadītspēja | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 vai prEN 15938 |
| Oglekļa/ūdeņraža attiecība | | Ziņojums | |
| Oglekļa/skābekļa attiecība | | Ziņojums | |

Parametrs

Vienība

Robežas
   (16)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Blīvums 15 °C temp.

kg/m3

Ziņojums

ISO 3675

Tvaika spiediens

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Sēra saturs (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 vai EN 15486

Izturība pret oksidāciju

minūtes

360

EN ISO 7536

Sveķu saturs

(nosaka ar šķīdinātāju)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Izskats

Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, izvēloties augstāko no šīm temperatūrām

Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem

Vizuāla pārbaude

Etanols un augstākie spirti (18)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Augstākie spirti (C3–C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanols

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzīns (19)

% v/v

Atlikums

EN 228

Fosfors

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Ūdens saturs

% v/v

0,300

EN 15489 vai EN 15692

Neorganisko hlorīdu saturs

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Vara sloksnes korozija

(3 h 50 °C temp.)

Novērtējums

1. klase

EN ISO 2160

Skābums (kā etiķskābe CH3COOH)

% m/m

—

0,0050

EN 15491

(40)

(mg/l)

Elektrovadītspēja

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 vai prEN 15938

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Tips: sašķidrināta naftas gāze

| Parametrs | Vienība | A degviela | B degviela | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sastāvs | | | | EN 27941 |
| C3 saturs | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 saturs | % v/v | Atlikums (21) | Atlikums (21) | |
| < C3, > C4 | % v/v | Ne vairāk kā 2 | Ne vairāk kā 2 | |
| Olefīni | % v/v | Ne vairāk kā 12 | Ne vairāk kā 15 | |
| Iztvaicēšanas atlikums | mg/kg | Ne vairāk kā 50 | Ne vairāk kā 50 | EN 15470 |
| Ūdens 0 °C temperatūrā | | Brīvs | Brīvs | EN 15469 |
| Kopējais sēra saturs, ietverot aromatizētājus | mg/kg | Ne vairāk kā 10 | Ne vairāk kā 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Sērūdeņradis | | Nav | Nav | EN ISO 8819 |
| Vara sloksnes korozija
  (1 h 40 °C temp.) | Novērtējums | 1. klase | 1. klase | ISO 6251 (22) |
| Smarža | | Raksturlielumi | Raksturlielumi | |
| Motora oktānskaitlis (23) | | Vismaz 89,0 | Vismaz 89,0 | EN 589 B pielikums |

Parametrs

Vienība

A degviela

B degviela

Testa metode

Sastāvs

EN 27941

C3 saturs

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

C4 saturs

% v/v

Atlikums (21)

Atlikums (21)

< C3, > C4

% v/v

Ne vairāk kā 2

Ne vairāk kā 2

Olefīni

% v/v

Ne vairāk kā 12

Ne vairāk kā 15

Iztvaicēšanas atlikums

mg/kg

Ne vairāk kā 50

Ne vairāk kā 50

EN 15470

Ūdens 0 °C temperatūrā

Brīvs

Brīvs

EN 15469

Kopējais sēra saturs, ietverot aromatizētājus

mg/kg

Ne vairāk kā 10

Ne vairāk kā 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Sērūdeņradis

Nav

Nav

EN ISO 8819

Vara sloksnes korozija

(1 h 40 °C temp.)

Novērtējums

1. klase

1. klase

ISO 6251 (22)

Smarža

Raksturlielumi

Raksturlielumi

Motora oktānskaitlis (23)

Vismaz 89,0

Vismaz 89,0

EN 589 B pielikums

Tips: dabasgāze/biometāns

| Parametri | Mērvienības | Bāze | Robežas | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimālā | maksimālā |
| GR standartdegviela |
| Sastāvs | | | | | |
| Metāns | | 87 | 84 | 89 | |
| Etāns | | 13 | 11 | 15 | |
| Atlikums (24) | % moli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Sēra saturs | mg/m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326-5 |

Parametri

Mērvienības

Bāze

Robežas

Testa metode

minimālā

maksimālā

GR standartdegviela

Sastāvs

Metāns

87

84

89

Etāns

13

11

15

Atlikums (24)

% moli

—

—

1

ISO 6974

Sēra saturs

mg/m3
   (25)

—

10

ISO 6326-5

| G23 standartdegviela |
| --- |
| Sastāvs | | | | | |
| Metāns | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Atlikums (26) | % moli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % moli | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Sēra saturs | mg/m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

G23 standartdegviela

Sastāvs

Metāns

92,5

91,5

93,5

Atlikums (26)

% moli

—

—

1

ISO 6974

N2

% moli

7,5

6,5

8,5

Sēra saturs

mg/m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326-5

| G25 standartdegviela |
| --- |
| Sastāvs | | | | | |
| Metāns | % moli | 86 | 84 | 88 | |
| Atlikums (28) | % moli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % moli | 14 | 12 | 16 | |
| Sēra saturs | mg/m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

G25 standartdegviela

Sastāvs

Metāns

% moli

86

84

88

Atlikums (28)

% moli

—

—

1

ISO 6974

N2

% moli

14

12

16

Sēra saturs

mg/m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326-5

| G20 standartdegviela |
| --- |
| Sastāvs: | | | | | |
| Metāns | % moli | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Atlikums (30) | % moli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % moli | | | | ISO 6974 |
| Sēra saturs | mg/m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe indekss (neto) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

G20 standartdegviela

Sastāvs:

Metāns

% moli

100

99

100

ISO 6974

Atlikums (30)

% moli

—

—

1

ISO 6974

N2

% moli

ISO 6974

Sēra saturs

mg/m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbe indekss (neto)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas izgatavotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(2)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja rodas domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, tad šādu domstarpību atrisināšanai var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja vienreizējas noteikšanas vietā izdara pietiekami daudz atkārtotu mērījumu, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti.

(3)  Pat ja izturība pret oksidāciju tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanas apstākļiem un lietošanas laiku jākonsultējas ar piegādātāju.

(4)  Taukskābju metilesteru saturs (FAME), lai nodrošinātu atbilstību EN 14214 specifikācijai.

(5)  Saskaņā ar motora izgatavotāja norādījumu etanola degvielu var uzlabot ar cetānu, ja nav negatīvu blakusparādību. Ja šis nosacījums ir izpildīts, maksimālais atļautais daudzums ir 10 % m/m.

(6)  Specifikācijā norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas izgatavotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(7)  Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

(8)  Ja nepieciešams noskaidrot, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, piemēro EN 15489 noteikumus.

(9)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas izgatavotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(10)  Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

(11)  Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.

(12)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(13)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno standartdegvielai.

(14)  Jānorāda faktiskais sēra saturs degvielā, ko lietoja 1. testā.

(15)  Šai standartdegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(16)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas izgatavotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(17)  Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto emisiju testos.

(18)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno šai standartdegvielai.

(19)  Bezsvina benzīna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteiktā ūdens, spirta, MTBE un ETBE satura summu.

(20)  Šai standartdegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(21)  Atlikumu nolasa šādi: atlikums = 100 - C3 - <C3 - >C4.

(22)  Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķīmiskas vielas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tāpēc tādus savienojumus pievienot ir aizliegts tikai viena iemesla dēļ: lai nepieļautu testa metodes sistemātisko kļūdu.

(23)  Pēc motora izgatavotāja pieprasījuma tipa apstiprinājuma testos var izmantot lielāku MON skaitli.

(24)  Inertās gāzes + C2+

(25)  Vērtību nosaka standartapstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa).

(26)  Inertās gāzes (kas nav N2) + C2+ C2+

(27)  Vērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa.

(28)  Inertās gāzes (kas nav N2) + C2+ C2+

(29)  Vērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa.

(30)  Inertās gāzes (kas nav N2) + C2 + C2+.

(31)  Vērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa.

(32)  Vērtību nosaka pie 273,2 K (0 °C) un 101,3 kPa.

---

6. PIELIKUMS

EMISIJAS DATI, KAS NEPIECIEŠAMI TIPA APSTIPRINĀJUMAM TEHNISKĀS PĀRBAUDES VAJADZĪBĀM

OGLEKĻA MONOKSĪDA EMISIJU MĒRĪŠANA PIE MOTORA BRĪVGAITAS APGRIEZIENIEM

1.   IEVADS

| 1.1. | Šajā pielikumā noteikta procedūra, ar kuru mēra oglekļa monoksīda emisiju pie motora brīvgaitas apgriezieniem (normāliem un lieliem) dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar benzīnu vai etanolu (E85), vai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu vai sašķidrinātu naftas gāzi (LPG) un kas uzstādīti M2, N1 un M1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā noteikta procedūra, ar kuru mēra oglekļa monoksīda emisiju pie motora brīvgaitas apgriezieniem (normāliem un lieliem) dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar benzīnu vai etanolu (E85), vai dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu vai sašķidrinātu naftas gāzi (LPG) un kas uzstādīti M2, N1 un M1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas.

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

| 2.1. | Vispārīgās prasības ir noteiktas Noteikumu Nr. 83 5.3.7. punktā, un izņēmumi ir norādīti 2.2., 2.3. un 2.4. punktā. |
| --- | --- |

2.1.

Vispārīgās prasības ir noteiktas Noteikumu Nr. 83 5.3.7. punktā, un izņēmumi ir norādīti 2.2., 2.3. un 2.4. punktā.

| 2.2. | Atomu attiecības, kas norādītas Noteikumu Nr. 83 5.3.7.3. punktā, jāsaprot šādi:






  Hcv= ogļūdeņraža un oglekļa atomu attiecība | — | benzīnam (E10): 1,93 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Atomu attiecības, kas norādītas Noteikumu Nr. 83 5.3.7.3. punktā, jāsaprot šādi:

Hcv= ogļūdeņraža un oglekļa atomu attiecība

—

benzīnam (E10): 1,93

| — | LPG: 2,525 |
| --- | --- |

—

LPG: 2,525

| — | dabasgāzei/biometānam: 4,0 |
| --- | --- |

—

dabasgāzei/biometānam: 4,0

| — | etanolam (E85): 2,74 |
| --- | --- |

—

etanolam (E85): 2,74

Ocv= skābekļa un oglekļa atomu attiecība

| — | benzīnam (E10): 0,032 |
| --- | --- |

—

benzīnam (E10): 0,032

| — | LPG: 0,0 |
| --- | --- |

—

LPG: 0,0

| — | dabasgāzei/biometānam: 0,0 |
| --- | --- |

—

dabasgāzei/biometānam: 0,0

| — | etanolam (E85): 0,385 |
| --- | --- |

—

etanolam (E85): 0,385

| 2.3. | Šo noteikumu 2.A pielikuma 1.4.3. punktā doto tabulu (6. tabula) aizpilda, pamatojoties uz šā pielikuma 2.2. un 2.4. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

2.3.

Šo noteikumu 2.A pielikuma 1.4.3. punktā doto tabulu (6. tabula) aizpilda, pamatojoties uz šā pielikuma 2.2. un 2.4. punktā noteiktajām prasībām.

| 2.4. | Izgatavotājs apstiprina šā pielikuma 2.1. punktā minētās tipa apstiprināšanas laikā reģistrētās lambda vērtības precizitāti kā tādu, kas raksturo tipiskos saražotos transportlīdzekļus 24 mēnešu laikā kopš tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienas. Izvērtējums ir jāveic, pamatojoties uz ražoto transportlīdzekļu izpēti. |
| --- | --- |

2.4.

Izgatavotājs apstiprina šā pielikuma 2.1. punktā minētās tipa apstiprināšanas laikā reģistrētās lambda vērtības precizitāti kā tādu, kas raksturo tipiskos saražotos transportlīdzekļus 24 mēnešu laikā kopš tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienas. Izvērtējums ir jāveic, pamatojoties uz ražoto transportlīdzekļu izpēti.

3.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

| 3.1. | Tehniskās prasības ir minētas Noteikumu Nr. 83 5. pielikumā, un izņēmumi ir norādīti 3.2. punktā. |
| --- | --- |

3.1.

Tehniskās prasības ir minētas Noteikumu Nr. 83 5. pielikumā, un izņēmumi ir norādīti 3.2. punktā.

| 3.2. | Standartdegvielas, kas noteiktas Noteikumu Nr. 83 5. pielikuma 2.1. punktā, jāsaprot kā atbilstīgās standartdegvielas saskaņā ar specifikācijām, kuras sniegtas šo noteikumu 5. pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.

Standartdegvielas, kas noteiktas Noteikumu Nr. 83 5. pielikuma 2.1. punktā, jāsaprot kā atbilstīgās standartdegvielas saskaņā ar specifikācijām, kuras sniegtas šo noteikumu 5. pielikumā.

---

7. PIELIKUMS

MOTORA SISTĒMU ILGIZTURĪGUMA PĀRBAUDE

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā noteiktas procedūras tādu motoru atlasei, ko paredzēts testēt saskaņā ar nostrādājuma uzkrāšanas grafiku, lai noteiktu nolietošanās koeficientus. Šos nolietošanās koeficientus saskaņā ar šā pielikuma 3.6. punkta prasībām piemēro emisijām, ko mēra atbilstīgi 4. pielikumam.

1.2.   Šajā pielikumā arī noteikta ar emisijām saistītā un ar emisijām nesaistītā tehniskā apkope, ko veic motoriem saskaņā ar nostrādājuma uzkrāšanas grafiku. Šāda tehniskā apkope atbilst ekspluatācijā esošu motoru apkopei, un par to paziņo jaunu motoru un transportlīdzekļu īpašniekiem.

2.   MOTORU ATLASE LIETOŠANAS LAIKA NOLIETOŠANĀS KOEFICIENTU NOTEIKŠANAI

2.1.   Motorus emisiju testēšanai atlasa no motoru saimes, kas definēta saskaņā ar šo noteikumu 7. punktu, lai noteiktu lietošanas laika nolietošanās koeficientus.

2.2.   Motorus no dažādām motoru saimēm var tālāk apvienot saimēs, pamatojoties uz izmantoto izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas veidu. Lai motorus, kuru cilindru skaits un cilindru konfigurācija ir atšķirīga, bet kuriem ir tādas pašas tehniskās specifikācijas un uzstādīšanas veids izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmās, iekļautu tajā pašā motora pēcapstrādes sistēmu saimē, izgatavotājs tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz datus, kas apliecina, ka šo motoru sistēmu veiktspēja attiecībā uz emisiju samazināšanu ir līdzīga.

2.3.   Motoru izgatavotājs izvēlas vienu motoru, kas raksturo motoru pēcapstrādes sistēmas saimi, kā definēts 2.2. punktā, lai veiktu testu 3.2. punktā dotajā nostrādājuma uzkrāšanas grafikā, un par to paziņo tipa apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas.

2.3.1.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde pieņem lēmumu, ka motoru pēcapstrādes sistēmas saimē lielākās emisijas var labāk raksturot cits motors, tad testa motoru kopīgi izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde un motora izgatavotājs.

3.   LIETOŠANAS LAIKA NOLIETOŠANĀS KOEFICIENTU NOTEIKŠANA

3.1.   Vispārīgā informācija

Nolietošanās koeficientus, kas piemērojami motoru pēcapstrādes sistēmas saimei, izstrādā no izraudzītajiem motoriem, pamatojoties uz nostrādājuma uzkrāšanas grafiku, kurš ietver periodisku gāzu un daļiņu emisijas pārbaudi WHTC un WHSC testos.

3.2.   Nostrādājuma uzkrāšanas grafiks

Nostrādājuma uzkrāšanas grafikus pēc izgatavotāja izvēles var īstenot, darbinot ar izraudzīto motoru aprīkotu transportlīdzekli saskaņā ar nostrādājuma uzkrāšanas grafiku vai darbinot izraudzīto motoru saskaņā ar dinamometra nostrādājuma uzkrāšanas grafiku.

3.2.1.   Ekspluatācijas un dinamometra nostrādājuma uzkrāšana

3.2.1.1.   Izgatavotājs nosaka distances un nostrādājuma uzkrāšanas veidu un apmēru, kā arī vecošanas ciklu motoriem atbilstīgi labai tehniskajai praksei.

3.2.1.2.   Izgatavotājs nosaka testa punktus, kuros WHTC un WHSC testos ar karsto palaidi tiks mērīta gāzveida un daļiņveida emisija. Minimālais testa punktu skaits ir trīs: viens — nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā, otrs — aptuveni tā vidū, bet trešais — tā beigās.

3.2.1.3.   Atbilstīgi 3.5.2. punktam aprēķinātajām emisiju vērtībām lietošanas laika sākumā un beigās jāatbilst šo noteikumu 5.3. punktā norādītajām robežvērtībām, taču atsevišķi emisiju rezultāti no testa punktiem var pārsniegt šīs robežvērtības.

3.2.1.4.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu katrā testa punktā veic tikai vienu testa ciklu (vai nu WHTC, vai arī WHSC testu), otru testa ciklu veic tikai nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā un beigās.

3.2.1.5.   Dažādām motoru pēcapstrādes sistēmu saimēm nostrādājuma uzkrāšanas grafiki var atšķirties.

3.2.1.6.   Nostrādājuma uzkrāšanas grafiki var būt īsāki nekā lietošanas laiks, taču nedrīkst būt īsāki par 3.2.1.8. punkta 1. tabulā norādītajiem.

3.2.1.7.   Motora dinamometra nostrādājuma uzkrāšanas gadījumā izgatavotājs sniedz piemērojamo korelāciju starp nostrādājuma uzkrāšanas periodu (nobraukuma attālumu) un motora dinamometra stundām, piemēram, degvielas patēriņa korelāciju, korelāciju starp transportlīdzekļa ātrumu un motora apgriezieniem utt.

3.2.1.8.   Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods

1.   tabula

Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods

| Transportlīdzekļa kategorija, kurā uzstāda motoru (1) | Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods | Lietošanas laiks |
| --- | --- | --- |
| N1 kategorijas transportlīdzekļi | 160 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| N2 kategorijas transportlīdzekļi | 188 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas | 188 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas | 233 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| M1 kategorijas transportlīdzekļi | 160 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| M2 kategorijas transportlīdzekļi | 160 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| M3 kategorijas I, II, A un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas | 188 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |
| M3 kategorijas III un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas | 233 000 km | Sk. šo noteikumu 5.4. punktu |

Transportlīdzekļa kategorija, kurā uzstāda motoru (1)

Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods

Lietošanas laiks

N1 kategorijas transportlīdzekļi

160 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

N2 kategorijas transportlīdzekļi

188 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas

188 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas

233 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

M1 kategorijas transportlīdzekļi

160 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

M2 kategorijas transportlīdzekļi

160 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

M3 kategorijas I, II, A un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas

188 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

M3 kategorijas III un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas

233 000 km

Sk. šo noteikumu 5.4. punktu

3.2.1.9.   Ir atļauts veikt paātrinātu vecināšanu, koriģējot nostrādājuma uzkrāšanas grafiku uz degvielas patēriņa pamata. Koriģēšanu veic, balstoties uz attiecību starp normālu degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā un degvielas patēriņu vecošanas ciklā, taču degvielas patēriņš vecošanas ciklā nedrīkst pārsniegt normālo degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā vairāk kā par 30 %.

3.2.1.10.   Nostrādājuma uzkrāšanas grafiku pilnībā apraksta tipa apstiprinājuma pieteikumā un dara zināmu tipa apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas.

3.2.2.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde nolemj, ka starp izgatavotāja izraudzītajiem punktiem WHTC un WHSC testos ar karsto palaidi jāveic papildu mērījumi, tā par to paziņo izgatavotājam. Izgatavotājs sagatavo pārskatīto nostrādājuma uzkrāšanas grafiku un to saskaņo ar tipa apstiprinātāju iestādi.

3.3.   Motora testi

3.3.1.   Motora sistēmas stabilizēšana

3.3.1.1.   Katrai motoru pēcapstrādes sistēmas saimei izgatavotājs nosaka transportlīdzekļa vai motora darbināšanas stundu skaitu, pēc kurām motora pēcapstrādes sistēmas darbība ir stabilizējusies. Ja to pieprasa tipa apstiprinātāja iestāde, izgatavotājs dara pieejamus datus un analīzi, kas izmantota, lai noteiktu šos lielumus. Izgatavotājs var arī izvēlēties motora darbināšanu 60 vai 125 stundas vai līdzvērtīgu nobraukumu vecošanas ciklā, lai stabilizētu motora pēcapstrādes sistēmu.

3.3.1.2.   3.3.1.1. punktā noteiktā stabilizācijas perioda beigas tiks uzskatītas par nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumu.

3.3.2.   Nostrādājuma uzkrāšanas testēšana

3.3.2.1.   Pēc stabilizācijas motoru darbina saskaņā ar izgatavotāja izraudzīto nostrādājuma uzkrāšanas grafiku, kā aprakstīts 3.2. punktā. Ar periodiskiem starplaikiem nostrādājuma uzkrāšanas grafikā, ko nosaka izgatavotājs un attiecīgos gadījumos arī tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar 3.2.2. punktu, motoru testē attiecībā uz gāzveida un daļiņveida emisiju WHTC un WHSC testos ar karsto palaidi. Saskaņā ar 3.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (WHTC vai WHSC ar karsto palaidi), otru testa ciklu (WHTC vai WHSC ar karsto palaidi) veic nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā un beigās.

3.3.2.2.   Nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā motora tehnisko apkopi veic saskaņā ar 4. punkta prasībām.

3.3.2.3.   Nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā var veikt neplānotu motora vai transportlīdzekļa tehnisko apkopi, piemēram, ja OBD sistēma ir konstatējusi konkrētu problēmu, kuras dēļ aktivizējies darbības traucējumu indikators (turpmāk “MI”).

3.4.   Ziņošana

3.4.1.   Visus nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veikto emisiju testu (WHTC un WHSC ar karsto palaidi) rezultātus dara pieejamus tipa apstiprinātājai iestādei. Ja kāds emisiju tests pasludināts par spēkā neesošu, izgatavotājs sniedz paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tests atzīts par spēkā neesošu. Šādā gadījumā veic vēl vienu emisiju testu sēriju WHTC un WHSC testu ar karsto palaidi ietvaros turpmāko nostrādājuma uzkrāšanas 100 stundu laikā.

3.4.2.   Izgatavotājs saglabā visu informāciju par visiem motora emisijas testiem un tehnisko apkopi nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā. Šo informāciju iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veikto emisijas testu rezultātiem.

3.5.   Nolietošanās koeficientu noteikšana

3.5.1.   Par katru piesārņotāju, kas izmērīts WHTC un WHSC testos ar karsto palaidi un katrā testa punktā nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā, veic “piemērotāko” regresijas analīzi, pamatojoties uz testu rezultātiem. Katra testa rezultātus attiecībā uz katru piesārņotāju izsaka ar tādu pašu zīmju skaitu aiz komata, kāds izmantots šā piesārņotāja robežvērtībai, kā parādīts šo noteikumu 5.3. punktā, plus vienu papildu zīmi aiz komata. Saskaņā ar šā pielikuma 3.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (WHTC vai WHSC ar karsto palaidi) un otrs testa cikls (WHTC vai WHSC ar karsto palaidi) jāveic nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā un beigās, regresijas analīzi veic, pamatojoties tikai uz testa rezultātiem no testa cikla kārtas katrā testa punktā.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu ir atļauts izmantot nelineāro regresiju.

3.5.2.   Emisiju vērtības katram piesārņotājam nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā un lietderīgās izmantošanas beigās, ko piemēro testējamajam motoram, aprēķina, izmantojot regresijas vienādojumu. Ja nostrādājuma uzkrāšanas grafiks ir īsāks nekā lietderīgās izmantošanas laiks, emisiju vērtības lietderīgās izmantošanas laika beigās nosaka, balstoties uz regresijas vienādojuma ekstrapolāciju, kā noteikts 3.5.1. punktā.

3.5.3.   Katram piesārņotājam nolietošanās koeficientu nosaka kā attiecību starp piemērotajām emisiju vērtībām lietderīgās izmantošanas beigās un nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā (sareizināmais nolietošanās koeficients).

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu katram piesārņotājam var piemērot pieskaitāmu nolietošanās koeficientu. Pieskaitāmo nolietošanās koeficientu uzskata par starpību starp emisiju vērtībām, kas aprēķinātas lietderīgās izmantošanas beigās un nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā.

Ja sareizināmā nolietošanās koeficienta (DF) aprēķinātā vērtība ir mazāka par 1,00 vai pieskaitāmā nolietošanās koeficienta vērtība ir mazāka par 0,00, nolietošanās koeficients ir attiecīgi 1,0 vai 0,00.

1. attēlā ir dots nolietošanās koeficientu noteikšanas piemērs, izmantojot lineāro regresiju.

Nav atļauts vienā piesārņotāju sērijā jaukti izmantot gan sareizināmos, gan pieskaitāmos nolietošanās koeficientus.

Saskaņā ar 3.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (WHTC vai WHSC ar karsto palaidi) un ka otru testa ciklu (WHTC vai WHSC ar karsto palaidi) veic nostrādājuma uzkrāšanas grafika sākumā un beigās, nolietošanās koeficients, kas aprēķināts testa ciklam, kurš veikts katrā testa punktā, ir jāpiemēro arī otram testa ciklam.

1.   attēls

Nolietošanās koeficientu noteikšanas piemērs

3.6.   Noteiktie nolietošanās koeficienti

3.6.1.   Kā alternatīvu nostrādājuma uzkrāšanas grafika izmantošanai, lai noteiktu nolietošanās koeficientus, izgatavotājs var izvēlēties šādus pieņemtos sareizināmos nolietošanās koeficientus.

2.   tabula

Nolietošanās koeficienti

| Testa cikls | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
   (3) | NOx | NH3 | PM masa | PM skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |

Testa cikls

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
   (3)

NOx

NH3

PM masa

PM skaits

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Pieņemtie pieskaitāmie nolietošanās koeficienti nav doti. Pieņemtos sareizināmos nolietošanās koeficientus nav atļauts pārveidot par pieskaitāmiem nolietošanās koeficientiem.

3.7.   Nolietošanās koeficientu piemērošana

3.7.1.   Motoriem jāatbilst attiecīgajām katra piesārņotāja emisijas robežvērtībām, kas norādītas šo noteikumu 5.3. punktā, pēc nolietošanās koeficientu piemērošanas testa rezultātiem, kuri noteikti saskaņā ar 4. pielikumu (egas, ePM). Atkarībā no nolietošanās koeficienta (DF) veida piemēro šādus noteikumus:

| a) | : | sareizināmais | : | (egas vai ePM) * DF ≤ emisiju ierobežojums; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | : | pieskaitāmais | : | (egas vai ePM) + DF ≤ emisiju ierobežojums. |

a)

:

sareizināmais

:

(egas vai ePM) * DF ≤ emisiju ierobežojums;

a)

:

pieskaitāmais

:

(egas vai ePM) + DF ≤ emisiju ierobežojums.

3.7.2.   Izgatavotājs var izvēlēties piemērot motora pēcapstrādes sistēmas saimei noteiktos nolietošanās koeficientus (DF) citai motora sistēmai, kas neietilpst tajā pašā motora pēcapstrādes sistēmas saimē. Tādos gadījumos izgatavotājs pierāda tipa apstiprinātājai iestādei, ka sākotnēji testētajai motora pēcapstrādes sistēmas saimei un motora sistēmai, kurai tiek piemēroti nolietošanās koeficienti (DF), ir tādas pašas tehniskās specifikācijas un uzstādīšanas prasības transportlīdzeklī un ka šāda motora vai motora sistēmas emisijas ir līdzīgas.

3.7.3.   Nolietošanās koeficientus katram piesārņotājam atbilstošajā testa ciklā reģistrē 2.A pielikuma papildpielikuma 1.4.1. un 1.4.2. punktā un 2.C pielikuma papildpielikuma 1.4.1. un 1.4.2. punktā.

3.8.   Ražošanas atbilstības pārbaude

3.8.1.   Ražošanas atbilstību noteikumiem attiecībā uz emisijām pārbauda, pamatojoties uz šo noteikumu 8. punkta prasībām.

3.8.2.   Tipa apstiprināšanas testa laikā izgatavotājs var izvēlēties izmērīt piesārņotāju emisijas pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas. Šādi rīkojoties, izgatavotājs var izstrādāt neoficiālu nolietošanās koeficientu atsevišķi motoram un pēcapstrādes sistēmai, ko izgatavotājs var izmantot kā palīglīdzekli ražošanas līnijas beigu revīzijā.

3.8.3.   Lai saņemtu tipa apstiprinājumu, 2.A pielikuma papildpielikuma 1.4.1. un 1.4.2. punktā un 2.C pielikuma papildpielikuma 1.4.1. un 1.4.2. punktā reģistrē tikai tos nolietošanās koeficientus, kas noteikti saskaņā ar 3.5. vai 3.6. punktu.

4.   TEHNISKĀ APKOPE

Nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā tehnisko apkopi veic atbilstoši izgatavotāja tehniskās apkopes instrukcijām.

4.1.   Ar emisijām saistīta plānotā tehniskā apkope

4.1.1.   Visa ar emisijām saistītā plānotā tehniskā apkope nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanai tiek veikta pēc tādiem pašiem vai līdzvērtīgiem laika intervāliem kā tie, kas minēti izgatavotāja tehniskās apkopes instrukcijās transportlīdzekļa vai motora īpašniekam. Tehniskās apkopes grafiku var atjaunināt pēc vajadzības visā nostrādājuma uzkrāšanas periodā ar nosacījumu, ka nevienu tehniskās apkopes darbību nevar svītrot no tehniskās apkopes grafika pēc tam, kad darbība veikta testa motoram.

4.1.2.   Motora izgatavotājs precizē nostrādājuma uzkrāšanas grafika vajadzībām regulēšanu, tīrīšanu un tehnisko apkopi (pēc nepieciešamības), kā arī plānotu nomaiņu šādiem elementiem:

| a) | filtriem un dzesētājiem izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmā; |
| --- | --- |

a)

filtriem un dzesētājiem izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmā;

| b) | pozitīva spiediena ventilācijas kartera vārstam (pēc vajadzības); |
| --- | --- |

b)

pozitīva spiediena ventilācijas kartera vārstam (pēc vajadzības);

| c) | degvielas iesmidzinātāja uzgaļiem (tikai tīrīšana); |
| --- | --- |

c)

degvielas iesmidzinātāja uzgaļiem (tikai tīrīšana);

| d) | degvielas iesmidzinātājiem; |
| --- | --- |

d)

degvielas iesmidzinātājiem;

| e) | turbokompresoriem; |
| --- | --- |

e)

turbokompresoriem;

| f) | elektroniskajam motora vadības blokam un ar to saistītajiem sensoriem un pievadiem; |
| --- | --- |

f)

elektroniskajam motora vadības blokam un ar to saistītajiem sensoriem un pievadiem;

| g) | daļiņu pēcapstrādes sistēmai (arī ar to saistītajām sastāvdaļām); |
| --- | --- |

g)

daļiņu pēcapstrādes sistēmai (arī ar to saistītajām sastāvdaļām);

| h) | deNOx sistēmai; |
| --- | --- |

h)

deNOx sistēmai;

| i) | izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmai, arī visiem ar to saistītajiem kontroles vārstiem un caurulēm; |
| --- | --- |

i)

izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmai, arī visiem ar to saistītajiem kontroles vārstiem un caurulēm;

| j) | visām citām izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām. |
| --- | --- |

j)

visām citām izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām.

4.1.3.   Kritisko ar emisijām saistīto plānoto tehnisko apkopi veic tikai ekspluatācijas laikā un par to paziņo transportlīdzekļa īpašniekam.

4.2.   Plānotās tehniskās apkopes izmaiņas

4.2.1.   Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieprasījumu, lai saņemtu atļauju jebkādai jaunai plānotajai tehniskajai apkopei, ko tas vēlas veikt nostrādājuma uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā un pēc tam ieteikt transportlīdzekļu vai motoru īpašniekiem. Pieprasījumam jāpievieno dati, kas pamato jaunas plānotās tehniskās apkopes un apkopes intervāla nepieciešamību.

4.3.   Ar emisijām nesaistīta plānotā tehniskā apkope

4.3.1.   Ar emisijām nesaistītu plānoto tehnisko apkopi, kas ir saprātīga un tehniski nepieciešama, piemēram, eļļas maiņu, eļļas filtra maiņu, degvielas filtra maiņu, gaisa filtra maiņu, dzesēšanas sistēmas apkopi, brīvgaitas apgriezienu regulēšanu, apgriezienu regulatora, motora skrūves griezes momenta, vārsta spraugas, iesmidzinātāja spraugas, momenta iestatīšanas, jebkuras piedziņas siksnas nospriegojuma regulēšanu utt., motoriem un transportlīdzekļiem, kuri izraudzīti nostrādājuma uzkrāšanas grafikam, var veikt ar vislielākajiem starplaikiem, ko izgatavotājs iesaka īpašniekam.

4.4.   Remonts

4.4.1.   Nostrādājuma uzkrāšanas grafika testēšanai izraudzītā motora sastāvdaļu, bet ne paša motora, emisiju kontroles sistēmas vai degvielas sistēmas remontu veic vienīgi attiecīgās sastāvdaļas bojājuma vai motora sistēmas darbības traucējuma dēļ.

4.4.2.   Ja nostrādājuma uzkrāšanas grafika laikā sabojājas pats motors, emisiju kontroles sistēma vai degvielas sistēma, nostrādājuma uzkrāšanas grafiku anulē un uzsāk jaunu nostrādājuma uzkrāšanas grafiku ar jaunu motora sistēmu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) — ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2.

(2)  Piemēro kompresijas aizdedzes motoram.

(3)  Piemēro dzirksteļaizdedzes motoram.

---

8. PIELIKUMS

EKSPLUATĀCIJĀ ESOŠU MOTORU VAI TRANSPORTLĪDZEKĻU ATBILSTĪBA

1.   IEVADS

1.1.   Šis pielikums ietver ekspluatācijā esošu motoru un transportlīdzekļu pārbaudes un atbilstības apliecināšanas prasības.

2.   EKSPLUATĀCIJAS ATBILSTĪBAS PROCEDŪRA

2.1.   Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu vai motoru saimes motoru atbilstību pierāda, pārbaudot transportlīdzekļus darbībā parastos braukšanas apstākļos un nosacījumos ar parastu kravu. Ekspluatācijas atbilstības pārbaude ir reprezentatīva attiecībā uz transportlīdzekļiem to reālajos braukšanas maršrutos ar parastu kravu, kad pie stūres ir profesionāls vadītājs, kurš parasti vada šo transportlīdzekli. Ja transportlīdzekli vada cits vadītājs, kas nav konkrētā transportlīdzekļa vadītājs, šim vadītājam jābūt kvalificētam un apmācītam vadīt testējamās kategorijas transportlīdzekļus.

2.2.   Ja konkrēta transportlīdzekļa parastos ekspluatācijas apstākļus uzskata par neatbilstošiem testu pienācīgai veikšanai, izgatavotājs vai tipa apstiprinātāja iestāde var pieprasīt, lai tiek izmantoti alternatīvi braukšanas maršruti un kravas.

2.3.   Izgatavotājs pierāda tipa apstiprinātājai iestādei, ka izraudzītais transportlīdzeklis, braukšanas modeļi, apstākļi un kravnesība ir reprezentatīvi attiecībā uz motoru saimi. 4.1. un 4.5. punktā noteiktās prasības izmanto, lai noteiktu, vai braukšanas apstākļi un kravnesība ir piemēroti ekspluatācijas atbilstības pārbaudei.

2.4.   Izgatavotājs dara zināmu atbilstības pārbaudes grafiku un paraugu ņemšanas plānu jaunas motoru saimes sākotnējā tipa apstiprinājuma laikā.

2.5.   Transportlīdzekļi bez saziņas saskarnes, kas ļauj apkopot nepieciešamos ECU datus atbilstoši šo noteikumu 9.4.2.1. un 9.4.2.2. punktam, vai transportlīdzekļi ar iztrūkstošiem datiem vai ar nestandarta datu protokolu tiek uzskatīti par neatbilstošiem.

2.6.   Transportlīdzekļus, kuros ECU datu apkopošana ietekmē transportlīdzekļa emisiju vai veiktspēju, uzskata par neatbilstošiem.

3.   MOTORA VAI TRANSPORTLĪDZEKĻA IZVĒLE

3.1.   Pēc tipa apstiprinājuma piešķiršanas motoru saimei izgatavotājs veic šīs motoru saimes ekspluatācijas pārbaudi 18 mēnešu laikā pēc pirmās tāda transportlīdzekļa reģistrācijas, kas aprīkots ar šīs motoru saimes motoru. Izmantojot daudzpakāpju tipa apstiprinājumu, pirmā reģistrācija ir nokomplektēta transportlīdzekļa pirmā reģistrācija.

Katras motoru saimes testēšanu atkārto periodiski vismaz reizi divos gados visā transportlīdzekļu ekspluatācijas darbmūžā atbilstīgi šo noteikumu 5.4. pantam.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma testēšanu var pārtraukt piecus gadus pēc ražošanas beigām.

3.1.1.   Minimālajam paraugu skaitam, t. i., trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka testu izturējušajā partijā ar 20 procentu varbūtību ir 0,90 defektīvu transportlīdzekļu vai motoru (izgatavotāja risks = 10 procenti), bet pieņemtajā partijā ar 60 procentu varbūtību ir 0,10 defektīvu transportlīdzekļu vai motoru (patērētāja risks = 10 procenti).

3.1.2.   Paraugam aprēķina testa statistisko rezultātu, izsakot kumulatīvo neatbilstīgo testu skaitu n-tajā testā.

3.1.3.   Labvēlīgu vai nelabvēlīgu lēmumu par to, vai partija ir izturējusi testu, pieņem, balstoties uz šādām prasībām:

| a) | ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par labvēlīgo lēmumu skaitu vai vienāds ar to attiecībā uz 1. tabulā noteikto skaitu, par partiju pieņem labvēlīgu lēmumu; |
| --- | --- |

a)

ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par labvēlīgo lēmumu skaitu vai vienāds ar to attiecībā uz 1. tabulā noteikto skaitu, par partiju pieņem labvēlīgu lēmumu;

| b) | ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par nelabvēlīgo lēmumu skaitu vai vienāds ar to attiecībā uz 1. tabulā noteikto skaitu, par partiju pieņem nelabvēlīgu lēmumu; |
| --- | --- |

b)

ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par nelabvēlīgo lēmumu skaitu vai vienāds ar to attiecībā uz 1. tabulā noteikto skaitu, par partiju pieņem nelabvēlīgu lēmumu;

| c) | pārējos gadījumos saskaņā ar šo pielikumu testē papildu motoru un aprēķina procedūru piemēro izlasei, ko palielina par vēl vienu vienību. |
| --- | --- |

c)

pārējos gadījumos saskaņā ar šo pielikumu testē papildu motoru un aprēķina procedūru piemēro izlasei, ko palielina par vēl vienu vienību.

Labvēlīgo un nelabvēlīgo lēmumu skaits 1. tabulā ir aprēķināts saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 8422/1991.

1.   tabula

Labvēlīgo un nelabvēlīgo lēmuma robežvērtība paraugu ņemšanas plānā

Minimālais parauga lielums: 3

| Testēto motoru kumulatīvais skaits
  (parauga lielums) | Labvēlīga lēmuma robežvērtība | Nelabvēlīga lēmuma robežvērtība |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Testēto motoru kumulatīvais skaits

(parauga lielums)

Labvēlīga lēmuma robežvērtība

Nelabvēlīga lēmuma robežvērtība

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Pirms testēšanas procedūru sākšanas tipa apstiprinātāja iestāde apstiprina izraudzītās motoru un transportlīdzekļu konfigurācijas. Atlasi veic, iesniedzot tipa apstiprinātājai iestādei konkrēto transportlīdzekļu atlasei izmantotos kritērijus.

3.2.   Atlasītie motori un transportlīdzekļi jāizmanto un jāreģistrē attiecīgajā reģionā (piemēram, Eiropas Savienībā). Transportlīdzeklim ir jābūt vismaz 25 000 km lielam nobraukumam.

3.3.   Katram testējamajam transportlīdzeklim jābūt tehniskās apkopes dokumentācijai, kas pierāda, ka transportlīdzeklis ir pienācīgi uzturēts un apkopts saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem.

3.4.   Jāpārbauda OBD sistēma, lai nodrošinātu motora pareizu darbību. OBD sistēmas atmiņa reģistrē jebkādus darbības traucējumu rādījumus un gatavības kodu, un ir jāveic nepieciešamais remonts.

Motorus ar C klases darbības traucējumiem pirms testēšanas nedrīkst likt remontēt. Diagnosticēšanas problēmkodu (DTC) nedrīkst nodzēst.

Motorus, kuros kāds no 11. pielikumā noteiktajiem mērītājiem nerāda “0”, nedrīkst testēt. Par to jāinformē tipa apstiprinātāja iestāde.

3.5.   Motoram vai transportlīdzeklim nedrīkst būt pazīmes, ka tas ir izmantots nesaudzīgi (piemēram, pārslodze, nepareizas degvielas lietošana vai cita nepareiza izmantošana), vai citi faktori (piemēram, neatbilstošas izmaiņas), kas varētu ietekmēt emisijas. Tiek ņemta vērā nobraukuma informācija un OBD sistēmas kļūdas kods, kas glabājas datora atmiņā.

3.6.   Visas transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēmas sastāvdaļas atbilst piemērojamajos tipa apstiprinājuma dokumentos norādītajām.

3.7.   Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var pārbaudīt ekspluatācijas atbilstību, izmantojot mazāku motoru vai transportlīdzekļu skaitu, nekā norādīts 3.1. punktā, ja motoru saimē saražoto motoru skaits nepārsniedz 500 vienību gadā.

4.   TESTA APSTĀKĻI

4.1.   Transportlīdzekļa kravnesība

Lai veiktu ekspluatācijas atbilstības testēšanu, var atveidot kravas nosacījumus un izmantot mākslīgu slodzi.

Ja nav statistikas datu, kas pierādītu, ka attiecīgā kravnesība ir reprezentatīva attiecībā uz transportlīdzekli, transportlīdzekļa kravai jāveido 50–60 % no maksimālās transportlīdzekļa kravnesības.

Maksimālā kravnesība ir starpība starp transportlīdzekļa tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu un transportlīdzekļa masu darba kārtībā saskaņā ar Īpašās rezolūcijas Nr. 1 (TRANS/WP.29/1045) 3. pielikumu.

4.2.   Apkārtējās vides apstākļi

Testu veic apkārtējās vides apstākļos, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

atmosfēras spiediens ir vienāds ar vai lielāks par 82,5 kPa;

temperatūra ir 266 K (-7 °C) vai lielāka, bet mazāka par vai vienāda ar temperatūru, ko nosaka, izmantojot šādu vienādojumu pie noteikta atmosfēras spiediena:

Formula,

kur

| | T ir apkārtējā gaisa temperatūra, K, |
| --- | --- |

T ir apkārtējā gaisa temperatūra, K,

| | pb ir atmosfēras spiediens, kPa. |
| --- | --- |

pb ir atmosfēras spiediens, kPa.

4.3.   Motora dzesētāja temperatūra

Motora dzesētāja temperatūrai jāatbilst šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.2.6.1. punkta prasībām.

4.4.   Smēreļļai, degvielai un reaģentam jāatbilst izgatavotāja izsniegtajām specifikācijām.

4.4.1.   Smēreļļa

Jāņem eļļas paraugi.

4.4.2.   Degviela

Testēšanā jāizmanto tirgus degviela, uz kuru attiecas attiecīgie standarti, vai standartdegviela atbilstīgi šo noteikumu 5. pielikumam. Jāņem degvielas paraugi.

4.4.2.1.   Ja saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu izgatavotājs ir paziņojis, ka spēj izpildīt šo noteikumu 1. pielikuma 1. daļas 3.2.2.2.1. punktā tirgus degvielai noteiktās prasības, testus veic vismaz ar vienu deklarēto tirgus degvielu vai deklarēto tirgus degvielu un attiecīgajos standartos iekļauto tirgus degvielu maisījumu.

4.4.3.   Reaģents

Ja izmanto izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kurā emisijas samazināšanai lieto kādu reaģentu, ir jāpaņem reaģenta paraugs. Reaģents nedrīkst būt sasalis.

4.5.   Brauciena nosacījumi

Brauciena daļas izsaka kā procentuālo daļu no kopējā brauciena ilguma.

Braucienu veido braukšana pilsētā, kam seko braukšana lauku apvidū un pārvietošanās pa automaģistrāli atbilstīgi 4.5.1.–4.5.4. punktā noteiktajām brauciena daļām. Ja praktisku apsvērumu dēļ ir pamatots iemesls izmantot citu testa secību, tad, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, braucienu pilsētā, lauku apvidū un pa automaģistrāli var organizēt citā secībā.

Šajā punktā vārds “aptuveni” apzīmē mērķa vērtību ±5 %.

Braucot pilsētā, transportlīdzekļa ātrums ir no 0 līdz 50 km/h. Pārvietojoties lauku apvidū, transportlīdzekļa ātrums ir no 50 līdz 75 km/h. Braucot pa automaģistrāli, transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 75 km/h.

4.5.1.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem brauciens sastāv no aptuveni 45 % braukšanas pilsētā, 25 % braukšanas lauku apvidū un 30 % pārvietošanās pa automaģistrāli.

4.5.2.   M2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem brauciens sastāv no aptuveni 45 % braukšanas pilsētā, 25 % braukšanas lauku apvidū un 30 % pārvietošanās pa automaģistrāli. I, II vai A klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļus pārbauda braucienā, kas sastāv no aptuveni 70 % braukšanas pilsētā un 30 % braukšanas lauku apvidū.

4.5.3.   N2 kategorijas transportlīdzekļiem brauciens sastāv no aptuveni 45 % braukšanas pilsētā, 25 % braukšanas lauku apvidū un 30 % pārvietošanās pa automaģistrāli.

4.5.4.   N3 kategorijas transportlīdzekļiem brauciens sastāv no aptuveni 20 % braukšanas pilsētā, 25 % braukšanas lauku apvidū un 55 % pārvietošanās pa automaģistrāli.

4.5.5.   Turpmāk minētie braucienu raksturojošie parametri no WHDC datubāzes var derēt kā papildu norādes brauciena novērtēšanai:

| a) | ātruma uzņemšana: 26,9 % no laika; |
| --- | --- |

a)

ātruma uzņemšana: 26,9 % no laika;

| b) | ātruma samazināšana: 22,6 % no laika; |
| --- | --- |

b)

ātruma samazināšana: 22,6 % no laika;

| c) | braukšana ar vienādu ātrumu: 38,1 % no laika; |
| --- | --- |

c)

braukšana ar vienādu ātrumu: 38,1 % no laika;

| d) | apstāšanās (transportlīdzekļa ātrums = 0): 12,4 % no laika. |
| --- | --- |

d)

apstāšanās (transportlīdzekļa ātrums = 0): 12,4 % no laika.

4.6.   Darbības prasības

4.6.1.   Braucienu izvēlas tā, lai testēšanu nevajadzētu pārtraukt un varētu pastāvīgi iegūt datus, kā arī lai sasniegtu 4.6.5. punktā noteikto minimālo pārbaudes ilgumu.

4.6.2.   Paraugu ņemšanu, lai novērtētu emisijas un citus datus, sāk pirms motora iedarbināšanas. Saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.2.6. punktu emisijas pēc aukstās palaides var neiekļaut emisiju novērtējumā.

4.6.3.   Nav atļauts apvienot dažādu braucienu datus vai mainīt vai dzēst brauciena datus.

4.6.4.   Ja motors noslāpst, to var iedarbināt no jauna, bet paraugu ņemšanu nedrīkst pārtraukt.

4.6.5.   Minimālais testa ilgums ir pietiekams, lai piecas reizes varētu veikt pārbaudi WHTC testā vai piecas reizes saražot CO2 standartmasas kg/ciklā WHTC testā pēc nepieciešamības.

4.6.6.   Strāvas padevi PEMS sistēmai nodrošina ārējais barošanas bloks, nevis avots, kas saņem elektroenerģiju tieši vai netieši no testējamā motora.

4.6.7.   PEMS iekārtu uzstādīšana nedrīkst ietekmēt transportlīdzekļu emisijas un/vai darbību.

4.6.8.   Transportlīdzekli ieteicams testēt parastos ikdienas satiksmes apstākļos.

4.6.9.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar datu atbilstības pārbaudes rezultātiem, saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2. punktu tipa apstiprinātāja iestāde var testu anulēt.

4.6.10.   Pielikuma 3.1.1.–3.1.3. punktā aprakstīto transportlīdzekļu paraugu testēšanu veic tajā pašā maršrutā.

5.   ECU DATU PLŪSMA

5.1.   Ekspluatācijas pārbaudei nepieciešamās ECU informācijas pieejamības un atbilstības pārbaude.

5.1.1.   Datu plūsmas informācijas pieejamību atbilstīgi šo noteikumu 9.4.2. punkta prasībām pierāda pirms ekspluatācijas testa.

5.1.1.1.   Ja PEMS sistēma nevar atbilstīgā veidā iegūt informāciju, informācijas pieejamību pierāda, izmantojot ārēju OBD skenēšanas instrumentu, kā aprakstīts 9.B pielikumā.

| 5.1.1.1.1. | Ja šo informāciju var atbilstīgā veidā iegūt ar skenēšanas instrumentu, PEMS sistēmu uzskata par nederīgu un tests nav spēkā. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

Ja šo informāciju var atbilstīgā veidā iegūt ar skenēšanas instrumentu, PEMS sistēmu uzskata par nederīgu un tests nav spēkā.

| 5.1.1.1.2. | Ja informāciju nevar atbilstīgā veidā iegūt no diviem transportlīdzekļiem ar motoriem no vienas motoru saimes, lai gan skenēšanas instruments darbojas pareizi, motoru uzskata par neatbilstīgu. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

Ja informāciju nevar atbilstīgā veidā iegūt no diviem transportlīdzekļiem ar motoriem no vienas motoru saimes, lai gan skenēšanas instruments darbojas pareizi, motoru uzskata par neatbilstīgu.

5.1.2.   Griezes momenta signāla atbilstību, ko PEMS iekārta aprēķina, balstoties uz ECU datu plūsmas informāciju saskaņā ar šo noteikumu 9.4.2.1. punktu, pārbauda pie pilnas slodzes.

5.1.2.1.   Metode, ko izmanto šīs atbilstības pārbaudei, ir aprakstīta šā pielikuma 4. papildinājumā.

5.1.2.2.   ECU griezes momenta signāla atbilstību uzskata par pietiekamu, ja aprēķinātais griezes moments ir pilnas slodzes griezes momenta pielaides robežās, kas norādītas šā pielikuma 9.4.2.5. punktā.

5.1.2.3.   Ja aprēķinātais griezes moments nav šo noteikumu 9.4.2.5. punktā norādītajās pilnas slodzes griezes momenta pielaides robežās, tiek uzskatīts, ka motors nav izturējis testu.

6.   EMISIJU NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Testu veic un testa rezultātus aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma noteikumiem.

6.2.   Atbilstības koeficientus aprēķina un iesniedz, izmantojot gan uz CO2 masu balstīto metodi, gan uz darbu balstīto metodi. Labvēlīgo/nelabvēlīgo lēmumu par testa izturēšanu pieņem, pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti, izmantojot uz darbu balstīto metodi.

6.3.   90 % no katras testētās motora sistēmas kopējās izplūdes gāzu emisijas atbilstības koeficientu procentiles, ko nosaka saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstītajām mērījumu un aprēķinu procedūrām, nedrīkst pārsniegt nevienu no 2. tabulā dotajām vērtībām.

2.   tabula

Maksimāli pieļaujamie atbilstības koeficienti emisiju atbilstības testēšanai ekspluatācijas laikā

| Piesārņotājviela | Maksimāli pieļaujamais atbilstības koeficients |
| --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC | 1,50 |
| NMHC | 1,50 |
| CH4 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| PM masa | — |
| PM skaits | — |

Piesārņotājviela

Maksimāli pieļaujamais atbilstības koeficients

CO

1,50

THC

1,50

NMHC

1,50

CH4

1,50

NOx

1,50

PM masa

—

PM skaits

—

7.   EKSPLUATĀCIJAS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI

7.1.   Pamatojoties uz 10. punktā minēto ekspluatācijas atbilstības ziņojumu, tipa apstiprinātāja iestāde vai nu:

| a) | nolemj, ka motora sistēmas saimes ekspluatācijas atbilstības testa rezultāts ir apmierinošs, un neveic nekādus turpmākus pasākumus; |
| --- | --- |

a)

nolemj, ka motora sistēmas saimes ekspluatācijas atbilstības testa rezultāts ir apmierinošs, un neveic nekādus turpmākus pasākumus;

| b) | nolemj, ka iesniegtā informācija ir nepietiekama lēmuma pieņemšanai, un pieprasa papildu informāciju un testēšanas datus no izgatavotāja; |
| --- | --- |

b)

nolemj, ka iesniegtā informācija ir nepietiekama lēmuma pieņemšanai, un pieprasa papildu informāciju un testēšanas datus no izgatavotāja;

| c) | nolemj, ka motora sistēmas saimes ekspluatācijas atbilstības testa rezultāts ir neapmierinošs, un veic šo noteikumu 9.3. punktā un šā pielikuma 9. punktā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

c)

nolemj, ka motora sistēmas saimes ekspluatācijas atbilstības testa rezultāts ir neapmierinošs, un veic šo noteikumu 9.3. punktā un šā pielikuma 9. punktā minētos pasākumus.

8.   APSTIPRINOŠĀ TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTĒŠANA

8.1.   Apstiprinošo testēšanu veic, lai apstiprinātu motoru saimes ekspluatācijas emisijas funkcionalitāti.

8.2.   Apstiprinātājas iestādes var veikt apstiprinošo testēšanu.

8.3.   Apstiprinošo testu veic kā transportlīdzekļu testēšanu atbilstīgi 2.1. un 2.2. punktam. Reprezentatīvos transportlīdzekļus izvēlas un izmanto normālos apstākļos un testē saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām procedūrām.

8.4.   Testa rezultātu var uzskatīt par neapmierinošu, ja, pārbaudot divus vai vairāk transportlīdzekļus, kas pārstāv vienu motoru saimi, tiek ievērojami pārsniegta jebkuras reglamentētā piesārņotāja sastāvdaļas robežvērtība, kas minēta 6. punktā.

9.   KOREKTĪVO PASĀKUMU PLĀNS

9.1.   Izgatavotājs, plānojot veikt korektīvas darbības, iesniedz ziņojumu tipa apstiprinātājai iestādei, kurā koriģējamie motori vai transportlīdzekļi ir reģistrēti vai tiek lietoti, un iesniedz šo ziņojumu, arī pieņemot lēmumu rīkoties. Ziņojumā sīki apraksta veicamo korekciju un motoru saimes, kurām tā tiks veikta. Izgatavotājs pēc korektīvo pasākumu uzsākšanas regulāri sniedz ziņojumus tipa apstiprinātājai iestādei.

9.2.   Izgatavotājs iesniedz visu to paziņojumu kopijas, kuri attiecas uz korektīvo pasākumu plānu, un saglabā datus par atsaukšanas kampaņu, kā arī iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei regulārus ziņojumus par situāciju.

9.3.   Izgatavotājs korektīvo pasākumu plānam piešķir īpašu nosaukumu vai numuru.

9.4.   Izgatavotājs iesniedz korektīvo pasākumu plānu, kurā iekļauj 9.4.1.–9.4.11. punktā norādīto informāciju.

9.4.1.   Katras korektīvo pasākumu plānā iekļautās motora sistēmas tipa apraksts.

9.4.2.   Tādu īpašu pārveidojumu, grozījumu, remonta, labojumu, pielāgojumu vai citu izmaiņu apraksts, kas veicamas, lai panāktu motora atbilstību, tostarp īss informācijas un tehnisko pētījumu apkopojums, kurš apstiprina izgatavotāja lēmumu attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas veicami neatbilstības labošanai.

9.4.3.   Apraksts par metodi, ar kādu izgatavotājs informē motora vai transportlīdzekļa īpašniekus par korektīvajiem pasākumiem.

9.4.4.   Attiecīgās apkopes vai izmantošanas apraksts (ja tāds ir), ko izgatavotājs izvirza kā nosacījumu, lai saņemtu atļauju veikt remontu saskaņā ar korektīvo pasākumu plānu, un izgatavotāja paskaidrojums par šādu nosacījumu izvirzīšanas iemesliem. Uzturēšanas vai izmantošanas nosacījumus var noteikt tikai tad, ja tie skaidri attiecas uz neatbilstību un korektīvajiem pasākumiem.

9.4.5.   Procedūras apraksts, kas jāievēro motora vai transportlīdzekļa īpašniekiem, lai tiktu veikts neatbilstības labojums. Aprakstā jāiekļauj datums, pēc kura var veikt korektīvos pasākumus, paredzamais laiks, kurā darbnīca veiks remontu, un vietas, kur to var veikt. Remonts jāveic pienācīgā laika posmā pēc transportlīdzekļa piegādes.

9.4.6.   Motora vai transportlīdzekļa īpašniekam nosūtītās informācijas kopija.

9.4.7.   Īss sistēmas apraksts, ko izgatavotājs izmanto, lai nodrošinātu sastāvdaļu vai sistēmu atbilstīgu piegādi korektīvo darbību veikšanai. Lai uzsāktu kampaņu, jānorāda laiks, kad notiks komponentu vai sistēmu atbilstīga piegāde.

9.4.8.   Visu instrukciju kopija, kas jānosūta personām, kuras veic remontu.

9.4.9.   Apraksts par korektīvo pasākumu ietekmi uz katra tāda motora tipa vai transportlīdzekļa tipa emisijām, degvielas patēriņu, braukšanas īpašībām un drošību, kas ietverts korektīvo pasākumu plānā, kopā ar informāciju, tehnisko izpēti u. c., kas apliecina šos secinājumus.

9.4.10.   Jebkura cita informācija, ziņojumi vai dati, ko tipa apstiprinātāja iestāde var pamatoti noteikt, ja tas nepieciešams, lai novērtētu korektīvo pasākumu plānu.

9.4.11.   Ja korektīvajos pasākumos ietverts atsaukums, tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz remonta reģistrēšanas metodes aprakstu. Ja izmanto etiķeti, jāiesniedz tās paraugs.

9.5.   Izgatavotājam var pieprasīt veikt pamatoti plānotus un nepieciešamus testus komponentiem un motoriem, veicot ierosinātās izmaiņas, remontu vai pārveidojumus, lai pierādītu izmaiņu, remonta vai pārveidojumu efektivitāti.

10.   ZIŅOŠANAS PROCEDŪRAS

10.1.   Tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz tehnisko ziņojumu par katru pārbaudīto motoru saimi. Ziņojumā norāda ekspluatācijas atbilstības testēšanas pasākumus un rezultātus. Ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju.

10.1.1.   Vispārīga informācija

10.1.1.1.   Izgatavotāja nosaukums un adrese

10.1.1.2.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es)

10.1.1.3.   Izgatavotāja pārstāvja nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs un e-pasta adrese

10.1.1.4.   Tips un komercapzīmējums (minēt visus variantus)

10.1.1.5.   Motoru saime

10.1.1.6.   Cilmes motors

10.1.1.7.   Motora saimes locekļi

10.1.1.8.   Transportlīdzekļa identifikācijas numura (VIN) kodi, kādus piemēro transportlīdzekļiem, kuru motoru testē ekspluatācijas atbilstības pārbaudē

10.1.1.9.   Tipa identifikācijas līdzekļi un to atrašanās vieta, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa

10.1.1.10.   Transportlīdzekļa kategorija

10.1.1.11.   Motora tips: benzīna, etanola (E85), dīzeļa / dabasgāzes / sašķidrinātas naftas gāzes / etanola (ED95) (nevajadzīgo svītrot)

10.1.1.12.   Tipa apstiprinājumu numuri, kurus piemēro ekspluatācijā esošu saimes motoru tipiem, kā arī nepieciešamības gadījumā visu paplašinājumu un pārveidojumu / atsaukšanas gadījumu (uzlabojumu) numuri

10.1.1.13.   Dati par to tipa apstiprinājumu paplašinājumiem, pārveidojumiem / atsaukšanas gadījumiem, uz kuriem attiecas izgatavotāja sniegtā informācija

10.1.1.14.   Motora izgatavošanas periods, uz kuru attiecas izgatavotāja informācija (piemēram, “transportlīdzekļi vai motori, kas izgatavoti 2014. kalendāra gadā”)

10.1.2.   Motora/transportlīdzekļa atlase

10.1.2.1.   Transportlīdzekļa vai motora atrašanās vietas noteikšanas metode

10.1.2.2.   Atlases kritēriji transportlīdzekļiem, motoriem un ekspluatācijā esošām saimēm

10.1.2.3.   Ģeogrāfiskie apgabali, kuros izgatavotājs atlasījis transportlīdzekļus

10.1.3.   Aprīkojums

10.1.3.1.   PEMS iekārtas, zīmols un tips

10.1.3.2.   PEMS kalibrēšana

10.1.3.3.   PEMS elektroapgāde

10.1.3.4.   Aprēķinu programmatūra un izmantotā versija (piemēram, EMROAD 4.0)

10.1.4.   Testēšanas dati

10.1.4.1.   Testēšanas datums un laiks

10.1.4.2.   Testēšanas vieta, iekļaujot sīku informāciju par testa maršrutu

10.1.4.3.   Laika apstākļi / apkārtējās vides apstākļi (piemēram, temperatūra, mitrums, augstums)

10.1.4.4.   Attālums, ko transportlīdzeklis veic testa maršrutā

10.1.4.5.   Testā izmantojamās degvielas specifikācijas raksturojums

10.1.4.6.   Reaģenta specifikācija (ja piemērojams)

10.1.4.7.   Smēreļļas specifikācija

10.1.4.8.   Emisiju testa rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu

10.1.5.   Informācija par motoru

10.1.5.1.   Motora degvielas tips (piemēram, dīzeļdegviela, etanols ED95, dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, benzīns, E85)

10.1.5.2.   Motora aizdedzes sistēma (piemēram, kompresijas aizdedze vai dzirksteļaizdedze)

10.1.5.3.   Tipa apstiprinājuma numurs

10.1.5.4.   Motora pārbūve

10.1.5.5.   Motora izgatavotājs

10.1.5.6.   Motora modelis

10.1.5.7.   Motora izgatavošanas gads un mēnesis

10.1.5.8.   Motora identifikācijas numurs

10.1.5.9.   Motora tilpums (litros)

10.1.5.10.   Cilindru skaits

10.1.5.11.   Motora nominālā jauda (kW uz apgr./min)

10.1.5.12.   Motora maksimālais griezes moments (Nm uz apgr./min)

10.1.5.13.   Brīvgaitas apgriezieni (apgr./min)

10.1.5.14.   Ir pieejama izgatavotāja norādītā pilnas slodzes griezes momenta līkne (jā/nē)

10.1.5.15.   Izgatavotāja norādītais pilnas slodzes griezes momenta līknes numurs

10.1.5.16.   DeNOx sistēma (piemēram, EGR, SCR)

10.1.5.17.   Katalītiskā neitralizatora tips

10.1.5.18.   Cieto daļiņu uztvērēja tips

10.1.5.19.   Pēcapstrādes sistēma pārveidota atbilstīgi tipa apstiprinājumam (jā/nē)

10.1.5.20.   Motora ECU informācija (programmatūras kalibrēšanas numurs)

10.1.6.   Informācija par transportlīdzekli

10.1.6.1.   Transportlīdzekļa īpašnieks

10.1.6.2.   Transportlīdzekļa tips (piemēram, M3, N3) un veids (piemēram, monolītrāmja vai posmains kravas transportlīdzeklis, pilsētas autobuss)

10.1.6.3.   Transportlīdzekļa izgatavotājs

10.1.6.4.   Transportlīdzekļa identifikācijas numurs

10.1.6.5.   Transportlīdzekļa reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts

10.1.6.6.   Transportlīdzekļa modelis

10.1.6.7.   Transportlīdzekļa ražošanas gads un mēnesis

10.1.6.8.   Pārnesumkārbas veids (piemēram, manuāla, automātiska vai cita)

10.1.6.9.   Pārnesumu skaits kustībai uz priekšu

10.1.6.10.   Odometra rādījums testa sākumā (km)

10.1.6.11.   Transportlīdzekļa pašmasa kopā ar kravu (pilna masa) (kg)

10.1.6.12.   Riepu izmērs (nav obligāti)

10.1.6.13.   Izpūtēja diametrs (mm) (nav obligāti)

10.1.6.14.   Asu skaits

10.1.6.15.   Degvielas tvertnes(-ņu) tilpums (litros) (nav obligāti)

10.1.6.16.   Degvielas tvertņu skaits (nav obligāti)

10.1.6.17.   Reaģenta tvertnes(-ņu) tilpums (litros) (nav obligāti)

10.1.6.18.   Reaģenta tvertņu skaits (nav obligāti)

10.1.7.   Testa maršruta parametri

10.1.7.1.   Odometra rādījums testa sākumā (km)

10.1.7.2.   Ilgums (s)

10.1.7.3.   Vidējie apkārtējās vides apstākļi (aprēķināti, balstoties uz momentāno mērījumu datiem)

10.1.7.4.   Sensoru sniegtā informācija par apkārtējās vides apstākļiem (sensoru tips un atrašanās vieta)

10.1.7.5.   Informācija par transportlīdzekļa ātrumu (piemēram, kopējā ātruma sadale)

10.1.7.6.   Brauciena laika daļa braukšanai pilsētā, lauku apvidū un pa automaģistrāli, kā noteikts 4.5. punktā.

10.1.7.7.   Brauciena laika daļa, ko raksturo ātruma uzņemšana, ātruma samazināšana, braukšana ar vienādu ātrumu un apstāšanās, kā noteikts 4.5.5. punktā.

10.1.8.   Momentāno mērījumu dati

10.1.8.1.   THC koncentrācija (ppm)

10.1.8.2.   CO koncentrācija (ppm)

10.1.8.3.   NOx koncentrācija (ppm)

10.1.8.4.   CO2 koncentrācija (ppm)

10.1.8.5.   CH4 koncentrācija (ppm) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.8.6.   Izplūdes gāzu plūsma (kg/h)

10.1.8.7.   Izplūdes temperatūra (°C)

10.1.8.8.   Apkārtējā gaisa temperatūra (°C)

10.1.8.9.   Apkārtējais spiediens (kPa)

10.1.8.10.   Apkārtējais mitrums (g/kg) (nav obligāti)

10.1.8.11.   Motora griezes moments (Nm)

10.1.8.12.   Motora apgriezienu skaits (apgr./min)

10.1.8.13.   Motora degvielas plūsma (g/s)

10.1.8.14.   Motora dzesēšanas šķidruma temperatūra (°C)

10.1.8.15.   Transportlīdzekļa ātrums uz ceļa (km/h), dati no ECU un GPS

10.1.8.16.   Transportlīdzekļa atrašanās vietas platuma koordinātas (grādos) (precizitātei jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu izsekojamību testa maršrutā)

10.1.8.17.   Transportlīdzekļa atrašanās vietas garuma koordinātas (grādos)

10.1.9.   Momentāni aprēķinātie dati

10.1.9.1.   THC masa (g/s)

10.1.9.2.   CO masa (g/s)

10.1.9.3.   NOx masa (g/s)

10.1.9.4.   CO2 masa (g/s)

10.1.9.5.   CH4 masa (g/s) tikai dzirksteļaizdedzes motoriem

10.1.9.6.   THC kopējā masa (g)

10.1.9.7.   CO kopējā masa (g)

10.1.9.8.   NOx kopējā masa (g)

10.1.9.9.   CO2 kopējā masa (g)

10.1.9.10.   CH4 kopējā masa (g) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.9.11.   Aprēķinātā degvielas plūsma (g/s)

10.1.9.12.   Motora jauda (kW)

10.1.9.13.   Motora veiktais darbs (kWh)

10.1.9.14.   Darba cikla ilgums (s)

10.1.9.15.   Darba cikla vidējā motora jauda (%)

10.1.9.16.   Darba cikla THC atbilstības koeficients (-)

10.1.9.17.   Darba cikla CO atbilstības koeficients (-)

10.1.9.18.   Darba cikla NOx atbilstības koeficients (-)

10.1.9.19.   Darba cikla CH4 atbilstības koeficients (-) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.9.20.   CO2 masas cikla ilgums (s)

10.1.9.21.   CO2 masas cikla THC atbilstības koeficients (-)

10.1.9.22.   CO2 masas cikla CO atbilstības koeficients (-)

10.1.9.23.   CO2 masas cikla NOx atbilstības koeficients (-)

10.1.9.24.   CO2 masas cikla CH4 atbilstības koeficients (-) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.10.   Vidējie un integrētie dati

10.1.10.1.   Vidējā THC koncentrācija (ppm) (nav obligāti)

10.1.10.2.   Vidējā CO koncentrācija (ppm) (nav obligāti)

10.1.10.3.   Vidējā NOx koncentrācija (ppm) (nav obligāti)

10.1.10.4.   Vidējā CO2 koncentrācija (ppm) (nav obligāti)

10.1.10.5.   Vidējā CH4 koncentrācija (ppm) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.10.6.   Vidējā izplūdes gāzes plūsma (kg/h) (nav obligāti)

10.1.10.7.   Vidējā izplūdes temperatūra (°C) (nav obligāti)

10.1.10.8.   THC emisijas (g)

10.1.10.9.   CO emisijas (g)

10.1.10.10.   NOx emisijas (g)

10.1.10.11.   CO2 emisijas (g)

10.1.10.12.   CH4 emisijas (g) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.11.   Testa nokārtošanas vai nenokārtošanas rezultāti

10.1.11.1.   Maksimālie, minimālie rezultāti un 90 procenti no kopējās procentiles šādiem lielumiem.

10.1.11.2.   Darba cikla THC atbilstības koeficients (-)

10.1.11.3.   Darba cikla CO atbilstības koeficients (-)

10.1.11.4.   Darba cikla NOx atbilstības koeficients (-)

10.1.11.5.   Darba cikla CH4 atbilstības koeficients (-) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.11.6.   CO2 masas cikla THC atbilstības koeficients (-)

10.1.11.7.   CO2 masas cikla CO atbilstības koeficients (-)

10.1.11.8.   CO2 masas cikla NOx atbilstības koeficients (-)

10.1.11.9.   CO2 masas cikla CH4 atbilstības koeficients (-) tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.11.10.   Darba cikls: minimālā un maksimālā vidējā cikla jauda (%)

10.1.11.11.   CO2 masas cikls: minimālais un maksimālais cikla ilgums (s)

10.1.11.12.   Darba cikls: derīgo ciklu procentuālā attiecība

10.1.11.13.   CO2 masas cikls: derīgo ciklu procentuālā attiecība

10.1.12.   Testa pārbaudes

10.1.12.1.   THC analizatora nulles punkts, vērtību skala un pārbaudes rezultāti pirms un pēc testa

10.1.12.2.   CO analizatora nulles punkts, vērtību skala un pārbaudes rezultāti pirms un pēc testa

10.1.12.3.   NOx analizatora nulles punkts, vērtību skala un pārbaudes rezultāti pirms un pēc testa

10.1.12.4.   CO2 analizatora nulles punkts, vērtību skala un pārbaudes rezultāti pirms un pēc testa

10.1.12.5.   CH4 analizatora nulles punkts, vērtību skala un pārbaudes rezultāti pirms un pēc testa tikai ar dabasgāzi darbināmiem motoriem

10.1.12.6.   Datu atbilstības pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2. punktu

| 10.1.12.6.1. | Šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.1. punktā aprakstītās lineārās regresijas rezultāti, kas ietver regresijas līknes stāvumu (m), noteikšanas koeficientu (r2) un regresijas līknes krustpunktu b ar y asi. |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

Šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.1. punktā aprakstītās lineārās regresijas rezultāti, kas ietver regresijas līknes stāvumu (m), noteikšanas koeficientu (r2) un regresijas līknes krustpunktu b ar y asi.

| 10.1.12.6.2. | ECU datu atbilstības pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.2. punktu. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

ECU datu atbilstības pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.2. punktu.

| 10.1.12.6.3. | Bremzēm raksturīgā degvielas patēriņa atbilstības pārbaude saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.3. punktu, iekļaujot arī bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu, kas aprēķināts, pamatojoties uz PEMS mērījumiem, kā arī paziņoto bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu WHTC testam. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

Bremzēm raksturīgā degvielas patēriņa atbilstības pārbaude saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.3. punktu, iekļaujot arī bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu, kas aprēķināts, pamatojoties uz PEMS mērījumiem, kā arī paziņoto bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu WHTC testam.

| 10.1.12.6.4. | Odometra atbilstības pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.4. punktu. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

Odometra atbilstības pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.4. punktu.

| 10.1.12.6.5. | Apkārtējā spiediena pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.5. punktu. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

Apkārtējā spiediena pārbaudes rezultāti saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.3.2.5. punktu.

10.1.13.   Turpmāko pielikumu saraksts, ja tādi ir.

1. papildinājums

Testa procedūra transportlīdzekļu emisiju testēšanai ar pārnēsājamo emisiju mērīšanas sistēmu

A.1.1.   Ievads

Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra ekspluatācijā esoša transportlīdzekļa gāzveida emisiju noteikšanai, izmantojot pārnēsājamo emisiju mērīšanas sistēmu (turpmāk “PEMS”). Gāzveida emisijās, ko mēra no motora izplūdes gāzēm, ir šādas sastāvdaļas: oglekļa monoksīds, kopējie ogļūdeņraži un slāpekļa oksīdi un papildus metāns ar dabasgāzi darbināmiem motoriem.

Motoriem, kas darbināmi ar citām gāzēm, nevis dabasgāzi, pēc izgatavotāja, tehniskā dienesta vai tipa apstiprinātājas iestādes izvēles var mērīt kopējo ogļūdeņražu (THC) emisijas, nevis metānu nesaturošo ogļūdeņražu emisijas. Šajā gadījumā kopējās ogļūdeņražu masas robežvērtība sakrīt ar 5.3. tabulā norādīto metānu nesaturošo ogļūdeņražu masas robežvērtību. Tādā gadījumā atbilstības koeficientu aprēķināšanai jāizmanto A.1.4.2.3. un A.1.4.3.2. punktā noteiktie metānu nesaturošo emisiju ierobežojumi.

Papildus mēra oglekļa dioksīdu, lai varētu veikt A.1.3. un A.1.4. punktā aprakstītās aprēķinu procedūras.

A.1.2.   Testa procedūra

A.1.2.1.   Vispārīgas prasības

Testus veic, izmantojot PEMS, kas sastāv no:

| A.1.2.1.1. | gāzes analizatoriem reglamentēto gāzveida piesārņotāju koncentrācijas mērīšanai izplūdes gāzēs; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

gāzes analizatoriem reglamentēto gāzveida piesārņotāju koncentrācijas mērīšanai izplūdes gāzēs;

| A.1.2.1.2. | izplūdes masas plūsmu mērītāja, kam pamatā Pito vai līdzvērtīgs princips; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

izplūdes masas plūsmu mērītāja, kam pamatā Pito vai līdzvērtīgs princips;

| A.1.2.1.3. | globālās pozicionēšanas sistēmas (turpmāk “GPS”); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

globālās pozicionēšanas sistēmas (turpmāk “GPS”);

| A.1.2.1.4. | sensoriem apkārtējās vides temperatūras un spiediena mērīšanai; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

sensoriem apkārtējās vides temperatūras un spiediena mērīšanai;

| A.1.2.1.5. | savienojuma ar transportlīdzekļa ECU. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

savienojuma ar transportlīdzekļa ECU.

A.1.2.2.   Testa parametri

Jāmēra un jāreģistrē 1. tabulā apkopotie parametri.

1.   tabula

Testa parametri

| Parametrs | Vienība | Avots |
| --- | --- | --- |
| THC koncentrācija (1) | ppm | Analizators |
| CO koncentrācija (1) | ppm | Analizators |
| NOx koncentrācija (1) | ppm | Analizators |
| CO2 koncentrācija (1) | ppm | Analizators |
| CH4 koncentrācija (1), (2) | ppm | Analizators |
| Izplūdes gāzu plūsma | kg/h | Izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (turpmāk — “EFM”) |
| Izplūdes gāzu temperatūra | °K | EFM |
| Apkārtējā temperatūra (3) | °K | Sensors |
| Apkārtējais spiediens | kPa | Sensors |
| Motora griezes moments (4) | Nm | ECU vai sensors |
| Motora apgriezienu skaits | apgr./min | ECU vai sensors |
| Motora degvielas plūsma | g/s | ECU vai sensors |
| Motora dzesētāja temperatūra | °K | ECU vai sensors |
| Motora ieplūdes gaisa temperatūra (3) | °K | Sensors |
| Transportlīdzekļa ātrums uz ceļa | km/h | ECU un GPS |
| Transportlīdzekļa atrašanās vietas platuma koordinātas | grādi | GPS |
| Transportlīdzekļa atrašanās vietas garuma koordinātas | grādi | GPS |

Parametrs

Vienība

Avots

THC koncentrācija (1)

ppm

Analizators

CO koncentrācija (1)

ppm

Analizators

NOx koncentrācija (1)

ppm

Analizators

CO2 koncentrācija (1)

ppm

Analizators

CH4 koncentrācija (1), (2)

ppm

Analizators

Izplūdes gāzu plūsma

kg/h

Izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (turpmāk — “EFM”)

Izplūdes gāzu temperatūra

°K

EFM

Apkārtējā temperatūra (3)

°K

Sensors

Apkārtējais spiediens

kPa

Sensors

Motora griezes moments (4)

Nm

ECU vai sensors

Motora apgriezienu skaits

apgr./min

ECU vai sensors

Motora degvielas plūsma

g/s

ECU vai sensors

Motora dzesētāja temperatūra

°K

ECU vai sensors

Motora ieplūdes gaisa temperatūra (3)

°K

Sensors

Transportlīdzekļa ātrums uz ceļa

km/h

ECU un GPS

Transportlīdzekļa atrašanās vietas platuma koordinātas

grādi

GPS

Transportlīdzekļa atrašanās vietas garuma koordinātas

grādi

GPS

A.1.2.3.   Transportlīdzekļa sagatavošana

Transportlīdzekļa sagatavošanā ietilpst:

| a) | OBD sistēmas pārbaude: kad konstatētās problēmas atrisinātas, tās reģistrē un iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei; |
| --- | --- |

a)

OBD sistēmas pārbaude: kad konstatētās problēmas atrisinātas, tās reģistrē un iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei;

| b) | eļļas, degvielas un reaģenta maiņa, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

b)

eļļas, degvielas un reaģenta maiņa, ja vajadzīgs.

A.1.2.4.   Mēriekārtu uzstādīšana

A.1.2.4.1.   Galvenais bloks

Ja iespējams, PEMS uzstāda vietā, kur to minimāli ietekmēs:

| a) | apkārtējās vides temperatūras izmaiņas; |
| --- | --- |

a)

apkārtējās vides temperatūras izmaiņas;

| b) | apkārtējā spiediena izmaiņas; |
| --- | --- |

b)

apkārtējā spiediena izmaiņas;

| c) | elektromagnētiskais starojums; |
| --- | --- |

c)

elektromagnētiskais starojums;

| d) | mehāniski triecieni un vibrācija; |
| --- | --- |

d)

mehāniski triecieni un vibrācija;

| e) | apkārtējie ogļūdeņraži — lietojot FID analizatoru, kas FID deglī izmanto apkārtējo gaisu. |
| --- | --- |

e)

apkārtējie ogļūdeņraži — lietojot FID analizatoru, kas FID deglī izmanto apkārtējo gaisu.

Uzstādīšanu veic saskaņā ar PEMS izgatavotāja instrukcijām.

A.1.2.4.2.   Izplūdes gāzu plūsmas mērītājs

Izplūdes gāzu plūsmas mērītāju pievieno transportlīdzekļa izpūtējam. EFM sensorus novieto starp diviem taisnas caurules posmiem, kuras garums ir vismaz divas reizes lielāks par EFM diametru (plūsmas augšpusē un lejpusē). EFM ieteicams novietot aiz transportlīdzekļa trokšņu slāpētāja, lai ierobežotu izplūdes gāzu pulsāciju ietekmi uz mērījumu signāliem.

A.1.2.4.3.   Globālā pozicionēšanas sistēma

Antenu uzstāda pēc iespējas augstāk, bet tā, lai brauciena laikā tā nevarētu nekur aizķerties.

A.1.2.4.4.   Savienojums ar transportlīdzekļa ECU

Datu reģistrācijas ierīci izmanto, lai reģistrētu 1. tabulā uzskaitītos motora parametrus. Šī datu reģistrācijas ierīce var izmantot transportlīdzekļa kontroliera apgabala tīkla (turpmāk “CAN”) kopni, lai piekļūtu ECU datiem, kas pārraidīti CAN tīklā saskaņā ar standartu protokoliem, piemēram, SAE J1939, J1708 vai ISO 15765-4.

A.1.2.4.5.   Gāzveida emisiju paraugu ņemšana

Parauga līniju uzkarsē saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma A.2.2.3. punkta specifikācijām un pareizi izolē savienojuma vietas (paraugu ņemšanas zondi un galvenā bloka aizmuguri), lai izvairītos no aukstajiem plankumiem, kas var piesārņot paraugu ņemšanas sistēmu ar kondensētiem ogļūdeņražiem.

Paraugu ņemšanas zondi uzstāda izpūtējā saskaņā ar 4. pielikuma 9.3.10. punkta prasībām.

Ja parauga līnijas garums ir mainījies, pārbauda sistēmas transportēšanas ilgumu un, ja nepieciešams, koriģē to.

A.1.2.5.   Pirmstesta procedūras

A.1.2.5.1.   PEMS instrumentu ieslēgšana un stabilizēšana

Galvenās iekārtas uzsilda un stabilizē atbilstīgi instrumentu izgatavotāja specifikācijām, līdz spiedieni, temperatūras un plūsmas ir sasniegušas ekspluatācijas iestatījuma punktus.

A.1.2.5.2.   Paraugu ņemšanas sistēmas tīrīšana

Lai izvairītos no sistēmas piesārņošanas, PEMS instrumentu paraugu līnijas tīra pirms paraugu ņemšanas saskaņā ar instrumentu izgatavotāja specifikācijām.

A.1.2.5.3.   Analizatoru pārbaude un kalibrēšana

Analizatoru nulles punkta un vērtību skalas kalibrēšanu un linearitātes pārbaudes veic, izmantojot kalibrēšanas gāzes, kas atbilst 4. pielikuma 9.3.3. punkta prasībām.

A.1.2.5.4.   EFM tīrīšana

EFM tīra pie spiediena devēju savienojumiem atbilstīgi instrumenta izgatavotāja specifikācijām. Veicot šo procedūru, tiek noņemtas kondensāta un dīzeļdegvielas daļiņas no spiediena līnijām un attiecīgajām plūsmas cauruļu spiediena mērīšanas pieslēgvietām.

A.1.2.6.   Emisiju testa norise

A.1.2.6.1.   Testa sākums

Emisiju paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu sāk pirms motora iedarbināšanas. Datu novērtēšanu sāk, kad dzesēšanas šķidruma temperatūra pirmo reizi sasniedz 343 K (70 °C) vai kad tā ilgāk nekā 5 minūtes ir stabilizējusies +/-2 K robežās, izvēloties īsāko periodu, bet ne vēlāk kā 20 minūtes pēc motora iedarbināšanas.

A.1.2.6.2.   Testa gaita

Emisiju paraugu ņemšanu, izplūdes parametru mērīšanu, kā arī motora un apkārtējās vides datu reģistrēšanu turpina normālos motora ekspluatācijas apstākļos. Motoru var noslāpēt un iedarbināt, bet emisiju paraugu ņemšanu turpina visā testa laikā.

Regulāri vismaz ik pēc divām stundām pārbauda PEMS gāzes analizatorus. Pārbaužu laikā reģistrētie dati tiek īpaši atzīmēti, un tos neizmanto emisiju aprēķinos.

A.1.2.6.3.   Testa beigas

Testa beigās ļauj paiet pietiekami ilgam laikam, lai paraugu ņemšanas sistēmas spētu reaģēt. Motoru var noslāpēt pirms vai pēc paraugu ņemšanas pārtraukšanas.

A.1.2.7.   Mērījumu pārbaude

A.1.2.7.1.   Analizatoru pārbaude

Kā aprakstīts A.1.2.5.3. punktā, analizatoru nulles punkta, vērtību skalas un linearitātes pārbaudēs izmanto kalibrēšanas gāzes, kas atbilst 4. pielikuma 9.3.3. punkta prasībām.

A.1.2.7.2.   Nulles svārstība

Nulles atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, kas sniegts, reaģējot uz nulles gāzi, ne mazāk kā 30 sekunžu laikā. Nulles atbildes signāla svārstībai jābūt mazākai par 2 % no pilnas skalas vērtības mazākajā izmantojamajā diapazonā.

A.1.2.7.3.   Novirze no mērīšanas apgabala

Standartreakcijas signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, kas sniegts, reaģējot uz standartgāzi, ne mazāk kā 30 sekunžu laikā. Standartreakcijas signāla svārstībai jābūt mazākai par 2 % no pilnas skalas vērtības mazākajā izmantojamajā diapazonā.

A.1.2.7.4.   Svārstību pārbaude

To piemēro tikai tad, ja testa laikā nav veikta nulles svārstību korekcija.

Tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā 30 minūtes pēc testa beigām, gāzes analizatora izmantotajiem diapazoniem jābūt vienādiem ar nulli un kalibrētiem, lai pārbaudītu svārstības un salīdzinātu tās ar rezultātiem pirms testa.

Uz analizatora svārstībām attiecas šādi noteikumi:

| a) | ja rezultāti pirms testa un pēc testa atšķiras mazāk nekā par 2 %, kā noteikts A.1.2.7.2. un A.1.2.7.3. punktā, izmērītās koncentrācijas var izmantot nekoriģētas vai koriģēt atbilstīgi A.1.2.7.5. punktam; |
| --- | --- |

a)

ja rezultāti pirms testa un pēc testa atšķiras mazāk nekā par 2 %, kā noteikts A.1.2.7.2. un A.1.2.7.3. punktā, izmērītās koncentrācijas var izmantot nekoriģētas vai koriģēt atbilstīgi A.1.2.7.5. punktam;

| b) | ja rezultāti pirms testa un pēc testa atšķiras par diviem vai vairāk procentiem, kā norādīts A.1.2.7.2. un A.1.2.7.3. punktā, testu anulē vai izmērītās koncentrācijas koriģē atbilstīgi A.1.2.7.5. punktam. |
| --- | --- |

b)

ja rezultāti pirms testa un pēc testa atšķiras par diviem vai vairāk procentiem, kā norādīts A.1.2.7.2. un A.1.2.7.3. punktā, testu anulē vai izmērītās koncentrācijas koriģē atbilstīgi A.1.2.7.5. punktam.

A.1.2.7.5.   Svārstības korekcija

Ja svārstību korekciju piemēro saskaņā ar A.1.2.7.4. punktu, koriģēto koncentrācijas vērtību aprēķina atbilstīgi 4. pielikuma 8.6.1. punktam.

Starpībai starp sākotnējām un koriģētām bremzēm raksturīgajām emisijas vērtībām jābūt 6% robežās no sākotnējām bremzēm raksturīgajām emisijas vērtībām. Ja svārstības ir lielākas par 6 %, viss tests ir nederīgs. Ja tiek piemērota svārstību korekcija, tad, ziņojot par emisijām, izmanto tikai to emisiju rezultātus, kam veikta svārstību korekcija.

A.1.3.   Emisiju aprēķināšana

Galīgos testa rezultātus noapaļo līdz tādam pašam decimālzīmju skaitam, kāds izmantots piemērojamajā emisijas standartā, paturot vienu papildus zīmīgo ciparu saskaņā ar ASTM E 29-06b. Nav atļauts noapaļot starpvērtības, kas rada galīgo bremzēm raksturīgo emisiju rezultātu.

A.1.3.1.   Datu laika saskaņošana

Lai samazinātu to neobjektīvo ietekmi uz emisiju masas aprēķiniem, ko rada laika atstarpe starp dažādiem signāliem, dati, kas ir būtiski emisiju aprēķinos, jāizlīdzina laikā, kā aprakstīts A.1.3.3.1.–A.1.3.1.4. punktā.

A.1.3.1.1.   Gāzu analizatoru dati

Gāzu analizatoru datus pareizi izlīdzina, izmantojot 4. pielikuma 9.3.5. punktā aprakstīto procedūru.

A.1.3.1.2.   Gāzu analizatoru un EFM dati

Gāzu analizatoru datus pareizi izlīdzina ar EFM datiem, izmantojot A.1.3.1.4. punktā aprakstīto procedūru.

A.1.3.1.3.   PEMS un motoru dati

Datus no PEMS (gāzu analizatoriem un EFM) pareizi saskaņo ar motora ECU datiem, izmantojot A.1.3.1.4. punktā aprakstīto procedūru.

A.1.3.1.4.   PEMS datu uzlabotas laika saskaņošanas procedūra

1. tabulā uzskaitītie testēšanas dati ir iedalīti trīs dažādās kategorijās:

| 1. | gāzu analizatori (THC, ja nepieciešams CH4, CO, CO2, NOx koncentrācijas); |
| --- | --- |

1.

gāzu analizatori (THC, ja nepieciešams CH4, CO, CO2, NOx koncentrācijas);

| 2. | izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (izplūdes gāzu masas plūsma un izplūdes gāzu temperatūra); |
| --- | --- |

2.

izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (izplūdes gāzu masas plūsma un izplūdes gāzu temperatūra);

| 3. | motors (griezes moments, griešanās ātrums, temperatūras, degvielas plūsma, transportlīdzekļa ātrums no ECU). |
| --- | --- |

3.

motors (griezes moments, griešanās ātrums, temperatūras, degvielas plūsma, transportlīdzekļa ātrums no ECU).

Katras kategorijas laika saskaņošanu ar citām kategorijām pārbauda, atrodot visaugstāko atbilstības koeficientu starp divām parametru sērijām. Visi vienas kategorijas parametri tiek nobīdīti, lai palielinātu atbilstības koeficientu. Lai aprēķinātu atbilstības koeficientus, izmanto šādus parametrus:

laika saskaņošanai:

| a) | 1. un 2. kategorija (analizatori un EFM dati) ar 3. kategoriju (motora dati): transportlīdzekļa ātrums saskaņā ar GPS un ECU; |
| --- | --- |

a)

1. un 2. kategorija (analizatori un EFM dati) ar 3. kategoriju (motora dati): transportlīdzekļa ātrums saskaņā ar GPS un ECU;

| b) | 1. kategorija ar 2. kategoriju: CO2 koncentrācija un izplūdes gāzu masa; |
| --- | --- |

b)

1. kategorija ar 2. kategoriju: CO2 koncentrācija un izplūdes gāzu masa;

| c) | 2. kategorija ar 3. kategoriju: CO2 koncentrācija un motora degvielas plūsma. |
| --- | --- |

c)

2. kategorija ar 3. kategoriju: CO2 koncentrācija un motora degvielas plūsma.

A.1.3.2.   Datu saskaņotības pārbaudes

A.1.3.2.1.   Analizatoru un EFM dati

Datu (ar EFM izmērītās izplūdes gāzu masas plūsmas un gāzes koncentrācijas) saskaņotību pārbauda, izmantojot korelāciju starp degvielas plūsmu, kas izmērīta ar ECU, un degvielas plūsmu, kas aprēķināta, izmantojot formulu, kura dota 4. pielikuma 8.4.1.6. punktā. Izmērītajām un aprēķinātajām degvielas plūsmu vērtībām veic lineāro regresiju. Izmanto vismazākā kvadrāta metodi ar šādu vispiemērotāko vienādojumu:

Formula

kur

| y | ir aprēķinātā degvielas plūsma (g/s), |
| --- | --- |
| m | ir regresijas līknes stāvums, |
| x | ir izmērītā degvielas plūsma (g/s) |
| b | ir regresijas līknes y ass krustpunkts. |

y

ir aprēķinātā degvielas plūsma (g/s),

m

ir regresijas līknes stāvums,

x

ir izmērītā degvielas plūsma (g/s)

b

ir regresijas līknes y ass krustpunkts.

Katrai regresijas līknei aprēķina stāvumu (m) un noteikšanas koeficientu (r2). Ieteicams veikt šo analīzi ar 1 Hz vai lielāku frekvenci diapazonā no maksimālās vērtības 15 % līdz maksimālajai vērtībai. Lai testu uzskatītu par derīgu, jānovērtē divi turpmāk minētie kritēriji.

2.   tabula

Pielaides

| Regresijas līknes stāvums, m | 0,9–1,1 — ieteicamais |
| --- | --- |
| Noteikšanas koeficients, r2 | min. 0,90 — obligātais |

Regresijas līknes stāvums, m

0,9–1,1 — ieteicamais

Noteikšanas koeficients, r2

min. 0,90 — obligātais

A.1.3.2.2.   ECU griezes momenta dati

ECU griezes momenta datu saskaņotību pārbauda, salīdzinot maksimālās ECU griezes momenta vērtības pie dažādiem motora griešanās ātrumiem ar atbilstošajām oficiālajām griezes momenta līknes vērtībām pie pilnas motora slodzes saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu.

A.1.3.2.3.   Bremzēm raksturīgais degvielas patēriņš

Bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu (BSFC) pārbauda, izmantojot:

| a) | degvielas patēriņu, kas aprēķināts, balstoties uz emisiju datiem (gāzu analizatora koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmas datiem) saskaņā ar 4. pielikuma 8.4.1.6. punktā sniegto formulu; |
| --- | --- |

a)

degvielas patēriņu, kas aprēķināts, balstoties uz emisiju datiem (gāzu analizatora koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmas datiem) saskaņā ar 4. pielikuma 8.4.1.6. punktā sniegto formulu;

| b) | darbu, kas aprēķināts, izmantojot ECU datus (motora griezes moments un apgriezieni). |
| --- | --- |

b)

darbu, kas aprēķināts, izmantojot ECU datus (motora griezes moments un apgriezieni).

A.1.3.2.4.   Odometrs

Transportlīdzekļa odometra uzrādīto attālumu salīdzina ar GPS datiem un pārbauda.

A.1.3.2.5.   Apkārtējais spiediens

Apkārtējā spiediena vērtību salīdzina ar GPS datos norādīto augstumu.

A.1.3.3.   Sausā–mitrā stāvokļa korekcija

Ja koncentrāciju mēra sausā stāvoklī, to pārrēķina uz mitru stāvokli saskaņā ar 4. pielikuma 8.1. punktā sniegto formulu.

A.1.3.4.   NOx mitruma un temperatūras korekcija

NOx koncentrācijas, kas mērītas ar PEMS, nekoriģē atbilstoši apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam.

A.1.3.5.   Momentāno gāzveida emisiju aprēķināšana

Masas emisijas nosaka atbilstīgi 4. pielikuma 8.4.2.3. punktam.

A.1.4.   Emisiju un atbilstības koeficientu noteikšana

A.1.4.1.   Vidējā cikla princips

Emisijas integrē, izmantojot mainīgā vidējā cikla metodi, kas balstās uz atsauces CO2 masu vai atsauces darbu. Aprēķinu princips ir šāds. Masas emisijas neaprēķina pilnai datu kopai, bet pilnas datu kopas daļām, kuru garumu nosaka tā, lai tās atbilstu motora CO2 masai vai darbam, kas izmērīts standarta laboratorijas īslaicīgajā ciklā. Mainīgos vidējos aprēķinus veic ar laika pieaugumu Δt, kas vienāds ar paraugu ņemšanas laiku. Datu kopas daļas, kuras izmanto, lai aprēķinātu vidējos emisijas datus, turpmākajos punktos tiek sauktas par “vidējiem cikliem”.

Daļas ar spēkā spēkā neesošiem datiem neizmanto darba vai CO2 masas, kā arī vidējā cikla emisiju aprēķinos.

Dati, kas uzskatāmi par spēkā neesošiem:

| a) | instrumentu periodiskā pārbaude un/vai pēc nulles svārstību pārbaudēm; |
| --- | --- |

a)

instrumentu periodiskā pārbaude un/vai pēc nulles svārstību pārbaudēm;

| b) | dati, kas neatbilst šī pielikuma 4.2. un 4.3. punktā aprakstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

dati, kas neatbilst šī pielikuma 4.2. un 4.3. punktā aprakstītajiem nosacījumiem.

Masas emisijas (mg/ciklā) nosaka atbilstīgi 4. pielikuma 8.4.2.3. punktam.

1.   attēls

Transportlīdzekļa ātrums attiecībā pret laiku un transportlīdzekļa vidējās emisijas, sākot no pirmā vidējā cikla, attiecībā pret laiku

A.1.4.2.   Uz darbu balstītā metode

2.   attēls

Uz darbu balstītā metode

I-tā vidējā cikla ilgumu (t
  2,i
  – t
  1,i
  ) nosaka ar formulu:

Formula

kur

| W(tj,i) | ir motora darbs, kas mērīts no sākuma līdz tj,i
  laikam (kWh), |
| --- | --- |
| Wref | ir motora darbs WHTC testā (kWh). |
| t2,i | izvēlas tā, lai: |

W(tj,i)

ir motora darbs, kas mērīts no sākuma līdz tj,i
  laikam (kWh),

Wref

ir motora darbs WHTC testā (kWh).

t2,i

izvēlas tā, lai:

kur Δt ir paraugu ņemšanas laiks, kas vienāds ar vienu sekundi vai mazāks.

A.1.4.2.1.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Īpatnējās emisijas e
  gas (mg/kWh) katram ciklam un katram piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

kur

| m | ir sastāvdaļas masas emisijas (mg/ciklā), |
| --- | --- |
| | ir motora darbs i-tā vidējā cikla laikā (kWh). |

m

ir sastāvdaļas masas emisijas (mg/ciklā),

Formula

ir motora darbs i-tā vidējā cikla laikā (kWh).

A.1.4.2.2.   Derīgo ciklu atlase

Derīgie cikli ir tie, kuru vidējā jauda pārsniedz 20 % no maksimālās motora jaudas. Derīgo ciklu procentuālajai attiecībai jābūt vismaz 50 %.

| A.1.4.2.2.1. | Ja derīgo ciklu procentuālā attiecība ir mazāka par 50 %, datu novērtēšanu atkārto ar zemāku sākuma jaudu. Sākuma jaudu samazina par viena procenta pakāpēm, līdz derīgo ciklu procentuālā attiecība ir vismaz 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Ja derīgo ciklu procentuālā attiecība ir mazāka par 50 %, datu novērtēšanu atkārto ar zemāku sākuma jaudu. Sākuma jaudu samazina par viena procenta pakāpēm, līdz derīgo ciklu procentuālā attiecība ir vismaz 50 %.

| A.1.4.2.2.2. | Jebkurā gadījumā zemākā sākuma jauda nedrīkst būt zemāka par 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Jebkurā gadījumā zemākā sākuma jauda nedrīkst būt zemāka par 15 %.

| A.1.4.2.2.3. | Ja derīgo ciklu procentuālā attiecība ir mazāka par 50 %, kad sākuma jauda ir 15 %, testu anulē. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Ja derīgo ciklu procentuālā attiecība ir mazāka par 50 %, kad sākuma jauda ir 15 %, testu anulē.

A.1.4.2.3.   Atbilstības koeficientu aprēķins

Atbilstības koeficientus katram atsevišķam derīgam ciklam un katram atsevišķam piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

kur

| e | ir bremzēm raksturīgās sastāvdaļas emisijas (mg/kWh), |
| --- | --- |
| L | ir piemērojamā robežvērtība (mg/kWh). |

e

ir bremzēm raksturīgās sastāvdaļas emisijas (mg/kWh),

L

ir piemērojamā robežvērtība (mg/kWh).

A.1.4.3.   Uz CO2 masu balstītā metode

3.   attēls

Uz CO2 masu balstītā metode

I-tā vidējā cikla ilgumu (t
  2,i
  – t
  1,i
  ) nosaka ar formulu:

Formula

kur

| mCO2(tj,i) | ir CO2 masa, kas izmērīta no testa sākuma līdz tj,i
  laikam (kg), |
| --- | --- |
| mCO2,ref | ir CO2 masa, kas noteikta WHTC testam (kg). |
| t2,i | izvēlas tā, lai: |

mCO2(tj,i)

ir CO2 masa, kas izmērīta no testa sākuma līdz tj,i
  laikam (kg),

mCO2,ref

ir CO2 masa, kas noteikta WHTC testam (kg).

t2,i

izvēlas tā, lai:

kur Δt ir paraugu ņemšanas laiks, kas vienāds ar vienu sekundi vai mazāks.

CO2 masu aprēķina ciklos, integrējot momentānās emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar A.1.3.5. punkta prasībām.

A.1.4.3.1.   Derīgo ciklu atlase

Derīgo ciklu ilgums nepārsniedz maksimālo ilgumu, kas aprēķināts ar formulu:

Formula

kur

| D
  max | ir maksimālais cikla ilgums (s), |
| --- | --- |
| P
  max | ir maksimālā motora jauda (kW). |

D
  max

ir maksimālais cikla ilgums (s),

P
  max

ir maksimālā motora jauda (kW).

| A.1.4.3.1.1. | Ja derīgo ciklu procentuālais skaits ir mazāks par 50 %, datu novērtējumu atkārto, lietojot lielāku derīgo ciklu ilgumu. To panāk, A.1.4.3.1. punktā norādītajā formulā pakāpeniski par 0,01 samazinot 0,2 vērtību, kamēr derīgo ciklu procentuālais skaits ir 50 % vai lielāks. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

Ja derīgo ciklu procentuālais skaits ir mazāks par 50 %, datu novērtējumu atkārto, lietojot lielāku derīgo ciklu ilgumu. To panāk, A.1.4.3.1. punktā norādītajā formulā pakāpeniski par 0,01 samazinot 0,2 vērtību, kamēr derīgo ciklu procentuālais skaits ir 50 % vai lielāks.

| A.1.4.3.1.2. | Nekādā ziņā iepriekš minētajā formulā samazinātā vērtība nedrīkst būt mazāka par 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

Nekādā ziņā iepriekš minētajā formulā samazinātā vērtība nedrīkst būt mazāka par 0,15.

| A.1.4.3.1.3. | Tests ir nederīgs, ja derīgo ciklu procentuālais skaits ir mazāks par 50 % pie cikla maksimālā ilguma, ko aprēķina saskaņā ar A.1.4.3.1., A.1.4.3.1.1. un A.1.4.3.1.2. punktu. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.3.

Tests ir nederīgs, ja derīgo ciklu procentuālais skaits ir mazāks par 50 % pie cikla maksimālā ilguma, ko aprēķina saskaņā ar A.1.4.3.1., A.1.4.3.1.1. un A.1.4.3.1.2. punktu.

A.1.4.3.2.   Atbilstības koeficientu aprēķins

Atbilstības koeficientus katram atsevišķam ciklam un katram atsevišķam piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

ar Formula (ekspluatācijas attiecību) un

Formula (sertifikācijas attiecību)

kur

| m | ir sastāvdaļas masas emisijas (mg/ciklā), |
| --- | --- |
| | ir CO2 masa i-tā vidējā cikla laikā (kg), |
| m CO2,ref | ir CO2 masa, kas noteikta WHTC testam (kg), |
| mL | ir sastāvdaļas masas emisijas, kas atbilst WHTC testā piemērojamajai robežvērtībai (mg). |

m

ir sastāvdaļas masas emisijas (mg/ciklā),

Formula

ir CO2 masa i-tā vidējā cikla laikā (kg),

m CO2,ref

ir CO2 masa, kas noteikta WHTC testam (kg),

mL

ir sastāvdaļas masas emisijas, kas atbilst WHTC testā piemērojamajai robežvērtībai (mg).

---

(1)  Izmērīts vai koriģēts atbilstoši mitram stāvoklim.

(2)  Dzirksteļaizdedzes motors, ko darbina ar dabasgāzi.

(3)  Izmanto apkārtējās vides temperatūras sensoru vai ieplūdes gaisa temperatūras sensoru.

(4)  Jāreģistrē vai nu a) lietderīgais griezes moments, vai b) lietderīgais griezes moments, kas aprēķināts, balstoties uz faktiskajiem griezes momenta, berzes griezes momenta un standarta griezes momenta procentiem atbilstīgi standartam SAE J1939-71.

2. papildinājums

Pārnēsājamas mērīšanas iekārtas

A.2.1.   Vispārīgi nosacījumi

Gāzveida emisiju mēra saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā izklāstīto procedūru. Šajā papildinājumā ir aprakstīti šajos testos izmantojamo pārnēsājamo mērīšanas iekārtu galvenie parametri.

A.2.2.   Mērīšanas iekārtas

A.2.2.1.   Gāzu analizatoru vispārīgās specifikācijas

PEMS gāzes analizatoru specifikācijas atbilst prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 9.3.1. punktā.

A.2.2.2.   Gāzu analizatoru tehnoloģija

Gāzes analizē, izmantojot 4. pielikuma 9.3.2. punktā aprakstītās tehnoloģijas.

Slāpekļa oksīdu analizators var būt arī nedispersīva ultravioletā (NDUV) tipa.

A.2.2.3.   Gāzveida emisiju paraugu ņemšana

Paraugu ņemšanas zondes atbilst prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 2. papildinājuma A.2.1.2. punktā. Paraugu ņemšanas līniju uzkarsē līdz 190 °C (+/– 10 °C).

A.2.2.4.   Citi instrumenti

Mērinstrumentiem jāatbilst prasībām, kas norādītas 4. pielikuma 7. tabulā un 9.3.1. punktā.

A.2.3.   Palīgierīces

A.2.3.1.   Izplūdes gāzu plūsmas mērītāja (EFM) savienojums ar izpūtēju

EFM uzstādīšana nedrīkst palielināt pretspiedienu vairāk par motora izgatavotāja ieteikto vērtību vai palielināt izpūtēja garumu vairāk nekā par 1,2 m. Kas attiecas uz visām PEMS iekārtas sastāvdaļām, EFM uzstādīšanu veic saskaņā ar valstī spēkā esošajiem ceļu satiksmes drošības noteikumiem un apdrošināšanas prasībām.

A.2.3.2.   PEMS atrašanās vieta un uzstādīšanas elementi

PEMS iekārtas uzstāda atbilstoši šā pielikuma 1. papildinājuma A.1.2.4. punktam.

A.2.3.3.   Elektroenerģija

Strāvas padeve PEMS iekārtām tiek nodrošināta, izmantojot šā pielikuma 4.6.6. punktā aprakstīto metodi.

3. papildinājums

Pārnēsājamu mērīšanas iekārtu kalibrēšana

A.3.1.   Iekārtu kalibrēšana un pārbaude

A.3.1.1.   Kalibrēšanas gāzes

PEMS gāzu analizatorus kalibrē, izmantojot gāzes, kas atbilst 4. pielikuma 9.3.3. punkta prasībām.

A.3.1.2.   Noplūdes tests

PEMS noplūdes testus veic atbilstīgi prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 9.3.4. punktā.

A.3.1.3.   Analītiskās sistēmas reakcijas laika pārbaude

PEMS analītiskās sistēmas reakcijas laika pārbaudi veic saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 9.3.5. punktā.

4. papildinājums

ECU griezes momenta signāla atbilstības pārbaudes metode

A.4.1.   Ievads

Šajā papildinājumā ir vispārīgi aprakstīta metode, kuru izmanto, lai pārbaudītu ECU griezes momenta signāla atbilstību ISC-PEMS testēšanas laikā.

Motora izgatavotājam jāsniedz detalizēts piemērojamās procedūras apraksts, kurš tipa apstiprinātājai iestādei ir jāapstiprina.

A.4.2.   “Maksimālā griezes momenta” metode

| A.4.2.1. | “Maksimālā griezes momenta” metode ļauj pierādīt, ka punkts uz maksimālā griezes momenta atskaites līknes, kas attēlo motora apgriezienu funkciju, ir sasniegts transportlīdzekļa testēšanas laikā. |
| --- | --- |

A.4.2.1.

“Maksimālā griezes momenta” metode ļauj pierādīt, ka punkts uz maksimālā griezes momenta atskaites līknes, kas attēlo motora apgriezienu funkciju, ir sasniegts transportlīdzekļa testēšanas laikā.

| A.4.2.2. | Ja punkts uz maksimālā griezes momenta atskaites līknes, kas attēlo motora apgriezienu funkciju, nav sasniegts ISC-PEMS emisiju testa laikā, izgatavotājam ir tiesības attiecīgi mainīt transportlīdzekļa kravu un/vai testēšanas maršrutu, lai veiktu šo demonstrēšanu pēc ISC-PEMS emisiju testa pabeigšanas. |
| --- | --- |

A.4.2.2.

Ja punkts uz maksimālā griezes momenta atskaites līknes, kas attēlo motora apgriezienu funkciju, nav sasniegts ISC-PEMS emisiju testa laikā, izgatavotājam ir tiesības attiecīgi mainīt transportlīdzekļa kravu un/vai testēšanas maršrutu, lai veiktu šo demonstrēšanu pēc ISC-PEMS emisiju testa pabeigšanas.

---

9.A PIELIKUMS

IEBŪVĒTAS DIAGNOSTICĒŠANAS (OBD) SISTĒMAS

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā noteikti funkcionālie aspekti, kas saistīti ar iebūvētām diagnosticēšanas (OBD) sistēmām, kuras kontrolē emisiju no motora sistēmām, uz kurām attiecas šie noteikumi.

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

2.1.   Vispārīgās prasības, tostarp īpašās prasības attiecībā uz elektroniskās sistēmas drošību, ir prasības, kas noteiktas šo noteikumu 9.B pielikuma 4. punktā, un tās, kas aprakstītas šā pielikuma 2. punktā.

2.2.   Rezervēts

2.3.   Papildu noteikumi attiecībā uz pārraudzības prasībām

2.3.1.   Iesmidzinātāji ar darbības traucējumiem

| 2.3.1.1. | Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei analīzi par to, kādas ilgtermiņa sekas varētu atstāt uz emisijas kontroles sistēmu degvielas iesmidzinātāji ar darbības traucējumiem (piemēram, aizsērējuši vai netīri iesmidzinātāji), pat ja šo darbības traucējumu rezultātā nav pārsniegtas OBD robežvērtības (OTL). |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei analīzi par to, kādas ilgtermiņa sekas varētu atstāt uz emisijas kontroles sistēmu degvielas iesmidzinātāji ar darbības traucējumiem (piemēram, aizsērējuši vai netīri iesmidzinātāji), pat ja šo darbības traucējumu rezultātā nav pārsniegtas OBD robežvērtības (OTL).

| 2.3.1.2. | Pēc 4.10.7. punktā noteiktā laika perioda beigām izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pārraudzības metožu plānu, kuru plāno izmantot papildus 9.B pielikuma 3. papildinājumā noteiktajiem pasākumiem, lai prognozētu 2.3.1.1. punktā aplūkotās sekas. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Pēc 4.10.7. punktā noteiktā laika perioda beigām izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pārraudzības metožu plānu, kuru plāno izmantot papildus 9.B pielikuma 3. papildinājumā noteiktajiem pasākumiem, lai prognozētu 2.3.1.1. punktā aplūkotās sekas.

| 2.3.1.2.1. | Pēc tam kad iestāde šo plānu apstiprinājusi, izgatavotājs ievieš šīs metodes OBD sistēmā, lai saņemtu tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

2.3.1.2.1.

Pēc tam kad iestāde šo plānu apstiprinājusi, izgatavotājs ievieš šīs metodes OBD sistēmā, lai saņemtu tipa apstiprinājumu.

2.3.2.   Pārraudzības prasības attiecībā uz daļiņu pēcapstrādes ierīcēm

| 2.3.2.1. | Daļiņu pēcapstrādes ierīces veiktspēju, ietverot arī filtrēšanas un nepārtrauktās reģenerācijas procesus, pārrauga attiecībā pret 1. tabulā norādītajām OBD robežvērtībām. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Daļiņu pēcapstrādes ierīces veiktspēju, ietverot arī filtrēšanas un nepārtrauktās reģenerācijas procesus, pārrauga attiecībā pret 1. tabulā norādītajām OBD robežvērtībām.

| 2.3.2.2. | Slēgta dīzeļdegvielas daļiņu filtra (DPF) gadījumā izgatavotājs var izvēlēties piemērot 9.B pielikuma 8. papildinājumā noteiktās veiktspējas pārraudzības prasības, nevis 2.3.2.1. punkta prasības, ja viņš ar tehnisko dokumentāciju var pierādīt, ka pasliktināšanās gadījumā pastāv pozitīva korelācija starp filtrācijas efektivitātes zudumu un spiediena krituma zudumu (“delta spiediens”) DPF filtrā, motoram darbojoties apstākļos, kas noteikti 9.B pielikuma 8. papildinājumā aprakstītajā testā. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Slēgta dīzeļdegvielas daļiņu filtra (DPF) gadījumā izgatavotājs var izvēlēties piemērot 9.B pielikuma 8. papildinājumā noteiktās veiktspējas pārraudzības prasības, nevis 2.3.2.1. punkta prasības, ja viņš ar tehnisko dokumentāciju var pierādīt, ka pasliktināšanās gadījumā pastāv pozitīva korelācija starp filtrācijas efektivitātes zudumu un spiediena krituma zudumu (“delta spiediens”) DPF filtrā, motoram darbojoties apstākļos, kas noteikti 9.B pielikuma 8. papildinājumā aprakstītajā testā.

2.4.   Alternatīvs apstiprinājums

2.4.1.   Rezervēts (1)

2.4.2.   Alternatīva prasība 9.B pielikuma 4. punktā un šajā pielikumā aprakstītajām prasībām iespējama motoru izgatavotājiem, ja tādu motoru produkcijas apjoms, kuri pieder pie motora tipa, uz kuru attiecas šie noteikumi, visā pasaulē ir mazāks par 500 vienībām gadā un šie izgatavotāji var iegūt tipa apstiprinājumu, pamatojoties uz citām šo noteikumu prasībām, ja emisijas kontroles komponenti motora sistēmās ir pārraudzīti vismaz attiecībā uz ķēdes nepārtrauktību, racionalitātes un sensoru rezultātu ticamību un ja attiecībā uz pēcapstrādes sistēmu pārrauga vismaz būtiskos funkcionālās darbības traucējumus. Motoru izgatavotāji, kam tādu motoru produkcijas apjoms, kuri pieder pie motora tipa, uz kuru attiecas šie noteikumi, visā pasaulē ir mazāks par 50 motoriem gadā, var iegūt tipa apstiprinājumu, pamatojoties uz šo noteikumu prasībām, ja emisijas kontroles komponenti motora sistēmās ir pārraudzīti vismaz attiecībā uz ķēdes nepārtrauktību un racionalitātes un sensoru rezultātu ticamību (“komponentu pārraudzība”).

Izgatavotājam nav atļauts izmantot šajā punktā minētos alternatīvos noteikumus, ja produkcijas apjoms ir vairāk nekā 500 motoru gadā.

2.4.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde informē pārējās līgumslēdzējas puses par katra apstiprinājuma piešķiršanas apstākļiem, ja tas noticis saskaņā ar [2.4.1. un] 2.4.2. punktu.

2.5.   Ražošanas atbilstība

Uz OBD sistēmu attiecas ražošanas atbilstības prasības, kas noteiktas šo noteikumu 8.4. punktā.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nolemj, ka nepieciešams pārbaudīt OBD sistēmas ražošanas atbilstību, pārbaudi veic saskaņā ar šo noteikumu 8.4. punktā noteiktajām prasībām.

3.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

3.1.   Veiktspējas prasības noteiktas 9.B pielikuma 5. punktā.

3.2.   OBD robežvērtības

3.2.1.   OBD sistēmai piemērojamās OBD robežvērtības (turpmāk “OTL”) kompresijas aizdedzes motoriem noteiktas 1. tabulas rindā “vispārīgās prasības”, bet ar gāzi darbināmiem motoriem un dzirksteļaizdedzes motoriem, kas uzstādīti M3 kategorijas transportlīdzekļos, N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos, — 2. tabulas rindā “vispārīgās prasības”.

3.2.2.   Līdz pakāpeniskās ieviešanas perioda beigām, kas minēts šo noteikumu 4.10.7. punktā, uz kompresijas aizdedzes motoriem attiecas vienīgi tās OBD robežvērtības, kas noteiktas 1. tabulas rindā “pakāpeniskās ieviešanas periods”, bet uz motoriem, kurus darbina ar gāzi, un uz dzirksteļaizdedzes motoriem, kas uzstādīti M3 kategorijas transportlīdzekļos, N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos, attiecas 2. tabulas rindā “pakāpeniskās ieviešanas periods” noteiktās robežvērtības.

1.   tabula

OTL (kompresijas aizdedzes motori)

| | Robežvērtība, mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | PM masa |
| Pakāpeniskās ieviešanas periods | 1 500 | 25 |
| Vispārīgās prasības | 1 200 | 25 |

Robežvērtība, mg/kWh

NOx

PM masa

Pakāpeniskās ieviešanas periods

1 500

25

Vispārīgās prasības

1 200

25

2.   tabula

OTL (visiem ar gāzi darbināmiem motoriem un dzirksteļaizdedzes motoriem, kas uzstādīti M3 kategorijas transportlīdzekļos, N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos)

| | Robežvērtība, mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO
   (2) |
| Pakāpeniskās ieviešanas periods | 1 500 | |
| Vispārīgās prasības | 1 200 | |

Robežvērtība, mg/kWh

NOx

CO
   (2)

Pakāpeniskās ieviešanas periods

1 500

Vispārīgās prasības

1 200

4.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ UZSKATĀMU PARĀDĪŠANU

4.1.   Prasības attiecībā uz uzskatāmu parādīšanu un testa procedūras noteiktas 9.B pielikuma 6. un 7. punktā.

5.   PRASĪBAS DOKUMENTĀCIJAI

5.1.   Prasības dokumentācijai noteiktas 9.B pielikuma 8. punktā.

6.   EKSPLUATĀCIJAS VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

Šā punkta prasības attiecas uz OBD sistēmas monitoriem saskaņā ar 9.C pielikuma noteikumiem.

6.1.   Tehniskās prasības

6.1.1.   Tehniskās prasības OBD sistēmas ekspluatācijas veiktspējas novērtēšanai, tostarp prasības attiecībā uz sakaru protokoliem, skaitītājiem, saucējiem un to pieaugumu, noteiktas 9.C pielikumā.

6.1.2.   Konkrēta OBD sistēmas monitora “m” ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR
  m) aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur

| | “skaitītājsm” ir konkrēta monitora “m” skaitītājs un skaitītājs, kurš norāda, cik reižu transportlīdzeklis ir darbināts tādā veidā, lai tiktu izpildīti visi pārraudzības nosacījumi, kas nepieciešami konkrētajam monitoram, lai konstatētu darbības traucējumu;
  un |
| --- | --- |

“skaitītājsm” ir konkrēta monitora “m” skaitītājs un skaitītājs, kurš norāda, cik reižu transportlīdzeklis ir darbināts tādā veidā, lai tiktu izpildīti visi pārraudzības nosacījumi, kas nepieciešami konkrētajam monitoram, lai konstatētu darbības traucējumu;

un

| | “saucējsm” ir konkrēta monitora “m” saucējs un skaitītājs, kurš norāda transportlīdzekļa braukšanas ciklu skaitu, kas ir būtiski konkrētajam monitoram (vai “kurā notiek kādas darbības, kas ir būtiskas šim konkrētajam monitoram”). |
| --- | --- |

“saucējsm” ir konkrēta monitora “m” saucējs un skaitītājs, kurš norāda transportlīdzekļa braukšanas ciklu skaitu, kas ir būtiski konkrētajam monitoram (vai “kurā notiek kādas darbības, kas ir būtiskas šim konkrētajam monitoram”).

6.1.3.   Transportlīdzeklī iebūvētas monitoru grupas “g” ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR
  g) aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur

| | “skaitītājsg” ir monitoru grupas “g” saucējs un tā konkrētā monitora “m” faktiskā vērtība (skaitītājsm), kuram ir zemākais ekspluatācijas veiktspējas koeficients, kā noteikts 6.1.2. punktā, no visiem šīs grupas “g” monitoriem, kas iebūvēti konkrētā transportlīdzeklī;
  un |
| --- | --- |

“skaitītājsg” ir monitoru grupas “g” saucējs un tā konkrētā monitora “m” faktiskā vērtība (skaitītājsm), kuram ir zemākais ekspluatācijas veiktspējas koeficients, kā noteikts 6.1.2. punktā, no visiem šīs grupas “g” monitoriem, kas iebūvēti konkrētā transportlīdzeklī;

un

| | “saucējsg” ir monitoru grupas “g” saucējs un tā konkrētā monitora “m” faktiskā vērtība (saucējsm), kuram ir zemākais ekspluatācijas veiktspējas koeficients, kā noteikts 6.1.2. punktā, no visiem šīs grupas “g” monitoriem, kas iebūvēti konkrētā transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

“saucējsg” ir monitoru grupas “g” saucējs un tā konkrētā monitora “m” faktiskā vērtība (saucējsm), kuram ir zemākais ekspluatācijas veiktspējas koeficients, kā noteikts 6.1.2. punktā, no visiem šīs grupas “g” monitoriem, kas iebūvēti konkrētā transportlīdzeklī.

6.2.   Minimālais ekspluatācijas veiktspējas koeficients

6.2.1.   OBD sistēmas monitora “m” ekspluatācijas veiktspējas koeficients IUPR
  m, kā noteikts 9.C pielikuma 5. punktā, ir lielāks vai vienāds ar minimālo ekspluatācijas veiktspējas koeficientu IUPR
  m(min), ko piemēro monitoram “m” visā motora lietošanas laikā atbilstoši šo noteikumu 5.4. punktam.

6.2.2.   Minimālā ekspluatācijas veiktspējas koeficienta IUPR(min) vērtība ir 0,1 visiem monitoriem.

6.2.3.   Šā pielikuma 6.2.1. punkta prasības uzskata par izpildītām, ja attiecībā uz visām monitoru grupām “g” ir izpildīti šādi nosacījumi:

| 6.2.3.1. | visu to transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar attiecīgajai OBD motoru saimei piederīgajiem motoriem, IUPRg vērtību vidējā vērtība ir vienāda ar vai lielāka par IUPR(min) vērtību, un |
| --- | --- |

6.2.3.1.

visu to transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar attiecīgajai OBD motoru saimei piederīgajiem motoriem, IUPRg vērtību vidējā vērtība ir vienāda ar vai lielāka par IUPR(min) vērtību, un

| 6.2.3.2. | vairāk nekā 50 % no visiem 6.2.3.1. punktā aplūkotajiem motoriem IUPRg vērtība ir vienāda ar vai lielāka par IUPR(min) vērtību. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

vairāk nekā 50 % no visiem 6.2.3.1. punktā aplūkotajiem motoriem IUPRg vērtība ir vienāda ar vai lielāka par IUPR(min) vērtību.

6.3.   Prasības dokumentācijai

6.3.1.   Dokumentācijā, kas saistīta ar katru pārraudzīto komponentu vai sistēmu un ko pieprasa 9.B pielikuma 8. punktā, iekļauj šādu informāciju par ekspluatācijas veiktspējas datiem:

| a) | kritēriji, ko izmanto skaitītāja un saucēja palielināšanai; |
| --- | --- |

a)

kritēriji, ko izmanto skaitītāja un saucēja palielināšanai;

| b) | jebkuri kritēriji, kas neļauj palielināt skaitītāju vai saucēju. |
| --- | --- |

b)

jebkuri kritēriji, kas neļauj palielināt skaitītāju vai saucēju.

| 6.3.1.1. | Jebkuru kritēriju, kas neļauj palielināt kopējo saucēju, pievieno 6.3.1. punktā minētajai dokumentācijai. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Jebkuru kritēriju, kas neļauj palielināt kopējo saucēju, pievieno 6.3.1. punktā minētajai dokumentācijai.

6.4.   Paziņojums par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību

6.4.1.   Izgatavotājs pievieno tipa apstiprinājuma pieteikumam paziņojumu par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā doto paraugu. Papildus šim paziņojumam atbilstību 6.1. punkta prasībām pārbauda, izmantojot 6.5. punktā aprakstītos papildu novērtējuma noteikumus.

6.4.2.   Šo 6.4.1. punktā minēto paziņojumu pievieno dokumentācijai, kas attiecas uz OBD motoru saimi, kā pieprasīts šā pielikuma 5. un 6.3. punktā.

6.4.3.   Izgatavotājs glabā visus reģistrētos testa datus, inženiertehniskās un ražošanas analīzes, kā arī citu informāciju, uz kuras balstās paziņojums par OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstību. Pēc pieprasījuma izgatavotājs nodod šādu informāciju tipa apstiprinātājas iestādes rīcībā.

6.4.4.   Šo noteikumu 4.10.7. punktā minētā pakāpeniskās ieviešanas perioda laikā izgatavotājam nav jāsniedz 6.4.1. punktā prasītais paziņojums.

6.5.   Ekspluatācijas veiktspējas novērtējums

6.5.1.   OBD ekspluatācijas veiktspēju un atbilstību šā pielikuma 6.2.3. punktam pierāda vismaz saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā noteikto procedūru.

6.5.2.   Valsts iestādes un to pārstāvji var veikt papildu testus, lai pārbaudītu atbilstību šā pielikuma 6.2.3. punktam.

| 6.5.2.1. | Lai pierādītu neatbilstību šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām, pamatojoties uz šā pielikuma 6.5.2. punkta noteikumiem, iestādēm ir jāpierāda neatbilstība vismaz vienai no šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām ar statistiskās ticamības pakāpi 95 %, pamatojoties uz vismaz 30 transportlīdzekļu paraugiem. |
| --- | --- |

6.5.2.1.

Lai pierādītu neatbilstību šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām, pamatojoties uz šā pielikuma 6.5.2. punkta noteikumiem, iestādēm ir jāpierāda neatbilstība vismaz vienai no šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām ar statistiskās ticamības pakāpi 95 %, pamatojoties uz vismaz 30 transportlīdzekļu paraugiem.

| 6.5.2.2. | Izgatavotājam tiek dota iespēja panākt atbilstību šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām, par kurām tika pierādīta neatbilstība saskaņā ar šā pielikuma 6.5.2.1. punktu, izmantojot testu ar vismaz 30 transportlīdzekļu paraugiem un augstāku statistisko ticamību nekā 6.5.2.1. punktā minētajā testā. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

Izgatavotājam tiek dota iespēja panākt atbilstību šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām, par kurām tika pierādīta neatbilstība saskaņā ar šā pielikuma 6.5.2.1. punktu, izmantojot testu ar vismaz 30 transportlīdzekļu paraugiem un augstāku statistisko ticamību nekā 6.5.2.1. punktā minētajā testā.

| 6.5.2.3. | Attiecībā uz testiem, kas veikti saskaņā ar 6.5.2.1. un 6.5.2.2. punktu, gan iestādēm, gan izgatavotājiem jāatklāj otrai pusei būtiska informācija, piemēram, tāda, kas attiecas uz transportlīdzekļu izvēli. |
| --- | --- |

6.5.2.3.

Attiecībā uz testiem, kas veikti saskaņā ar 6.5.2.1. un 6.5.2.2. punktu, gan iestādēm, gan izgatavotājiem jāatklāj otrai pusei būtiska informācija, piemēram, tāda, kas attiecas uz transportlīdzekļu izvēli.

6.5.3.   Ja neatbilstība šā pielikuma 6.2.3. punkta prasībām tiek pierādīta saskaņā ar šā pielikuma 6.5.1. vai 6.5.2. punktu, veic korektīvos pasākumus saskaņā ar šo noteikumu 9.3. punktu.

---

(1)  Šis punkts ir rezervēts turpmākiem alternatīviem apstiprinājumiem (piemēram, Euro VI transponēšanai Noteikumos Nr. 83).

(2)  CO OTL nosaka vēlāk.

1. papildinājums

Iebūvētās diagnosticēšanas sistēmas ekspluatācijas veiktspējas novērtējums

A.1.1.   Vispārīgi noteikumi

A.1.1.1.   Šajā papildinājumā noteikta procedūra, kas jāievēro, demonstrējot OBD ekspluatācijas veiktspēju attiecībā uz šā pielikuma 6. punkta noteikumiem.

A.1.2.   Procedūra OBD ekspluatācijas veiktspējas demonstrēšanai

A.1.2.1.   Izgatavotājs uzskatāmi parāda motoru saimes OBD ekspluatācijas veiktspēju tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu attiecīgajiem transportlīdzekļiem vai motoriem. Lai demonstrēšanu īstenotu, ņem vērā visu attiecīgajā motoru saimē ietilpstošo OBD motoru saimju OBD ekspluatācijas veiktspēju (1. attēls).

1.   attēls

Divas pie vienas motoru saimes piederošas OBD motoru saimes

A.1.2.1.1.   Izgatavotājs organizē un īsteno OBD ekspluatācijas veiktspējas demonstrēšanu ciešā sadarbībā ar tipa apstiprinātāju iestādi.

A.1.2.1.2.   Atbilstības demonstrēšanā izgatavotājs var izmantot attiecīgus elementus, kas tika izmantoti, lai demonstrētu citā motoru saimē ietilpstošas OBD motoru saimes atbilstību, ja šāda agrāka demonstrēšana notikusi ne vairāk kā divus gadus pirms pašreizējās demonstrēšanas (2. attēls).

| A.1.2.1.2.1. | Tomēr izgatavotājs nedrīkst izmantot šos elementus, lai demonstrētu trešās vai sekojošās motoru saimes atbilstību, ja vien šāda demonstrēšana nenotiek divu gadu laikā pēc šo elementu pirmās izmantošanas atbilstības demonstrēšanā. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

Tomēr izgatavotājs nedrīkst izmantot šos elementus, lai demonstrētu trešās vai sekojošās motoru saimes atbilstību, ja vien šāda demonstrēšana nenotiek divu gadu laikā pēc šo elementu pirmās izmantošanas atbilstības demonstrēšanā.

2.   attēls

OBD motoru saimes iepriekš demonstrētā atbilstība

A.1.2.2.   OBD ekspluatācijas veiktspēju demonstrē tajā pašā laikā un ar tādu pašu biežumu kā 8. pielikumā aprakstīto ekspluatācijas atbilstību.

A.1.2.3.   Jaunas motoru saimes sākotnējā tipa apstiprināšanas laikā izgatavotājs paziņo tipa apstiprinātājai iestādei sākotnējo atbilstības testa grafiku un paraugu ņemšanas plānu.

A.1.2.4.   Transportlīdzekļu tipus bez saziņas saskarnes, kas ļauj ievākt nepieciešamos ekspluatācijas veiktspējas datus, kuri norādīti 9.C pielikumā, ar trūkstošiem datiem vai ar nestandarta datu protokoliem uzskata par neatbilstošiem.

A.1.2.4.1.   Atsevišķus transportlīdzekļus ar mehānisku vai elektrisku darbības traucējumu, kas kavē ievākt nepieciešamos ekspluatācijas veiktspējas datus, kuri norādīti 9.C pielikumā, izslēdz no atbilstības testēšanas apsekojuma un transportlīdzekļa tipu uzskata par neatbilstošu, izņemot, ja iespējams atrast nepiemērotus transportlīdzekļus, kuri atbilst paraugu ievākšanas prasībām, kas ļautu uzskatīt apsekošanu par pienācīgi veiktu.

A.1.2.5.   Motora vai transportlīdzekļa tipus, kuriem ekspluatācijas veiktspējas datu vākšana ietekmē OBD veiktspējas pārraudzību, uzskata par neatbilstošiem.

A.1.3.   OBD ekspluatācijas veiktspējas dati

A.1.3.1.   Lai novērtētu OBD motoru saimes atbilstību, ņem vērā OBD ekspluatācijas veiktspējas datus, kurus OBD sistēma reģistrējusi saskaņā ar 9.C pielikuma 6. punktu un kuri ir pieejami saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu.

A.1.4.   Motora vai transportlīdzekļa izvēle

A.1.4.1.   Motora izvēle

A.1.4.1.1.   Ja vienu OBD motoru saimi izmanto vairākās motoru saimēs (2. attēls), izgatavotājs izvēlas motorus no katras šādas motoru saimes, lai demonstrētu OBD motoru saimes ekspluatācijas veiktspēju.

A.1.4.1.2.   Tajā pašā veiktspējas demonstrēšanā var iekļaut jebkuru noteiktas OBD motoru saimes motoru, pat ja tas aprīkots ar citas paaudzes un modifikācijas pārraudzības sistēmu.

A.1.4.2.   Transportlīdzekļa izvēle

A.1.4.2.1.   Transportlīdzekļu segmenti

| A.1.4.2.1.1. | Lai klasificētu veiktspējas demonstrēšanai paredzētos transportlīdzekļus, apskata sešus transportlīdzekļu segmentus:






  a) | N klases transportlīdzekļi: transportlīdzekļi, kurus izmanto garos maršrutos, tirdzniecības pārvadājumiem izmantotie transportlīdzekļi un citi, piemēram, celtniecībā izmantojamie transportlīdzekļi; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Lai klasificētu veiktspējas demonstrēšanai paredzētos transportlīdzekļus, apskata sešus transportlīdzekļu segmentus:

a)

N klases transportlīdzekļi: transportlīdzekļi, kurus izmanto garos maršrutos, tirdzniecības pārvadājumiem izmantotie transportlīdzekļi un citi, piemēram, celtniecībā izmantojamie transportlīdzekļi;

| b) | M klases transportlīdzekļi: autobusi, kas kursē starppilsētu un starptautiskos maršrutos, pilsētas autobusi un citi, piemēram, M1 transportlīdzekļi. |
| --- | --- |

b)

M klases transportlīdzekļi: autobusi, kas kursē starppilsētu un starptautiskos maršrutos, pilsētas autobusi un citi, piemēram, M1 transportlīdzekļi.

| A.1.4.2.1.2. | Ja iespējams, apsekojumā izvēlas transportlīdzekļus no katra segmenta. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

Ja iespējams, apsekojumā izvēlas transportlīdzekļus no katra segmenta.

| A.1.4.2.1.3. | Katrā segmentā ir vismaz 15 transportlīdzekļi. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Katrā segmentā ir vismaz 15 transportlīdzekļi.

| A.1.4.2.1.4. | Ja OBD motoru saimi izmanto vairākās motoru saimēs (2. attēls), motoru skaits no katras šādas motoru saimes transportlīdzekļu segmentā pēc iespējas raksturo šajā transportlīdzekļu segmentā pārdoto un ekspluatējamo transportlīdzekļu apjomu. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Ja OBD motoru saimi izmanto vairākās motoru saimēs (2. attēls), motoru skaits no katras šādas motoru saimes transportlīdzekļu segmentā pēc iespējas raksturo šajā transportlīdzekļu segmentā pārdoto un ekspluatējamo transportlīdzekļu apjomu.

A.1.4.2.2.   Transportlīdzekļu atzīšana

| A.1.4.2.2.1. | Izraudzītajiem motoriem jābūt uzstādītiem transportlīdzekļos, kas ir reģistrēti un tiek izmantoti līgumslēdzēju pušu valstī. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Izraudzītajiem motoriem jābūt uzstādītiem transportlīdzekļos, kas ir reģistrēti un tiek izmantoti līgumslēdzēju pušu valstī.

| A.1.4.2.2.2. | Katram izraudzītajam transportlīdzeklim jābūt tehniskās apkopes dokumentācijai, lai pierādītu, ka transportlīdzeklim ir veikta pareiza apkope saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Katram izraudzītajam transportlīdzeklim jābūt tehniskās apkopes dokumentācijai, lai pierādītu, ka transportlīdzeklim ir veikta pareiza apkope saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem.

| A.1.4.2.2.3. | Jāpārbauda, vai OBD sistēma pareizi darbojas. Ir jāreģistrē visas norādes, kas glabājas OBD atmiņā par darbības traucējumiem saistībā ar pašu OBD sistēmu, un jāveic nepieciešamais remonts. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Jāpārbauda, vai OBD sistēma pareizi darbojas. Ir jāreģistrē visas norādes, kas glabājas OBD atmiņā par darbības traucējumiem saistībā ar pašu OBD sistēmu, un jāveic nepieciešamais remonts.

| A.1.4.2.2.4. | Motoram vai transportlīdzeklim nedrīkst būt pazīmes, ka tas ir izmantots nesaudzīgi, piemēram, pārslodze, nepareizas degvielas lietošana vai cita nepareiza izmantošana, vai citi faktori, piemēram, bojājumi, kas varētu ietekmēt OBD veiktspēju. Nosakot, vai transportlīdzeklis izmantots nesaudzīgi vai arī citādi nav piemērots iekļaušanai apsekojumā, cita starpā ņem vērā OBD sistēmas kļūdas kodus un nobraukuma informāciju, kas glabājas datora atmiņā. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

Motoram vai transportlīdzeklim nedrīkst būt pazīmes, ka tas ir izmantots nesaudzīgi, piemēram, pārslodze, nepareizas degvielas lietošana vai cita nepareiza izmantošana, vai citi faktori, piemēram, bojājumi, kas varētu ietekmēt OBD veiktspēju. Nosakot, vai transportlīdzeklis izmantots nesaudzīgi vai arī citādi nav piemērots iekļaušanai apsekojumā, cita starpā ņem vērā OBD sistēmas kļūdas kodus un nobraukuma informāciju, kas glabājas datora atmiņā.

| A.1.4.2.2.5. | Gan transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēma, gan OBD komponenti ir tādi, kā norādīts attiecīgajos tipa apstiprinājuma dokumentos. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

Gan transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēma, gan OBD komponenti ir tādi, kā norādīts attiecīgajos tipa apstiprinājuma dokumentos.

A.1.5.   Ekspluatācijas veiktspējas apsekojumi

A.1.5.1.   Ekspluatācijas veiktspējas datu vākšana

A.1.5.1.1.   Saskaņā ar A.1.6. punkta noteikumiem izgatavotājs no katra apsekotā transportlīdzekļa OBD sistēmas iegūst šādu informāciju:

| a) | VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs); |
| --- | --- |

a)

VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs);

| b) | sistēmas reģistrētais skaitītājs g un saucējs g katrai monitoru grupai saskaņā ar 9.C pielikuma 6. punkta prasībām; |
| --- | --- |

b)

sistēmas reģistrētais skaitītājs g un saucējs g katrai monitoru grupai saskaņā ar 9.C pielikuma 6. punkta prasībām;

| c) | kopējais saucējs; |
| --- | --- |

c)

kopējais saucējs;

| d) | aizdedzes ciklu skaitītāja vērtība; |
| --- | --- |

d)

aizdedzes ciklu skaitītāja vērtība;

| e) | kopējais motora darbināšanas laiks. |
| --- | --- |

e)

kopējais motora darbināšanas laiks.

A.1.5.1.2.   Vērtējamās monitoru grupas rezultātus neņem vērā, ja minimālā saucēja vērtība 25 nav sasniegta.

A.1.5.2.   Ekspluatācijas veiktspējas novērtējums

A.1.5.2.1.   Atsevišķa motora monitoru grupas faktisko veiktspējas koeficientu (IUPRg) aprēķina no skaitītāja g un saucēja g, kas iegūti no šā transportlīdzekļa OBD sistēmas.

A.1.5.2.2.   OBD motoru saimes ekspluatācijas veiktspēju novērtē saskaņā ar šā pielikuma 6.5.1. punkta prasībām katrai monitoru grupai OBD motoru saimē, kura tiek aplūkota transportlīdzekļu segmentā.

A.1.5.2.3.   Jebkuram šā papildinājuma A.1.4.2.1. punktā definētajam transportlīdzekļu segmentam ekspluatācijas veiktspēju uzskata par nodemonstrētu šā pielikuma 6.5.1. punkta izpildei tikai tad, ja attiecībā uz ikvienu monitoru grupu “g” ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | novērtētā parauga IUPRg vērtību vidējā vērtība

  ir lielāka par 88 % no IUPR(min) vērtības; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | IUPRg vērtība vairāk nekā 34 % no visiem motoriem novērtētajā paraugā ir lielāka vai vienāda ar IUPR(min) vērtību. |
| --- | --- |

b)

IUPRg vērtība vairāk nekā 34 % no visiem motoriem novērtētajā paraugā ir lielāka vai vienāda ar IUPR(min) vērtību.

A.1.6.   Ziņojums tipa apstiprinātājai iestādei

Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei ziņojumu par OBD motoru saimes ekspluatācijas veiktspēju, kurš ietver šādu informāciju:

A.1.6.1.   visu attiecīgajā OBD motora saimē ietilpstošo motora saimju saraksts (1. attēls);

A.1.6.2.   šādu informāciju par demonstrēšanā aplūkotajiem transportlīdzekļiem:

| a) | kopējais demonstrēšanā aplūkoto transportlīdzekļu skaits, |
| --- | --- |

a)

kopējais demonstrēšanā aplūkoto transportlīdzekļu skaits,

| b) | transportlīdzekļu segmentu skaits un tips, |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļu segmentu skaits un tips,

| c) | katra transportlīdzekļa VIN un īss apraksts (tips, variants, versija); |
| --- | --- |

c)

katra transportlīdzekļa VIN un īss apraksts (tips, variants, versija);

A.1.6.3.   ekspluatācijas veiktspējas informācija katram transportlīdzeklim:

| a) | katras monitoru grupas skaitītājsg, saucējsg un ekspluatācijas veiktspējas koeficients (IUPRg), |
| --- | --- |

a)

katras monitoru grupas skaitītājsg, saucējsg un ekspluatācijas veiktspējas koeficients (IUPRg),

| b) | kopējais saucējs, aizdedzes ciklu skaitītāja vērtība, kopējais motora darbināšanas laiks; |
| --- | --- |

b)

kopējais saucējs, aizdedzes ciklu skaitītāja vērtība, kopējais motora darbināšanas laiks;

A.1.6.4.   katras monitoru grupas ekspluatācijas veiktspējas statistikas rezultāti:

| a) | parauga IUPRg vērtību vidējā vērtība

  , |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | motoru skaits un procentuālā attiecība paraugā, kuriem IUPRg vērtība ir vienāda ar vai lielāka par IUPRm(min) vērtību. |
| --- | --- |

b)

motoru skaits un procentuālā attiecība paraugā, kuriem IUPRg vērtība ir vienāda ar vai lielāka par IUPRm(min) vērtību.

2. papildinājums

OBD ekspluatācijas veiktspējas atbilstības paziņojuma paraugs

“(Izgatavotāja nosaukums) apliecina, ka šīs OBD motoru saimes motori projektēti un izgatavoti tā, lai atbilstu visām 9.A pielikuma 6.1. un 6.2. punkta prasībām.

(Izgatavotāja nosaukums) izsaka šo apliecinājumu godprātīgi un ir veicis atbilstīgu OBD motoru saimes OBD ekspluatācijas veiktspējas inženiertehnisko novērtējumu attiecīgajā ekspluatācijas un vides nosacījumu diapazonā.

[datums]”

---

9.B PIELIKUMS

TEHNISKĀS PRASĪBAS IEBŪVĒTĀM DIAGNOSTICĒŠANAS (OBD) SISTĒMĀM

1.   IEVADS

Šajā pielikumā noteiktas tehniskās prasības iebūvētām diagnosticēšanas (OBD) sistēmām, kas kontrolē emisiju no motora sistēmām, uz kurām attiecas šie noteikumi.

Šā pielikuma pamatā ir starptautiska harmonizēta OBD sistēma, Vispārējie tehniskie noteikumi (VTN) Nr. 5.

2.   Rezervēts (1)

3.   DEFINĪCIJAS

3.1.   “Brīdinājuma sistēma” ir transportlīdzeklī iebūvēta sistēma, kas informē transportlīdzekļa vadītāju vai kādu ieinteresēto personu par to, ka OBD sistēma konstatējusi darbības traucējumu.

3.2.   “Kalibrēšanas pārbaudes numurs” ir numurs, kuru motora sistēma aprēķina un paziņo kalibrēšanas/programmatūras integritātes validēšanai.

3.3.   “Komponentu pārraudzība” ir ievades komponentu pārraudzība attiecībā uz elektrisko shēmu darbības traucējumiem un racionālās darbības traucējumiem un izvades komponentu pārraudzība attiecībā uz elektrisko shēmu darbības traucējumiem un funkcionālās darbības traucējumiem. Tā attiecas uz komponentiem, kas elektriski savienoti ar motora sistēmas kontrolētāju(-iem).

3.4.   “Apstiprināts un aktīvs DTC” ir DTC, ko uzglabā, kamēr OBD sistēma secina, ka pastāv darbības traucējums.

3.5.   “Nepārtraukts MI” ir darbības traucējumu indikators, kura rādījums ir pastāvīgs taustiņa pozīcijā “ieslēgts” (darbojas), motoram darbojoties (aizdedze ieslēgta — motors ieslēgts).

3.6.   “Defekts” ir OBD uzraudzības stratēģija vai cita OBD īpašība, kas neatbilst detalizētām šā pielikuma prasībām.

3.7.   “Elektriskās shēmas darbības traucējums” ir darbības traucējums (piemēram, pārtraukta ķēde vai īssavienojums), kura rezultātā izmērītais signāls (t. i., spriegums, strāva, frekvences utt.) ir ārpus diapazona, kurā paredzēts ekspluatēt sensora pārvades funkciju.

3.8.   “Emisijas OBD saime” ir izgatavotāja sagrupētas motoru sistēmas, kam ir kopējas metodes ar emisiju saistītu darbības traucējumu pārraudzīšanai/diagnosticēšanai.

3.9.   “Emisijas robežu pārraudzība” ir darbības traucējuma pārraudzība, kā rezultātā rodas pārmērīgi OTL, un to veido:

| a) | tieši emisijas mērījumi, izmantojot izplūdes gāzu emisijas sensoru(-us) un modeli, ar ko korelē testa cikla tiešo emisiju un īpatnējo emisiju; |
| --- | --- |

a)

tieši emisijas mērījumi, izmantojot izplūdes gāzu emisijas sensoru(-us) un modeli, ar ko korelē testa cikla tiešo emisiju un īpatnējo emisiju;

| b) | un/vai norādes par emisijas palielinājumu, izmantojot datorā ievadīto un no datora saņemto datu korelāciju par īpatnējo emisiju testa ciklā. |
| --- | --- |

b)

un/vai norādes par emisijas palielinājumu, izmantojot datorā ievadīto un no datora saņemto datu korelāciju par īpatnējo emisiju testa ciklā.

3.10.   “Funkcionālās darbības traucējums” ir darbības traucējums, kad izvades komponents nereaģē uz datora komandu tā, kā to sagaida.

3.11.   “Darbības traucējumu emisijas kontroles stratēģija (MECS)” ir stratēģija motora sistēmā, kas tiek aktivizēta ar emisiju saistīta darbības traucējuma rezultātā.

3.12.   “MI statuss” ir MI komandas statuss, kas ir vai nu nepārtraukts MI, īss MI, pieprasījuma MI, vai izslēgts.

3.13.   “Pārraudzība” (skatīt “emisijas robežu pārraudzība”, “veiktspējas pārraudzība” un “kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība”).

3.14.   “OBD testa cikls” ir cikls, kura laikā darbina motora sistēmu motora testgultnē, lai novērtētu OBD sistēmas reakciju uz atzīta nolietota komponenta klātbūtni.

3.15.   “OBD cilmes motora sistēma” ir motora sistēma, kas izraudzīta no tādas emisijas OBD saimes, kurā vairums OBD konstrukcijas elementu ir raksturīgi visai saimei.

3.16.   “Pieprasījuma MI” ir darbības traucējuma indikators, kura rādījums, reaģējot uz vadītāja manuālu pieprasījumu, ir pastāvīgs taustiņa pozīcijā “ieslēgts” (darbojas), motoram nedarbojoties (aizdedze ieslēgta — motors izslēgts).

3.17.   “DTC gaidīšanas režīmā” ir DTC, ko uzglabā OBD sistēma, jo monitors konstatējis situāciju, kad var būt darbības traucējums esošā vai pēdējā pabeigtā darbības cikla laikā.

3.18.   “Potenciālais DTC” ir DTC, ko uzglabā OBD sistēma, jo monitors ir konstatējis situāciju, kad var būt darbības traucējums, bet apstiprinājumam nepieciešams turpmāks novērtējums. Potenciāls DTC ir DTC gaidīšanas režīmā, kas nav apstiprināts un aktīvs DTC.

3.19.   “Iepriekš darbināts DTC” ir iepriekš apstiprināts un darbināts DTC, ko turpina uzglabāt pēc tam, kad OBD sistēma secinājusi, ka vairs nepastāv darbības traucējums, kurš izraisījis DTC.

3.20.   “Racionālās darbības traucējums” ir darbības traucējums, kad atsevišķa sensora vai komponenta signāls atšķiras no signāla, kādu gaidīja, to novērtējot attiecībā pret citu sensoru vai komponentu raidītiem signāliem kontroles sistēmā. Racionālās darbības traucējums ietver darbības traucējumus, kuru rezultātā izmērītais signāls (t. i., spriegums, strāva, frekvences utt.) ir diapazonā, kurā paredzēts ekspluatēt sensora pārvades funkciju.

3.21.   “Gatavība” ir statuss, kas norāda, vai monitors vai monitoru grupa darbojusies kopš pēdējās dzēšanas pēc ārējā pieprasījuma vai komandas (piemēram, pēc OBD skenēšanas instrumenta pieprasījuma vai komandas).

3.22.   “Īss MI” ir darbības traucējuma indikators, kura rādījums ir pastāvīgs, sākot no brīža, kad taustiņš ir pozīcijā “ieslēgts” (darbojas) un tiek iedarbināts motors (aizdedze ieslēgta — motors ieslēgts), un kurš izslēdzas pēc 15 sekundēm vai tad, kad taustiņš ir pozīcijā “izslēgts”, atkarībā no tā, kura no šīm darbībām notiek agrāk.

3.23.   “Programmatūras kalibrēšanas identificēšana” ir ciparu un burtu simbolu sērija, kas identificē ar emisiju saistītu kalibrēšanu / programmatūras versiju(-as), kas uzstādītas motora sistēmā.

3.24.   “Kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība” ir darbības traucējuma pārraudzība, kā rezultātā vēlamā sistēmas funkcija tiek pilnībā pazaudēta.

3.25.   “Iesildīšanas cikls” ir pietiekama motora darbība, kuras laikā dzesētāja temperatūra palielinās vismaz par 22 K (22 °C/40 °F) no motora iedarbināšanas un sasniedz minimālo temperatūru 333 K (60 °C/140 °F) (2).

3.26.   Saīsinājumi

| AES | papildu emisijas stratēģija |
| --- | --- |
| CV | ventilācijas karteris |
| DOC | dīzeļdegvielas oksidācijas katalizators |
| DPF | dīzeļdegvielas daļiņu filtrs vai daļiņu uztvērējs, tostarp katalizēts DPF un nepārtraukti reģenerējoši uztvērēji (CRT) |
| DTC | diagnosticēšanas problēmkods |
| EGR | atgāzu recirkulācija |
| HC | ogļūdeņradis |
| LNT | vienkāršs NOx uztvērējs (vai NOx absorbētājs) |
| LPG | sašķidrinātā naftas gāze |
| MECS | darbības traucējumu emisijas kontroles stratēģija |
| NG | dabasgāze |
| NOx | slāpekļa oksīdi |
| OTL | OBD robežvērtība |
| PM | cietās daļiņas |
| SCR | selektīva katalītiska reducēšana |
| SW | vējstikla tīrītāji |
| TFF | kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība |
| VGT | mainīgas ģeometrijas turbokompresors |
| VVT | mainīgs vārsta laiks |

AES

papildu emisijas stratēģija

CV

ventilācijas karteris

DOC

dīzeļdegvielas oksidācijas katalizators

DPF

dīzeļdegvielas daļiņu filtrs vai daļiņu uztvērējs, tostarp katalizēts DPF un nepārtraukti reģenerējoši uztvērēji (CRT)

DTC

diagnosticēšanas problēmkods

EGR

atgāzu recirkulācija

HC

ogļūdeņradis

LNT

vienkāršs NOx uztvērējs (vai NOx absorbētājs)

LPG

sašķidrinātā naftas gāze

MECS

darbības traucējumu emisijas kontroles stratēģija

NG

dabasgāze

NOx

slāpekļa oksīdi

OTL

OBD robežvērtība

PM

cietās daļiņas

SCR

selektīva katalītiska reducēšana

SW

vējstikla tīrītāji

TFF

kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība

VGT

mainīgas ģeometrijas turbokompresors

VVT

mainīgs vārsta laiks

4.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

Šā pielikuma kontekstā OBD sistēma spēj konstatēt darbības traucējumus, norādīt to rašanos, izmantojot darbības traucējumu indikatoru, identificēt darbības traucējuma iespējamo zonu, izmantojot datora atmiņā uzglabātu informāciju, un ziņot šādu informāciju ārpus transportlīdzekļa.

OBD sistēma ir veidota un konstruētai tā, lai ļautu tai noteikt darbības traucējumu tipu visā transportlīdzekļa/motora kalpošanas laikā. Šā mērķa sasniegšanai tipa apstiprinātāja iestāde atzīst, ka motoriem, kas izmantoti, pārsniedzot to regulēto lietošanas laiku, OBD sistēmas veiktspēja un jutīgums var nolietoties tā, ka OBD robežas var tikt pārsniegtas, pirms OBD sistēma signalizē transportlīdzekļa vadītājam par darbības traucējumu.

Šis punkts nepaplašina motora izgatavotāja atbildību par atbilstību attiecībā uz motoru, ietverot aspektus, kas nav motora regulētais lietošanas laiks (t. i., laiku vai attālumu, kura ietvaros turpina piemērot emisijas standartus vai emisijas robežvērtības).

4.1.   Pieteikums OBD sistēmas apstiprināšanai

4.1.1.   Sākotnējs apstiprinājums

Motora sistēmas izgatavotājs var iesniegt pieteikumu OBD sistēmas apstiprināšanai kādā no turpmāk minētajiem veidiem:

| a) | motora sistēmas izgatavotājs iesniedz pieteikumu par atsevišķas OBD sistēmas apstiprināšanu, uzskatāmi parādot, ka šī OBD sistēma atbilst visiem šā pielikuma noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

motora sistēmas izgatavotājs iesniedz pieteikumu par atsevišķas OBD sistēmas apstiprināšanu, uzskatāmi parādot, ka šī OBD sistēma atbilst visiem šā pielikuma noteikumiem;

| b) | motora sistēmas izgatavotājs iesniedz pieteikumu par emisijas OBD saimes apstiprināšanu, uzskatāmi parādot, ka OBD cilmes motora sistēma saimē atbilst visiem šā pielikuma noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

motora sistēmas izgatavotājs iesniedz pieteikumu par emisijas OBD saimes apstiprināšanu, uzskatāmi parādot, ka OBD cilmes motora sistēma saimē atbilst visiem šā pielikuma noteikumiem;

motora sistēmas izgatavotājs iesniedz pieteikumu par OBD sistēmas apstiprināšanu, uzskatāmi parādot, ka OBD sistēma atbilst kritērijiem par piederību jau sertificētai emisijas OBD saimei.

4.1.2.   Esoša sertifikāta paplašināšana/grozīšana

4.1.2.1.   Sertifikāta paplašināšana, iekļaujot jaunu motora sistēmu emisijas OBD saimē

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un saņemot tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu, jaunu motora sistēmu var iekļaut jau sertificētā emisijas OBD saimē, ja visām motoru sistēmām šādi paplašinātā emisijas OBD saimē joprojām ir kopīgas metodes ar emisiju saistītu darbības traucējumu pārraudzībai/diagnosticēšanai.

Ja visi OBD konstrukcijas elementi OBD cilmes motora sistēmā ir raksturīgi arī attiecībā uz jauno motora sistēmu, OBD cilmes motora sistēma paliek nemainīga un izgatavotājs groza dokumentu paketi saskaņā ar šā pielikuma 8. punktu.

Ja jaunajā motora sistēmā ir konstrukcijas elementi, kas nav pārstāvēti OBD cilmes motora sistēmā, bet kas paši par sevi pārstāv visu saimi, jaunā motora sistēma kļūst par jaunu OBD cilmes motora sistēmu. Šādā gadījumā uzskatāmi jāparāda, ka jaunie OBD konstrukcijas elementi atbilst šā pielikuma noteikumiem, un dokumentu pakete jāgroza saskaņā ar šā pielikuma 8. punktu.

4.1.2.2.   Sertifikāta paplašināšana, iekļaujot konstrukcijas izmaiņas, kas ietekmē OBD sistēmu

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un saņemot tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu, esošu sertifikātu var paplašināt, mainoties OBD sistēmas konstrukcijai, ja izgatavotājs var uzskatāmi parādīt, ka konstrukcijas izmaiņas atbilst šā pielikuma noteikumiem.

Dokumentu paketi groza saskaņā ar šā pielikuma 8. punktu.

Ja esošo sertifikātu piemēro emisijas OBD saimei, izgatavotājs pamato tipa apstiprinātājai iestādei, ka metodes ar emisiju saistīto darbības traucējumu pārraudzībai/diagnosticēšanai joprojām ir kopīgas saimes ietvaros un ka OBD cilmes motora sistēma joprojām ir raksturīgi saimei.

4.1.2.3.   Sertifikāta grozīšana, iekļaujot darbības traucējumu atkārtotu klasificēšanu

Šo punktu piemēro, ja pēc apstiprinājumu piešķīrušās iestādes pieprasījuma vai iniciatīvas izgatavotājs iesniedz pieteikumu par grozījumiem esošā sertifikātā, lai atkārtoti klasificētu vienu vai vairākus darbības traucējumus.

Jaunās klasifikācijas atbilstība tad uzskatāmi jāparāda saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem un dokumentu paketi attiecīgi groza saskaņā ar šā pielikuma 8. punktu.

4.2.   Pārraudzības prasības

Visus ar emisiju saistītos, motora sistēmā ietvertos komponentus un sistēmas OBD sistēma pārrauga saskaņā ar 3. papildinājuma noteikumiem un — divu degvielu motoru vai transportlīdzekļu gadījumā — saskaņā ar 15. pielikuma 7. iedaļu. Tomēr OBD sistēmai nav nepieciešams izmantot atsevišķu monitoru, lai konstatētu katru 3. papildinājumā un — divu degvielu motoru vai transportlīdzekļu gadījumā — 15. pielikuma 7. iedaļā minēto darbības traucējumu.

OBD sistēma pārrauga arī savus komponentus.

OBD sistēmas pārraugāmās sistēmas vai komponenti uzskaitīti šā pielikuma 3. papildinājumā, un tajā raksturoti arī pārraudzības tipi, kādus sagaida attiecībā uz katru komponentu vai sistēmu (t. i., emisijas robežu pārraudzībai, veiktspējas pārraudzībai, kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzībai vai komponentu pārraudzībai).

Izgatavotājs var pieņemt lēmumu par papildu sistēmu vai komponentu pārraudzību.

4.2.1.   Pārraudzības metodes izraudzīšanās

Tipa apstiprinātājas iestādes var ļaut izgatavotājam izmantot 3. papildinājumā vai — divu degvielu motoru vai transportlīdzekļu gadījumā — 15. pielikuma 7. iedaļā neminētu pārraudzības metodi. Par izraudzīto metodi izgatavotājam jāparāda (t. i., ar tehniskiem apsvērumiem, testa rezultātiem iepriekšējām vienošanām utt.), ka tā ir spēcīga, laicīga un efektīva.

Ja sistēma un/vai komponents nav ietverts 3. papildinājumā vai — divu degvielu motoru vai transportlīdzekļu gadījumā — 15. pielikuma 7. iedaļā, izgatavotājs iesniedz apstiprinātājai iestādei pārraudzības pieeju. Tipa apstiprinātāja iestāde apstiprina izraudzīto pārraudzības tipu un metodi (t. i., emisijas robežu pārraudzībai, veiktspējas pārraudzībai, kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzībai vai komponenta pārraudzībai), ja izgatavotājs, atsaucoties uz sīkāku informāciju 3. papildinājumā vai — divu degvielu motoru vai transportlīdzekļu gadījumā — 15. pielikuma 7. iedaļā, parādījis (t. i., vai nu ar tehniskiem apsvērumiem, testa rezultātiem iepriekšējām vienošanām utt.), ka tā ir spēcīga, laicīga un efektīva.

4.2.1.1.   Saistība ar faktiskajām emisijām

Pārraugot emisijas robežas, nepieciešama saistība ar īpašām emisijām testa ciklā. Šādu saistību parasti parāda, izmantojot testa motoru laboratorijas vidē.

Visos citos pārraudzības gadījumos (t. i., veiktspējas pārraudzībai, kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzībai vai komponentu pārraudzībai) saistība ar faktiskajām emisijām nav nepieciešama. Tomēr tipa apstiprinātāja iestāde var pieprasīt datus, lai pārbaudītu darbības traucējumu ietekmes klasifikāciju, kā izklāstīts šā pielikuma 6.2. punktā.

Piemēri.

Elektrības darbības traucējumam nav nepieciešama saistība, jo runa ir par “ir/nav” darbības traucējumu. DPF darbības traucējumam, ko pārrauga, izmantojot delta spiedienu, nav nepieciešama saistība, jo tas sagaida darbības traucējumu.

Ja saskaņā ar šajā pielikumā minētajām prasībām par uzskatāmu parādīšanu izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka emisijas nepārsniegtu OBD robežvērtības, ja komponents vai sistēma pilnībā nedarbotos vai tiktu likvidēta, akceptē šāda komponenta vai sistēmas veiktspējas pārraudzību.

Ja izmanto izlaides caurules emisijas sensoru, lai pārraudzītu konkrēta piesārņotāja emisiju, visus citus monitorus var atbrīvot no turpmākas saistības ar faktiskajām šā piesārņotāja emisijām. Tomēr izņēmums nenozīmē, ka nav vajadzīgi šādi monitori, izmantojot citas pārraudzības metodes OBD sistēmas ietvaros, jo citi monitori joprojām ir nepieciešami darbības traucējumu izolēšanai.

Darbības traucējumu vienmēr klasificē saskaņā ar 4.5. punktu, pamatojoties uz tā ietekmi uz emisiju un neņemot vērā pārraudzības veidu darbības traucējuma konstatēšanai.

4.2.2.   Komponenta pārraudzība (ievades/izvades komponenti/sistēmas)

Attiecībā uz motora sistēmai piederošiem ievades komponentiem OBD sistēmai vismaz jākonstatē elektrības shēmas darbības traucējumi un, ja iespējams, arī racionālās darbības traucējumi.

Diagnosticējot racionālās darbības traucējumus, pārbauda, ka sensora izvade nav ne neatbilstīgi augsta, ne neatbilstīgi zema (t. i., diagnosticēšana ir “divpusēja”).

Ja iespējams un ja tam piekrīt tipa apstiprinātāja iestāde, OBD sistēma atsevišķi konstatē racionālās darbības traucējumus (piemēram, neatbilstīgi lieli vai neatbilstīgi mazi) un elektrības shēmas darbības traucējumus (piemēram, neraksturīgi lieli vai mazi). Papildus uzglabā vienreizējus DTC attiecībā uz katru konkrēto darbības traucējumu (piemēram, neraksturīgi mazs, neraksturīgi liels un racionālās darbības traucējums).

Ja izvades komponenti pieder motora sistēmai, OBD sistēmai vismaz jākonstatē elektrības shēmas darbības traucējumi un, ja iespējams, vai nenovēro atbilstīgu funkciju reakciju uz datora komandām.

Ja iespējams un ja tam piekrīt tipa apstiprinātāja iestāde, OBD sistēma atsevišķi konstatē funkcionālās darbības traucējumus, elektrības shēmas darbības traucējumus (piemēram, neraksturīgi lieli un neraksturīgi mazi) un uzglabā vienreizējos DTC par katru konkrēto darbības traucējumu (piem., neraksturīgi mazs, neraksturīgi liels un funkcionālās darbības traucējums).

OBD sistēma arī veic racionālās darbības pārraudzību attiecībā uz informāciju, ko saņem no vai sniedz motoru sistēmai nepiederošiem komponentiem, ja šāda informācija apdraud emisijas kontroles sistēmas un/vai motora sistēmas pareizu veiktspēju.

4.2.2.1.   Izņēmumi attiecībā uz komponentu pārraudzību

Elektrības ķēdes darbības traucējumu un, ja iespējams, funkcionālās un racionālās darbības traucējumu motora sistēmā nav jāpārrauga, ja izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | darbības traucējuma rezultātā ikviena piesārņotāja emisija palielinās mazāk nekā par 50 % no regulētām emisiju robežvērtībām; |
| --- | --- |

a)

darbības traucējuma rezultātā ikviena piesārņotāja emisija palielinās mazāk nekā par 50 % no regulētām emisiju robežvērtībām;

| b) | darbības traucējuma rezultātā emisijas nepārsniedz regulētās emisiju robežvērtības (3); |
| --- | --- |

b)

darbības traucējuma rezultātā emisijas nepārsniedz regulētās emisiju robežvērtības (3);

| c) | darbības traucējums neietekmē komponentu vai sistēmu un ļauj OBD sistēmai atbilstīgi darboties; |
| --- | --- |

c)

darbības traucējums neietekmē komponentu vai sistēmu un ļauj OBD sistēmai atbilstīgi darboties;

| d) | darbības traucējums būtiski nekavē vai neietekmē emisiju kontroles sistēmas spēju darboties, kā sākotnēji iecerēts (piemēram, reaģenta sildīšanas sistēmas avāriju pie zemas temperatūras nevar uzskatīt par izņēmumu). |
| --- | --- |

d)

darbības traucējums būtiski nekavē vai neietekmē emisiju kontroles sistēmas spēju darboties, kā sākotnēji iecerēts (piemēram, reaģenta sildīšanas sistēmas avāriju pie zemas temperatūras nevar uzskatīt par izņēmumu).

Emisijas ietekmi nosaka, izmantojot stabilizētu motora sistēmu motora dinamometra testēšanas telpā, saskaņā ar šajā pielikumā minētajām prasībām attiecībā uz uzskatāmu parādīšanu.

Ja attiecībā uz d) kritēriju šāda demonstrācija nav pārliecinoša, izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei atbilstošus konstrukcijas elementus, piemēram, labu inženiertehnisko praksi, tehniskos apsvērumus, simulācijas, testu rezultātus u. c.

4.2.3.   Pārraudzības biežums

Monitori darbojas nepārtraukti ikreiz, kad tiek izpildīti pārraudzības nosacījumi, vai vienu reizi darbības cikla laikā (piemēram, monitoriem, kuru darbošanās laikā palielinās emisija).

Pēc izgatavotāja pieprasījuma tipa apstiprinātāja iestāde var apstiprināt monitorus, kas nedarbojas nepārtraukti. Šādā gadījumā izgatavotājs skaidri informē tipa apstiprinātāju iestādi un raksturo nosacījumus, kādos monitors darbojas, kā arī pamato priekšlikumu ar atbilstošiem konstrukcijas elementiem (piemēram, labu inženiertehnisko praksi).

Monitors darbojas piemērojamajā OBD testa cikla laikā, kā norādīts 7.2.2. punktā.

Uzskata, ka monitors darbojas nepārtraukti, ja tā darbības ātrums nav retāks kā divas reizes sekundē un ja tas konstatē attiecīgā monitora darbības traucējuma esību vai neesību 15 sekunžu laikā. Ja datora ievades vai izvades komponentu paraugus ņem retāk nekā divas reizes sekundē, lai kontrolētu motora darbību, uzskata, ka monitors darbojas nepārtraukti, ja sistēma konstatē attiecīgā monitora darbības traucējuma esību vai neesību ikreiz, kad tiek ņemts paraugs.

Attiecībā uz komponentiem vai sistēmām, ko pārrauga nepārtraukti, nav nepieciešams ieslēgt izvades komponentu/sistēmu tikai tādēļ, lai pārraudzītu šo izvades komponentu/sistēmu.

4.3.   Prasības attiecībā uz OBD informācijas pierakstīšanu

Kad tiek konstatēts, bet vēl nav apstiprināts darbības traucējums, iespējamo darbības traucējumu uzskata par “potenciālu DTC” un pieraksta saskaņā ar statusu “DTC gaidīšanas režīmā”. “Potenciāls DTC” neizraisa brīdinājuma sistēmas ieslēgšanos saskaņā ar 4.6. punktu.

Pirmā darbības cikla laikā darbības traucējumu var tieši uzskatīt par “apstiprinātu un aktīvu”, to neuzskatot par “potenciālu DTC”. Tam piešķir statusu “DTC gaidīšanas režīmā” un “apstiprināts un aktīvs DTC”.

Ja darbības traucējums, kura statuss iepriekš bijis aktīvs, notiek vēlreiz, šādam darbības traucējumam pēc izgatavotāja izvēles var tieši piešķirt statusu “DTC gaidīšanas režīmā” un “apstiprināts un aktīvs DTC”, nepiešķirot statusu “potenciāls DTC”. Ja darbības traucējumam piešķir statusu potenciāls, tam saglabā iepriekšējo statusu aktīvs, kamēr tas vēl nav apstiprināts un aktīvs.

Pārraudzības sistēma secina, vai darbības traucējums pastāv, pirms beidzies nākamais darbības cikls, kas sekoja pirmajam konstatējumam. Tajā brīdī “apstiprināts un aktīvs”DTC tiek uzglabāts un ieslēdz brīdinājuma sistēmu saskaņā ar 4.6. punktu.

Atjaunojama MECS (t. i., darbība automātiski atgriežas normālā režīmā, un MECS tiek izslēgts, kad motoru nākošreiz ieslēdz) gadījumā “apstiprināts un aktīvs”DTC jāuzglabā, ja MECS netiek atkārtoti ieslēgts pirms nākošā darbības cikla beigām. Ja MECS nav atjaunojams, “apstiprināts un aktīvs”DTC tiek uzglabāts, tiklīdz MECS tiek ieslēgts.

Dažos īpašos gadījumos, kad monitoriem vajadzīgi vairāk nekā divi darbības cikli, lai precīzi konstatētu un apstiprinātu darbības traucējumu (piemēram, monitoriem, kas izmanto statistikas modeļus, vai attiecībā uz šķidruma patēriņu transportlīdzeklī), tipa apstiprinātāja iestāde var atļaut pārraudzībai izmantot vairāk nekā divus darbības ciklus, ja vien izgatavotājs pamato ilgāka perioda nepieciešamību (piemēram, ar tehnisku pamatojumu, eksperimenta rezultātiem, iekšējo pieredzi utt.).

Kad sistēma pilnā darbības ciklā vairs nekonstatē apstiprinātu un aktīvu darbības traucējumu, tam nākamā darbības cikla sākumā piešķir iepriekšējo aktīvo statusu un šo statusu saglabā, kamēr ar šo darbības traucējumu saistīto OBD informāciju neizdzēš skenēšanas instruments vai to neizdzēš no datora atmiņas saskaņā ar 4.4. punktu.

Piezīme. Šajā punktā raksturotās prasības ilustrētas šā pielikuma 2. papildinājumā.

4.4.   Prasības attiecībā uz OBD informācijas dzēšanu

DTC un piemērojamo informāciju (tostarp ar to saistīto stingkadru) OBD sistēma pati nedzēš no datora atmiņas, kamēr šim DTC ir iepriekšējais statuss aktīvs vismaz 40 iesildīšanas ciklos vai 200 motora darbības stundās (izvēlas īsāko periodu). OBD sistēma dzēš visus DTC un piemērojamo informāciju (tostarp ar to saistīto stingkadru) pēc skenēšanas instrumenta vai tehniskās apkopes iekārtas pieprasījuma.

4.5.   Prasības attiecībā uz darbības traucējumu klasifikāciju

Klasificējot darbības traucējumus, tiek norādīta klase, kurā darbības traucējumu iedala, to konstatējot, saskaņā ar šā pielikuma 4.2. punkta prasībām.

Darbības traucējumu iedala kādā klasē visā transportlīdzekļa faktiskās izmantošanas laikā, ja vien iestāde, kas piešķīrusi sertifikātu, vai izgatavotājs nenosaka, ka šāds darbības traucējums jāklasificē atkārtoti.

Ja darbības traucējuma rezultātā mainās klasifikācija dažādām reglamentētu piesārņotāju emisijām vai to ietekmei uz citām spējām veikt pārraudzību, darbības traucējumu iedala tajā klasē, kura ir pirmā izšķirtspējīga ekrāna stratēģijā.

Ja darbības traucējuma konstatēšanas rezultātā tiek ieslēgts MECS, šādu darbības traucējumu klasificē, pamatojoties vai nu uz emisijas ietekmi uz iedarbināto MECS, vai arī tā ietekmi uz citām spējām veikt pārraudzību. Tad darbības traucējumu iedala klasē, kura ir pirmā izšķirtspējīga ekrāna stratēģijā.

4.5.1.   A klases darbības traucējums

Darbības traucējumu identificē kā A klases darbības traucējumu, ja pieņem, ka pārsniegtas attiecīgās OBD robežvērtības (OTL).

Pieņem, ka emisija var nepārsniegt OTL, ja runa ir par šīs klases darbības traucējumu.

4.5.2.   B1 klases darbības traucējums

Darbības traucējumu identificē kā B1 klases darbības traucējumu, ja pastāv apstākļi, kuri potenciāli var izraisīt emisiju pārsniegumu virs OTL, bet kuriem nevar precīzi noteikt emisiju ietekmi, un tādējādi faktiskās emisijas noteiktos apstākļos var pārsniegt vai nesasniegt OTL.

B1 klases darbības traucējums var būt, piemēram, darbības traucējums, ko konstatē monitors, kad emisijas līmeni pamato sensoru nolasījumi vai ierobežotas spējas veikt pārraudzību.

B1 klases darbības traucējumos ietverti darbības traucējumi, kas ierobežo OBD sistēmas spēju pārraudzīt A vai B1 klases darbības traucējumus.

4.5.3.   B2 klases darbības traucējumi

Darbības traucējumu identificē kā B2 klases darbības traucējumu, ja pastāv apstākļi, kuri varētu ietekmēt emisiju, bet ne tādā līmenī, ka tā pārsniegtu OTL.

Darbības traucējumus, kas ierobežo OBD sistēmas spēju pārraudzīt B2 klases darbības traucējumus, klasificē kā B1 vai B2 klases darbības traucējumus.

4.5.4.   C klases darbības traucējumi

Darbības traucējumu identificē kā C klases darbības traucējumu, ja pastāv apstākļi, kuri, ja tos pārrauga, varētu ietekmēt emisijas, bet līdz līmenim, kas nepārsniedz regulēto emisiju robežvērtības.

Darbības traucējumus, kas ierobežo OBD sistēmas spēju pārraudzīt C klases darbības traucējumus, klasificē kā B1 vai B2 klases darbības traucējumus.

4.6.   Brīdinājuma sistēma

Brīdinājuma sistēmas komponenta darbības traucējums nedrīkst pārtraukt OBD sistēmas funkcionēšanu.

4.6.1.   MI specifikācija

Darbības traucējumu indikators ir gaismas signāls, kas redzams ikvienā apgaismojumā. Darbības traucējumu indikators ir dzeltens vai dzintarkrāsas (kā definēts ANO/EEK Noteikumos Nr. 37) brīdinājuma signāls, kuru apzīmē ar simbolu 0640 saskaņā ar ISO standartu 7000:2004.

4.6.2.   MI izgaismošanas shēmas

Atkarībā no darbības traucējuma(-iem), kurus konstatē OBD sistēma, MI izgaismo saskaņā ar vienu no tabulā minētajiem ieslēgšanas režīmiem.

| | 1. ieslēgšanas režīms | 2. ieslēgšanas režīms | 3. ieslēgšanas režīms | 4. ieslēgšanas režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieslēgšanas apstākļi | Nav darbības traucējuma | C klases darbības traucējums | B klases darbības traucējums un B1 neitralizētājs < 200 h | A klases darbības traucējums vai B1 neitralizētājs > 200 h |
| Taustiņš pozīcijā “motors ieslēgts” | Neparādās uz ekrāna | Izšķirtspējīga ekrāna stratēģija | Izšķirtspējīga ekrāna stratēģija | Izšķirtspējīga ekrāna stratēģija |
| Taustiņš pozīcijā “motors izslēgts” | Harmonizēta ekrāna stratēģija | Harmonizēta ekrāna stratēģija | Harmonizēta ekrāna stratēģija | Harmonizēta ekrāna stratēģija |

1. ieslēgšanas režīms

2. ieslēgšanas režīms

3. ieslēgšanas režīms

4. ieslēgšanas režīms

Ieslēgšanas apstākļi

Nav darbības traucējuma

C klases darbības traucējums

B klases darbības traucējums un B1 neitralizētājs < 200 h

A klases darbības traucējums vai B1 neitralizētājs > 200 h

Taustiņš pozīcijā “motors ieslēgts”

Neparādās uz ekrāna

Izšķirtspējīga ekrāna stratēģija

Izšķirtspējīga ekrāna stratēģija

Izšķirtspējīga ekrāna stratēģija

Taustiņš pozīcijā “motors izslēgts”

Harmonizēta ekrāna stratēģija

Harmonizēta ekrāna stratēģija

Harmonizēta ekrāna stratēģija

Harmonizēta ekrāna stratēģija

Saskaņā ar ekrāna stratēģiju MI ieslēdz atbilstīgi klasei, kurā iedala darbības traucējumu. Šo stratēģiju ieslēdz programmatūras kodā, kas nav ikdienā pieejams, izmantojot skenēšanas instrumentu.

MI ieslēgšanas stratēģija, kad taustiņš ir pozīcijā “ieslēgts”, motors ir izslēgts, raksturota 4.6.4. punktā.

B1 un B2 attēlā ilustrētas iepriekš raksturotās ieslēgšanas stratēģijas, kad taustiņš ir pozīcijā “ieslēgts” un motors ir vai nu ieslēgts, vai arī izslēgts.

B1   attēls

Spuldzes tests un gatavības indikācija

Image

B2   attēls

Darbības traucējuma parādīšanas stratēģija: piemēro tikai izšķirtspējīga ekrāna stratēģiju

Image

4.6.3.   MI ieslēgšana, kad “motors ieslēgts”

Kad taustiņš atrodas pozīcijā “ieslēgts” un motors iedarbināts (motors ieslēgts), MI tiek izslēgts, ja vien nav izpildīti 4.6.3.1. punkta noteikumi.

4.6.3.1.   MI parādīšanas stratēģija

Lai ieslēgtu MI, nepārtraukts MI ir pirms īsa MI un pieprasījuma MI. Lai ieslēgtu MI, īss MI ir pirms pieprasījuma MI.

4.6.3.1.1.   A klases darbības traucējumi

OBD sistēma dod komandu ieslēgt nepārtrauktu MI, kad saglabāts apstiprināts DTC, kas saistīts ar A klases darbības traucējumu.

4.6.3.1.2.   B klases darbības traucējumi

OBD sistēma dod komandu “īss MI”, kad nākošreiz taustiņš tiek ieslēgts pēc tam, kad tiek saglabāts apstiprināts un aktīvs DTC, kas saistīts ar B klases darbības traucējumu.

Ikreiz, kad B1 neitralizētājs sasniedz 200 stundas, OBD sistēma dod komandu “nepārtraukts MI”.

4.6.3.1.3.   C klases darbības traucējumi

Izgatavotājs var publiskot informāciju par C klases darbības traucējumiem, izmantojot “pieprasījuma MI”, kas pieejams līdz motora iedarbināšanai.

4.6.3.1.4.   MI izslēgšanas shēma

“Nepārtraukts MI” pārslēdzas uz “īss MI”, ja notiek viens pārraudzības seanss un darbības traucējums, kas sākotnēji ieslēdzis “nepārtraukts MI”, netiek konstatēts kārtējā darbības ciklā, un “nepārtraukts MI” netiek ieslēgts cita darbības traucējuma dēļ.

“Īss MI” tiek izslēgts, ja darbības traucējums nav konstatēts trijos secīgos darbības ciklos pēc darbības cikla, kura laikā monitors konstatējis attiecīgā darbības traucējuma neesību, un ja MI netiek ieslēgts cita A vai B klases darbības traucējuma dēļ.

Šā pielikuma 2. papildinājuma 1., 4.A un 4.B attēlā redzama attiecīgi īsā un nepārtrauktā MI izslēgšana dažādās lietošanas situācijās.

4.6.4.   MI ieslēgšana, kad taustiņš ir pozīcijā “ieslēgts/motors izslēgts”

MI ieslēgšanu, kad taustiņš ir pozīcijā “ieslēgts/motors izslēgts”, veido divi atsevišķi cikli, ko atdala MI izslēgšanās uz 5 sekundēm:

| a) | pirmais cikls veidots tā, lai sniegtu norādi par MI funkcionālo darbību un pārraudzīto komponentu gatavību; |
| --- | --- |

a)

pirmais cikls veidots tā, lai sniegtu norādi par MI funkcionālo darbību un pārraudzīto komponentu gatavību;

| b) | otrais cikls veidots tā, lai sniegtu norādi par to, ka pastāv darbības traucējums. |
| --- | --- |

b)

otrais cikls veidots tā, lai sniegtu norādi par to, ka pastāv darbības traucējums.

Otro ciklu atkārto, kamēr iedarbina motoru (4) (motors ieslēgts) vai taustiņš ir pozīcijā “izslēgts”.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma šādu ieslēgšanu var veikt tikai vienu reizi darbības cikla laikā (piemēram, ja izmanto startstopa sistēmas).

4.6.4.1.   MI funkcionālā darbība/gatavība

MI rādījums ir nemainīgs 5 sekundes, kas norāda, ka MI darbojas.

MI paliek izslēgts 10 sekundes.

Tad MI paliek ieslēgts 5 sekundes, kas norāda, ka ir pabeigta visu pārraudzīto komponentu gatavība.

MI iemirgojas reizi sekundē 5 sekunžu laikā, kas parāda, ka viena vai vairāku pārraudzītu komponentu gatavība nav pabeigta.

Tad MI paliek izslēgts 5 sekundes.

4.6.4.2.   Darbības traucējuma esība/neesība

Ievērojot 4.6.4.1. punktā aprakstīto secību, MI norāda uz darbības traucējumu ar mirgojošu signālu vai ar nepārtraukti iedegtu signālu atkarībā no piemērojamā ieslēgšanas režīma, kā aprakstīts turpmāk, vai ar vairākkārtīgiem mirgojošiem signāliem norāda uz to, ka darbības traucējuma nav. Ja iespējams, katru mirgojošo signālu veido MI ieslēgtā stāvoklī 1 sekundi, kam seko MI izslēgtā stāvoklī 1 sekundi, un pēc vairākkārtīgi mirgojošajiem signāliem 4 sekundes MI ir izslēgts.

Tiek aplūkoti četri ieslēgšanas režīmi: 4. režīms ir pirms 1., 2. un 3. režīma, 3. režīms ir pirms 1. un 2. režīma, un 2. režīms ir pirms 1. režīma.

4.6.4.2.1.   1. ieslēgšanas režīms: darbības traucējuma nav

MI iemirgojas vienu reizi.

4.6.4.2.2.   2. ieslēgšanas režīms: “pieprasījuma MI”

MI iemirgojas divas reizes, ja OBD sistēma dod komandu “pieprasījuma MI” saskaņā ar izšķirtspējīgo ekrāna stratēģiju, kas raksturota 4.6.3.1. punktā.

4.6.4.2.3.   3. ieslēgšanas režīms: “īss MI”

MI iemirgojas trīs reizes, ja OBD sistēma dod komandu “īss MI” saskaņā ar izšķirtspējīgo ekrāna stratēģiju, kas raksturota 4.6.3.1. punktā.

4.6.4.2.4.   4. ieslēgšanas režīms: “nepārtraukts MI”

MI ir nepārtraukti ieslēgts (“nepārtraukts MI”), ja OBD sistēma dod komandu “nepārtraukts MI” saskaņā ar izšķirtspējīgo ekrāna stratēģiju, kas raksturota 4.6.3.1. punktā.

4.6.5.   Neitralizētāji, kas saistīti ar darbības traucējumiem

4.6.5.1.   MI neitralizētāji

4.6.5.1.1.   “Nepārtraukts MI” neitralizētājs

OBD sistēmā ir “nepārtraukts MI” neitralizētājs, lai pierakstītu, cik stundu motors darbināts ar ieslēgtu “nepārtraukts MI”.

“Nepārtraukts MI” neitralizētājs skaita līdz maksimālajai vērtībai, ko nodrošina 2 baitu neitralizētājs ar 1 stundas izšķirtspēju, un notur šo vērtību, ja netiek izpildīti nosacījumi, kuri ļauj neitralizētāju atkārtoti iestatīt uz nulli.

“Nepārtraukts MI” neitralizētājs darbojas šādi:

| a) | ja tas sāk no nulles, “nepārtraukts MI” neitralizētājs sāk skaitīt, tiklīdz tiek iedarbināts “nepārtraukts MI”; |
| --- | --- |

a)

ja tas sāk no nulles, “nepārtraukts MI” neitralizētājs sāk skaitīt, tiklīdz tiek iedarbināts “nepārtraukts MI”;

| b) | “nepārtraukts MI” neitralizētājs apstājas un saglabā esošo vērtību, kad “nepārtraukts MI” vairs nav ieslēgts; |
| --- | --- |

b)

“nepārtraukts MI” neitralizētājs apstājas un saglabā esošo vērtību, kad “nepārtraukts MI” vairs nav ieslēgts;

| c) | “nepārtraukts MI” neitralizētājs turpina skaitīt no punkta, kurā tas apstādināts, ja darbības traucējums, kas izraisa “nepārtraukts MI”, tiek konstatēts 3 darbības ciklos; |
| --- | --- |

c)

“nepārtraukts MI” neitralizētājs turpina skaitīt no punkta, kurā tas apstādināts, ja darbības traucējums, kas izraisa “nepārtraukts MI”, tiek konstatēts 3 darbības ciklos;

| d) | “nepārtraukts MI” neitralizētājs atsāk skaitīt no nulles, kad darbības traucējums, kas izraisīja “nepārtraukts MI”, tiek konstatēts pēc 3 darbības cikliem kopš neitralizētāja pēdējās apstādināšanas; |
| --- | --- |

d)

“nepārtraukts MI” neitralizētājs atsāk skaitīt no nulles, kad darbības traucējums, kas izraisīja “nepārtraukts MI”, tiek konstatēts pēc 3 darbības cikliem kopš neitralizētāja pēdējās apstādināšanas;

| e) | “nepārtraukts MI” neitralizētāju atkārtoti iestata uz nulli, ja:






  i) | vai nu darbības traucējums, kas izraisa “nepārtraukts MI”, netiek konstatēts 40 iesildīšanas ciklos vai 200 motora darbības stundās kopš neitralizētāja pēdējās apturēšanas, atkarībā no tā, kura darbība notiek agrāk; |
| --- | --- | --- |

e)

“nepārtraukts MI” neitralizētāju atkārtoti iestata uz nulli, ja:

i)

vai nu darbības traucējums, kas izraisa “nepārtraukts MI”, netiek konstatēts 40 iesildīšanas ciklos vai 200 motora darbības stundās kopš neitralizētāja pēdējās apturēšanas, atkarībā no tā, kura darbība notiek agrāk;

| ii) | vai arī OBD skenēšanas instruments dod komandu OBD sistēmai noskaidrot OBD informāciju. |
| --- | --- |

ii)

vai arī OBD skenēšanas instruments dod komandu OBD sistēmai noskaidrot OBD informāciju.

C1   attēls

MI neitralizētāju iedarbināšanas principu ilustratīvs attēlojums

C2   attēls

B1 neitralizētāja iedarbināšanas principu ilustratīvs attēlojums

4.6.5.1.2.   Kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs

OBD sistēmā ietverts kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs, lai pierakstītu, cik pavisam stundu motors tā izmantošanas laikā darbināts ar ieslēgtu “nepārtraukts MI”.

Kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs skaita līdz maksimālajai vērtībai, ko nodrošina 2 baitu neitralizētājs ar 1 stundas izšķirtspēju, un notur šo vērtību.

Kumulatīvu “nepārtraukts MI” neitralizētāju ne motora sistēma, ne skenēšanas instruments, ne akumulatora atslēgšana nedrīkst atkārtoti iestatīt uz nulli.

Kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs darbojas šādi:

| a) | kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs sāk skaitīt, kad tiek ieslēgts “nepārtraukts MI”; |
| --- | --- |

a)

kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs sāk skaitīt, kad tiek ieslēgts “nepārtraukts MI”;

| b) | kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs apstājas un notur esošo vērtību, kad “nepārtraukts MI” vairs nav ieslēgts; |
| --- | --- |

b)

kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs apstājas un notur esošo vērtību, kad “nepārtraukts MI” vairs nav ieslēgts;

| c) | kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs turpina skaitīt no punkta, kurā tas apturēts, kad tika ieslēgts “nepārtraukts MI”. |
| --- | --- |

c)

kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs turpina skaitīt no punkta, kurā tas apturēts, kad tika ieslēgts “nepārtraukts MI”.

C1 attēlā ilustratīvi parādīts kumulatīva “nepārtraukts MI” neitralizētāja darbības princips, un šā pielikuma 2. papildinājumā minēti piemēri loģikas atspoguļošanai.

4.6.5.2.   Neitralizētāji, kas saistīti ar B1 klases darbības traucējumiem

4.6.5.2.1.   Viens B1 neitralizētājs

OBD sistēmā ir B1 neitralizētājs, kas pieraksta, cik stundu motors darbojies, pastāvot B1 klases darbības traucējumam.

B1 neitralizētājs darbojas šādi:

| a) | B1 neitralizētājs sāk skaitīt, tiklīdz tiek konstatēts B1 klases darbības traucējums, un tiek uzglabāts apstiprināts un aktīvs DTC; |
| --- | --- |

a)

B1 neitralizētājs sāk skaitīt, tiklīdz tiek konstatēts B1 klases darbības traucējums, un tiek uzglabāts apstiprināts un aktīvs DTC;

| b) | B1 neitralizētājs apstājas un notur esošo vērtību, ja netiek apstiprināts un nav aktīvs B1 klases darbības traucējums vai ja skenēšanas instruments izdzēsis B1 klases darbības traucējumu; |
| --- | --- |

b)

B1 neitralizētājs apstājas un notur esošo vērtību, ja netiek apstiprināts un nav aktīvs B1 klases darbības traucējums vai ja skenēšanas instruments izdzēsis B1 klases darbības traucējumu;

| c) | B1 neitralizētājs turpina skaitīt no punkta, kurā tas apturēts, ja turpmāka B1 klases traucējuma darbība tiek konstatēta 3 darbības ciklos. |
| --- | --- |

c)

B1 neitralizētājs turpina skaitīt no punkta, kurā tas apturēts, ja turpmāka B1 klases traucējuma darbība tiek konstatēta 3 darbības ciklos.

Ja B1 neitralizētājs pārsniedz 200 motora darbības stundas, OBD sistēma iestata neitralizētāju uz 190 motora darbības stundām, kad tā ir konstatējusi, ka B1 klases darbības traucējums vairs nav apstiprināts un nav aktīvs, vai kad skenēšanas instruments izdzēsis visus B1 klases darbības traucējumus. B1 neitralizētājs sāk skaitīt no 190 motora darbības stundām, ja turpmāki B1 klases darbības traucējumi ir 3 darbības ciklos.

B1 neitralizētāju atkārtoti iestata uz nulli, kad bijuši 3 secīgi darbības cikli, kuru laikā nav konstatēti B1 klases darbības traucējumi.

Piezīme. B1 neitralizētājs nenorāda, cik motora darbības stundās bijis viens B1 klases darbības traucējums.

B1 neitralizētājs var uzkrāt stundu skaitu par diviem vai vairākiem B1 klases darbības traucējumiem, ja neviens no tiem nav sasniedzis neitralizētāja norādīto laiku.

B1 neitralizētājs ir paredzēts tikai tam, lai noteiktu, kad iedarbināms “nepārtraukts MI”.

C2 attēlā ilustratīvi parādīts B1 neitralizētāja princips, un šā pielikuma 2. papildinājumā ietvertie piemēri attēlo loģiku.

4.6.5.2.2.   Vairāki B1 neitralizētāji

Izgatavotājs var izmantot vairākus B1 neitralizētājus. Tādā gadījumā sistēmai jāiedala noteikts B1 neitralizētājs katram B1 klases darbības traucējumam.

Noteikta B1 neitralizētāja kontrole notiek pēc tādiem pašiem principiem kā attiecībā uz vienu B1 neitralizētāju, ja katrs noteiktais B1 neitralizētājs sāk skaitīt tad, kad tiek konstatēts tam piešķirtais B1 klases darbības traucējums.

4.7.   OBD informācija

4.7.1.   Pierakstītā informācija

OBD sistēmas pierakstītā informācija ir pieejama pēc pieprasījuma ārpus transportlīdzekļa šādās informācijas paketēs:

| a) | informācija par motora stāvokli; |
| --- | --- |

a)

informācija par motora stāvokli;

| b) | informācija par aktīviem, ar emisiju saistītiem darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

b)

informācija par aktīviem, ar emisiju saistītiem darbības traucējumiem;

| c) | informācija remontam. |
| --- | --- |

c)

informācija remontam.

4.7.1.1.   Informācija par motora stāvokli

Ar šo izpildiestāde (5) saņem informāciju par darbības traucējumu indikatora stāvokli un saistītajiem datiem (piemēram, “nepārtraukts MI” neitralizētāju, gatavību darbam).

OBD sistēma nodrošina visu informāciju (saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājumā minētajiem piemērojamajiem standartiem), lai pārbaudes testiekārtas ceļmalās uzkrātu datus un sniegtu izpildiestādei šādu informāciju:

| a) | izšķirtspējīga/izšķirtnespējīga ekrāna stratēģija; |
| --- | --- |

a)

izšķirtspējīga/izšķirtnespējīga ekrāna stratēģija;

| b) | VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs); |
| --- | --- |

b)

VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs);

| c) | “nepārtraukts MI” esība; |
| --- | --- |

c)

“nepārtraukts MI” esība;

| d) | OBD sistēmas gatavība darbam; |
| --- | --- |

d)

OBD sistēmas gatavība darbam;

| e) | cik stundu motors darbināts, kad pēdējoreiz iedarbināts “nepārtraukts MI” (“nepārtraukts MI” neitralizētājs). |
| --- | --- |

e)

cik stundu motors darbināts, kad pēdējoreiz iedarbināts “nepārtraukts MI” (“nepārtraukts MI” neitralizētājs).

Šo informāciju nolasa tikai pieejas režīmā (t. i., neveicot kopsavilkumu).

4.7.1.2.   Informācija par aktīviem, ar emisiju saistītiem darbības traucējumiem

Ar šo ikviena pārbaudes iestāde (6) saņem informācijas apakškopu par OBD datiem, kas saistīti ar motoru, tostarp par darbības traucējumu indikatora statusu un saistītajiem datiem (MI neitralizētājiem), sarakstu ar aktīviem/apstiprinātiem A un B klases darbības traucējumiem un saistītos datus (piem., par B1 neitralizētāju).

OBD sistēma nodrošina visu informāciju (saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājumā noteiktajiem piemērojamajiem standartiem), lai ārējās pārbaudes testiekārtas uzkrātu datus, un sniedz pārbaudes veicējam šādu informāciju:

| a) | VTN (un pārskatītā varianta) numurs, ko integrē Noteikumu Nr. 49 tipa apstiprinājuma marķējumā; |
| --- | --- |

a)

VTN (un pārskatītā varianta) numurs, ko integrē Noteikumu Nr. 49 tipa apstiprinājuma marķējumā;

| b) | izšķirtspējīga/izšķirtnespējīga ekrāna stratēģija; |
| --- | --- |

b)

izšķirtspējīga/izšķirtnespējīga ekrāna stratēģija;

| c) | VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs); |
| --- | --- |

c)

VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs);

| d) | darbības traucējumu indikatora statuss; |
| --- | --- |

d)

darbības traucējumu indikatora statuss;

| e) | informācija par OBD sistēmas gatavību darbam; |
| --- | --- |

e)

informācija par OBD sistēmas gatavību darbam;

| f) | iesildīšanas ciklu skaits un informācija par to, cik motora darbības stundās pierakstītā OBD informācija pēdējoreiz apkopota; |
| --- | --- |

f)

iesildīšanas ciklu skaits un informācija par to, cik motora darbības stundās pierakstītā OBD informācija pēdējoreiz apkopota;

| g) | informācija par to, cik motora darbības stundās pēdējoreiz iedarbināts “nepārtraukts MI” (“nepārtraukts MI” neitralizētājs); |
| --- | --- |

g)

informācija par to, cik motora darbības stundās pēdējoreiz iedarbināts “nepārtraukts MI” (“nepārtraukts MI” neitralizētājs);

| h) | kopējais motora darbības stundu skaits ar “nepārtraukts MI” (kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs); |
| --- | --- |

h)

kopējais motora darbības stundu skaits ar “nepārtraukts MI” (kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs);

| i) | B1 neitralizētāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu; |
| --- | --- |

i)

B1 neitralizētāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu;

| j) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC A klases darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

j)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC A klases darbības traucējumiem;

| k) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B (B1 un B2) klases darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

k)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B (B1 un B2) klases darbības traucējumiem;

| l) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B1 klases darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

l)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B1 klases darbības traucējumiem;

| m) | programmatūras kalibrēšanas identifikācija(-as); |
| --- | --- |

m)

programmatūras kalibrēšanas identifikācija(-as);

| n) | kalibrēšanas pārbaudes numurs(-i). |
| --- | --- |

n)

kalibrēšanas pārbaudes numurs(-i).

Šo informāciju nolasa tikai pieejas režīmā (t. i., neveicot kopsavilkumu).

4.7.1.3.   Informācija remontam

Ar šo remonta tehniskais personāls saņem informāciju par visiem OBD datiem, kas norādīti šajā pielikumā (piemēram, stingkadru informāciju).

OBD sistēma nodrošina visu informāciju (saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājumā noteiktajiem piemērojamajiem standartiem), lai ārējās remonta testiekārtas uzkrātu datus, un sniedz remonta tehniskajam personālam šādu informāciju:

| a) | VTN (un pārskatītā varianta) numurs, ko integrē Noteikumu Nr. 49 tipa apstiprinājuma marķējumā; |
| --- | --- |

a)

VTN (un pārskatītā varianta) numurs, ko integrē Noteikumu Nr. 49 tipa apstiprinājuma marķējumā;

| b) | VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs); |
| --- | --- |

b)

VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs);

| c) | darbības traucējumu indikatora statuss; |
| --- | --- |

c)

darbības traucējumu indikatora statuss;

| d) | OBD sistēmas gatavība darbam; |
| --- | --- |

d)

OBD sistēmas gatavība darbam;

| e) | iesildīšanas ciklu skaits un informācija par to, cik motora darbības stundās pierakstītā OBD informācija pēdējoreiz apkopota; |
| --- | --- |

e)

iesildīšanas ciklu skaits un informācija par to, cik motora darbības stundās pierakstītā OBD informācija pēdējoreiz apkopota;

| f) | monitora statuss (t. i., izslēgts uz atlikušo braukšanas ciklu, pabeidz šo braukšanas ciklu, nepabeidz šo braukšanas ciklu) kopš pēdējās motora izslēgšanas attiecībā uz katru monitoru, ko izmanto statusam “gatavs darbam”; |
| --- | --- |

f)

monitora statuss (t. i., izslēgts uz atlikušo braukšanas ciklu, pabeidz šo braukšanas ciklu, nepabeidz šo braukšanas ciklu) kopš pēdējās motora izslēgšanas attiecībā uz katru monitoru, ko izmanto statusam “gatavs darbam”;

| g) | cik motora darbības stundās iedarbināts “nepārtraukts MI” (“nepārtraukts MI” neitralizētājs); |
| --- | --- |

g)

cik motora darbības stundās iedarbināts “nepārtraukts MI” (“nepārtraukts MI” neitralizētājs);

| h) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC A klases darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

h)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC A klases darbības traucējumiem;

| i) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B (B1 un B2) klases darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

i)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B (B1 un B2) klases darbības traucējumiem;

| j) | informācija par kopējo motora darbības stundu skaitu ar “nepārtraukts MI” (kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs); |
| --- | --- |

j)

informācija par kopējo motora darbības stundu skaitu ar “nepārtraukts MI” (kumulatīvs “nepārtraukts MI” neitralizētājs);

| k) | B1 neitralizētāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu; |
| --- | --- |

k)

B1 neitralizētāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu;

| l) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B1 klases darbības traucējumiem un motora darbības stundu skaitu no B1 neitralizētāja(-iem); |
| --- | --- |

l)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC B1 klases darbības traucējumiem un motora darbības stundu skaitu no B1 neitralizētāja(-iem);

| m) | informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC C klases darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

m)

informācija par apstiprinātiem un aktīviem DTC C klases darbības traucējumiem;

| n) | informācija par DTC gaidīšanas režīmā un to atbilstīgo klasi; |
| --- | --- |

n)

informācija par DTC gaidīšanas režīmā un to atbilstīgo klasi;

| o) | informācija par iepriekš aktīviem DTC un to atbilstīgo klasi; |
| --- | --- |

o)

informācija par iepriekš aktīviem DTC un to atbilstīgo klasi;

| p) | reālā laika informācija par OEM izraudzītiem un atbalstītiem sensora signāliem, iekšējiem un izvades signāliem (skat. šā pielikuma 4.7.2. punktu un 5. papildinājumu); |
| --- | --- |

p)

reālā laika informācija par OEM izraudzītiem un atbalstītiem sensora signāliem, iekšējiem un izvades signāliem (skat. šā pielikuma 4.7.2. punktu un 5. papildinājumu);

| q) | stingkadra dati, kas pieprasīti šajā pielikumā (skat. šā pielikuma 4.7.1.4. punktu un 5. papildinājumu); |
| --- | --- |

q)

stingkadra dati, kas pieprasīti šajā pielikumā (skat. šā pielikuma 4.7.1.4. punktu un 5. papildinājumu);

| r) | programmatūras kalibrēšanas identifikācija(-s); |
| --- | --- |

r)

programmatūras kalibrēšanas identifikācija(-s);

| s) | kalibrēšanas pārbaudes numurs(-i). |
| --- | --- |

s)

kalibrēšanas pārbaudes numurs(-i).

OBD sistēma apkopo visus pierakstītos darbības traucējumus motora sistēmā un saistītos datus (informāciju par darbības laiku, stingkadru utt.) saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, kad šādu pieprasījumu iesniedz, izmantojot ārēju remonta testiekārtu saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājumā noteiktajiem piemērojamajiem standartiem.

4.7.1.4.   Stingkadra informācija

Vismaz vienu informācijas “stingkadru” uzglabā tad, kad vai nu potenciālu DTC, vai apstiprinātu un aktīvu DTC uzglabā pēc izgatavotāja lēmuma. Izgatavotājs drīkst atjaunināt stingkadra informāciju katru reizi, kad tiek atkārtoti konstatēts DTC gaidīšanas režīmā.

Stingkadrs nodrošina transportlīdzekļa darbības apstākļus darbības traucējuma konstatēšanas laikā un DTC saistībā ar uzglabātajiem datiem. Stingkadrs sevī ietver informāciju, kā parādīts šā pielikuma 5. papildinājuma 1. tabulā. Stingkadrs arī ietver visu informāciju no šā pielikuma 5. papildinājuma 2. un 3. tabulas, ko izmanto pārraudzībai vai kontrolei īpašajā vadības blokā, kas uzglabā DTC.

Tāda stingkadra informācija, kas saistīta ar A klases darbības traucējumu, tiek uzglabāta pirms informācijas, kas saistīta ar B1 klases darbības traucējumu, kas savukārt ir pirms informācijas, kas saistīta ar B2 klases darbības traucējumu un līdzīgi ar informāciju, kas saistīta ar C klases darbības traucējumu. Pirmais konstatētais darbības traucējums ir pirms pēdējā darbības traucējuma, ja vien pēdējā darbības traucējuma klase nav augstāka.

Ja iekārtu pārrauga OBD sistēma un uz to neattiecas šā pielikuma 5. papildinājums, stingkadra informācijā ietver informācijas elementus šīs iekārtas sensoriem un pievadiem līdzīgi, kā raksturots šā pielikuma 5. papildinājumā. To iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei apstiprinājuma saņemšanai apstiprinājuma laikā.

4.7.1.5.   Gatavība darbam

Ievērojot 4.7.1.5.1., 4.7.1.5.2. un 4.7.1.5.3. punktā noteiktos izņēmumus, gatavību darbam iestata uz “pabeigts” tikai tādā gadījumā, ja monitors vai monitoru grupa, uz ko attiecas šis statuss, kopš pēdējās dzēšanas, kura veikta pēc ārēja pieprasījuma vai komandas (piemēram, OBD skenēšanas instrumenta pieprasījuma vai komandas), ir darbojusies un konstatējusi ar attiecīgo monitoru saistīta darbības traucējuma esību (tas nozīmē saglabātu apstiprinātu un aktīvu DTC) vai neesību. Gatavību darbam iestata uz “nepabeigts”, dzēšot kļūdas koda atmiņu (skat. 4.7.4. punktu) pēc ārējā pieprasījuma vai komandas (piemēram, OBD skenēšanas instrumenta pieprasījuma vai komandas).

Normāla motora izslēgšana nedrīkst izraisīt izmaiņas gatavībā darbam.

4.7.1.5.1.   Saņemot tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu, izgatavotājs var pieprasīt, lai monitoram statusu “gatavs darbam” iestata tā, ka tiek norādīts “pabeigts”, pat ja monitors nav darbojies un nav konstatējis ar attiecīgo monitoru saistīta darbības traucējuma esību vai neesību, ja monitors izslēgts vairākos darbības ciklos (ne mazāk kā 9 darbības ciklos vai 72 darbības stundās) tādēļ, ka nepārtraukti pastāv ārkārtas darbības apstākļi (piemēram, auksta apkārtējā gaisa temperatūra, liels augstums). Ikvienā šādā pieprasījumā jānorāda pārraudzības sistēmas izslēgšanas nosacījumi un darbības ciklu skaits, kāds paies, neveicot pārraudzību, pirms statuss “gatavs” tiks parādīts kā “pabeigts”. Izgatavotāja pieprasījumā minētie ārkārtas apkārtējās vides vai augstuma apstākļi nekādā ziņā nav sliktāki par apstākļiem, kas norādīti šajā pielikumā saistībā ar OBD sistēmas pagaidu atslēgšanu.

4.7.1.5.2.   Monitori, kuriem pārbauda gatavību darbam

Pārbauda visu to monitoru vai monitoru grupu gatavību darbam, kas minēti šajā pielikumā un kas nepieciešami, atsaucoties uz šo pielikumu, izņemot šā pielikuma 3. papildinājuma 11. un 12. punktu.

4.7.1.5.3.   Nepārtrauktas darbības monitoru gatavība darbam

Uz visu to monitoru vai monitoru grupu gatavību darbam, kas minēti šā pielikuma 3. papildinājuma 1., 7. un 10. punktā un kas nepieciešami, atsaucoties uz šo pielikumu, un kas šajā pielikumā tiek uzskatīti par nepārtrauktas darbības monitoriem, vienmēr norāda statuss “pabeigts”.

4.7.2   Datu plūsmas informācija

Pēc pieprasījuma OBD sistēma nodod skenēšanas instrumentam reālā laikā informāciju, kas sniegta šā pielikuma 5. papildinājuma 1.–4. tabulā, (jāizmanto faktiskās signālvērtības, nevis surogātvērtības).

Aprēķināto slodzes un griezes momenta parametru nolūkā OBD sistēma ziņo visprecīzākās vērtības, kas aprēķinātas piemērojamajā elektroniskajā vadības blokā (piemēram, motora vadības datorā).

Šā pielikuma 5. papildinājuma 1. tabulā norādīta obligātā OBD informācija, kas saistīta ar motora slodzi un apgriezienu skaitu.

Šā pielikuma 5. papildinājuma 3. tabulā norādīta cita OBD informācija, kas jāietver, ja to izmanto emisijas vai OBD sistēma kāda OBD monitora ieslēgšanai vai izslēgšanai.

Šā pielikuma 5. papildinājuma 4. tabulā norādīta informācija, kas jāietver, ja motors ir tā aprīkots, sajūt vai aprēķina informāciju (7). Pēc izgatavotāja lēmuma var ietvert citu stingkadra vai datu plūsmas informāciju.

Ja iekārtu pārrauga OBD sistēma un uz to neattiecas šā pielikuma 5. papildinājums (piemēram, SCR), datu plūsmas informācijā ietver informācijas elementus šīs iekārtas sensoriem un pievadiem līdzīgi, kā raksturots šā pielikuma 5. papildinājumā. To iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei apstiprinājuma saņemšanai apstiprinājuma laikā.

4.7.3.   Piekļuve OBD informācijai

Piekļuvi OBD informācijai nodrošina tikai saskaņā ar standartiem, kas minēti šā pielikuma 6. papildinājumā un turpmāk minētajos apakšpunktos (8).

Piekļuve OBD informācijai nedrīkst būt atkarīga no kāda piekļuves koda vai citas iekārtas vai metodes, ko iegūst tikai no izgatavotāja vai tā piegādātājiem. OBD informācijas skaidrojumam nav nepieciešama unikāla dekodēšanas informācija, ja vien šāda informācija nav publiski pieejama.

Lai iegūtu visu OBD informāciju, uztur vienas piekļuves metodi (piemēram, viens piekļuves punkts/mezgls) OBD informācijai. Šī metode ļauj piekļūt visai OBD informācijai, kas nepieciešama saskaņā ar šo pielikumu. Šī metode arī ļauj piekļūt īpašām nelielākām informācijas paketēm, kā definēts šajā pielikumā (piemēram, informācijas paketēm par ceļa derīgumu gadījumos, kad emisija saistīta ar OBD).

Piekļuvi OBD informācijai nodrošina, izmantojot vismaz vienu šādu standartu sēriju, kas minēta šā pielikuma 6. papildinājumā:

| a) | ISO 27145 ar ISO 15765-4 (pamato CAN), |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 ar ISO 15765-4 (pamato CAN),

| b) | ISO 27145 ar ISO 13400 (pamato TCP/IP), |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 ar ISO 13400 (pamato TCP/IP),

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

Pēc iespējas izgatavotāji izmanto atbilstošus saskaņā ar ISO vai SAE noteiktus kļūdu kodus (piemēram, P0xxx, P2xxx u. c.). Ja šāda identifikācija nav iespējama, izgatavotājs var izmantot diagnosticēšanas defektu kodus saskaņā ar attiecīgajiem ISO 27145 vai SAE J1939 noteikumiem. Standartizētām diagnostikas iekārtām, kuras atbilst šā pielikuma noteikumiem, jābūt pilnai piekļuvei kļūdu kodiem.

Izmantojot atbilstošu ISO vai SAE procedūru, izgatavotājs sniedz ISO vai SAE standartizācijas iestādei ar emisiju saistītus diagnosticēšanas datus, kas nav noteikti ISO 27145 vai SAE J1939, bet ir saistīti ar šiem noteikumiem.

OBD informācijai var piekļūt, izmantojot vadu savienojumu.

OBD datus OBD sistēma sniedz pēc pieprasījuma, izmantojot skenēšanas instrumentu, kas atbilst šā pielikuma 6. papildinājumā minēto piemērojamo standartu prasībām (saziņa ar ārējo testētāju).

4.7.3.1.   Vadu saziņa, ko pamato CAN (kontroliera apgabala tīkls)

Saziņas ātrums OBD sistēmas vadu datu saitē ir vai nu 250 kbps, vai 500 kbps.

Izgatavotājs ir atbildīgs par datu pārraides ātruma izvēli un OBD sistēmas konstrukciju saskaņā ar prasībām, ko precizē šā pielikuma 6. papildinājumā minētie standarti, un atsaucas uz šo pielikumu. OBD sistēma ir ar pielaidi pret automātisku konstatēšanu starp šiem diviem datu pārraides ātrumiem, ko veic ārējā testiekārta.

Saziņas saskarni starp transportlīdzekli un ārējo diagnostikas testiekārtu (piemēram, skenēšanas instrumentu) standartizē, un tā atbilst visām ISO 15031-3 A tipa (12 VDC jaudas padeve), B tipa (24 VDC jaudas padeve) vai SAE J1939-13 (12 vai 24 VDC jaudas padeve) prasībām.

4.7.3.2.   Rezervēts TCP/IP (Ethernet tīkla) bāzētai vadu saziņai.

4.7.3.3.   Savienotāja atrašanās vieta

Savienotājs atrodas vadītāja pusē uz grīdas transportlīdzeklī, vietā starp vadītāja vietu un vadītāja vietas centra konsoles sānmalu (vai transportlīdzekļa centra līniju, ja transportlīdzeklim nav centra konsoles), ne augstāk par stūres apakšmalu, tai atrodoties zemākajā regulējamā pozīcijā. Savienotājs var nebūt savienots ar centra konsoli vai tajā (t. i, ne uz horizontālās virsmas blakus grīdā iemontētajai pārnesumkārbai, rokas bremzei vai krūžu turētājiem, ne uz vertikālajām virsmām blakus stereo/radio aparatūrai, klimata sistēmai vai navigācijas sistēmas kontrolei). Savienotāja atrašanās vieta ir viegli identificējama un pieejama (piemēram, lai pievienotu instrumentu ārpus transportlīdzekļa). Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar durvīm vadītāja pusē, savienotājs ir viegli identificējams un pieejams, stāvot (vai noliecoties) transportlīdzekļa ārpusē vadītāja pusē, ja atvērtas vadītāja puses durvis.

Tipa apstiprinātāja iestāde pēc izgatavotāja pieprasījuma var apstiprināt alternatīvu atrašanās vietu, ja vien uzstādīšanas pozīcija ir viegli pieejama un aizsargāta no nejaušiem bojājumiem parastās ekspluatācijas apstākļos, piemēram, atrašanās vieta, kas raksturota ISO 15031 standartu sērijā.

Ja savienotāju apsedz vai tas atrodas īpašā iekārtas kastē, nodalījuma vāks vai segums ir noņemams ar roku, neizmantojot instrumentus, un nepārprotami apzīmēts ar “OBD”, tādējādi identificējot savienotāja atrašanās vietu.

Izgatavotājs var aprīkot transportlīdzekļus ar papildu diagnosticēšanas savienotājiem un datu savienojumiem izgatavotājam īpašiem nolūkiem, kas nav obligātās OBD funkcijas. Ja papildu savienojums atbilst vienam no standarta diagnostikas savienotājiem, kas atļauti šā pielikuma 6. papildinājumā, tikai to savienotāju, kas nepieciešams saskaņā ar šo pielikumu, apzīmē ar “OBD”, lai to atšķirtu no citiem līdzīgiem savienotājiem.

4.7.4.   OBD informācijas dzēšana/ atkārtota iestatīšana ar skenēšanas instrumentu

Pēc skenēšanas instrumenta pieprasījuma šādus datus vai nu dzēš, vai atkārtoti iestata uz vērtībām, kas norādītas šajā pielikumā no datora atmiņas.

| OBD informācijas dati | Dzēš | Atkārtoti iestata (9) |
| --- | --- | --- |
| Darbības traucējumu indikatora statuss | | X |
| OBD sistēmas gatavība darbam | | X |
| Cik stundu motors darbojies kopš darbības traucējumu indikatora ieslēgšanas (“nepārtraukts MI” neitralizētājs) | X | |
| Visi DTC | X | |
| B1 neitralizētāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu | | X |
| Cik stundu motors darbojies no B1 neitralizētāja(-iem) | | X |
| Stingkadra dati, kas pieprasīti šajā pielikumā | X | |

OBD informācijas dati

Dzēš

Atkārtoti iestata (9)

Darbības traucējumu indikatora statuss

X

OBD sistēmas gatavība darbam

X

Cik stundu motors darbojies kopš darbības traucējumu indikatora ieslēgšanas (“nepārtraukts MI” neitralizētājs)

X

Visi DTC

X

B1 neitralizētāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu

X

Cik stundu motors darbojies no B1 neitralizētāja(-iem)

X

Stingkadra dati, kas pieprasīti šajā pielikumā

X

OBD informāciju nedrīkst dzēst, atvienojot transportlīdzekļa akumulatoru (-us).

4.8.   Elektroniskās sistēmas drošības noteikumi

Ikvienam transportlīdzeklim ar emisijas kontroles bloku ir aizsardzība pret pārveidošanu, izņemot gadījumos, kad tos atļāvis izgatavotājs. Izgatavotājs atļauj veikt pārveidojumus, ja tie nepieciešami transportlīdzekļa diagnostikai, tehniskajai apkopei, pārbaudēm, modernizēšanai vai remontam.

Ikvienam atkārtoti ieprogrammējamam datorizētam kodam vai darbības parametram jābūt izturīgam pret iejaukšanos un ar vismaz tik stipru aizsardzības pakāpi, kas atbilst ISO 15031-7 (SAE J2186) vai SAE J1939-73, ja drošības datu nodošana notiek, izmantojot protokolus un diagnosticēšanas savienojumus, kā noteikts šajā pielikumā. Ikviena maināma kalibrēšanas atmiņas mikroshēma ir iesprausta, ievietota slēgtā apvalkā vai aizsargāta ar elektroniskiem algoritmiem, un to nedrīkst mainīt, ja neizmanto īpašus darbarīkus un procedūras.

Motora darbības parametri, kuri iekodēti ar datoru, nedrīkst būt maināmi, ja neizmanto īpašus darbarīkus vai procedūras (tiem jābūt, piemēram, ielodētiem vai iespraustiem datora komponentiem vai hermetizētos (vai aizlodētos) apvalkos).

Izgatavotājs veic atbilstošus pasākumus, lai aizsargātu maksimālo degvielas padeves iestatījumu pret pārveidošanu transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā.

Izgatavotājs var iesniegt pieteikumu tipa apstiprinātājā iestādē izņēmuma saņemšanai attiecībā uz kādu no šīm prasībām transportlīdzekļiem, kas nav piemēroti, lai pieprasītu šādu aizsardzību. Starp kritērijiem, ko tipa apstiprinātāja iestāde izmantos, izskatot izņēmumu, būs darbības mikroshēmu pašreizējā pieejamība, transportlīdzekļa maksimālās jaudas iespējas un paredzamais transportlīdzekļa pārdošanas apjoms, bet ne tikai šie kritēriji.

Izgatavotāji, kuri izmanto programmējamas datoru kodu sistēmas (piemēram, elektrisko pārprogrammējamo lasāmatmiņu, EEPROM), novērš neatļautas pārprogrammēšanas iespējas. Izgatavotāji ietver pastiprinātu aizsardzības stratēģiju pret iespējām iejaukties un ierakstaizsardzības parametriem, kas prasītu elektronisku pieeju izgatavotāja uzturētam datoram ārpus uzņēmuma. Tipa apstiprinātāja iestāde aizsardzībai pret iejaukšanos var apstiprināt arī alternatīvas metodes ar līdzvērtīgu aizsardzības līmeni.

4.9.   OBD sistēmas izturīgums

OBD sistēmas konstrukcija un izveide ļauj identificēt darbības traucējumu tipus visā transportlīdzekļa vai motora izmantošanas laikā.

Ikvienas papildu prasības, kas saistītas ar OBD sistēmas izturīgumu, iekļautas šajā pielikumā.

OBD sistēmu nedrīkst programmēt vai citādi konstruēt, lai to daļēji vai pilnībā deaktivizētu, pamatojoties uz transportlīdzekļa vecumu un/vai nobraukto kilometru skaitu tā faktiskās izmantošanas laikā, un sistēmā nedrīkst iekļaut algoritmu vai stratēģiju, kas var samazināt OBD sistēmas efektivitāti laika gaitā.

5.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

5.1.   Robežvērtības

OTL attiecībā uz piemērojamiem pārraudzības kritērijiem, kas definēti šā pielikuma 3. papildinājumā, noteiktas šo noteikumu pamattekstā.

5.2.   OBD sistēmas īslaicīga izslēgšana

Tipa apstiprinātājas iestādes var apstiprināt, ka OBD sistēma tiek uz laiku izslēgta turpmāk tekstā norādītajos apstākļos.

Tipa apstiprinājuma laikā izgatavotājs sniedz tipa apstiprinātājai iestādei sīku aprakstu par katru OBD sistēmas īslaicīgo izslēgšanu, datus un/vai tehnisko novērtējumu, kas uzskatāmi parāda, ka pārraudzība piemērojamos apstākļos būtu nedroša vai neiespējama.

Katrā ziņā pārraudzību atsāk tad, kad vairs nepastāv apstākļi, kas pamatoja īslaicīgo izslēgšanu.

5.2.1.   Motora/transportlīdzekļa darbības drošība

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu ietekmētās OBD pārraudzības sistēmas, kad darbības drošības stratēģijas ir aktivizētas.

OBD pārraudzības sistēmai nav jānovērtē komponenti darbības traucējumu laikā, ja šāda novērtējuma rezultātā tiktu apdraudēta droša transportlīdzekļa izmantošana.

5.2.2.   Apkārtējā temperatūra un augstuma apstākļi

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu OBD sistēmas monitorus šādos apstākļos:

| a) | apkārtējā temperatūra ir zemāka par 266 K (-7 grādi Celsija skalā), ja dzesētāja temperatūra nav sasniegusi minimālo temperatūru, kas ir vismaz 333 K (60 grādi Celsija skalā); vai |
| --- | --- |

a)

apkārtējā temperatūra ir zemāka par 266 K (-7 grādi Celsija skalā), ja dzesētāja temperatūra nav sasniegusi minimālo temperatūru, kas ir vismaz 333 K (60 grādi Celsija skalā); vai

| b) | apkārtējā temperatūra ir zemāka par 266 K (-7 grādi Celsija skalā), ja reaģents ir sasalis; vai |
| --- | --- |

b)

apkārtējā temperatūra ir zemāka par 266 K (-7 grādi Celsija skalā), ja reaģents ir sasalis; vai

| c) | apkārtējā temperatūra ir augstāka par 308 K (35 grādi Celsija skalā); vai |
| --- | --- |

c)

apkārtējā temperatūra ir augstāka par 308 K (35 grādi Celsija skalā); vai

| d) | pacēlumos virs 2 500 m virs jūras līmeņa. |
| --- | --- |

d)

pacēlumos virs 2 500 m virs jūras līmeņa.

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, ka OBD sistēmas monitors ir uz laiku izslēgts citos apkārtējās temperatūras un augstuma apstākļos, ja nosaka, ka izgatavotājs ar datiem un/vai tehnisko novērtējumu ir uzskatāmi parādījis, ka diagnostika būtu nepareiza minēto apkārtējo apstākļu ietekmes uz pašu komponentu dēļ (piemēram, komponents sasaltu, ietekme uz saderību ar sensoru jutīgumu).

Piezīme. Apkārtējos apstākļus var novērtēt ar netiešām metodēm. Piemēram, apkārtējās temperatūras apstākļus var noteikt, pamatojoties uz ieplūdes gaisa temperatūru.

5.2.3.   Zems degvielas līmenis

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu pārraudzības sistēmas, ko ietekmē zems degvielas līmenis/spiediens vai degvielas izbeigšanās (piemēram, degvielas padeves sistēmas darbības traucējuma diagnostika vai motora darba pārtrauce).

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| | NG | LPG |
| a) | Zems degvielas līmenis, ko apsver izslēgšanai, nedrīkst pārsniegt 100 litrus vai 20 % no degvielas tvertnes nominālās kapacitātes (izvēlas zemāko). |

Dīzeļdegviela

Gāze

NG

LPG

a)

Zems degvielas līmenis, ko apsver izslēgšanai, nedrīkst pārsniegt 100 litrus vai 20 % no degvielas tvertnes nominālās kapacitātes (izvēlas zemāko).

X

X

| b) | Zems degvielas spiediens tvertnē, ko apsver izslēgšanai, nepārsniedz 20 % nominālā degvielas spiediena tvertnē. |
| --- | --- |

b)

Zems degvielas spiediens tvertnē, ko apsver izslēgšanai, nepārsniedz 20 % nominālā degvielas spiediena tvertnē.

X

5.2.4.   Transportlīdzekļa akumulatora vai sistēmas sprieguma līmenis

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu pārraudzības sistēmas, ko var ietekmēt transportlīdzekļa akumulatora vai sistēmas sprieguma līmenis.

5.2.4.1.   Zems spriegums

Attiecībā uz pārraudzības sistēmām, ko ietekmē zems transportlīdzekļa akumulatora vai sistēmas spriegums, izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu pārraudzības sistēmas, kad akumulatora vai sistēmas spriegums ir mazāks par 90 % no nominālā sprieguma (vai 11,0 voltiem 12 voltu akumulatoram, 22,0 voltiem 24 voltu akumulatoram). Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izmantotu sprieguma robežvērtību, kas pārsniedz šo vērtību, lai izslēgtu sistēmas pārraudzību.

Izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka pārraudzība pie spriegumiem nebūtu droša un ka vai nu transportlīdzekļa darbība, nesasniedzot izslēgšanas kritērijus ilgākā laika posmā, nav iespējama, vai OBD sistēma pārrauga akumulatora vai sistēmas spriegumu un konstatēs darbības traucējumu pie sprieguma, ko izmantoja citu monitoru izslēgšanai.

5.2.4.2.   Augsts spriegums

Ar emisiju saistītām pārraudzības sistēmām, ko ietekmē augsts transportlīdzekļa akumulatora vai sistēmas spriegums, izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu pārraudzības sistēmu, ja akumulatora vai sistēmas spriegums pārsniedz izgatavotāja definēto spriegumu.

Izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka pārraudzība, kas pārsniedz izgatavotāja definēto spriegumu, nebūtu droša un vai nu elektriskā lādēšanas sistēma/alternatora brīdinājuma signāls iedegas (vai sprieguma etalons ir “sarkanajā zonā”), vai OBD sistēma pārrauga akumulatora vai sistēmas spriegumu un konstatēs darbības traucējumu pie sprieguma, ko izmanto citu monitoru izslēgšanai.

5.2.5.   Aktivizēts PTO (strāvas izejas punkta bloki)

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai uz laiku izslēgtu ietekmētu pārraudzības sistēmu transportlīdzeklī, kas aprīkots ar PTO bloku, ja šis PTO bloks ir uz laiku aktivizēts.

5.2.6.   Piespiedu reģenerācija

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu ietekmētās OBD pārraudzības sistēmas emisijas kontroles sistēmas piespiedu reģenerācijas laikā lejpus motoram (piemēram, daļiņu filtru).

5.2.7.   Emisijas kontroles palīgstratēģija (AES)

Izgatavotājs var pieprasīt apstiprinājumu, lai izslēgtu OBD sistēmas monitorus AES darbības laikā, tostarp MECS, saskaņā ar nosacījumiem, kurus vēl neapskata 5.2. punktā, ja monitora pārraudzības spēju ietekmējusi AES darbība.

5.2.8.   Degvielas uzpilde

Pēc degvielas uzpildes gāzes transportlīdzekļa izgatavotājs var īslaicīgi deaktivizēt OBD sistēmu, ja sistēmai ir jāpielāgojas, kamēr ECU atpazīst degvielas kvalitātes un sastāva izmaiņas.

Tiklīdz tiek atpazīta jaunā degviela un motora parametri tiek atkārtoti noregulēti, OBD sistēma atkal jāaktivizē. Maksimālais deaktivizēšanas laika ierobežojums ir 10 minūtes.

6.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ UZSKATĀMU PARĀDĪŠANU

Pamatelementi, ar kuriem uzskatāmi parāda OBD sistēmas atbilstību šā pielikuma prasībām, ir turpmāk minētie.

| a) | Procedūra OBD cilmes motora sistēmas izvēlei. OBD cilmes motora sistēmu izvēlas izgatavotājs, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi. |
| --- | --- |

a)

Procedūra OBD cilmes motora sistēmas izvēlei. OBD cilmes motora sistēmu izvēlas izgatavotājs, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi.

| b) | Procedūra darbības traucējuma klasifikācijas uzskatāmai parādīšanai. Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei katra darbības traucējuma klasifikāciju attiecībā uz šo OBD cilmes motora sistēmu un nepieciešamos pamatojuma datus, lai pamatotu katru klasifikāciju. |
| --- | --- |

b)

Procedūra darbības traucējuma klasifikācijas uzskatāmai parādīšanai. Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei katra darbības traucējuma klasifikāciju attiecībā uz šo OBD cilmes motora sistēmu un nepieciešamos pamatojuma datus, lai pamatotu katru klasifikāciju.

| c) | Procedūra nolietota komponenta atzīšanai. Izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma nodrošina nolietoto komponentu OBD testēšanu. Šie komponenti atzīstami, pamatojoties uz izgatavotāja sniegtiem pamatojuma datiem. |
| --- | --- |

c)

Procedūra nolietota komponenta atzīšanai. Izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma nodrošina nolietoto komponentu OBD testēšanu. Šie komponenti atzīstami, pamatojoties uz izgatavotāja sniegtiem pamatojuma datiem.

| d) | Procedūra standartdegvielas izvēlei gāzes motora gadījumā. |
| --- | --- |

d)

Procedūra standartdegvielas izvēlei gāzes motora gadījumā.

6.1.   Emisijas OBD saime

Izgatavotājs ir atbildīgs par emisijas OBD saimes noteikšanu. Motoru sistēmu grupēšanu emisijas OBD saimes ietvaros pamato labs inženiertehniskais atzinums, un to apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde.

Motori, kas nepieder tai pašai motoru saimei, tomēr var piederēt tai pašai emisijas OBD saimei.

6.1.1.   Parametri, kas nosaka emisijas OBD saimi

Emisijas OBD saimi raksturo pamatkonstrukcijas parametri, kas ir kopīgi motoru sistēmām saimes ietvaros.

Lai motoru sistēmas uzskatītu par piederīgām tai pašai OBD motoru saimei, ir līdzīgi šādi pamatparametri:

| a) | emisijas kontroles sistēmas, |
| --- | --- |

a)

emisijas kontroles sistēmas,

| b) | OBD pārraudzības metodes, |
| --- | --- |

b)

OBD pārraudzības metodes,

| c) | veiktspējas un komponentu pārraudzības kritēriji, |
| --- | --- |

c)

veiktspējas un komponentu pārraudzības kritēriji,

| d) | pārraudzības parametri (piemēram, biežums). |
| --- | --- |

d)

pārraudzības parametri (piemēram, biežums).

Izgatavotājs šīs līdzības uzskatāmi parāda, izmantojot atbilstīgus tehniskus demonstrējumus vai citas atbilstīgas procedūras, un tās tipa apstiprina apstiprinātāja iestāde.

Izgatavotājs var pieprasīt tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājumu nelielām izmaiņām pārraudzības/diagnostikas metodēs, kas attiecas uz motora emisijas kontroles sistēmu un ir saistītas ar motora sistēmas konfigurācijas variācijām, ja izgatavotājs uzskata, ka šīs metodes ir vienādas un tās:

| a) | vai nu atšķiras tikai tādēļ, lai atbilstu aplūkojamo komponentu īpatnībām (piemēram, izmēram, izplūdes gāzu plūsmai utt.), |
| --- | --- |

a)

vai nu atšķiras tikai tādēļ, lai atbilstu aplūkojamo komponentu īpatnībām (piemēram, izmēram, izplūdes gāzu plūsmai utt.),

| b) | vai arī to līdzību pamatā ir labs inženiertehniskais atzinums. |
| --- | --- |

b)

vai arī to līdzību pamatā ir labs inženiertehniskais atzinums.

6.1.2.   OBD cilmes motora sistēma

Emisijas OBD saimes atbilstību šā pielikuma prasībām panāk, uzskatāmi parādot, ka OBD cilmes motora sistēma šai saimē ir atbilstīga.

OBD cilmes motora sistēmu izvēlas izgatavotājs, un to apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde.

Pirms testa tipa apstiprinātāja iestāde var pieņemt lēmumu pieprasīt izgatavotājam izvēlēties papildu motoru demonstrēšanai.

Izgatavotājs arī var ieteikt tipa apstiprinātājai iestādei testēt papildu motorus, lai aptvertu visu emisijas OBD saimi.

6.2.   Procedūras, ar kurām uzskatāmi parāda darbības traucējumu klasifikāciju

Izgatavotājs nodrošina tipa apstiprinātājai iestādei dokumentāciju, kas pamato katra darbības traucējuma atbilstīgo klasifikāciju. Šajā dokumentācijā iekļauj darbības traucējuma analīzi (piemēram, “darbības traucējuma režīma un ietekmes analīzes” elementus) un var iekļaut arī:

| a) | simulāciju rezultātus, |
| --- | --- |

a)

simulāciju rezultātus,

| b) | testa rezultātus, |
| --- | --- |

b)

testa rezultātus,

| c) | atsauci uz iepriekš apstiprināto klasifikāciju. |
| --- | --- |

c)

atsauci uz iepriekš apstiprināto klasifikāciju.

Turpmāk tekstā uzskaitītas prasības par to, kā uzskatāmi parādīt pareizu klasifikāciju, tostarp prasības testēšanai. Minimālais testu skaits ir četri, un maksimālais testu skaits ir četri reiz motora saimju skaits, ko aplūko emisijas OBD saimes ietvaros. Tipa apstiprinātāja iestāde var jebkurā laikā pieņemt lēmumu par testa ierobežošanu, pirms sasniegts šis atteiču testu maksimālais skaits.

Īpašos gadījumos, kad klasifikāciju testēt nav iespējams (piemēram, ja MECS ir aktivizēts un ar motoru nevar veikt piemērojamo testu, utt.), izgatavotājs var klasificēt darbības traucējumu, pamatojoties uz tehnisku pamatojumu. Šādu izņēmumu izgatavotājs dokumentē, un tam nepieciešama tipa apstiprinātājas iestādes piekrišana.

6.2.1.   Klasifikācijas uzskatāma parādīšana A klasē

Ja izgatavotājs klasificē darbības traucējumu kā A klases darbības traucējumu, demonstrēšanas tests uz to neattiecas.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nepiekrīt izgatavotāja klasifikācijai attiecībā uz darbības traucējumu kā A klases darbības traucējumu, tā pieprasa, lai izgatavotājs klasificē darbības traucējumu kā attiecīgi B1, B2 vai C klases darbības traucējumu.

Tādā gadījumā apstiprinājuma dokumentos ieraksta, ka darbības traucējums klasificēts atbilstīgi tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījumam.

6.2.2.   Klasifikācijas uzskatāma parādīšana B1 klasē (nodalot A un B1 klasi)

Lai pamatotu darbības traucējuma klasificēšanu B1 klasē, dokumentācijā uzskatāmi parāda, ka dažos gadījumos (10) darbības traucējums rada emisijas, kas ir zemākas par OTL.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa emisijas testu, lai uzskatāmi tiktu parādīta darbības traucējuma klasificēšana B1 klasē, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka konkrēto darbības traucējumu dēļ emisijas atsevišķos gadījumos ir mazākas par OTL:

| a) | izgatavotājs izvēlas testa apstākļus, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi; |
| --- | --- |

a)

izgatavotājs izvēlas testa apstākļus, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi;

| b) | izgatavotājam nav uzskatāmi jāparāda, ka citos apstākļos ar darbības traucējumu saistītās emisijas faktiski pārsniedz OTL. |
| --- | --- |

b)

izgatavotājam nav uzskatāmi jāparāda, ka citos apstākļos ar darbības traucējumu saistītās emisijas faktiski pārsniedz OTL.

Ja izgatavotājs nevar uzskatāmi parādīt, ka traucējums jāklasificē B1 klasē, darbības traucējumu klasificē kā A klases darbības traucējumu.

6.2.3.   Klasifikācijas uzskatāma parādīšana B1 klasē (nodalot B2 un B1 klasi)

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nepiekrīt tam, ka izgatavotājs klasificējis darbības traucējumu B1 klasē, jo uzskata, ka OTL nav pārsniegti, tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa atkārtoti klasificēt darbības traucējumu B2 vai C klasē. Tādā gadījumā apstiprinājuma dokumentos ieraksta, ka darbības traucējums klasificēts atbilstīgi tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījumam.

6.2.4.   Klasifikācijas uzskatāma parādīšana B2 klasē (nodalot B2 un B1 klasi)

Lai pamatotu darbības traucējuma klasificēšanu B2 klasē, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka emisijas ir zemākas par OTL.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nepiekrīt, ka darbības traucējums klasificēts B2 klasē, jo uzskata, ka OTL ir pārsniegti, izgatavotājam var pieprasīt ar testu uzskatāmi parādīt, ka emisijas, ko rada darbības traucējums, ir zemākas par OTL. Ja tests neizdodas, tipa apstiprinātāja iestāde var pieprasīt atkārtoti klasificēt darbības traucējumu A vai B1 klasē, un izgatavotājs pēc tam uzskatāmi parāda atbilstīgo klasifikāciju un atjaunina dokumentāciju.

6.2.5.   Klasifikācijas uzskatāma parādīšana B2 klasē (nodalot B2 un C klasi)

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nepiekrīt tam, ka izgatavotājs klasificējis darbības traucējumu B2 klasē, jo uzskata, ka regulēto emisiju robežvērtības nav pārsniegtas, tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa atkārtoti klasificēt darbības traucējumu C klasē. Tādā gadījumā apstiprinājuma dokumentos ieraksta, ka darbības traucējums klasificēts atbilstīgi tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījumam.

6.2.6.   Klasifikācijas uzskatāma parādīšana C klasē

Lai pamatotu darbības traucējuma klasificēšanu C klasē, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka emisijas ir zemākas par regulēto emisiju robežvērtībām.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde nepiekrīt, ka darbības traucējums klasificēts C klasē, izgatavotājam var pieprasīt uzskatāmi parādīt ar testu, ka emisijas, ko izraisa darbības traucējums, ir zemākas par regulētajām emisijas robežvērtībām.

Ja tests neizdodas, tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa atkārtoti klasificēt darbības traucējumu, un izgatavotājs pēc tam uzskatāmi parāda atbilstīgo klasifikāciju un atjaunina dokumentāciju.

6.3.   Procedūras, ar kurām uzskatāmi parāda OBD veiktspēju

Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pilnu dokumentu paketi, pamatojot OBD sistēmas atbilstību attiecībā uz pārraudzības spēju, kurā var ietvert:

| a) | algoritmus un lēmumu grafikus; |
| --- | --- |

a)

algoritmus un lēmumu grafikus;

| b) | testu un/vai simulāciju rezultātus; |
| --- | --- |

b)

testu un/vai simulāciju rezultātus;

| c) | atsauci uz iepriekš apstiprinātām pārraudzības sistēmām utt. |
| --- | --- |

c)

atsauci uz iepriekš apstiprinātām pārraudzības sistēmām utt.

Turpmākajos punktos uzskaitītas prasības par to, kā uzskatāmi parādīt OBD veiktspēju, tostarp testēšanas prasības. Testu skaits ir četri reiz motora saimju skaits, ko aplūko emisijas OBD saimes ietvaros, bet ne mazāk kā 8.

Izraudzītie pārraudzības tipi līdzsvaroti raksturo dažādos 4.2. punktā minētos uzraudzības tipus (t. i., emisijas robežu pārraudzība, veiktspējas pārraudzība, kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība vai komponentu pārraudzība). Izraudzītie pārraudzības tipi līdzsvaroti raksturo arī šā pielikuma 3. papildinājumā uzskaitītos dažādos elementus.

6.3.1.   Procedūras, ar kurām uzskatāmi parāda OBD veiktspēju, izmantojot testus

Papildus atbalsta datiem, kas minēti 6.3. punktā, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka īpašas emisiju kontroles sistēmas vai komponenti tiek pareizi pārraudzīti, tos testējot motora testgultnē saskaņā ar testēšanas procedūrām, kas precizētas šā pielikuma 7.2. punktā.

Tādā gadījumā izgatavotājs publisko atzītos nolietotos komponentus vai elektroiekārtu, kuru izmantotu darbības traucējuma simulācijai.

To, kā OBD sistēma pareizi konstatē darbības traucējumu un pareizi reaģē uz šādu konstatējumu (skatīt MI indikācijas, DTC uzglabāšana utt.), uzskatāmi parāda saskaņā ar 7.2. punktu.

6.3.2.   Procedūras, ar kurām atzīst nolietotu komponentu (vai sistēmu)

Šo punktu piemēro gadījumos, kad darbības traucējumu, ko atlasa OBD demonstrēšanas testam, pārrauga pret izlaides caurules emisijām (11) (emisijas robežvērtības pārraudzība — sk. 4.2. punktu), un izgatavotājam tiek prasīts ar emisijas testu uzskatāmi parādīt komponenta atzīšanu par nolietotu.

Ļoti īpašos gadījumos nolietota komponenta vai sistēmas atzīšana, izmantojot testu, nav iespējama (piemēram, ja MECS ir aktivizēts un motoram nevar veikt piemērojamo testu utt.). Šādos gadījumos nolietoto komponentu atzīst, neveicot testu. Šādu izņēmumu izgatavotājs dokumentē, un tam nepieciešama tipa apstiprinātājas iestādes piekrišana.

6.3.2.1.   Procedūra nolietota komponenta atzīšanai, ko izmanto, lai uzskatāmi parādītu A un B1 klases darbības traucējumu konstatēšanu

6.3.2.1.1.   Emisijas robežu pārraudzība

Ja tipa apstiprinātājas iestādes izraudzīts darbības traucējums rada izlaides caurules emisijas, kas var pārsniegt OBD robežvērtības, izgatavotājs, izmantojot emisijas testu saskaņā ar 7. punktu, uzskatāmi parāda, ka nolietotais komponents vai iekārta nerada būtisku emisiju, kas pārsniedz OTL vairāk nekā par 20 %.

6.3.2.1.2.   Veiktspējas pārraudzība

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, veicot veiktspējas pārraudzību, OLT var pārsniegt vairāk nekā par 20 %. Šādu pieprasījumu pamato katrā gadījumā atsevišķi.

Ja saskaņā ar 15. pielikumu ir jāveic veiktspējas pārraudzība attiecībā uz divu degvielu motora vai transportlīdzekļa gāzveida degvielas patēriņa anomāliju, komponentu atzīst par nolietotu, neatsaucoties uz OTL.

6.3.2.1.3.   Komponenta pārraudzība

Veicot komponenta pārraudzību, nolietotu komponentu atzīst, neatsaucoties uz OTL.

6.3.2.2.   Nolietotu komponentu atzīšana, ko izmanto, lai uzskatāmi parādītu B2 klases darbības traucējumu konstatēšanu

Attiecībā uz B2 klases darbības traucējumiem un pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma izgatavotājs, izmantojot emisijas testu saskaņā ar 7. punktu, uzskatāmi parāda, ka nolietotais komponents vai iekārta nerada būtisku emisiju, kas pārsniedz piemērojamo OTL.

6.3.2.3.   Nolietotu komponentu atzīšana, ko izmanto, lai uzskatāmi parādītu C klases darbības traucējumu konstatēšanu

Attiecībā uz C klases darbības traucējumiem un pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma izgatavotājs, izmantojot emisijas testu saskaņā ar 7. punktu, uzskatāmi parāda, ka nolietotais komponents vai iekārta nerada būtisku emisiju, kas pārsniedz piemērojamās regulētās emisijas robežvērtības.

6.3.3.   Testa ziņojums

Testa ziņojumā ietver vismaz informāciju, kas izklāstīta šā pielikuma 4. papildinājumā.

6.4.   Kļūdainas OBD sistēmas apstiprināšana

6.4.1.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma tipa apstiprinātājas iestādes var apstiprināt OBD sistēmu, pat ja tai ir viens vai vairāki defekti.

Izskatot šo pieprasījumu, tipa apstiprinātāja iestāde nosaka, vai atbilstība šā pielikuma prasībām ir sasniedzama vai pamatota.

Tipa apstiprinātāja iestāde ņem vērā izgatavotāja sniegtos datus, kas cita starpā precizē tādus faktorus kā tehniskā iespējamība, vadības laiks un ražošanas cikli, tostarp motora konstrukcijas pakāpeniska ieviešana un pakāpeniska izbeigšana un ieprogrammētie datora atjauninājumi, kādā mērā iegūtā OBD sistēma būs efektīva un atbildīs šā pielikuma prasībām, un vai izgatavotājs uzskatāmi parādījis centienus nodrošināt atbilstību šā pielikuma prasībām.

Tipa apstiprinātāja iestāde nedrīkst akceptēt trūkumus, kas nozīmē, piemēram, neesošu nepieciešamo diagnosticēšanas ekrānu (t. i., ja vispār nav ša pielikuma 3. papildinājumā noteikto monitoru).

6.4.2.   Periods trūkuma novēršanai

Trūkuma novēršanai tiek atvēlēts periods, kas ir viens gads pēc motora sistēmas apstiprināšanas.

Ja izgatavotājs var atbilstīgi pārliecināt tipa apstiprinātāju iestādi, ka trūkuma novēršanai nepieciešama būtiska motora pārveidošana un papildu vadības laiks, trūkuma novēršanai var papildus atvēlēt vēl vienu gadu, ja vien kopējais periods trūkuma novēršanai nepārsniedz 3 gadus (t. i., trūkuma novēršanai atļauts trīs reizes noteikt vienu gadu).

Izgatavotājs nevar atjaunot trūkuma novēršanas periodu.

6.5.   Procedūra standartdegvielas izvēlei gāzes motora gadījumā

OBD veiktspēju uzskatāmi parāda un darbības traucējumus klasificē, izmantojot kādu no 5. pielikumā minētajām standartdegvielām, kas paredzētas motora darbināšanai.

Standartdegvielu izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde, kas nosaka testēšanas laboratorijai pietiekami daudz laika izraudzītās standartdegvielas sagādei.

7.   TESTA PROCEDŪRAS

7.1.   Testēšanas process

Testēšanas procesā atsevišķi aplūko to, kā, izmantojot testēšanu, uzskatāmi parāda darbības traucējumu pareizu klasificēšanu, un to, kā, izmantojot testēšanu, uzskatāmi parāda OBD sistēmas veiktspējas pareizu pārraudzību. Piemēram, A klases darbības traucējumam nav nepieciešams klasifikācijas tests, bet uz to attiecas OBD veiktspējas tests.

Pēc vajadzības tādu pašu testu var izmantot, lai uzskatāmi parādītu darbības traucējuma pareizu klasificēšanu, nolietota komponenta atzīšanu, ko nodrošina izgatavotājs, un OBD sistēmas pareizu pārraudzību.

Motora sistēma, kurā testē OBD sistēmu, atbilst šajos noteikumos minētajām emisijas prasībām.

7.1.1.   Testēšanas process, lai uzskatāmi parādītu darbības traucējuma klasifikāciju

Kad saskaņā ar 6.2. punktu tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa, lai izgatavotājs, izmantojot testēšanu, pamato īpaša darbības traucējuma klasifikāciju, lai uzskatāmi parādītu atbilstību, jāveic virkne emisijas testu.

Saskaņā ar 6.2.2. punktu, kad tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa testēšanu, lai tiktu pamatota darbības traucējuma klasifikācija B1 klasē, nevis A klasē, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka emisijas, ko rada konkrētais darbības traucējums izraudzītajos apstākļos, ir zemāks par OTL:

| a) | izgatavotājs šādus testa apstākļus izvēlas, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi; |
| --- | --- |

a)

izgatavotājs šādus testa apstākļus izvēlas, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi;

| b) | izgatavotājam nav uzskatāmi jāparāda, ka citos apstākļos ar darbības traucējumu saistītās emisijas faktiski pārsniedz OTL. |
| --- | --- |

b)

izgatavotājam nav uzskatāmi jāparāda, ka citos apstākļos ar darbības traucējumu saistītās emisijas faktiski pārsniedz OTL.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma emisijas testu var atkārtot līdz trim reizēm.

Ja kāda testa rezultātā emisijas samazinās un ir zemākas par aplūkoto OTL, apstiprina darbības traucējuma klasifikāciju B1 klasē.

Kad tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa veikt testu, lai tiktu pamatota darbības traucējuma klasifikācija B2 klasē, nevis B1 klasē, vai C klasē, nevis B2 klasē, emisijas tests nav jāatkārto. Ja testēšanā izmērītās emisijas attiecīgi pārsniedz OTL vai emisijas robežvērtības, darbības traucējumu klasificē atkārtoti.

Piezīme. Saskaņā ar 6.2.1. punktu šo punktu nepiemēro darbības traucējumiem, kas klasificēti A klasē.

7.1.2.   Testēšanas process, lai uzskatāmi parādītu OBD veiktspēju

Ja tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar 6.3. punktu pieprasa testēt OBD sistēmas veiktspēju, uzskatāmi parādīt atbilstību nozīmē veikt šādus posmus:

| a) | tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas darbības traucējumu, un izgatavotājs nodrošina atbilstīgu nolietotu komponentu vai sistēmu; |
| --- | --- |

a)

tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas darbības traucējumu, un izgatavotājs nodrošina atbilstīgu nolietotu komponentu vai sistēmu;

| b) | pēc vajadzības un ja to pieprasa, izgatavotājs, izmantojot emisijas testu, uzskatāmi parāda, ka nolietotais komponents atzīstams, lai uzskatāmi parādītu pārraudzību; |
| --- | --- |

b)

pēc vajadzības un ja to pieprasa, izgatavotājs, izmantojot emisijas testu, uzskatāmi parāda, ka nolietotais komponents atzīstams, lai uzskatāmi parādītu pārraudzību;

| c) | izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka OBD sistēma reaģē tādā veidā, kas atbilst šā pielikuma noteikumiem (t. i., MI norādes, DTC uzglabāšana utt.), ne vēlāk kā līdz OBD testa ciklu sērijas beigām. |
| --- | --- |

c)

izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka OBD sistēma reaģē tādā veidā, kas atbilst šā pielikuma noteikumiem (t. i., MI norādes, DTC uzglabāšana utt.), ne vēlāk kā līdz OBD testa ciklu sērijas beigām.

7.1.2.1.   Nolietota komponenta atzīšana

Ja tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa, lai izgatavotājs atzīst nolietotu komponentu, izmantojot testēšanu saskaņā ar 6.3.2. punktu, izgatavotājs to uzskatāmi parāda, veicot emisijas testu.

Ja konstatē, ka nolietota komponenta vai iekārtas uzstādīšana motora sistēmā nozīmē to, ka nav iespējams salīdzināt ar OBD robežvērtībām (piemēram, tāpēc, ka nav izpildīti statistikas apstākļi, lai apstiprinātu piemērojamo emisijas testa ciklu), šā komponenta vai iekārtas darbības traucējumu var uzskatīt par tādu, kas atzīstams, ja tam piekrīt tipa apstiprinātāja iestāde, pamatojoties uz izgatavotāja sniegtiem tehniskiem apsvērumiem.

Ja uzstādīt nolietotu komponentu vai iekārtu motoram nozīmē to, ka pilnas slodzes līkni (kā noteikts ar motoru, kas darbojas pareizi) nevar panākt testa laikā, nolietoto komponentu vai iekārtu var uzskatīt par tādu, kas atzīstama, ja tam piekrīt tipa apstiprinātāja iestāde, pamatojoties uz izgatavotāja sniegtiem tehniskiem apsvērumiem.

7.1.2.2.   Darbības traucējuma konstatēšana

Katrs monitors, ko izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde testēšanai motora testgultnē, reaģē uz atzīta nolietota komponenta ievadīšanu atbilstīgi šā pielikuma prasībām divu secīgu OBD testa ciklu laikā saskaņā ar šā pielikuma 7.2.2. punktu.

Ja pārraudzības aprakstā precizē un ar tipa apstiprinātāju iestādi saskaņo, ka īpašam monitoram nepieciešami vairāk nekā divi darbības cikli, lai pabeigtu pārraudzību, OBD testa ciklu skaitu var palielināt atbilstīgi izgatavotāja pieprasījumam.

Katru atsevišķo OBD testa ciklu demonstrēšanas testā nodala, izslēdzot motoru. Līdz nākamajai motora ieslēgšanai ņem vērā, ka pēc motora izslēgšanas varēja notikt pārraudzība un ikviens nosacījums, kas nepieciešams, lai pārraudzība varētu notikt, kad motoru atkal iedarbinās.

Testu uzskata par pabeigtu, tiklīdz OBD sistēma reaģējusi tādā veidā, kas atbilst šā pielikuma prasībām.

7.2.   Piemērojamie testi

Šajā pielikumā:

| a) | emisijas testa cikls ir testa cikls, ko izmanto regulētu emisiju mērīšanai, atzīstot nolietotu komponentu vai sistēmu; |
| --- | --- |

a)

emisijas testa cikls ir testa cikls, ko izmanto regulētu emisiju mērīšanai, atzīstot nolietotu komponentu vai sistēmu;

| b) | OBD testa cikls ir testa cikls, ko izmanto, uzskatāmi parādot OBD monitoru spēju konstatēt darbības traucējumus. |
| --- | --- |

b)

OBD testa cikls ir testa cikls, ko izmanto, uzskatāmi parādot OBD monitoru spēju konstatēt darbības traucējumus.

7.2.1.   Emisijas testa cikls

Šajā pielikumā aplūkotais testa cikls, ar kuru mēra emisijas, ir WHTC testa cikls, kas raksturots 4. pielikumā.

7.2.2.   OBD testa cikls

OBD testa cikls, kas aplūkots šajā pielikumā, ir WHTC cikla karstā daļa, kā aprakstīts 4. pielikumā.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu noteiktam monitoram var izmantot alternatīvu OBD testa ciklu (piemēram, WHTC cikla auksto daļu). Pieprasījumā ietver dokumentāciju (tehniskus apsvērumus, simulācijas, testa rezultātus utt.), kas pierāda, ka:

| a) | pieprasītais pārraudzības uzskatāmai pierādīšanai derīgais testa cikls notiek reālos braukšanas apstākļos un |
| --- | --- |

a)

pieprasītais pārraudzības uzskatāmai pierādīšanai derīgais testa cikls notiek reālos braukšanas apstākļos un

| b) | WHTC cikla karstā daļa aplūkojamajam pārraudzības veidam šķiet mazāk piemērota (piemēram, šķidruma patēriņa pārraudzībai). |
| --- | --- |

b)

WHTC cikla karstā daļa aplūkojamajam pārraudzības veidam šķiet mazāk piemērota (piemēram, šķidruma patēriņa pārraudzībai).

7.2.3.   Testa darbības apstākļi

Apstākļi testa veikšanai (t. i., temperatūra, augstums, degvielas kvalitāte utt.), kas minēti 7.2.1. un 7.2.2. punktā, ir tie apstākļi, kas nepieciešami WHTC testa cikla darbināšanai, kā raksturots 4. pielikumā.

Ja emisijas testa mērķis ir pamatot īpaša darbības traucējuma klasifikāciju B1 klasē, testa darbības apstākļi katram izgatavotāja lēmumam var atšķirties no iepriekšējos punktos minētajiem apstākļiem saskaņā ar 6.2.2. punktu.

7.3.   Veiktspējas pārraudzības uzskatāmas parādīšanas process

Attiecībā uz veiktspējas pārraudzību izgatavotājs var piemērot šā pielikuma 7. papildinājumā izklāstītās uzskatāmas parādīšanas prasības.

Tipa apstiprinātājas iestādes var ļaut izgatavotājam izmantot pārraudzības metodi, kas nav minēta šā pielikuma 7. papildinājumā. Izgatavotājs demonstrē izraudzīto pārraudzības metodi ar spēcīgu tehnisku risinājumu, kas balstās uz konstrukcijas parametriem, vai iesniedzot testu rezultātus, vai atsaucoties uz iepriekšējiem apstiprinājumiem, vai ar kādu citu pieņemamu metodi, kura ir tikpat spēcīga, laicīga un efektīva kā šā pielikuma 7. papildinājumā minētās metodes.

7.4.   Testa ziņojumi

Testa ziņojumā ietver vismaz informāciju, kas izklāstīta 4. papildinājumā.

8.   PRASĪBAS DOKUMENTĀCIJAI

8.1.   Dokumentācija apstiprinājuma saņemšanai

Izgatavotājs nodrošina dokumentu paketi, kurā ietver OBD sistēmas pilnu aprakstu. Dokumentu paketi dara pieejamu divās daļās.

| a) | Pirmā daļa var būt īsa, ja vien tā sniedz apliecinājumu tam, ka pastāv sasaiste starp monitoriem, sensoriem/pievadiem un darbības apstākļiem (t. i., raksturoti visi nosacījumi, kas ļauj darbināt monitorus, un apstākļi, kuru ietekmē monitori nedarbojas). Dokumentācijā apraksta OBD funkcionālo darbību, ietverot arī darbības traucējumu rangus hierarhijas klasifikācijā. Šos materiālus glabā tipa apstiprinātāja iestāde. Šo informāciju publisko ieinteresētajām personām pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

a)

Pirmā daļa var būt īsa, ja vien tā sniedz apliecinājumu tam, ka pastāv sasaiste starp monitoriem, sensoriem/pievadiem un darbības apstākļiem (t. i., raksturoti visi nosacījumi, kas ļauj darbināt monitorus, un apstākļi, kuru ietekmē monitori nedarbojas). Dokumentācijā apraksta OBD funkcionālo darbību, ietverot arī darbības traucējumu rangus hierarhijas klasifikācijā. Šos materiālus glabā tipa apstiprinātāja iestāde. Šo informāciju publisko ieinteresētajām personām pēc pieprasījuma.

| b) | Otrajā daļā ir visi dati, tostarp sīka informācija par atzītiem nolietotiem komponentiem vai sistēmām un ar tiem saistītiem testa rezultātiem, ko izmanto kā apliecinājumu, lai pamatotu iepriekš minēto lēmuma pieņemšanas procesu un uzskaitītu visus ievades un izvades signālus, kuri ir motoru sistēmas rīcībā un kurus pārrauga OBD sistēma. Otrajā daļā ieskicē katru pārraudzības stratēģiju un lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

b)

Otrajā daļā ir visi dati, tostarp sīka informācija par atzītiem nolietotiem komponentiem vai sistēmām un ar tiem saistītiem testa rezultātiem, ko izmanto kā apliecinājumu, lai pamatotu iepriekš minēto lēmuma pieņemšanas procesu un uzskaitītu visus ievades un izvades signālus, kuri ir motoru sistēmas rīcībā un kurus pārrauga OBD sistēma. Otrajā daļā ieskicē katru pārraudzības stratēģiju un lēmumu pieņemšanas procesu.

Otrā daļa ir īpaši konfidenciāla. Otro daļu var paturēt glabāšanā tipa apstiprinātāja iestāde vai arī izgatavotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem, taču jānodrošina tipa apstiprinātājai iestādei iespēja saņemt to pārbaudei apstiprināšanas brīdī vai jebkurā citā brīdī apstiprinājuma derīguma termiņa laikā.

8.1.1.   Dokumentācija, kas saistīta ar katru pārraudzīto komponentu vai sistēmu

Otrajā daļā iekļautajā dokumentu paketē cita starpā ietver šādu informāciju par katru pārraudzīto komponentu vai sistēmu:

| a) | darbības traucējumi un ar tiem saistītie DTC; |
| --- | --- |

a)

darbības traucējumi un ar tiem saistītie DTC;

| b) | pārraudzības metode, ko izmanto darbības traucējuma konstatēšanai; |
| --- | --- |

b)

pārraudzības metode, ko izmanto darbības traucējuma konstatēšanai;

| c) | parametri, kurus izmanto, un nosacījumi, kas nepieciešami darbības traucējuma konstatēšanai, un vajadzības gadījumā kļūdas kritēriju robežvērtības (veiktspējas un komponentu pārraudzībai); |
| --- | --- |

c)

parametri, kurus izmanto, un nosacījumi, kas nepieciešami darbības traucējuma konstatēšanai, un vajadzības gadījumā kļūdas kritēriju robežvērtības (veiktspējas un komponentu pārraudzībai);

| d) | kritēriji DTC uzglabāšanai; |
| --- | --- |

d)

kritēriji DTC uzglabāšanai;

| e) | pārraudzības “laika ilgums” (t. i., attiecībā uz darbības laiku/procedūru, kas nepieciešams pārraudzības pabeigšanai) un pārraudzības “biežums” (piemēram, nepārtraukti, reizi braucienā utt.). |
| --- | --- |

e)

pārraudzības “laika ilgums” (t. i., attiecībā uz darbības laiku/procedūru, kas nepieciešams pārraudzības pabeigšanai) un pārraudzības “biežums” (piemēram, nepārtraukti, reizi braucienā utt.).

8.1.2.   Dokumentācija, kas saistīta ar darbības traucējuma klasifikāciju

Otrajā daļā iekļautajā dokumentu paketē cita starpā ietver turpmāk minēto informāciju par darbības traucējuma klasifikāciju.

Darbības traucējuma klasifikāciju katram DTC dokumentē. Šāda klasifikācija var atšķirties dažādiem motoru tipiem (piemēram, dažāds motoru iedalījums) vienas un tās pašas emisijas OBD saimes ietvaros.

Šajā informācijā iekļauj tehnisko pamatojumu, kas noteikts šā pielikuma 4.2. punktā klasifikācijai A, B1 vai B2 klasē.

8.1.3.   Dokumentācija, kas saistīta ar emisijas OBD saimi

Otrajā daļā iekļautajā dokumentu paketē cita starpā ietver turpmāk minēto informāciju par emisijas OBD saimi.

Sniedz aprakstu par emisijas OBD saimi. Aprakstā ietver saimes motoru tipu sarakstu un aprakstu, OBD cilmes motora sistēmas aprakstu un visus elementus, kas raksturo saimi saskaņā ar šā pielikuma 6.1.1. punktu.

Ja emisijas OBD saimē ietverti motori, kas pieder dažādām motoru saimēm, sniedz apkopojumu par šīm motoru saimēm.

Turklāt izgatavotājs par katru emisijas OBD saimi iesniedz visu tās izmantotā saziņas protokola elektroniskās ievades, izvades un identifikācijas datu sarakstu.

8.2.   Dokumentācija par motoru sistēmas, kas aprīkota ar OBD, uzstādīšanu transportlīdzeklī

Dokumentos par motora sistēmas uzstādīšanu motora izgatavotājs ietver atbilstīgas prasības, kas nodrošina, ka transportlīdzeklis, kad to ekspluatē uz ceļa vai atbilstīgi citviet, atbildīs šā pielikuma prasībām. Šādos dokumentos cita starpā ietver:

| a) | sīku tehnisko prasību aprakstu, tostarp noteikumus, kas nodrošina atbilstību motora sistēmas OBD sistēmai; |
| --- | --- |

a)

sīku tehnisko prasību aprakstu, tostarp noteikumus, kas nodrošina atbilstību motora sistēmas OBD sistēmai;

| b) | pabeidzamo pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

b)

pabeidzamo pārbaudes procedūru.

To, vai pastāv šādas uzstādīšanas prasības un vai tās ir piemērotas, var noteikt motora sistēmas apstiprināšanas laikā.

Piezīme. Ja transportlīdzekļa izgatavotājs iesniedz pieteikumu par tiešu apstiprinājumu OBD sistēmas uzstādīšanai transportlīdzeklī, šādi dokumenti nav nepieciešami.

---

(1)  Šā pielikuma numerācija atbilst VTN Nr. 5 par starptautiski harmonizētām OBD (WWH-OBD) numerācijai. Tomēr atsevišķi WWH-OBD VTN punkti šajā pielikumā nav nepieciešami.

(2)  Šī definīcija nenozīmē, ka dzesētāja temperatūras mērīšanai nepieciešams temperatūras sensors.

(3)  Ņem vērā izmērīto vērtību, ņemot vērā testēšanas telpas sistēmas būtisko precizitātes pielaidi un testa rezultātu palielināto mainīgumu, ko izraisa darbības traucējums.

(4)  Var uzskatīt, ka motors iedarbināts kloķvārpstas griešanās posmā.

(5)  Parasti šādu informācijas paketi var izmantot, lai izveidotu detalizētu izpratni par motora sistēmas emisijas ceļu un derīgumu.

(6)  Parasti šādu informācijas paketi lieto, lai izveidotu detalizētu izpratni par motora sistēmas emisijas ceļu un derīgumu.

(7)  Nav nepieciešams motoru aprīkot tikai tādēļ, lai sniegtu informācijas datus, kas minēti 5. pielikuma 3. un 4. tabulā.

(8)  Izgatavotājs drīkst izmantot papildu iebūvētu diagnosticēšanas ekrānu, piemēram, uz kontrolmērinstrumentu paneļa uzstādītu ekrāna iekārtu, lai nodrošinātu piekļuvi OBD informācijai. Uz šādu papildu iekārtu neattiecas šā pielikuma prasības.

(9)  Līdz vērtībai, kas norādīta šā pielikuma atbilstīgajā iedaļā.

(10)  Piemēram, apstākļi, kas var ietekmēt to, vai un kad tiek pārsniegti OTL, ir motora sistēmas vecums vai fakts, ka tests ir veikts ar jaunu vai novecojušu komponentu.

(11)  Šo punktu vēlākā posmā attiecinās uz citiem monitoriem, kas nav emisijas robežas monitori.

1. papildinājums

OBD sistēmu uzstādīšanas apstiprinājums

Šajā papildinājumā aplūkots gadījums, kad transportlīdzekļa izgatavotājs pieprasa apstiprināt emisijas OBD saimē ietilpstošas tādas(-u) OBD sistēmas(-u) uzstādīšanu transportlīdzeklī, kas sertificēta atbilstīgi šā pielikuma prasībām.

Šādā gadījumā un papildus šajā pielikumā minētajām vispārīgajām prasībām uzskatāmi jāparāda, ka uzstādīšana ir pareiza. To var uzskatāmi parādīt, pamatojoties uz atbilstīgiem konstrukcijas elementiem, pārbaužu testu rezultātiem utt., attiecinot šādu elementu atbilstību uz šā pielikuma prasībām:

| a) | uzstādīšana transportlīdzeklī, kas saistīta ar atbilstību motora sistēmas OBD sistēmai; |
| --- | --- |

a)

uzstādīšana transportlīdzeklī, kas saistīta ar atbilstību motora sistēmas OBD sistēmai;

| b) | MI (piktogramma, aktivizēšanas shēmas utt.); |
| --- | --- |

b)

MI (piktogramma, aktivizēšanas shēmas utt.);

| c) | vadu saziņas saskarne. |
| --- | --- |

c)

vadu saziņas saskarne.

Pārbauda pareizo MI iedegšanos, informācijas uzglabāšanu un iebūvēto un ārpus transportlīdzekļa esošo OBD saziņu. Tomēr nevienas pārbaudes laikā nevar likt demontēt motora sistēmu (piemēram, var izvēlēties atvienot no elektrības).

2. papildinājums

Darbības traucējumi - DTC statusa ilustratīvs attēlojums - MI un neitralizētāju aktivizēšanas shēmu ilustratīvs attēlojums

Šajā papildinājumā sniegts šā pielikuma 4.3. un 4.6.5. punktā minēto prasību ilustratīvs attēlojums.

To veido šādi attēli:

| 1. attēls. | DTC statuss B1 klases darbības traucējuma gadījumā; |
| --- | --- |
| 2. attēls. | DTC statuss divu secīgu dažādu B1 klases darbības traucējumu gadījumā; |
| 3. attēls. | DTC statuss atkārtota B1 klases darbības traucējuma gadījumā; |
| 4.A attēls. | A klases darbības traucējums — MI un MI neitralizētāju aktivizēšana; |
| 4.B attēls. | Nepārtraukta MI deaktivizēšanas principa ilustratīvs attēlojums; |
| 5. attēls. | B1 klases darbības traucējums — B1 neitralizētāja iedarbināšana piecos izmantošanas gadījumos. |

1. attēls.

DTC statuss B1 klases darbības traucējuma gadījumā;

2. attēls.

DTC statuss divu secīgu dažādu B1 klases darbības traucējumu gadījumā;

3. attēls.

DTC statuss atkārtota B1 klases darbības traucējuma gadījumā;

4.A attēls.

A klases darbības traucējums — MI un MI neitralizētāju aktivizēšana;

4.B attēls.

Nepārtraukta MI deaktivizēšanas principa ilustratīvs attēlojums;

5. attēls.

B1 klases darbības traucējums — B1 neitralizētāja iedarbināšana piecos izmantošanas gadījumos.

1.   attēls

DTC statuss B1 klases darbības traucējuma gadījumā

Piezīmes.

| | nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība. |
| --- | --- |
| N, M | pielikumā noteikts, ka jāidentificē “galvenie” darbības cikli, kuru laikā ir daži notikumi, un turpmāko darbības ciklu uzskaitījums. Šīs prasības attēlošanai “galvenajiem” darbības cikliem piešķir vērtību N un M.
  Piemēram, M nozīmē pirmo darbības ciklu pēc tam, kad konstatēts potenciāls darbības traucējums, un N nozīmē darbības ciklu, kurā MI ir stāvoklī IZSLĒGTS. |

Image

nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība.

N, M

pielikumā noteikts, ka jāidentificē “galvenie” darbības cikli, kuru laikā ir daži notikumi, un turpmāko darbības ciklu uzskaitījums. Šīs prasības attēlošanai “galvenajiem” darbības cikliem piešķir vērtību N un M.

Piemēram, M nozīmē pirmo darbības ciklu pēc tam, kad konstatēts potenciāls darbības traucējums, un N nozīmē darbības ciklu, kurā MI ir stāvoklī IZSLĒGTS.

2.   attēls

DTC statuss divu secīgu dažādu B1 klases darbības traucējumu gadījumā

Piezīmes.

| | nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība. |
| --- | --- |
| N,M |
| N', M' | pielikumā noteikts, ka jāidentificē “galvenie” darbības cikli, kuru laikā ir daži notikumi, un turpmāko darbības ciklu uzskaitījums. Šīs prasības attēlošanai “galvenajiem” darbības cikliem piešķir vērtības N un M attiecīgi pirmajam, bet N' un M' — otrajam darbības traucējumam.
  Piemēram, M nozīmē pirmo darbības ciklu pēc tam, kad konstatēts potenciāls darbības traucējums, un N nozīmē darbības ciklu, kurā MI ir stāvoklī IZSLĒGTS. |
| N + 40 | četrdesmitais darbības cikls pēc pirmās MI izslēgšanas vai 200 motora darbības stundām, izvēlas īsāko periodu. |

Image

nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība.

N,M

N', M'

pielikumā noteikts, ka jāidentificē “galvenie” darbības cikli, kuru laikā ir daži notikumi, un turpmāko darbības ciklu uzskaitījums. Šīs prasības attēlošanai “galvenajiem” darbības cikliem piešķir vērtības N un M attiecīgi pirmajam, bet N' un M' — otrajam darbības traucējumam.

Piemēram, M nozīmē pirmo darbības ciklu pēc tam, kad konstatēts potenciāls darbības traucējums, un N nozīmē darbības ciklu, kurā MI ir stāvoklī IZSLĒGTS.

N + 40

četrdesmitais darbības cikls pēc pirmās MI izslēgšanas vai 200 motora darbības stundām, izvēlas īsāko periodu.

3.   attēls

DTC statuss atkārtota B1 klases darbības traucējuma gadījumā

Piezīmes.

| | nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība. |
| --- | --- |
| N,M |
| N', M' | pielikumā noteikts, ka jāidentificē “galvenie” darbības cikli, kuru laikā ir daži notikumi, un turpmāko darbības ciklu uzskaitījums. Šīs prasības attēlošanai “galvenajiem” darbības cikliem piešķir vērtības N un M attiecīgi pirmajam, bet N' un M' — otrajam darbības traucējumam.
  Piemēram, M nozīmē pirmo darbības ciklu pēc tam, kad konstatēts potenciāls darbības traucējums, un N nozīmē darbības ciklu, kurā MI ir stāvoklī IZSLĒGTS. |

Image

nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība.

N,M

N', M'

pielikumā noteikts, ka jāidentificē “galvenie” darbības cikli, kuru laikā ir daži notikumi, un turpmāko darbības ciklu uzskaitījums. Šīs prasības attēlošanai “galvenajiem” darbības cikliem piešķir vērtības N un M attiecīgi pirmajam, bet N' un M' — otrajam darbības traucējumam.

Piemēram, M nozīmē pirmo darbības ciklu pēc tam, kad konstatēts potenciāls darbības traucējums, un N nozīmē darbības ciklu, kurā MI ir stāvoklī IZSLĒGTS.

4.A   attēls

A klases darbības traucējums — MI un MI neitralizētāju aktivizēšana

| Piezīme. | Nepārtraukta MI deaktivizēšana plašāk ilustrēta 4.B attēlā turpmāk tekstā, ilustratīvi attēlojot īpašu gadījumu, kad novērojami īpaši apstākļi. |
| --- | --- |

Piezīme.

Nepārtraukta MI deaktivizēšana plašāk ilustrēta 4.B attēlā turpmāk tekstā, ilustratīvi attēlojot īpašu gadījumu, kad novērojami īpaši apstākļi.

4.B   attēls

Nepārtraukta MI deaktivizēšanas principa ilustratīvs attēlojums

Piezīmes.

| | nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība. |
| --- | --- |
| M | nozīmē darbības ciklu, kad monitors pirmo reizi konstatē, ka apstiprināta un aktīva darbības traucējuma vairs nav. |
| 1. gadījums | nozīmē gadījumu, kad monitors darbības cikla M laikā nekonstatē darbības traucējumu. |
| 2. gadījums | nozīmē gadījumu, kad monitors iepriekš — darbības cikla M laikā — ir konstatējis darbības traucējumu. |
| 3. gadījums | nozīmē gadījumu, kad monitors darbības cikla M laikā konstatē darbības traucējumu pēc tam, kad sākotnēji konstatējis, ka darbības traucējuma nav. |

Image

nozīmē punktu, kurā notiek attiecīgā darbības traucējuma pārraudzība.

M

nozīmē darbības ciklu, kad monitors pirmo reizi konstatē, ka apstiprināta un aktīva darbības traucējuma vairs nav.

1. gadījums

nozīmē gadījumu, kad monitors darbības cikla M laikā nekonstatē darbības traucējumu.

2. gadījums

nozīmē gadījumu, kad monitors iepriekš — darbības cikla M laikā — ir konstatējis darbības traucējumu.

3. gadījums

nozīmē gadījumu, kad monitors darbības cikla M laikā konstatē darbības traucējumu pēc tam, kad sākotnēji konstatējis, ka darbības traucējuma nav.

5.   attēls

B1 klases darbības traucējums — B1 neitralizētāja aktivizēšana piecos izmantošanas gadījumos

| Piezīme. | Šajā piemērā pieņem, ka ir viens B1 neitralizētājs. |
| --- | --- |

Piezīme.

Šajā piemērā pieņem, ka ir viens B1 neitralizētājs.

3. papildinājums

Pārraudzības prasības

Šā papildinājuma punktos uzskaitītas sistēmas vai komponenti, kurus OBD sistēmai jāpārrauga saskaņā ar šā pielikuma 4.2. punktu. Ja nav norādīts citādi, prasības attiecas uz visiem motoru tipiem.

3. papildinājuma 1. punkts

Elektrības/elektronikas komponentu pārraudzība

Uz elektrības/elektronikas komponentiem, kurus izmanto šajā papildinājumā aprakstīto emisijas kontroles sistēmu kontrolei vai pārraudzībai, attiecas komponentu pārraudzība saskaņā ar šā pielikuma 4.2. punktu. Tajā cita starpā iekļauti spiediena sensori, temperatūras sensori, izplūdes gāzu sensori un skābekļa sensori, ja tādi ir, detonācijas sensori, izplūdē esošā degviela vai reaģentu iesmidzinātājs(-i), izplūdē esošie dedzināšanas vai sildelementi, sveces, ieplūdes gaisa sildītāji.

Ja vien pastāv atgriezeniskās saites kontroles kontūrs, OBD sistēma pārrauga šīs sistēmas spēju noturēt atgriezeniskās saites kontroli, kā paredzēts konstrukcijā (piemēram, ievadīt atgriezeniskās saites kontroli izgatavotāja norādītajā laika intervālā, sistēma nespēj noturēt atgriezeniskās saites kontroli, atgriezeniskās saites kontrole izsmēlusi visas izgatavotāja pieļautās korekcijas), — komponentu pārraudzība.

Tajā gadījumā, ja reaģenta iesmidzināšanas kontroli veic, izmantojot noslēgta kontūra sistēmu, piemēro šajā punktā noteiktās pārraudzības prasības, taču konstatētos darbības traucējumus neklasificē kā C klases darbības traucējumus.

Piezīme. Šie noteikumi attiecas uz visiem elektrības/elektronikas komponentiem, pat ja tie pieder pie monitoriem, kas aprakstīti citos šā papildinājuma punktos.

3. papildinājuma 2. punkts

DPF sistēma

OBD sistēma pārrauga šādus DPF sistēmas elementus motoros, kas šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties:

| a) | DPF substrāts: DPF substrāta klātbūtne — kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība; |
| --- | --- |

a)

DPF substrāts: DPF substrāta klātbūtne — kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība;

| b) | DPF veiktspēja: DPF aizsprostojums — kopējie funkcionālās darbības traucējumi; |
| --- | --- |

b)

DPF veiktspēja: DPF aizsprostojums — kopējie funkcionālās darbības traucējumi;

| c1) | DPF filtrēšanas veiktspēja: DPF filtrēšanas un nepārtrauktas reģenerācijas process. Šī prasība attiecas tikai uz PM emisijām — emisijas robežu pārraudzība.
  Alternatīvi, ja nepieciešams (1), OBD sistēma pārrauga: |
| --- | --- |

c1)

DPF filtrēšanas veiktspēja: DPF filtrēšanas un nepārtrauktas reģenerācijas process. Šī prasība attiecas tikai uz PM emisijām — emisijas robežu pārraudzība.

Alternatīvi, ja nepieciešams (1), OBD sistēma pārrauga:

| c2) | DPF veiktspēja: filtrēšanas un reģenerācijas procesi (piemēram, daļiņu uzkrāšana filtrēšanas procesā un daļiņu saistīšana piespiedu reģenerācijas procesā) — veiktspējas pārraudzība saskaņā ar šā pielikuma 8. papildinājumu. |
| --- | --- |

c2)

DPF veiktspēja: filtrēšanas un reģenerācijas procesi (piemēram, daļiņu uzkrāšana filtrēšanas procesā un daļiņu saistīšana piespiedu reģenerācijas procesā) — veiktspējas pārraudzība saskaņā ar šā pielikuma 8. papildinājumu.

Piezīme. Periodisko reģenerāciju uzrauga saistībā ar ierīces spēju darboties, kā paredzēts (piemēram, veikt reģenerāciju izgatavotāja noteiktā laika intervālā, veikt reģenerāciju pēc pieprasījuma utt.). Tas veidos ar ierīci saistītu komponentu pārraudzības vienu elementu.

3. papildinājuma 3. punkts

Selektīvās katalītiskās reducēšanas (SCR) pārraudzība

Šajā punktā SCR nozīmē selektīvo katalītisko reducēšanu vai citu vienkāršu NOx katalizētājiekārtu. OBD sistēma pārrauga šādus SCR sistēmas elementus motoros, kas šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties:

| a) | aktīva/agresīva reaģenta iesmidzināšanas sistēma: sistēmas spēja atbilstīgi regulēt samazinātāja padevi neatkarīgi no tā, vai padeve notiek caur izplūdē esošu iesmidzināšanu vai cilindrā esošu iesmidzināšanu, — veiktspējas pārraudzība; |
| --- | --- |

a)

aktīva/agresīva reaģenta iesmidzināšanas sistēma: sistēmas spēja atbilstīgi regulēt samazinātāja padevi neatkarīgi no tā, vai padeve notiek caur izplūdē esošu iesmidzināšanu vai cilindrā esošu iesmidzināšanu, — veiktspējas pārraudzība;

| b) | aktīvs/agresīvs reaģents: reaģents pieejams transportlīdzeklī, reaģentu atbilstīgi patērē, ja izmanto reaģentu, kas nav degviela (piemēram, karbamīds), — veiktspējas pārraudzība; |
| --- | --- |

b)

aktīvs/agresīvs reaģents: reaģents pieejams transportlīdzeklī, reaģentu atbilstīgi patērē, ja izmanto reaģentu, kas nav degviela (piemēram, karbamīds), — veiktspējas pārraudzība;

| c) | aktīvs/agresīvs reaģents: pēc iespējas reaģenta kvalitāte, ja izmanto reaģentu, kas nav degviela (piemēram, karbamīds), — veiktspējas pārraudzība; |
| --- | --- |

c)

aktīvs/agresīvs reaģents: pēc iespējas reaģenta kvalitāte, ja izmanto reaģentu, kas nav degviela (piemēram, karbamīds), — veiktspējas pārraudzība;

| d) | SCR katalītiskās pārvēršanas efektivitāte: katalizatora SCR spēja pārvērst NOx emisijas robežu pārraudzība. |
| --- | --- |

d)

SCR katalītiskās pārvēršanas efektivitāte: katalizatora SCR spēja pārvērst NOx emisijas robežu pārraudzība.

3. papildinājuma 4. punkts

Vienkāršs NOx uztvērējs (LNT vai NOx absorbētājs)

OBD sistēma pārrauga šādus LNT sistēmas elementus motoros, kuri šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties:

| a) | LNT kapacitāte: LNT sistēmas spēja adsorbēt/uzglabāt un pārvērst NOx — veiktspējas pārraudzība; |
| --- | --- |

a)

LNT kapacitāte: LNT sistēmas spēja adsorbēt/uzglabāt un pārvērst NOx — veiktspējas pārraudzība;

| b) | LNT aktīva/agresīva reaģenta iesmidzināšanas sistēma: sistēmas spēja atbilstīgi regulēt samazinātāja padevi neatkarīgi no tā, vai padeve notiek caur izplūdē esošu iesmidzināšanu vai cilindrā esošu iesmidzināšanu, — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

LNT aktīva/agresīva reaģenta iesmidzināšanas sistēma: sistēmas spēja atbilstīgi regulēt samazinātāja padevi neatkarīgi no tā, vai padeve notiek caur izplūdē esošu iesmidzināšanu vai cilindrā esošu iesmidzināšanu, — veiktspējas pārraudzība.

3. papildinājuma 5. punkts

Oksidācijas katalizatoru (tostarp dīzeļdegvielas oksidācijas katalizatora — DOC) pārraudzība

Šo punktu piemēro attiecībā uz oksidācijas katalizatoriem, kas atdalīti no pārējām pēcapstrādes sistēmām. Tos, kas ietverti pēcapstrādes sistēmas kontroliera apgabala tīklā, aptver šā papildinājuma atbilstīgais punkts.

OBD sistēma pārrauga šādus oksidācijas katalizatoru sistēmas elementus motoros, kuri šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties:

| a) | HC pārveides efektivitāte: oksidācijas katalizatoru spēja pārveidot HC augšpus citām pēcapstrādes ierīcēm — kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība; |
| --- | --- |

a)

HC pārveides efektivitāte: oksidācijas katalizatoru spēja pārveidot HC augšpus citām pēcapstrādes ierīcēm — kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība;

| b) | HC pārveides efektivitāte: oksidācijas katalizatoru spēja pārveidot HC lejpus citām pēcapstrādes ierīcēm — kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

HC pārveides efektivitāte: oksidācijas katalizatoru spēja pārveidot HC lejpus citām pēcapstrādes ierīcēm — kopējo funkcionālās darbības traucējumu pārraudzība.

3. papildinājuma 6. punkts

Izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmas pārraudzība

OBD sistēma pārrauga šādus EGR sistēmas elementus motoros, kuri šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties:

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR maza/liela plūsma: EGR sistēmas spēja noturēt pasūtīto EGR plūsmas ātrumu, konstatējot apstākļus gan “pārāk mazam plūsmas ātrumam”, gan “pārāk lielam plūsmas ātrumam”, — emisijas robežu pārraudzība. |

Dīzeļdegviela

Gāze

a1)

EGR maza/liela plūsma: EGR sistēmas spēja noturēt pasūtīto EGR plūsmas ātrumu, konstatējot apstākļus gan “pārāk mazam plūsmas ātrumam”, gan “pārāk lielam plūsmas ātrumam”, — emisijas robežu pārraudzība.

X

| a2) | EGR maza/liela plūsma: EGR sistēmas spēja noturēt pasūtīto EGR plūsmas ātrumu, konstatējot apstākļus gan “pārāk mazam plūsmas ātrumam”, gan “pārāk lielam plūsmas ātrumam”, — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

a2)

EGR maza/liela plūsma: EGR sistēmas spēja noturēt pasūtīto EGR plūsmas ātrumu, konstatējot apstākļus gan “pārāk mazam plūsmas ātrumam”, gan “pārāk lielam plūsmas ātrumam”, — veiktspējas pārraudzība.

X

| a3) | EGR maza plūsma: EGR sistēmas spēja noturēt pasūtīto EGR plūsmas ātrumu, konstatējot apstākļus “pārāk mazam plūsmas ātrumam”, — kopējo funkcionālo darbības traucējumu vai veiktspējas pārraudzība, kā noteikts šajā punktā. |
| --- | --- |

a3)

EGR maza plūsma: EGR sistēmas spēja noturēt pasūtīto EGR plūsmas ātrumu, konstatējot apstākļus “pārāk mazam plūsmas ātrumam”, — kopējo funkcionālo darbības traucējumu vai veiktspējas pārraudzība, kā noteikts šajā punktā.

X

X

| b) | EGR pievada lēna reakcija: EGR sistēmas spēja sasniegt pasūtīto plūsmas ātrumu izgatavotāja norādītajā laikā pēc pasūtījuma — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

EGR pievada lēna reakcija: EGR sistēmas spēja sasniegt pasūtīto plūsmas ātrumu izgatavotāja norādītajā laikā pēc pasūtījuma — veiktspējas pārraudzība.

X

X

| c1) | EGR dzesētāja dzesēšanas nepietiekama veiktspēja: EGR dzesēšanas sistēmas spēja sasniegt izgatavotāja norādīto dzesēšanas veiktspēju — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

c1)

EGR dzesētāja dzesēšanas nepietiekama veiktspēja: EGR dzesēšanas sistēmas spēja sasniegt izgatavotāja norādīto dzesēšanas veiktspēju — veiktspējas pārraudzība.

X

X

| c2) | EGR dzesētāja dzesēšanas nepietiekama veiktspēja: EGR dzesēšanas sistēmas spēja sasniegt izgatavotāja norādīto dzesēšanas veiktspēju — kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība, kā noteikts šajā punktā. |
| --- | --- |

c2)

EGR dzesētāja dzesēšanas nepietiekama veiktspēja: EGR dzesēšanas sistēmas spēja sasniegt izgatavotāja norādīto dzesēšanas veiktspēju — kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība, kā noteikts šajā punktā.

X

X

| a3) | EGR maza plūsma (kopējo funkcionālo darbības traucējumu vai veiktspējas pārraudzība) |
| --- | --- |

a3)

EGR maza plūsma (kopējo funkcionālo darbības traucējumu vai veiktspējas pārraudzība)

Ja emisija nepārsniedz OBD robežvērtības, pat tad, ja EGR sistēma pilnībā nespēj saglabāt pieprasīto EGR plūsmas ātrumu (piemēram, aiz motora uzstādītās SCR sistēmas pareizas darbības rezultātā), ievēro turpmāk izklāstītos nosacījumus.

| 1. | Ja EGR plūsmas ātrums tiek kontrolēts ar noslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad EGR sistēma nevar paātrināt EGR plūsmu, lai sasniegtu nepieciešamo plūsmas ātrumu.
  Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums. |
| --- | --- |

1.

Ja EGR plūsmas ātrums tiek kontrolēts ar noslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad EGR sistēma nevar paātrināt EGR plūsmu, lai sasniegtu nepieciešamo plūsmas ātrumu.

Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums.

| 2. | Ja EGR plūsmas ātrums tiek kontrolēts ar nenoslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad sistēmai nav konstatējama EGR plūsmas apjoma tad, kad EGR plūsma ir sagaidāma.
  Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums. |
| --- | --- |

2.

Ja EGR plūsmas ātrums tiek kontrolēts ar nenoslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad sistēmai nav konstatējama EGR plūsmas apjoma tad, kad EGR plūsma ir sagaidāma.

Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums.

| c2) | EGR dzesētāja dzesēšanas nepietiekama veiktspēja (kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība) |
| --- | --- |

c2)

EGR dzesētāja dzesēšanas nepietiekama veiktspēja (kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība)

Ja tad, kad EGR dzesētāja sistēma pilnībā nespēj sasniegt izgatavotāja norādīto dzesēšanas veiktspēju, pārraudzības sistēma nekonstatē nepilnības (jo turpmākais emisijas pieaugums nesasniedz OBD robežvērtības nevienam no piesārņotājiem), OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad sistēmai nav konstatējama EGR dzesēšanas apjoma.

Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums.

3. papildinājuma 7. punkts

Degvielas sistēmas pārraudzība

OBD sistēma pārrauga turpmāk minētos degvielas sistēmas elementus motoros, kuri šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties.

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| a) | Degvielas sistēmas spiediena kontrole: degvielas sistēmas spēja sasniegt prasīto degvielas spiedienu slēgta kontūra kontroles sistēmā — veiktspējas pārraudzība. |

Dīzeļdegviela

Gāze

a)

Degvielas sistēmas spiediena kontrole: degvielas sistēmas spēja sasniegt prasīto degvielas spiedienu slēgta kontūra kontroles sistēmā — veiktspējas pārraudzība.

X

| b) | Degvielas sistēmas spiediena kontrole: degvielas sistēmas spēja sasniegt prasīto degvielas spiedienu slēgta kontūra kontroles sistēmā gadījumā, kad sistēma konstruēta tā, ka spiedienu var kontrolēt neatkarīgi no citiem parametriem, — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

Degvielas sistēmas spiediena kontrole: degvielas sistēmas spēja sasniegt prasīto degvielas spiedienu slēgta kontūra kontroles sistēmā gadījumā, kad sistēma konstruēta tā, ka spiedienu var kontrolēt neatkarīgi no citiem parametriem, — veiktspējas pārraudzība.

X

| c) | Degvielas iesmidzināšanas laiks: degvielas sistēmas spēja sasniegt prasīto degvielas laiku vismaz attiecībā uz vienu iesmidzināšanu, kad motors ir aprīkots ar atbilstīgu sensoru, — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

c)

Degvielas iesmidzināšanas laiks: degvielas sistēmas spēja sasniegt prasīto degvielas laiku vismaz attiecībā uz vienu iesmidzināšanu, kad motors ir aprīkots ar atbilstīgu sensoru, — veiktspējas pārraudzība.

X

| d) | Degvielas iesmidzināšanas sistēma: spēja uzturēt vēlamo gaisa un degvielas attiecību (tostarp, bet ne tikai, ar pašpielāgošanas iespējām) – veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

d)

Degvielas iesmidzināšanas sistēma: spēja uzturēt vēlamo gaisa un degvielas attiecību (tostarp, bet ne tikai, ar pašpielāgošanas iespējām) – veiktspējas pārraudzība.

X

3. papildinājuma 8. punkts

Gaisa apstrādes un turbokompresora/ padeves spiediena kontroles sistēma

OBD sistēma pārrauga turpmāk minētos gaisa apstrādes un turbokompresora/ padeves spiediena kontroles sistēmas elementus motoros, kuri šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties.

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turbo virs/zem padeves: turbo padeves sistēmas spēja noturēt prasīto padeves spiedienu, konstatējot apstākļus gan “pārāk zemam padeves spiedienam”, gan “pārāk augstam padeves spiedienam”, — emisijas robežu pārraudzība. |

Dīzeļdegviela

Gāze

a1)

Turbo virs/zem padeves: turbo padeves sistēmas spēja noturēt prasīto padeves spiedienu, konstatējot apstākļus gan “pārāk zemam padeves spiedienam”, gan “pārāk augstam padeves spiedienam”, — emisijas robežu pārraudzība.

X

| a2) | Turbo virs/zem padeves: turbo padeves sistēmas spēja noturēt prasīto padeves spiedienu, konstatējot apstākļus gan “pārāk zemam padeves spiedienam”, gan “pārāk augstam padeves spiedienam”, — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

a2)

Turbo virs/zem padeves: turbo padeves sistēmas spēja noturēt prasīto padeves spiedienu, konstatējot apstākļus gan “pārāk zemam padeves spiedienam”, gan “pārāk augstam padeves spiedienam”, — veiktspējas pārraudzība.

X

| a3) | Turbo zem padeves: turbo padeves sistēmas spēja noturēt prasīto padeves spiedienu, konstatējot apstākļus “pārāk zemam padeves spiedienam”, — kopējo funkcionālo darbības traucējumu vai veiktspējas pārraudzība, kā noteikts šajā punktā. |
| --- | --- |

a3)

Turbo zem padeves: turbo padeves sistēmas spēja noturēt prasīto padeves spiedienu, konstatējot apstākļus “pārāk zemam padeves spiedienam”, — kopējo funkcionālo darbības traucējumu vai veiktspējas pārraudzība, kā noteikts šajā punktā.

X

X

| b) | Mainīgās ģeometrijas turbo (VGT) lēna reakcija: VGT sistēmas spēja sasniegt prasīto ģeometriju izgatavotāja noteiktajā laikā — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

Mainīgās ģeometrijas turbo (VGT) lēna reakcija: VGT sistēmas spēja sasniegt prasīto ģeometriju izgatavotāja noteiktajā laikā — veiktspējas pārraudzība.

X

X

| c) | Uzpūtes gaisa atdzesēšana: uzpūtes gaisa dzesēšanas sistēmas efektivitāte — kopējie funkcionālās darbības traucējumi. |
| --- | --- |

c)

Uzpūtes gaisa atdzesēšana: uzpūtes gaisa dzesēšanas sistēmas efektivitāte — kopējie funkcionālās darbības traucējumi.

X

X

| a3) | Turbo zem padeves (kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība) |
| --- | --- |

a3)

Turbo zem padeves (kopējo funkcionālo darbības traucējumu pārraudzība)

| 1. | Ja emisija nepārsniedz OBD robežvērtības pat tad, kad padeves sistēma pilnībā nespēj uzturēt vajadzīgo padeves spiedienu un padeves spiediens tiek kontrolēts ar noslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad padeves sistēma nevar palielināt spiedienu, lai sasniegtu vajadzīgo padeves spiedienu.
  Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums. |
| --- | --- |

1.

Ja emisija nepārsniedz OBD robežvērtības pat tad, kad padeves sistēma pilnībā nespēj uzturēt vajadzīgo padeves spiedienu un padeves spiediens tiek kontrolēts ar noslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad padeves sistēma nevar palielināt spiedienu, lai sasniegtu vajadzīgo padeves spiedienu.

Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums.

| 2. | Ja emisija nepārsniedz OBD robežvērtības pat tad, kad padeves sistēma pilnībā nespēj uzturēt vajadzīgo padeves spiedienu un padeves spiediens tiek kontrolēts ar nenoslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad sistēmai nav konstatējama padeves spiediena apjoma tad, kad padeves spiediens ir sagaidāms.
  Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums. |
| --- | --- |

2.

Ja emisija nepārsniedz OBD robežvērtības pat tad, kad padeves sistēma pilnībā nespēj uzturēt vajadzīgo padeves spiedienu un padeves spiediens tiek kontrolēts ar nenoslēgtas sistēmas palīdzību, OBD sistēma konstatē darbības traucējumu, kad sistēmai nav konstatējama padeves spiediena apjoma tad, kad padeves spiediens ir sagaidāms.

Šāds darbības traucējums netiek klasificēts kā C klases darbības traucējums.

3. papildinājuma 9. punkts

Mainīga vārsta laika (VVT) sistēma

OBD sistēma pārrauga šādus mainīga vārsta laika (VVT) sistēmas elementus motoros, kuri šādi aprīkoti, lai varētu atbilstīgi darboties:

| a) | VVT mērķkļūda: VVT sistēmas spēja sasniegt prasīto vārsta laiku — veiktspējas pārraudzība; |
| --- | --- |

a)

VVT mērķkļūda: VVT sistēmas spēja sasniegt prasīto vārsta laiku — veiktspējas pārraudzība;

| b) | VVT lēna reakcija: VVT sistēmas spēja sasniegt prasīto vārsta laiku izgatavotāja noteiktajā laikā — veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

VVT lēna reakcija: VVT sistēmas spēja sasniegt prasīto vārsta laiku izgatavotāja noteiktajā laikā — veiktspējas pārraudzība.

3. papildinājuma 10. punkts

Motora darba pārtrauces pārraudzība

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| a) | Nav norādījumu. |

Dīzeļdegviela

Gāze

a)

Nav norādījumu.

X

| b) | Motora darba pārtrauce, kas var nodarīt bojājumus katalizatoram (piemēram, noteiktas pārtrauču procentuālās daļas pārraudzība noteiktā laikā), – veiktspējas pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

Motora darba pārtrauce, kas var nodarīt bojājumus katalizatoram (piemēram, noteiktas pārtrauču procentuālās daļas pārraudzība noteiktā laikā), – veiktspējas pārraudzība.

X

3. papildinājuma 11. punkts

Ventilācijas kartera sistēmas pārraudzība

Nav norādījumu.

3. papildinājuma 12. punkts

Motora dzesēšanas sistēmas pārraudzība

OBD sistēma pārrauga šādus motora dzesēšanas sistēmas elementus atbilstīgai darbībai:

| a) | motora dzesētāja temperatūra (termostats): atvērts termostats. Izgatavotājam nav jāpārrauga termostats, ja tā traucējumi neizslēdz nevienu citu OBD monitoru, — kopējie funkcionālās darbības traucējumi. |
| --- | --- |

a)

motora dzesētāja temperatūra (termostats): atvērts termostats. Izgatavotājam nav jāpārrauga termostats, ja tā traucējumi neizslēdz nevienu citu OBD monitoru, — kopējie funkcionālās darbības traucējumi.

Izgatavotājam nav jāpārrauga motora dzesētāja temperatūra vai motora dzesētāja temperatūras sensors, ja motora dzesētāja temperatūru vai motora dzesētāja temperatūras sensoru neizmanto, lai ieslēgtu emisijas kontroles sistēmas noslēgta kontūra / atgriezeniskās saites kontroli, un/vai tas neizslēdz kādu citu monitoru.

Izgatavotājs var uz laiku apturēt vai atlikt pārraudzību, lai sasniegtu noslēgta kontūra nodrošināto temperatūru, ja uz motoru attiecas apstākļi, kas var izraisīt nepatiesu diagnozi (piemēram, transportlīdzeklis darbojas brīvgaitā vairāk nekā 50–75 % no iesildīšanas laika).

3. papildinājuma 13. punkts

Izplūdes gāzu un skābekļa sensoru pārraudzība

OBD sistēma pārrauga turpmāk minēto.

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| a) | Izplūdes gāzu sensoru elektrības elementus motorā, kas šādi aprīkots, lai atbilstīgi darbotos saskaņā ar šā papildinājuma 1. punktu, — komponentu pārraudzība. |

Dīzeļdegviela

Gāze

a)

Izplūdes gāzu sensoru elektrības elementus motorā, kas šādi aprīkots, lai atbilstīgi darbotos saskaņā ar šā papildinājuma 1. punktu, — komponentu pārraudzība.

X

X

| b) | Primāro un sekundāro (degvielas kontroles) skābekļa sensoru. Šie sensori tiek uzskatīti par izplūdes gāzu sensoriem, kuru pareiza darbība jāpārrauga saskaņā ar šī papildinājuma 1. punktu, — komponentu pārraudzība. |
| --- | --- |

b)

Primāro un sekundāro (degvielas kontroles) skābekļa sensoru. Šie sensori tiek uzskatīti par izplūdes gāzu sensoriem, kuru pareiza darbība jāpārrauga saskaņā ar šī papildinājuma 1. punktu, — komponentu pārraudzība.

X

3. papildinājuma 14. punkts

Brīvgaitas apgriezienu skaita kontroles sistēmas pārraudzība

OBD sistēma pārrauga brīvgaitas apgriezienu skaita kontroles sistēmas elektrības elementus motorā, kas šādi aprīkots, lai nodrošinātu atbilstīgu darbību saskaņā ar šā papildinājuma 1. punktu.

3. papildinājuma 15. punkts

Triju veidu katalizators

OBD sistēma pārrauga triju veidu katalizatoru motorā, kas šādi aprīkots, lai atbilstīgi darbotos.

| | Dīzeļdegviela | Gāze |
| --- | --- | --- |
| a) | Triju veidu katalizatora pārvēršanas efektivitāte: katalizatora spēja pārvērst NOx un CO — veiktspējas pārraudzība. |

Dīzeļdegviela

Gāze

a)

Triju veidu katalizatora pārvēršanas efektivitāte: katalizatora spēja pārvērst NOx un CO — veiktspējas pārraudzība.

X

---

(1)  C1 piemēro B un C posmam, kā parādīts 3. pielikuma 1. tabulā. C2 piemēro A posmam, kā parādīts 3. pielikuma 1. tabulā.

4. papildinājums

Tehniskās atbilstības ziņojums

Šādu ziņojumu sagatavo tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar šā pielikuma 6.3.3. un 7.3. punktu pēc OBD sistēmas vai emisijas OBD saimes pārbaudes, kad šī sistēma vai saime atbilst šā papildinājuma prasībām.

Precīzu atsauci (arī tās versijas numuru) uz šo pielikumu iekļauj ziņojumā.

Iekļauj precīzu atsauci (arī tās versijas numuru) uz šiem noteikumiem.

Šajā ziņojumā ir titullapa, kurā norāda OBD sistēmas vai emisijas OBD saimes galīgo atbilstību un šādus 5 punktus:

| 1. punkts. | Informācija par OBD sistēmu; |
| --- | --- |
| 2. punkts. | Informācija par OBD sistēmas atbilstību; |
| 3. punkts. | Informācija par trūkumiem; |
| 4. punkts. | Informācija par OBD sistēmas demonstrēšanas testiem; |
| 5. punkts. | Testa protokols. |

1. punkts.

Informācija par OBD sistēmu;

2. punkts.

Informācija par OBD sistēmas atbilstību;

3. punkts.

Informācija par trūkumiem;

4. punkts.

Informācija par OBD sistēmas demonstrēšanas testiem;

5. punkts.

Testa protokols.

Tehniskā ziņojuma saturā, arī tā punktos, ietver vismaz elementus, kas norādīti turpmāk minētajos piemēros.

Šajā ziņojumā informē, ka šā ziņojuma reproducēšana vai fragmentu publicēšana nav atļauta, ja nav dota ziņojumu parakstījušās tipa apstiprinātājas iestādes rakstiska piekrišana.

Ziņojums par galīgo atbilstību

Dokumentu pakete un šeit aprakstītā OBD sistēma /emisijas OBD saime atbilst šādu noteikumu prasībām:

Noteikumi ... /versija .../īstenošanas diena .... /degvielas veids ...

Ar šiem noteikumiem transponē šādus VTN:

VTN .../A + B/versija .../datums ....

Tehniskās atbilstības ziņojums ir uz ... lapām.

Vieta, datums: ...

Autors (vārds un paraksts)

Tipa apstiprinātāja iestāde (nosaukums, zīmogs)

Tehniskās atbilstības ziņojuma 1. punkts (piemērs)

Informācija par OBD sistēmu

1.   Pieprasītā apstiprinājuma tips

| Pieprasītais apstiprinājums |
| --- |
| — | Atsevišķas OBD sistēmas apstiprinājums |

Pieprasītais apstiprinājums

—

Atsevišķas OBD sistēmas apstiprinājums

JĀ/NĒ

| — | Emisijas OBD saimes apstiprinājums |
| --- | --- |

—

Emisijas OBD saimes apstiprinājums

JĀ/NĒ

| — | OBD sistēmas kā sertificētas emisijas OBD saimes locekļa apstiprinājums |
| --- | --- |

—

OBD sistēmas kā sertificētas emisijas OBD saimes locekļa apstiprinājums

JĀ/NĒ

| — | Paplašinājums, lai iekļautu jaunu motora sistēmu emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Paplašinājums, lai iekļautu jaunu motora sistēmu emisijas OBD saimē

JĀ/NĒ

| — | Paplašinājums, lai ietvertu konstrukcijas izmaiņas, kas ietekmē OBD sistēmu |
| --- | --- |

—

Paplašinājums, lai ietvertu konstrukcijas izmaiņas, kas ietekmē OBD sistēmu

JĀ/NĒ

| — | Paplašinājums, lai ietvertu darbības traucējumu atkārtotu klasifikāciju |
| --- | --- |

—

Paplašinājums, lai ietvertu darbības traucējumu atkārtotu klasifikāciju

JĀ/NĒ

2.   Informācija par OBD sistēmu

| Atsevišķas OBD sistēmas apstiprinājums |
| --- |
| — | Motora sistēmas saimes tips(-i) (1) (ja iespējams, skatīt šā pielikuma 6.1. punktu), vai atsevišķas motora sistēmas(-u) tips(-i) (1) |

Atsevišķas OBD sistēmas apstiprinājums

—

Motora sistēmas saimes tips(-i) (1) (ja iespējams, skatīt šā pielikuma 6.1. punktu), vai atsevišķas motora sistēmas(-u) tips(-i) (1)

...

| — | OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums |
| --- | --- |

—

OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums

...

Emisijas OBD saimes apstiprinājums

| — | Tādu motoru saimju saraksts, uz kurām attiecas emisijas OBD saime (ja iespējams, skatīt 6.1. punktu) |
| --- | --- |

—

Tādu motoru saimju saraksts, uz kurām attiecas emisijas OBD saime (ja iespējams, skatīt 6.1. punktu)

...

| — | Cilmes motora sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Cilmes motora sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē

...

| — | Tādu motoru tipu (1) saraksts, kuri ir emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Tādu motoru tipu (1) saraksts, kuri ir emisijas OBD saimē

...

| — | OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums |
| --- | --- |

—

OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums

...

OBD sistēmas kā sertificētas emisijas OBD saimes locekļa apstiprinājums

| — | Tādu motoru saimju saraksts, uz kurām attiecas emisijas OBD saime (ja iespējams, skatīt 6.1. punktu) |
| --- | --- |

—

Tādu motoru saimju saraksts, uz kurām attiecas emisijas OBD saime (ja iespējams, skatīt 6.1. punktu)

...

| — | Cilmes motora sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Cilmes motora sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē

...

| — | Tādu motoru tipu (1) saraksts, kuri ir emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Tādu motoru tipu (1) saraksts, kuri ir emisijas OBD saimē

...

| — | Tādas motora sistēmas saimes nosaukums, uz kuru attiecas jaunā OBD sistēma (ja iespējams) |
| --- | --- |

—

Tādas motora sistēmas saimes nosaukums, uz kuru attiecas jaunā OBD sistēma (ja iespējams)

...

| — | Motora sistēmas tips (1), uz kuru attiecas jaunā OBD sistēma |
| --- | --- |

—

Motora sistēmas tips (1), uz kuru attiecas jaunā OBD sistēma

...

| — | Paplašināts OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums |
| --- | --- |

—

Paplašināts OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums

...

Paplašinājums, lai iekļautu jaunu motora sistēmu emisijas OBD saimē

| — | Saraksts (paplašināts, ja nepieciešams) par motoru saimēm, uz kurām attiecas emisijas OBD saime (ja iespējams, skatīt 6.1. punktu) |
| --- | --- |

—

Saraksts (paplašināts, ja nepieciešams) par motoru saimēm, uz kurām attiecas emisijas OBD saime (ja iespējams, skatīt 6.1. punktu)

...

| — | Saraksts (paplašināts, ja nepieciešams) par motoru tipiem (1) emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Saraksts (paplašināts, ja nepieciešams) par motoru tipiem (1) emisijas OBD saimē

...

| — | Aktualizēts (jauns vai nemainīts) cilmes motoru sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Aktualizēts (jauns vai nemainīts) cilmes motoru sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē

...

| — | Paplašināts OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums |
| --- | --- |

—

Paplašināts OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums

...

Paplašinājums, lai ietvertu konstrukcijas izmaiņas, kas ietekmē OBD sistēmu

| — | Tādu motoru saimju saraksts (ja iespējams), uz kurām attiecas konstrukcijas izmaiņas |
| --- | --- |

—

Tādu motoru saimju saraksts (ja iespējams), uz kurām attiecas konstrukcijas izmaiņas

...

| — | Motoru tipu (1) saraksts, uz kuru attiecas konstrukcijas izmaiņas |
| --- | --- |

—

Motoru tipu (1) saraksts, uz kuru attiecas konstrukcijas izmaiņas

...

| — | Aktualizēts (jauns vai nemainīts) cilmes motoru sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē |
| --- | --- |

—

Aktualizēts (jauns vai nemainīts) cilmes motoru sistēmas tips (1) emisijas OBD saimē

...

Grozīts OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums

...

Paplašinājums, lai ietvertu darbības traucējumu atkārtotu klasifikāciju

| — | Tādu motoru saimju saraksts (ja iespējams), uz kurām attiecas atkārtota klasifikācija |
| --- | --- |

—

Tādu motoru saimju saraksts (ja iespējams), uz kurām attiecas atkārtota klasifikācija

...

| — | Motoru tipu (1) saraksts, uz kuru attiecas atkārtota klasifikācija |
| --- | --- |

—

Motoru tipu (1) saraksts, uz kuru attiecas atkārtota klasifikācija

...

Grozīts OBD apraksts (ko izdod izgatavotājs): atsauce un datums

...

Tehniskās atbilstības ziņojuma 2. punkts (piemērs)

Informācija par OBD sistēmas atbilstību

1.   Dokumentu pakete

| Izgatavotāja sniegtie elementi dokumentu paketē par emisijas OBD saimi; ir pabeigta un atbilst šā pielikuma 8. punkta prasībām par šādiem jautājumiem: | |
| --- | --- |
| — | dokumentācija, kas saistīta ar katru pārraudzīto komponentu vai sistēmu; |

Izgatavotāja sniegtie elementi dokumentu paketē par emisijas OBD saimi; ir pabeigta un atbilst šā pielikuma 8. punkta prasībām par šādiem jautājumiem:

—

dokumentācija, kas saistīta ar katru pārraudzīto komponentu vai sistēmu;

JĀ/NĒ

| — | dokumentācija, kas saistīta ar katru DTC; |
| --- | --- |

—

dokumentācija, kas saistīta ar katru DTC;

JĀ/NĒ

| — | dokumentācija, kas saistīta ar darbības traucējuma klasifikāciju; |
| --- | --- |

—

dokumentācija, kas saistīta ar darbības traucējuma klasifikāciju;

JĀ/NĒ

| — | dokumentācija, kas saistīta ar emisijas OBD saimi. |
| --- | --- |

—

dokumentācija, kas saistīta ar emisijas OBD saimi.

JĀ/NĒ

| — | Dokumenti, kuri pieprasīti šā pielikuma 8.2. punktā par OBD sistēmas uzstādīšanu transportlīdzeklī un kurus sniedz izgatavotājs dokumentu paketē, ir pabeigti un atbilst šā pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

—

Dokumenti, kuri pieprasīti šā pielikuma 8.2. punktā par OBD sistēmas uzstādīšanu transportlīdzeklī un kurus sniedz izgatavotājs dokumentu paketē, ir pabeigti un atbilst šā pielikuma prasībām.

JĀ/NĒ

| — | Tādas motora sistēmas uzstādīšana, kas aprīkota ar OBD sistēmu, atbilst šā pielikuma 1. papildinājumam. |
| --- | --- |

—

Tādas motora sistēmas uzstādīšana, kas aprīkota ar OBD sistēmu, atbilst šā pielikuma 1. papildinājumam.

JĀ/NĒ

2.   Dokumentu saturs

| Pārraudzība |
| --- |
| Monitori atbilst šā pielikuma 4.2. iedaļas prasībām: | JĀ/NĒ |
| Klasifikācija |
| Darbības traucējumu klasifikācija atbilst šā pielikuma 4.5. punkta prasībām: | JĀ/NĒ |
| MI aktivizēšanas shēma |
| Saskaņā ar šā pielikuma 4.6.3. punktu MI aktivizēšanas shēma ir šāda: | Izšķir/Neizšķir |
| Darbības traucējumu indikatora aktivizēšana un izslēgšana atbilst šā pielikuma 4.6. punkta prasībām: | JĀ/NĒ |
| DTC pierakstīšana un dzēšana |
| DTC pierakstīšana un dzēšana atbilst šā pielikuma 4.3. un 4.4. punkta prasībām: | JĀ/NĒ |
| OBD sistēmas izslēgšana |
| Dokumentu paketē raksturotās stratēģijas OBD sistēmas momentānai atvienošanai vai izslēgšanai atbilst šā pielikuma 5.2. punkta prasībām: | JĀ/NĒ |
| Elektroniskās sistēmas drošība |
| Izgatavotāja raksturotie pasākumi elektroniskās sistēmas drošībai atbilst šā pielikuma 4.8. punkta prasībām: | JĀ/NĒ |

Pārraudzība

Monitori atbilst šā pielikuma 4.2. iedaļas prasībām:

JĀ/NĒ

Klasifikācija

Darbības traucējumu klasifikācija atbilst šā pielikuma 4.5. punkta prasībām:

JĀ/NĒ

MI aktivizēšanas shēma

Saskaņā ar šā pielikuma 4.6.3. punktu MI aktivizēšanas shēma ir šāda:

Izšķir/Neizšķir

Darbības traucējumu indikatora aktivizēšana un izslēgšana atbilst šā pielikuma 4.6. punkta prasībām:

JĀ/NĒ

DTC pierakstīšana un dzēšana

DTC pierakstīšana un dzēšana atbilst šā pielikuma 4.3. un 4.4. punkta prasībām:

JĀ/NĒ

OBD sistēmas izslēgšana

Dokumentu paketē raksturotās stratēģijas OBD sistēmas momentānai atvienošanai vai izslēgšanai atbilst šā pielikuma 5.2. punkta prasībām:

JĀ/NĒ

Elektroniskās sistēmas drošība

Izgatavotāja raksturotie pasākumi elektroniskās sistēmas drošībai atbilst šā pielikuma 4.8. punkta prasībām:

JĀ/NĒ

Tehniskās atbilstības ziņojuma 3. punkts (piemērs)

Informācija par trūkumiem

| Trūkumu skaits OBD sistēmā | (piemēram, četri trūkumi) |
| --- | --- |
| Trūkumi atbilst šā pielikuma 6.4. punkta prasībām: | JĀ/NĒ |
| Trūkums Nr. 1 |
| — | Trūkuma objekts |

Trūkumu skaits OBD sistēmā

(piemēram, četri trūkumi)

Trūkumi atbilst šā pielikuma 6.4. punkta prasībām:

JĀ/NĒ

Trūkums Nr. 1

—

Trūkuma objekts

Piemēram, karbamīda koncentrācijas (SCR) mērīšana ar definētu pielaidi

| — | Trūkuma periods |
| --- | --- |

—

Trūkuma periods

Piemēram, viens gads/seši mēneši pēc apstiprinājuma datuma

(Trūkumu Nr. 2 līdz n-1 apraksts)

Trūkums Nr. n

| — | Trūkuma objekts |
| --- | --- |

—

Trūkuma objekts

Piemēram, NH3 koncentrācijas mērīšana aiz SCR sistēmas

| — | Trūkuma periods |
| --- | --- |

—

Trūkuma periods

Piemēram, viens gads/seši mēneši pēc apstiprinājuma datuma

Tehniskās atbilstības ziņojuma 4. punkts (piemērs)

OBD sistēmas demonstrēšanas testi

1.   OBD sistēmas testa rezultāti

| Testu rezultāti |
| --- |
| OBD sistēma, kas raksturota iepriekš atbilstīgajā dokumentu paketē, veiksmīgi testēta saskaņā ar šā pielikuma 6. punktu, lai uzskatāmi parādītu 5. punktā minēto monitoru un darbības traucējumu klasifikācijas atbilstību: | JĀ/NĒ |

Testu rezultāti

OBD sistēma, kas raksturota iepriekš atbilstīgajā dokumentu paketē, veiksmīgi testēta saskaņā ar šā pielikuma 6. punktu, lai uzskatāmi parādītu 5. punktā minēto monitoru un darbības traucējumu klasifikācijas atbilstību:

JĀ/NĒ

Sīkāka informācija par veiktajiem demonstrēšanas testiem sniegta 5. punktā.

1.1.   OBD sistēma, kas testēta motora testgultnē

| Motors |
| --- |
| — | Motora nosaukums (izgatavotājs un komercnosaukums): |

Motors

—

Motora nosaukums (izgatavotājs un komercnosaukums):

...

| — | Motora tips (kā ziņots apstiprinājuma dokumentā): |
| --- | --- |

—

Motora tips (kā ziņots apstiprinājuma dokumentā):

...

| — | Motora numurs (sērijas numurs): |
| --- | --- |

—

Motora numurs (sērijas numurs):

...

Vadības bloki, uz kuriem attiecas šis pielikums (t. sk. motora ECU)

| — | Galvenā funkcionālā darbība: |
| --- | --- |

—

Galvenā funkcionālā darbība:

...

| — | Identifikācijas numurs (programmatūra un kalibrēšana): |
| --- | --- |

—

Identifikācijas numurs (programmatūra un kalibrēšana):

...

Diagnostikas instruments (skenēšanas instruments, ko izmanto testēšanā)

| — | Izgatavotājs: |
| --- | --- |

—

Izgatavotājs:

...

| — | Tips: |
| --- | --- |

—

Tips:

...

| — | Programmatūra/versija: |
| --- | --- |

—

Programmatūra/versija:

...

Testa informācija

| — | Apkārtējie testēšanas apstākļi (temperatūra, mitrums, spiediens): |
| --- | --- |

—

Apkārtējie testēšanas apstākļi (temperatūra, mitrums, spiediens):

...

| — | Testa vieta (arī augstums): |
| --- | --- |

—

Testa vieta (arī augstums):

...

| — | Standartdegviela: |
| --- | --- |

—

Standartdegviela:

...

| — | Motora smēreļļa: |
| --- | --- |

—

Motora smēreļļa:

...

| — | Testa datums: |
| --- | --- |

—

Testa datums:

...

2.   OBD sistēmas uzstādīšanas demonstrēšanas testi

| Papildus OBD sistēmas/emisijas OBD saimes demonstrēšanai OBD sistēmas/OBD sistēmu emisijas OBD saimē uzstādīšanu transportlīdzeklī testē saskaņā ar 9.B pielikuma 1. papildinājuma noteikumiem: | JĀ/NĒ |
| --- | --- |

Papildus OBD sistēmas/emisijas OBD saimes demonstrēšanai OBD sistēmas/OBD sistēmu emisijas OBD saimē uzstādīšanu transportlīdzeklī testē saskaņā ar 9.B pielikuma 1. papildinājuma noteikumiem:

JĀ/NĒ

2.1.   OBD sistēmas uzstādīšanas testa rezultāti

| Testa rezultāti |
| --- |
| Ja OBD sistēmas uzstādīšana testēta transportlīdzeklī, OBD sistēmas uzstādīšana veiksmīgi testēta saskaņā ar 9.B pielikuma 1. papildinājumu: | JĀ/NĒ |

Testa rezultāti

Ja OBD sistēmas uzstādīšana testēta transportlīdzeklī, OBD sistēmas uzstādīšana veiksmīgi testēta saskaņā ar 9.B pielikuma 1. papildinājumu:

JĀ/NĒ

2.2.   Testēta uzstādīšana

Ja OBD sistēmas uzstādīšana testēta transportlīdzeklī:

| Testēts transportlīdzeklis |
| --- |
| — | Transportlīdzekļa nosaukums (izgatavotājs un komercnosaukumi): |

Testēts transportlīdzeklis

—

Transportlīdzekļa nosaukums (izgatavotājs un komercnosaukumi):

...

| — | Transportlīdzekļa tips: |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļa tips:

...

| — | Transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN): |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN):

...

Diagnostikas instruments (skeneris, ko izmanto testēšanai)

| — | Izgatavotājs: |
| --- | --- |

—

Izgatavotājs:

...

| — | Tips: |
| --- | --- |

—

Tips:

...

| — | Programmatūra/versija: |
| --- | --- |

—

Programmatūra/versija:

...

Testa informācija

| — | Vieta un datums |
| --- | --- |

—

Vieta un datums

...

Tehniskās atbilstības ziņojuma 5. punkts (piemērs)

Testa pārskats

| OBD

  sistēmas demonstrēšanas tests |
| --- |
| |
| - Vispārīgi- | - Darbības traucējumu klasifikācijas demonstrēšana - | - OBD veiktspējas demonstrēšana - |
| | - Tests - | - Emisijas līmenis - | - Klasifikācija - | - Nolietota komponenta atzīšana - | -MI ieslēgšana - |
| Atteices režīms | Kļūdas kods | Testē atbilstīgi punktam | Testa cikls | Virs OTL | Zem OTL | Zem EL + X | Izgatavotāja ieteiktā klasifikācija | Galīgā klasifikācija (1) | Testē atbilstīgi punktam | Testa cikls | Kvalificējas | Testē atbilstīgi punktam | Testa cikls | Nepārtraukts MI pēc ... cikla | Īss MI pēc ... cikla | Pieprasījuma MI pēc ... cikla |
| |
| SCR sistēmas dozēšanas vārsts | P2... | nav testēts | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1. | WHTC | jā | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| EGR vārsts, elektriskais | P1... | nav testēts | | | | | A | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | jā | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| EGR vārsts, mehāniskais | P1... | nav testēts | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | jā | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| EGR vārsts, mehāniskais | P1... | 6.2.2. | WHTC | | X | | B1 | B1 | nav testēts | | jā | | | | | |
| EGR vārsts, mehāniskais | P1... | 6.2.2. | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | jā | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Gaisa to sensors, elektriskais | P1... | nav testēts | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2. | WHTC | jā | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Eļļas to sensors, elektriskais | P1... | 6.2.6. | ETC | | | X | C | C | nav testēts | | jā | | | | | |

OBD

  sistēmas demonstrēšanas tests

- Vispārīgi-

- Darbības traucējumu klasifikācijas demonstrēšana -

- OBD veiktspējas demonstrēšana -

- Tests -

- Emisijas līmenis -

- Klasifikācija -

- Nolietota komponenta atzīšana -

-MI ieslēgšana -

Atteices režīms

Kļūdas kods

Testē atbilstīgi punktam

Testa cikls

Virs OTL

Zem OTL

Zem EL + X

Izgatavotāja ieteiktā klasifikācija

Galīgā klasifikācija (1)

Testē atbilstīgi punktam

Testa cikls

Kvalificējas

Testē atbilstīgi punktam

Testa cikls

Nepārtraukts MI pēc ... cikla

Īss MI pēc ... cikla

Pieprasījuma MI pēc ... cikla

SCR sistēmas dozēšanas vārsts

P2...

nav testēts

—

—

—

A

A

6.3.2.1.

WHTC

jā

6.3.1.

WHTC

2.

EGR vārsts, elektriskais

P1...

nav testēts

A

B1

6.3.2.1.

WHTC

jā

6.3.1.

WHTC

1.

EGR vārsts, mehāniskais

P1...

nav testēts

B1

B1

6.3.2.1.

WHTC

jā

6.3.1.

WHTC

2.

EGR vārsts, mehāniskais

P1...

6.2.2.

WHTC

X

B1

B1

nav testēts

jā

EGR vārsts, mehāniskais

P1...

6.2.2.

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1.

WHTC

jā

6.3.1.

WHTC

2.

Gaisa to sensors, elektriskais

P1...

nav testēts

B2

B2

6.3.2.2.

WHTC

jā

6.3.1.

WHTC

1.

Eļļas to sensors, elektriskais

P1...

6.2.6.

ETC

X

C

C

nav testēts

jā

Piezīmes. 1) Pēc sertificēšanas iestādes pieprasījuma darbības traucējumu var atkārtoti klasificēt, iedalot klasē, kas atšķiras no izgatavotāja ieteiktās klases.

Šajā sarakstā uzkaita tikai tos darbības traucējumus, kuri testēti klasificēšanai vai veiktspējai, un darbības traucējumus, kas atkārtoti klasificēti pēc sertificēšanas iestādes pieprasījuma.

Darbības traucējumu var testēt vai nu klasificēšanai, vai arī veiktspējai, vai abiem nolūkiem.

Piemērs, kas minēts par EGR mehānisko vārstu, ļauj katru no trim gadījumiem aplūkot tabulā.

---

(1)  Saskaņā ar apstiprinājuma dokumentu.

5. papildinājums

Stingkadra un datu plūsmas informācija

Tabulās turpmāk uzskaitīta informācija, ko aplūko šā pielikuma 4.7.1.4. un 4.7.2. punktā.

1.   tabula

Obligātās prasības

| | Stingkadrs | Datu plūsma |
| --- | --- | --- |
| Aprēķinātā slodze (motora griezes moments % no maksimālā griezes momenta, kāds pastāv pie pašreizējā motora apgriezienu skaita) | x | x |
| Motora apgriezienu skaits | x | x |
| Motora dzesētāja temperatūra (vai ekvivalents) | x | x |
| Barometriskais spiediens (tieši mērīts vai aplēsts) | x | x |

Stingkadrs

Datu plūsma

Aprēķinātā slodze (motora griezes moments % no maksimālā griezes momenta, kāds pastāv pie pašreizējā motora apgriezienu skaita)

x

x

Motora apgriezienu skaits

x

x

Motora dzesētāja temperatūra (vai ekvivalents)

x

x

Barometriskais spiediens (tieši mērīts vai aplēsts)

x

x

2.   tabula

Pēc izvēles motora apgriezienu skaits un slodzes informācija

| | Stingkadrs | Datu plūsma |
| --- | --- | --- |
| Vadītāja pieprasīts motora griezes moments (% no maksimālā motora griezes momenta) | x | x |
| Faktiskais motora griezes moments (ko aprēķina % no maksimālā motora griezes momenta, piemēram, aprēķinot pasūtīto iesmidzināšanas degvielas apjomu) | x | x |
| Motora maksimālais standarta griezes moments | | x |
| Motora maksimālais standarta griezes moments kā motora apgriezienu skaita funkcija | | x |
| Laiks kopš motora iedarbināšanas | x | x |

Stingkadrs

Datu plūsma

Vadītāja pieprasīts motora griezes moments (% no maksimālā motora griezes momenta)

x

x

Faktiskais motora griezes moments (ko aprēķina % no maksimālā motora griezes momenta, piemēram, aprēķinot pasūtīto iesmidzināšanas degvielas apjomu)

x

x

Motora maksimālais standarta griezes moments

x

Motora maksimālais standarta griezes moments kā motora apgriezienu skaita funkcija

x

Laiks kopš motora iedarbināšanas

x

x

3.   tabula

Informācija pēc izvēles, ja to izmanto emisijas vai OBD sistēma, lai ieslēgtu vai izslēgtu OBWHSCD informāciju

| | Stingkadrs | Datu plūsma |
| --- | --- | --- |
| Degvielas līmenis (piemēram, procentuālā daļa no nominālā degvielas tvertnes tilpuma) vai degvielas spiediens tvertnē (piemēram, procentuālā daļa no nominālā degvielas spiediena tvertnē) (pēc vajadzības) | x | x |
| Motora eļļas temperatūra | x | x |
| Transportlīdzekļa ātrums | x | x |
| Pielāgošanās degvielas kvalitātes izmaiņām (aktivizēta/ nav aktivizēta) gāzes motora gadījumā | | x |
| Motora kontroles datorsistēmas spriegums (galvenajai vadības mikroshēmai) | x | x |

Stingkadrs

Datu plūsma

Degvielas līmenis (piemēram, procentuālā daļa no nominālā degvielas tvertnes tilpuma) vai degvielas spiediens tvertnē (piemēram, procentuālā daļa no nominālā degvielas spiediena tvertnē) (pēc vajadzības)

x

x

Motora eļļas temperatūra

x

x

Transportlīdzekļa ātrums

x

x

Pielāgošanās degvielas kvalitātes izmaiņām (aktivizēta/ nav aktivizēta) gāzes motora gadījumā

x

Motora kontroles datorsistēmas spriegums (galvenajai vadības mikroshēmai)

x

x

4.   tabula

Informācija pēc izvēles, ja motors ir atbilstīgi aprīkots, uztver vai aprēķina informāciju

| | Stingkadrs | Datu plūsma |
| --- | --- | --- |
| Absolūtā droseles pozīcija / ieplūdes gaisa droseles pozīcija (ieplūdes gaisa regulēšanai izmantojamā vārsta pozīcija) | x | x |
| Dīzeļdegvielas kontroles sistēmas statuss noslēgtas kontūra sistēmas gadījumā (piemēram, degvielas spiediens noslēgtas kontūra sistēmas gadījumā) | x | x |
| Degvielas sliežu spiediens | x | x |
| Iesmidzināšanas kontroles spiediens (t. i., šķidruma, kas kontrolē degvielas iesmidzināšanu, spiediens) | x | x |
| Raksturīgs degvielas iesmidzināšanas laiks (sākas ar pirmo svarīgo iesmidzināšanu) | x | x |
| Pieprasītais degvielas sliežu spiediens | x | x |
| Pieprasītais iesmidzināšanas kontroles spiediens (t. i., šķidruma, kas kontrolē degvielas iesmidzināšanu, spiediens) | x | x |
| Ieplūdes gaisa temperatūra | x | x |
| Apkārtējā gaisa temperatūra | x | x |
| Turbokompresora ieplūdes / izplūdes gaisa temperatūra (kompresorā un turbīnā) | x | x |
| Turbokompresora ieplūdes /izplūdes spiediens (kompresorā un turbīnā) | x | x |
| Uzpūtes gaisa temperatūra (pēc starpdzesētāja, ja tāds ir uzstādīts) | x | x |
| Faktiskais padeves spiediens | x | x |
| Gaisa plūsmas ātrums no gaisa masas plūsmas sensora | x | x |
| Pieprasītais EGR vārsta nodevas cikls/pozīcija (ja EGR šādi kontrolē) | x | x |
| Faktiskais EGR vārsta nodevas cikls/pozīcija | x | x |
| PTO statuss (aktīvs vai neaktīvs) | x | x |
| Gāzes pedāļa pozīcija | x | x |
| Liekā absolūtā pedāļa pozīcija | x | Ja uztver |
| Momentānais degvielas patēriņš | x | x |
| Pieprasītais/ mērķa padeves spiediens (ja padeves spiedienu izmanto, lai kontrolētu turbokompresora darbību) | x | x |
| DPF ieplūdes spiediens | x | x |
| DPF izplūdes spiediens | x | x |
| DPF delta spiediens | x | x |
| Izslēgta motora izplūdes gāzu spiediens | x | x |
| DPF ieplūdes temperatūra | x | x |
| DPF izplūdes temperatūra | x | x |
| Izslēgta motora izplūdes gāzu temperatūra | x | x |
| Turbokompresora/turbīnas apgriezienu skaits | x | x |
| Mainīgās ģeometrijas turbokompresora pozīcija | x | x |
| Pieprasītā mainīgās ģeometrijas turbokompresora pozīcija | x | x |
| Izmantoto vielu slūžu vārsta pozīcija | x | x |
| Gaisa un degvielas attiecības sensora izvade | | x |
| Skābekļa sensora izvade | | x |
| Sekundārā skābekļa sensora izvade (ja uzstādīts) | | x |
| NOx sensora izvade | | x |

Stingkadrs

Datu plūsma

Absolūtā droseles pozīcija / ieplūdes gaisa droseles pozīcija (ieplūdes gaisa regulēšanai izmantojamā vārsta pozīcija)

x

x

Dīzeļdegvielas kontroles sistēmas statuss noslēgtas kontūra sistēmas gadījumā (piemēram, degvielas spiediens noslēgtas kontūra sistēmas gadījumā)

x

x

Degvielas sliežu spiediens

x

x

Iesmidzināšanas kontroles spiediens (t. i., šķidruma, kas kontrolē degvielas iesmidzināšanu, spiediens)

x

x

Raksturīgs degvielas iesmidzināšanas laiks (sākas ar pirmo svarīgo iesmidzināšanu)

x

x

Pieprasītais degvielas sliežu spiediens

x

x

Pieprasītais iesmidzināšanas kontroles spiediens (t. i., šķidruma, kas kontrolē degvielas iesmidzināšanu, spiediens)

x

x

Ieplūdes gaisa temperatūra

x

x

Apkārtējā gaisa temperatūra

x

x

Turbokompresora ieplūdes / izplūdes gaisa temperatūra (kompresorā un turbīnā)

x

x

Turbokompresora ieplūdes /izplūdes spiediens (kompresorā un turbīnā)

x

x

Uzpūtes gaisa temperatūra (pēc starpdzesētāja, ja tāds ir uzstādīts)

x

x

Faktiskais padeves spiediens

x

x

Gaisa plūsmas ātrums no gaisa masas plūsmas sensora

x

x

Pieprasītais EGR vārsta nodevas cikls/pozīcija (ja EGR šādi kontrolē)

x

x

Faktiskais EGR vārsta nodevas cikls/pozīcija

x

x

PTO statuss (aktīvs vai neaktīvs)

x

x

Gāzes pedāļa pozīcija

x

x

Liekā absolūtā pedāļa pozīcija

x

Ja uztver

Momentānais degvielas patēriņš

x

x

Pieprasītais/ mērķa padeves spiediens (ja padeves spiedienu izmanto, lai kontrolētu turbokompresora darbību)

x

x

DPF ieplūdes spiediens

x

x

DPF izplūdes spiediens

x

x

DPF delta spiediens

x

x

Izslēgta motora izplūdes gāzu spiediens

x

x

DPF ieplūdes temperatūra

x

x

DPF izplūdes temperatūra

x

x

Izslēgta motora izplūdes gāzu temperatūra

x

x

Turbokompresora/turbīnas apgriezienu skaits

x

x

Mainīgās ģeometrijas turbokompresora pozīcija

x

x

Pieprasītā mainīgās ģeometrijas turbokompresora pozīcija

x

x

Izmantoto vielu slūžu vārsta pozīcija

x

x

Gaisa un degvielas attiecības sensora izvade

x

Skābekļa sensora izvade

x

Sekundārā skābekļa sensora izvade (ja uzstādīts)

x

NOx sensora izvade

x

6. papildinājums

Atsauces standartdokumenti

Šajā papildinājumā ietvertas atsauces uz nozares standartiem, kuri jāizmanto saskaņā ar šā pielikuma nosacījumiem, lai nodrošinātu sērijveida saziņas saskarni ar transportlīdzekli/motoru. Noteikti divi atļautie risinājumi:

| a) | ISO 27145 ar ISO 15765-4 (pamato CAN) vai ISO 13400 (pamato TCP/IP), |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 ar ISO 15765-4 (pamato CAN) vai ISO 13400 (pamato TCP/IP),

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Citus ISO vai SAE standartus piemēro saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem.

Šajā pielikumā atsauce uz ISO 27145 nozīmē atsauci uz:

| a) | ISO 27145-1 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 1. daļa — Vispārīga informācija un lietu definīciju izmantošana; |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 1. daļa — Vispārīga informācija un lietu definīciju izmantošana;

| b) | ISO 27145-2 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 2. daļa: Kopēja ar emisijām saistītu datu vārdnīca; |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 2. daļa: Kopēja ar emisijām saistītu datu vārdnīca;

| c) | ISO 27145-3 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 3. daļa — Kopēja paziņojumu vārdnīca; |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 3. daļa — Kopēja paziņojumu vārdnīca;

| d) | ISO 27145-4 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 4. daļa — Saistība starp transportlīdzekli un testa aprīkojumu. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Autotransporta līdzekļi — WWH-OBD saziņas prasību īstenošana — 4. daļa — Saistība starp transportlīdzekli un testa aprīkojumu.

Šajā pielikumā atsauce uz J1939-73 nozīmē atsauci uz:

J1939-73 “LIETOJUMSLĀNIS — DIAGNOSTICĒŠANA”, 2011. gads.

Šajā pielikumā atsauce uz ISO 13400 nozīmē atsauci uz:

| a) | FDIS 13400-1:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 1. daļa — Vispārīga informācija un lietu definīciju izmantošana; |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 1. daļa — Vispārīga informācija un lietu definīciju izmantošana;

| b) | FDIS 13400-3:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 2. daļa — Tīkls un transporta līmeņu prasības un pakalpojumi; |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 2. daļa — Tīkls un transporta līmeņu prasības un pakalpojumi;

| c) | FDIS 13400-3:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 3. daļa — Uz IEEE 802.3 balstīta kabeļu transportlīdzekļu saskarne; |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 3. daļa — Uz IEEE 802.3 balstīta kabeļu transportlīdzekļu saskarne;

| d) | [vēl nav pabeigts] 13400-4:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 4. daļa — Tīkla Ethernet ātrdarbīgs datu pārraides savienojums. |
| --- | --- |

d)

[vēl nav pabeigts] 13400-4:2011 Autotransporta līdzekļi — Diagnostiskā saziņa, izmantojot interneta protokolu (DOIP) — 4. daļa — Tīkla Ethernet ātrdarbīgs datu pārraides savienojums.

7. papildinājums

Veiktspējas pārraudzība

A.7.1.   Vispārīgi noteikumi

A.7.1.1.   Šajā papildinājumā noteikti noteikumi, kas attiecas uz demonstrēšanas procesu, ko piemēro dažos veiktspējas pārraudzības gadījumos.

A.7.2.   Veiktspējas pārraudzības demonstrēšana

A.7.2.1.   Neatbilstību klasifikācijas apstiprinājums

| A.7.2.1.1. | Kā noteikts šā pielikuma 4.2.1.1. punktā, veicot veiktspējas pārraudzību, nav nepieciešama saistība ar faktiskajām emisijām. Tomēr tipa apstiprinātāja iestāde var pieprasīt datus, lai pārbaudītu darbības traucējumu ietekmes klasifikāciju, kā raksturots šā pielikuma 6.2. punktā. |
| --- | --- |

A.7.2.1.1.

Kā noteikts šā pielikuma 4.2.1.1. punktā, veicot veiktspējas pārraudzību, nav nepieciešama saistība ar faktiskajām emisijām. Tomēr tipa apstiprinātāja iestāde var pieprasīt datus, lai pārbaudītu darbības traucējumu ietekmes klasifikāciju, kā raksturots šā pielikuma 6.2. punktā.

A.7.2.2.   Izgatavotāja izraudzītās veiktspējas pārraudzības apstiprināšana

| A.7.2.2.1. | Pieņemot lēmumu par izgatavotāja izraudzītās veiktspējas pārraudzības izvēles apstiprināšanu, tipa apstiprinātāja iestāde ņem vērā izgatavotāja iesniegto tehnisko informāciju. |
| --- | --- |

A.7.2.2.1.

Pieņemot lēmumu par izgatavotāja izraudzītās veiktspējas pārraudzības izvēles apstiprināšanu, tipa apstiprinātāja iestāde ņem vērā izgatavotāja iesniegto tehnisko informāciju.

| A.7.2.2.2. | Izgatavotāja izraudzītās veiktspējas robežas attiecīgajam monitoram nosaka OBD motoru saimes cilmes motoram atzīšanas testa laikā, kuru veic, kā aprakstīts turpmāk.






  A.7.2.2.2.1. | Atzīšanas testu veic šā pielikuma 6.3.2. punktā noteiktajā veidā. |
| --- | --- | --- |

A.7.2.2.2.

Izgatavotāja izraudzītās veiktspējas robežas attiecīgajam monitoram nosaka OBD motoru saimes cilmes motoram atzīšanas testa laikā, kuru veic, kā aprakstīts turpmāk.

A.7.2.2.2.1.

Atzīšanas testu veic šā pielikuma 6.3.2. punktā noteiktajā veidā.

| A.7.2.2.2.2. | Izmēra attiecīgās sastāvdaļas veiktspējas samazināšanos un pēc tam to izmanto kā veiktspējas robežu OBD motoru saimes cilmes motoram. |
| --- | --- |

A.7.2.2.2.2.

Izmēra attiecīgās sastāvdaļas veiktspējas samazināšanos un pēc tam to izmanto kā veiktspējas robežu OBD motoru saimes cilmes motoram.

| A.7.2.2.3. | Cilmes motoram apstiprināto veiktspējas pārraudzības kritēriju uzskata par piemērojamu visiem pārējiem OBD motoru saimes motoriem, neveicot turpmāku demonstrēšanu. |
| --- | --- |

A.7.2.2.3.

Cilmes motoram apstiprināto veiktspējas pārraudzības kritēriju uzskata par piemērojamu visiem pārējiem OBD motoru saimes motoriem, neveicot turpmāku demonstrēšanu.

| A.7.2.2.4. | Pēc izgatavotāja un tipa apstiprinātājas iestādes vienošanās ir iespējams pielāgot veiktspējas robežu dažādiem OBD motoru saimes motoriem, lai aplūkotu dažādus konstrukcijas parametrus (piemēram, EGR dzesētāja izmēru). Šādas vienošanās pamatā ir tehnisko elementu atbilstība. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.

Pēc izgatavotāja un tipa apstiprinātājas iestādes vienošanās ir iespējams pielāgot veiktspējas robežu dažādiem OBD motoru saimes motoriem, lai aplūkotu dažādus konstrukcijas parametrus (piemēram, EGR dzesētāja izmēru). Šādas vienošanās pamatā ir tehnisko elementu atbilstība.

| A.7.2.2.4.1. | Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma A.7.2.2.2. punktā aprakstīto apstiprināšanas procedūru var piemērot otram OBD motoru saimes motoram. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.1.

Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma A.7.2.2.2. punktā aprakstīto apstiprināšanas procedūru var piemērot otram OBD motoru saimes motoram.

A.7.2.3.   Nolietota komponenta atzīšana

| A.7.2.3.1. | Lai demonstrētu OBD motoru saimes izraudzītā monitora veiktspēju, nolietotu komponentu atzīst, pamatojoties uz OBD motoru saimes cilmes motoru saskaņā ar šā pielikuma 6.3.2. punktu. |
| --- | --- |

A.7.2.3.1.

Lai demonstrētu OBD motoru saimes izraudzītā monitora veiktspēju, nolietotu komponentu atzīst, pamatojoties uz OBD motoru saimes cilmes motoru saskaņā ar šā pielikuma 6.3.2. punktu.

| A.7.2.3.2. | Ja saskaņā ar A.7.2.2.4.1. punktu testē otru motoru, nolietoto komponentu atzīst, pamatojoties uz šo otro motoru saskaņā ar šā pielikuma 6.3.2. punktu. |
| --- | --- |

A.7.2.3.2.

Ja saskaņā ar A.7.2.2.4.1. punktu testē otru motoru, nolietoto komponentu atzīst, pamatojoties uz šo otro motoru saskaņā ar šā pielikuma 6.3.2. punktu.

A.7.2.4.   OBD veiktspējas demonstrēšana

| A.7.2.4.1. | OBD veiktspēju demonstrē saskaņā ar šā pielikuma 7.1.2. punkta prasībām, izmantojot atzītu nolietotu sastāvdaļu, kas atzīta par piemērotu izmantošanai cilmes motorā. |
| --- | --- |

A.7.2.4.1.

OBD veiktspēju demonstrē saskaņā ar šā pielikuma 7.1.2. punkta prasībām, izmantojot atzītu nolietotu sastāvdaļu, kas atzīta par piemērotu izmantošanai cilmes motorā.

8. papildinājums

Demonstrēšanas prasības slēgta dīzeļdegvielas daļiņu filtra veiktspējas pārraudzības gadījumā

A.8.1.   Vispārīgi noteikumi

A.8.1.1.   Šajā papildinājumā aprakstīts OBD demonstrēšanas process, ja tiek pārraudzīta slēgta dīzeļdegvielas daļiņu filtra (DPF) filtrēšanas procesa veiktspēja.

A.8.1.2.   Nolietotu slēgtu DPF var izveidot, piemēram, izurbjot caurumus DPF substrātā vai noslīpējot DPF substrāta uzgaļus.

A.8.2.   Atzīšanas tests

A.8.2.1.   Princips

| A.8.2.1.1. | Nolietotu slēgtu DPF uzskata par “atzītu nolietotu sastāvdaļu”, ja motora ekspluatācijas apstākļos, kādi noteikti šim testam, spiediena kritums (“delta spiediens”) slēgtā DPF ir vienāds ar vai lielāks par 60 % no spiediena krituma tāda paša tipa tīrā un nenolietotā slēgtā DPF. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

Nolietotu slēgtu DPF uzskata par “atzītu nolietotu sastāvdaļu”, ja motora ekspluatācijas apstākļos, kādi noteikti šim testam, spiediena kritums (“delta spiediens”) slēgtā DPF ir vienāds ar vai lielāks par 60 % no spiediena krituma tāda paša tipa tīrā un nenolietotā slēgtā DPF.

| A.8.2.1.1.1. | Izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka tīrs un nenolietots slēgts DPF rada to pašu pretspiedienu kā nolietotais filtrs pirms tā mākslīgas nolietošanas. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.1.

Izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka tīrs un nenolietots slēgts DPF rada to pašu pretspiedienu kā nolietotais filtrs pirms tā mākslīgas nolietošanas.

A.8.2.2.   Atzīšanas process

| A.8.2.2.1. | Lai atzītu nolietotu slēgtu DPF, motoru, kas aprīkots ar šādu slēgtu DPF, darbina stabilizētos vienmērīgos apstākļos ar tādām apgriezienu skaita un slodzes vērtībām, kādas noteiktas šo noteikumu 4.Bpielikumā WHSC testa cikla 9. režīmam (55 % normalizēta apgriezienu skaita un 50 % normalizēta griezes momenta). |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Lai atzītu nolietotu slēgtu DPF, motoru, kas aprīkots ar šādu slēgtu DPF, darbina stabilizētos vienmērīgos apstākļos ar tādām apgriezienu skaita un slodzes vērtībām, kādas noteiktas šo noteikumu 4.Bpielikumā WHSC testa cikla 9. režīmam (55 % normalizēta apgriezienu skaita un 50 % normalizēta griezes momenta).

| A.8.2.2.2. | Lai atzītu nolietotu slēgtu DPF par “atzītu nolietotu sastāvdaļu”, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka spiediena kritums nolietotā slēgtā DPF, kas mērīts, motora sistēmai darbojoties A.8.2.2.1. punktā noteiktajos apstākļos, nav mazāks par spiediena krituma procentiem tīrā un nenolietotā DPF tādos pašos apstākļos, ko piemēro saskaņā ar šā papildinājuma A.8.2.1.1. un A.8.2.1.2. punktu. |
| --- | --- |

A.8.2.2.2.

Lai atzītu nolietotu slēgtu DPF par “atzītu nolietotu sastāvdaļu”, izgatavotājs uzskatāmi parāda, ka spiediena kritums nolietotā slēgtā DPF, kas mērīts, motora sistēmai darbojoties A.8.2.2.1. punktā noteiktajos apstākļos, nav mazāks par spiediena krituma procentiem tīrā un nenolietotā DPF tādos pašos apstākļos, ko piemēro saskaņā ar šā papildinājuma A.8.2.1.1. un A.8.2.1.2. punktu.

A.8.2.3.   OBD veiktspējas demonstrēšana

| A.8.2.3.1. | OBD veiktspēju demonstrē atbilstoši šā pielikuma 7.1.2. punkta prasībām ar kvalificētu nolietotu slēgtu DPF, kas uzstādīts cilmes motora sistēmai. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

OBD veiktspēju demonstrē atbilstoši šā pielikuma 7.1.2. punkta prasībām ar kvalificētu nolietotu slēgtu DPF, kas uzstādīts cilmes motora sistēmai.

---

9.C PIELIKUMS

TEHNISKĀS PRASĪBAS, KAS PAREDZĒTAS, LAI NOVĒRTĒTU IEBŪVĒTĀS DIAGNOSTICĒŠANAS SISTĒMAS (OBD) EKSPLUATĀCIJAS VEIKTSPĒJU

1.   PIEMĒROJAMĪBA

Šo pielikuma versiju piemēro tikai autotransporta līdzekļiem ar kompresijas aizdedzes motoru.

2.   REZERVĒTS

3.   DEFINĪCIJAS

3.1.   “Ekspluatācijas veiktspējas koeficients”

Noteikta OBD sistēmas monitora m ekspluatācijas veiktspējas koeficients (IUPR) ir šāds: Formula

3.2.   “Skaitītājs”

Noteikta monitora m skaitītājs (Skaitītājsm) ir skaitlis, kas norāda, cik reižu transportlīdzeklis ir ekspluatēts tā, lai būtu pārbaudīti visi pārraudzības nosacījumi, kuri šim konkrētajam monitoram vajadzīgi, lai konstatētu darbības traucējumu.

3.3.   “Saucējs”

Noteikta monitora m saucējs (Saucējsm) ir skaitlis, kas norāda braucienu skaitu ar transportlīdzekli, kurā ņemti vērā šim noteiktajam monitoram raksturīgie nosacījumi.

3.4.   “Kopējais saucējs”

Kopējais saucējs ir skaitlis, kas norāda, cik reižu transportlīdzeklis ir darbināts, ņemot vērā vispārīgos nosacījumus.

3.5.   Saīsinājumi

| IUPR | ekspluatācijas veiktspējas koeficients |
| --- | --- |
| IUPRm | noteikta monitora m ekspluatācijas veiktspējas koeficients |

IUPR

ekspluatācijas veiktspējas koeficients

IUPRm

noteikta monitora m ekspluatācijas veiktspējas koeficients

4.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

OBD sistēma spēj uzskaitīt un reģistrēt šajā punktā norādīto OBD monitoru ekspluatācijas veiktspējas datus (6. punkts), glabāt šos datus datorizētā atmiņā un pēc pieprasījuma nosūtīt tos ārpus transportlīdzekļa (7. punkts).

Monitora ekspluatācijas veiktspējas dati ir skaitītājs un saucējs, no kuriem var aprēķināt IUPR.

4.1.   IUPR monitori

4.1.1.   Monitoru grupas

Izgatavotāji ievieš OBD sistēmā programmatūras algoritmus, lai atsevišķi uzskaitītu šā pielikuma 1. papildinājumā minēto monitoru grupu ekspluatācijas veiktspējas datus un ziņotu par tiem.

Izgatavotājiem netiek prasīts ieviest OBD sistēmā programmatūras algoritmus, lai atsevišķi uzskaitītu nepārtrauktas darbības monitoru, kuri definēti 9.B pielikuma 4.2.3. punktā, ekspluatācijas veiktspējas datus un ziņotu par tiem, ja šie monitori jau ietilpst kādā no šā pielikuma 1. papildinājumā minētajām monitoru grupām.

Ar dažādiem izplūdes vadiem vai motora cilindru rindu saistītu monitoru grupas monitoru ekspluatācijas veiktspējas datus uzskaita un reģistrē atsevišķi, kā norādīts 6. punktā, un par tiem ziņo, kā norādīts 7. punktā.

4.1.2.   Vairāki monitori

Katrai monitoru grupai, par ko jāsagatavo ziņojums saskaņā ar 4.1.1. punktu, OBD sistēma uzskaita ekspluatācijas veiktspējas datus, kā norādīts 6. punktā, par katru no šīs grupas monitoriem atsevišķi.

4.2.   Ekspluatācijas veiktspējas datu lietošanas ierobežojums

Viena transportlīdzekļa ekspluatācijas veiktspējas datus lieto lielākas transportlīdzekļu grupas OBD sistēmas ekspluatācijas veiktspējas datu statistiskās novērtēšanas vajadzībām.

Pretēji citiem OBD datiem ekspluatācijas veiktspējas datus nevar izmantot, lai izdarītu secinājumus par atsevišķa transportlīdzekļa tehnisko atbilstību.

5.   EKSPLUATĀCIJAS VEIKTSPĒJAS KOEFICIENTU APRĒĶINĀŠANAS PRASĪBAS

5.1.   Ekspluatācijas veiktspējas koeficientu aprēķināšana

Ekspluatācijas veiktspējas koeficientu katram šajā pielikumā aplūkotajam monitoram m aprēķina ar šādu formulu:

Formula

kur skaitītājsm un saucējsm tiek palielināti saskaņā ar šā punkta specifikācijām.

5.1.1.   Prasības koeficienta aprēķināšanai un glabāšanai sistēmā

Katra IUPR
  m koeficienta minimālā vērtība ir nulle un maksimālā vērtība ir 7,99527, bet izšķirtspēja — 0,000122 (1).

Ja kāda komponenta skaitītājs ir vienāds ar nulli un atbilstošais saucējs nav nulle, uzskata, ka šī komponenta koeficients ir nulle.

Ja kāda komponenta saucējs ir nulle vai ja skaitītāja dalījuma ar saucēju faktiskā vērtība pārsniedz maksimālo vērtību 7,99527, uzskata, ka šī komponenta koeficients ir vienāds ar koeficienta maksimālo vērtību 7,99527.

5.2.   Prasības skaitītāja pakāpeniskai mainīšanai

Skaitītāju vienā braukšanas ciklā drīkst palielināt tikai vienu reizi.

Noteikta monitora skaitītāju palielina desmit sekunžu laikā tikai tad, ja vienā braukšanas ciklā tiek izpildīti turpmāk uzskaitītie kritēriji.

| a) | Ir izpildīti visi pārraudzības nosacījumi, kas konkrētā komponenta monitoram vajadzīgi, lai konstatētu darbības traucējumu un glabātu iespējamu DTC, tostarp aktivizēšanas kritēriji, saistīto DTC esība vai neesība, pietiekams pārraudzības laiks un pārbaužu izpildes prioritātes piešķire (piemēram, pārbaudi A izpilda pirms pārbaudes B).

  Piezīme. Lai palielinātu konkrēta monitora skaitītāju, iespējams, nepietiek, ja ir izpildīti visi pārraudzības nosacījumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu, ka monitoram nav darbības traucējumu. |
| --- | --- |

a)

Ir izpildīti visi pārraudzības nosacījumi, kas konkrētā komponenta monitoram vajadzīgi, lai konstatētu darbības traucējumu un glabātu iespējamu DTC, tostarp aktivizēšanas kritēriji, saistīto DTC esība vai neesība, pietiekams pārraudzības laiks un pārbaužu izpildes prioritātes piešķire (piemēram, pārbaudi A izpilda pirms pārbaudes B).

Piezīme. Lai palielinātu konkrēta monitora skaitītāju, iespējams, nepietiek, ja ir izpildīti visi pārraudzības nosacījumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu, ka monitoram nav darbības traucējumu.

| b) | Monitoriem, kam darbības traucējumu noteikšanai vajadzīgi vairāki posmi vai notikumi vienā braukšanas ciklā, ir jāizpilda visi pārraudzības nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem, lai iestātos visi notikumi. |
| --- | --- |

b)

Monitoriem, kam darbības traucējumu noteikšanai vajadzīgi vairāki posmi vai notikumi vienā braukšanas ciklā, ir jāizpilda visi pārraudzības nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem, lai iestātos visi notikumi.

| c) | Monitoriem, kas tiek izmantoti darbības traucējumu identificēšanai un kas tiek izpildīti tikai pēc iespējamā DTC saglabāšanas, skaitītājs un saucējs var būt tāds pats kā monitoram, kura izpildē konstatēts sākotnējais darbības traucējums. |
| --- | --- |

c)

Monitoriem, kas tiek izmantoti darbības traucējumu identificēšanai un kas tiek izpildīti tikai pēc iespējamā DTC saglabāšanas, skaitītājs un saucējs var būt tāds pats kā monitoram, kura izpildē konstatēts sākotnējais darbības traucējums.

| d) | Attiecībā uz monitoriem, kurus izpildot, lai turpmāk pārbaudītu darbības traucējumu esību, jāveic iejaukšanās darbība, izgatavotājs var iesniegt tipa apstiprinātājai iestādei alternatīvu skaitītāja pakāpeniskās mainīšanas veidu. Šai alternatīvai jābūt līdzvērtīgai darbībai, kura, ja darbības traucējumi būtu iestājušies, ļautu veikt skaitītāja pakāpeniskas izmaiņas. |
| --- | --- |

d)

Attiecībā uz monitoriem, kurus izpildot, lai turpmāk pārbaudītu darbības traucējumu esību, jāveic iejaukšanās darbība, izgatavotājs var iesniegt tipa apstiprinātājai iestādei alternatīvu skaitītāja pakāpeniskās mainīšanas veidu. Šai alternatīvai jābūt līdzvērtīgai darbībai, kura, ja darbības traucējumi būtu iestājušies, ļautu veikt skaitītāja pakāpeniskas izmaiņas.

Monitoriem, kas tiek izpildīti vai pabeigti, kamēr motors ir izslēgts, skaitītāju palielina desmit sekunžu laikā pēc tam, kad monitors ir pabeigts, kamēr motors ir izslēgts, vai pirmo desmit sekunžu laikā pēc motora iedarbināšanas nākamajā braukšanas ciklā.

5.3.   Saucēja pakāpeniskās mainīšanas prasības

5.3.1.   Vispārīgie pakāpeniskās mainīšanas noteikumi

Saucēju palielina vienu reizi braukšanas ciklā, ja šī braukšanas cikla laikā

| a) | ir palielināts kopējais saucējs, kā norādīts 5.4. punktā, |
| --- | --- |

a)

ir palielināts kopējais saucējs, kā norādīts 5.4. punktā,

| b) | saucējs nav deaktivizēts saskaņā ar 5.6. punktu, |
| --- | --- |

b)

saucējs nav deaktivizēts saskaņā ar 5.6. punktu,

| c) | attiecīgos gadījumos — ir izpildīti 5.3.2. punktā norādītie īpašie pakāpenisko izmaiņu papildu noteikumi. |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos — ir izpildīti 5.3.2. punktā norādītie īpašie pakāpenisko izmaiņu papildu noteikumi.

5.3.2.   Papildu noteikumi attiecībā uz monitoru rādītāju pakāpeniskām izmaiņām

5.3.2.1.   Īpašais saucējs iztvaikošanas sistēmai (rezervēts)

5.3.2.2.   Īpašais saucējs sekundārām gaisa sistēmām (rezervēts)

5.3.2.3.   Īpašais saucējs komponentiem/sistēmām, kas darbojas tikai motora iedarbināšanas laikā

Papildus 5.3.1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, ja komponenti vai sistēmas darbojas tikai motora iedarbināšanas laikā, to monitoru saucējus palielina, ja komponentam vai stratēģijai tiek dota komanda “ieslēgt” uz 10 sekundēm vai ilgāku laiku.

Nosakot laiku, cik ilgi komponentam vai sistēmai bijusi spēkā komanda “ieslēgt”, OBD sistēma neietver laiku, kurā šiem komponentiem vai stratēģijām tikai pārraudzības nolūkos veiktas iejaukšanās darbības.

5.3.2.4.   Īpašais saucējs komponentiem vai sistēmām, kam netiek dota komanda pastāvīgi funkcionēt

Papildus 5.3.1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, ja komponentiem vai sistēmām netiek dota komanda pastāvīgi funkcionēt (piemēram, VVT (mainīga vārsta laika) sistēmas vai EGR vārsti), to monitoru saucējus palielina, ja šim komponentam vai sistēmai braukšanas cikla laikā tiek dota komanda funkcionēt (piemēram, dota komanda “ieslēgt”, “atvērt”, “aizvērt”, “bloķēt”) divas vai vairākas reizes vai ja kopējais ieslēgšanas laiks ir desmit sekundes vai lielāks, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

5.3.2.5.   Īpašais saucējs DPF

Papildus 5.3.1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām vismaz vienā braukšanas ciklā DPF saucēju(-us) palielina, ja kopš saucēja pēdējās palielināšanas transportlīdzekļa kopējais nobraukums ir 800 kilometri vai motors darbināts vismaz 750 minūtes.

5.3.2.6.   Īpašais saucējs oksidācijas katalizatoriem

Papildus 5.3.1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām vismaz vienā braukšanas ciklā DPF aktīvajai reģenerācijai izmantota oksidācijas katalizatora monitoru saucēju(-us) palielina, ja tiek dota komanda reģenerācijas notikumam, kura ilgums ir desmit sekundes vai vairāk.

5.3.2.7.   Īpaši saucēji hibrīdiem komponentiem (rezervēts)

5.4.   Prasības kopējā saucēja palielināšanai

Kopējo saucēju palielina desmit sekunžu laikā tikai tad, ja vienā braukšanas ciklā tiek izpildīti šādi kritēriji:

| a) | kopš braukšanas cikla sākuma kopā pagājušas 600 vai vairāk sekundes, transportlīdzeklim paliekot:






  i) | mazāk nekā 2 500 metru augstumā virs jūras līmeņa, |
| --- | --- | --- |

a)

kopš braukšanas cikla sākuma kopā pagājušas 600 vai vairāk sekundes, transportlīdzeklim paliekot:

i)

mazāk nekā 2 500 metru augstumā virs jūras līmeņa,

| ii) | apkārtējā temperatūrā, kas vienāda ar 266 K (-7 °C) vai lielāka, un |
| --- | --- |

ii)

apkārtējā temperatūrā, kas vienāda ar 266 K (-7 °C) vai lielāka, un

| iii) | apkārtējā temperatūrā, kas vienāda ar 308 K (35 °C) vai mazāka; |
| --- | --- |

iii)

apkārtējā temperatūrā, kas vienāda ar 308 K (35 °C) vai mazāka;

| b) | motors 300 sekundes vai ilgāku laiku darbināts ar 1 150 min–1 vai lielāku apgriezienu skaitu saskaņā ar iepriekš a) apakšpunktā definētajiem nosacījumiem; 1 150 min–1 apgriezienu skaita kritērija vietā izgatavotājs alternatīvi var paredzēt motora ekspluatāciju ar 15 % aprēķinātās slodzes vai lielāku slodzes rādītāju vai transportlīdzekļa ekspluatāciju ar 40 km/h vai lielāku ātrumu; |
| --- | --- |

b)

motors 300 sekundes vai ilgāku laiku darbināts ar 1 150 min–1 vai lielāku apgriezienu skaitu saskaņā ar iepriekš a) apakšpunktā definētajiem nosacījumiem; 1 150 min–1 apgriezienu skaita kritērija vietā izgatavotājs alternatīvi var paredzēt motora ekspluatāciju ar 15 % aprēķinātās slodzes vai lielāku slodzes rādītāju vai transportlīdzekļa ekspluatāciju ar 40 km/h vai lielāku ātrumu;

| c) | transportlīdzekļa nepārtrauktas ekspluatācijas laiks brīvgaitā (piemēram, vadītājs atlaidis akseleratora pedāli, un transportlīdzekļa ātrums ir 1,6 km/h vai mazāks, vai motora apgriezienu skaits ir ne vairāk kā par 200 min–1 lielāks par parasto brīvgaitas apgriezienu skaitu) saskaņā ar iepriekš a) apakšpunktā definētajiem nosacījumiem ir 30 sekundes vai ilgāks. |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa nepārtrauktas ekspluatācijas laiks brīvgaitā (piemēram, vadītājs atlaidis akseleratora pedāli, un transportlīdzekļa ātrums ir 1,6 km/h vai mazāks, vai motora apgriezienu skaits ir ne vairāk kā par 200 min–1 lielāks par parasto brīvgaitas apgriezienu skaitu) saskaņā ar iepriekš a) apakšpunktā definētajiem nosacījumiem ir 30 sekundes vai ilgāks.

5.5.   Aizdedzes ciklu skaitītāja palielināšanas prasības

Aizdedzes ciklu skaitītāju palielina tikai vienu reizi pēc katras motora iedarbināšanas.

5.6.   Skaitītāju, saucēju vai kopējā saucēja palielināšanas deaktivizēšana

5.6.1.   Desmit sekunžu laikā pēc darbības traucējumu konstatēšanas (t. i., datu saglabāšanas sistēmā par iespējamu vai apstiprinātu un aktīvu DTC), kuri deaktivizē monitoru, OBD sistēma katram deaktivizētajam monitoram deaktivizē iespēju turpmāk palielināt atbilstošo skaitītāju un saucēju.

Desmit sekunžu laikā pēc tam, kad vairs netiek konstatēti darbības traucējumi (piemēram, iespējamo DTC izdzēš pati sistēma, attīrot atmiņu, vai tas tiek izdzēsts, izmantojot skenēšanas instrumenta komandu), tiek turpināta visu atbilstošo skaitītāju un saucēju palielināšana.

5.6.2.   Desmit sekunžu laikā pēc tādas jaudas palielināšanas ierīces (PTO) ekspluatācijas sākšanas, kura deaktivizē monitoru, kā atļauts 9.B pielikuma 5.2.5. punktā, OBD sistēma katram deaktivizētajam monitoram deaktivizē iespēju turpmāk palielināt atbilstošo skaitītāju un saucēju.

Desmit sekunžu laikā pēc PTO ekspluatācijas beigām tiek turpināta visu atbilstošo skaitītāju un saucēju palielināšana.

5.6.3.   Tādu darbības traucējumu gadījumā (t. i., datu saglabāšanas sistēmā par iespējamu vai apstiprinātu un aktīvu DTC), kas neļauj noteikt, vai ir izpildīti 5.3. punktā minētie monitora m saucējam kritēriji (2), OBD sistēma 10 sekunžu laikā deaktivizē iespēju turpmāk palielināt skaitītājum un saucējum.

Skaitītājam un saucējam palielināšana tiek turpināta 10 sekunžu laikā pēc tam, kad netiek konstatēti darbības traucējumi (piemēram, pieprasījuma kodu ir izdzēsusi pati sistēma, attīrot atmiņu, vai tas izdzēsts, izpildot skenēšanas instrumenta komandu).

5.6.4.   Tādu darbības traucējumu gadījumā (t. i., datu saglabāšanas sistēmā par iespējamu vai apstiprinātu un aktīvu DTC), kas neļauj noteikt, vai ir izpildīti 5.4. punktā minētie kopējā saucēja kritēriji, OBD sistēma desmit sekunžu laikā deaktivizē iespēju turpmāk palielināt kopējo saucēju.

Kopējā saucēja palielināšana tiek atsākta 10 sekunžu laikā pēc tam, kad vairs netiek konstatēti darbības traucējumi (piemēram, pieprasījuma kodu izdzēš pati sistēma, attīrot atmiņu, vai tas tiek izdzēsts, izmantojot skenēšanas instrumenta komandu).

Kopējā saucēja palielināšanu nedrīkst deaktivizēt nekādos citos nosacījumos.

6.   EKSPLUATĀCIJAS VEIKTSPĒJAS DATU UZSKAITES UN REĢISTRĒŠANAS PRASĪBAS

Katras šī pielikuma 1. papildinājumā uzskaitītās monitoru grupas 9.B pielikuma 3. papildinājumā uzskaitītajiem un pie šīm grupām piederošajiem monitoriem OBD sistēma atsevišķi uzskaita skaitītājus un saucējus.

Sistēma ziņo tikai to konkrētajam monitoram atbilstošo skaitītāju un saucēju, kam ir mazākā skaitliskā attiecība.

Ja diviem vai vairākiem konkrētiem monitoriem ir identiska attiecība, par konkrēto grupu ziņo to konkrētam monitoram atbilstošo skaitītāju un saucēju, kam ir lielākais saucējs.

Lai objektīvi noteiktu grupas zemāko attiecību, ņem vērā tikai konkrēti minētos attiecīgās grupas monitorus (piemēram, attiecībā uz NOx sensoru, ja to izmanto, lai izpildītu kādu no 9.B pielikuma 3. papildinājuma 3. punktā minētajiem monitoriem, “SCR” ņem vērā “izplūdes gāzu sensoru” monitoru grupā, nevis “SCR” monitoru grupā).

OBD sistēma uzskaita arī kopējo saucēju un aizdedzes ciklu skaitītāju un ziņo par tiem.

Piezīme. Saskaņā ar 4.1.1. punktu izgatavotājiem netiek prasīts ieviest OBD sistēmā programmatūras algoritmus, lai atsevišķi uzskaitītu nepārtrauktas darbības monitoru skaitītājus un saucējus un ziņotu par tiem.

7.   EKSPLUATĀCIJAS VEIKTSPĒJAS DATU GLABĀŠANAS UN PAZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Ekspluatācijas veiktspējas datu paziņošana ir jauns lietošanas gadījums un nepieder pie trim esošajiem lietošanas gadījumiem, uz ko attiecas iespējamu darbības traucējumu esība.

7.1.   Informācija par ekspluatācijas veiktspējas datiem

OBD sistēmas reģistrētā informācija par ekspluatācijas veiktspējas datiem ir pieejama pēc ārēja pieprasījuma saskaņā ar 7.2. punktu.

Ar šo informāciju tipa apstiprinātājām iestādēm tiks nodrošināti ekspluatācijas veiktspējas dati.

OBD sistēma nodrošina visu informāciju (saskaņā ar 9.B pielikuma 6. papildinājumā noteikto piemērojamo standartu) ārējām IUPR testa iekārtām datu asimilācijai un nodrošina inspektoram šādu informāciju:

| a) | VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs); |
| --- | --- |

a)

VIN (transportlīdzekļa identifikācijas numurs);

| b) | katras monitoru grupas skaitītājs un saucējs, ko sistēma reģistrējusi saskaņā ar 6. punktu; |
| --- | --- |

b)

katras monitoru grupas skaitītājs un saucējs, ko sistēma reģistrējusi saskaņā ar 6. punktu;

| c) | kopējais saucējs; |
| --- | --- |

c)

kopējais saucējs;

| d) | aizdedzes ciklu skaitītāja vērtība; |
| --- | --- |

d)

aizdedzes ciklu skaitītāja vērtība;

| e) | kopējais motora darbināšanas laiks; |
| --- | --- |

e)

kopējais motora darbināšanas laiks;

| f) | apstiprināti un aktīvi DTC A klases darbības traucējumi; |
| --- | --- |

f)

apstiprināti un aktīvi DTC A klases darbības traucējumi;

| g) | apstiprināti un aktīvi DTC B (B1 un B2) klases darbības traucējumi. |
| --- | --- |

g)

apstiprināti un aktīvi DTC B (B1 un B2) klases darbības traucējumi.

Šī informācija tiek nodrošināta, izmantojot piekļuvi “tikai lasīšanai” (t. i., netiek dzēsta).

7.2.   Piekļuve ekspluatācijas veiktspējas datiem

Piekļuvi ekspluatācijas veiktspējas datiem nodrošina tikai saskaņā ar standartiem, kas minēti 9.B pielikuma 6. papildinājumā, un šādiem apakšpunktiem (3).

Piekļuve ekspluatācijas veiktspējas datiem nedrīkst būt atkarīga no kāda piekļuves koda vai citas iekārtas vai metodes, ko var iegūt tikai no izgatavotāja vai tā piegādātājiem. Ekspluatācijas veiktspējas datu skaidrojumam nav nepieciešama unikāla dekodēšanas informācija, ja vien šāda informācija nav publiski pieejama.

Piekļuves metode (t. i., piekļuves punkts/mezgls) ekspluatācijas veiktspējas datiem ir tā pati metode, ko izmanto visas OBD informācijas izgūšanai. Šī metode ļauj piekļūt pilnīgiem ekspluatācijas veiktspējas datiem, kas nepieciešami saskaņā ar šo pielikumu.

7.3.   Ekspluatācijas veiktspējas datu atkārtota inicializēšana

7.3.1.   Atiestatīšana uz nulli

Katram skaitlim atiestata nulles vērtību, tikai veicot nemainīgās brīvpiekļuves atmiņas (NVRAM) atiestatīšanu (piemēram, pārprogrammēšanas gadījumā). Skaitļiem nedrīkst atiestatīt nulles vērtības nekādos citos apstākļos, tostarp gadījumā, kad tiek saņemta kļūdu kodu dzēšanas komanda no skenēšanas instrumenta.

7.3.2.   Atiestatīšana atmiņas pārpildes gadījumā

Ja konkrēta monitora skaitītājs vai saucējs sasniedz 65 535 ± 2, pirms tā turpmākas palielināšanas abus skaitļus izdala ar divi, lai izvairītos no pārpildes problēmām.

Ja aizdedzes ciklu skaitītājs sasniedz maksimālo vērtību 65 535 ± 2, aizdedzes ciklu skaitītāju no nākamā aizdedzes cikla drīkst pārslēgt uz nulli, lai izvairītos no pārpildes problēmām.

Ja kopējais saucējs sasniedz maksimālo vērtību 65 535 ± 2, kopējo saucēju no nākamā kopējā saucēja definīcijai atbilstošā braukšanas cikla drīkst pārslēgt uz nulli, lai izvairītos no pārpildes problēmām.

---

(1)  Šī vērtība atbilst maksimālajai heksadecimālajai vērtībai 0xFFFF ar izšķirtspēju 0x1.

(2)  Piemēram, transportlīdzekļa ātrums / motora apgriezienu skaits / aprēķinātā slodze, apkārtējā temperatūra, augstums v.j.l., ekspluatācija brīvgaitā vai ekspluatācijas laiks.

(3)  Izgatavotājs drīkst izmantot papildu iebūvētu diagnosticēšanas ekrānu, piemēram, uz kontrolmērinstrumentu paneļa uzstādītu videoiekārtu, lai nodrošinātu piekļuvi ekspluatācijas veiktspējas datiem. Uz šādu papildu iekārtu neattiecas šā pielikuma prasības.

1. papildinājums

Monitoru grupas

Šajā pielikumā ir aplūkotas turpmāk minētās monitoru grupas.

| A. | Oksidācijas katalizatori
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 5. punktā. |
| --- | --- |

A.

Oksidācijas katalizatori

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 5. punktā.

| B. | Selektīvās katalītiskās reducēšanas sistēmas (SCR)
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 3. punktā. |
| --- | --- |

B.

Selektīvās katalītiskās reducēšanas sistēmas (SCR)

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 3. punktā.

| C. | Izplūdes gāzu un skābekļa sensori
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 13. punktā. |
| --- | --- |

C.

Izplūdes gāzu un skābekļa sensori

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 13. punktā.

| D. | EGR sistēmas un VVT

  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 6. un 9. punktā. |
| --- | --- |

D.

EGR sistēmas un VVT

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 6. un 9. punktā.

| E. | DPF sistēmas
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 2. punktā. |
| --- | --- |

E.

DPF sistēmas

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 2. punktā.

| F. | Padeves spiediena kontroles sistēma
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 8. punktā. |
| --- | --- |

F.

Padeves spiediena kontroles sistēma

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 8. punktā.

| G. | NOx absorbētājs
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 4. punktā. |
| --- | --- |

G.

NOx absorbētājs

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 4. punktā.

| H. | Triju veidu katalizators
  Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 15. punktā. |
| --- | --- |

H.

Triju veidu katalizators

Šai grupai raksturīgie monitori ir uzskaitīti 9.B pielikuma 3. papildinājuma 15. punktā.

| I. | Iztvaikošanas sistēmas (rezervēts) |
| --- | --- |

I.

Iztvaikošanas sistēmas (rezervēts)

| J. | Sekundārā gaisa sistēma (rezervēts) |
| --- | --- |

J.

Sekundārā gaisa sistēma (rezervēts)

Konkrēts monitors ietilpst tikai kādā no šīm grupām.

---

10. PIELIKUMS

PRASĪBAS IEROBEŽOT ĀRPUSCIKLA EMISIJU (OCE) UN EMISIJU EKSPLUATĀCIJAS LAIKĀ

1.   PIEMĒROJAMĪBA

Šajā pielikumā noteiktas veiktspējas prasības un aizliegums pielietot izslēgšanas stratēģijas attiecībā uz motoriem un transportlīdzekļiem, kas saņēmuši tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, lai nodrošinātu efektīvu emisijas kontroli plašam motoru klāstam dažādos apkārtējās vides apstākļos normālas transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā. Šajā pielikumā arī noteiktas testēšanas procedūras ārpuscikla emisijas pārbaudei tipa apstiprināšanas laikā un transportlīdzekļa faktiskās ekspluatācijas laikā.

Šā pielikuma pamatā ir starptautiskas harmonizētas OCE tehniskās prasības, Vispārējie tehniskie noteikumiem (VTN) Nr. 10.

2.   REZERVĒTS (1)

3.   DEFINĪCIJAS

3.1.   “Motora iedarbināšana” ir process no brīža, kad sāk darboties motora kloķis, līdz brīdim, kad motora apgriezienu skaits sasniedz par 150 min–1 mazāku rādītāju nekā parastais iesildīta motora brīvgaitas apgriezienu skaits (noteikts braukšanas stāvoklī transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu).

3.2.   “Motora iesildīšana” ir pietiekama motora darbība, kuras laikā dzesētāja temperatūra sasniedz vismaz 70 °C minimālo temperatūru.

3.3.   “Nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā norādījis izgatavotājs savās pārdošanas un tehniskās apkopes brošūrās, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kāda motors darbojas ar maksimālo jaudu, kā norādījis izgatavotājs savās pārdošanas un tehniskās apkopes brošūrās.

3.4.   “Regulētās emisijas” ir “gāzveida piesārņotāji” un “cietās daļiņas” (PM), kā definēts šo noteikumu 2. punktā.

4.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

Jebkuru motora sistēmu un jebkuru konstrukcijas elementu, kas var ietekmēt reglamentēto piesārņotāju emisiju, projektē, izgatavo, montē un uzstāda tā, lai motors un transportlīdzeklis atbilstu šā pielikuma noteikumiem.

4.1.   Izslēgšanas stratēģiju aizliegums

Motoru sistēmas un transportlīdzekļi nav aprīkoti ar izslēgšanas stratēģiju.

4.2.   Rezervēts (2)

5.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

5.1.   Emisiju stratēģijas

Emisiju stratēģijas ir veidotas tā, lai motora sistēma normālā darbības režīmā atbilstu šā pielikuma noteikumiem. Normāls darbības režīms ir iespējams ne tikai 6. punktā minētajos lietošanas apstākļos.

5.1.1.   Prasības emisijas pamatstratēģijai (BES)

BES nenošķir ekspluatāciju piemērojamā tipa apstiprināšanas vai sertificēšanas testā un cita veida ekspluatāciju, un apstākļos, kas nav pamatoti paredzēti piemērojamajos tipa apstiprināšanas vai sertificēšanas testos, netiek paredzēts mazāk stingrs emisiju kontroles līmenis.

5.1.2.   Prasības papildu emisijas stratēģijām (AES)

AES nesamazina emisiju kontroles efektivitāti salīdzinājumā ar BES tādos apstākļos, kādus var pamatoti sagaidīt transportlīdzekļa parastā ekspluatācijas un lietošanas laikā, izņemot, ja AES ir spēkā kāds no šiem īpašajiem izņēmumiem:

| a) | tās ekspluatācija ir pamatoti iekļauta piemērojamajos tipa apstiprinājuma testos, tostarp ārpuscikla emisijas testa procedūrās saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu, kā arī ekspluatācijas nosacījumos, kas norādīti šo noteikumu 9. punktā; |
| --- | --- |

a)

tās ekspluatācija ir pamatoti iekļauta piemērojamajos tipa apstiprinājuma testos, tostarp ārpuscikla emisijas testa procedūrās saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu, kā arī ekspluatācijas nosacījumos, kas norādīti šo noteikumu 9. punktā;

| b) | tā tiek aktivizēta, lai aizsargātu motoru un/vai transportlīdzekli pret bojājumiem vai negadījumiem; |
| --- | --- |

b)

tā tiek aktivizēta, lai aizsargātu motoru un/vai transportlīdzekli pret bojājumiem vai negadījumiem;

| c) | tā tiek aktivizēta tikai motora iedarbināšanas vai iesildīšanas laikā, kā definēts šajā pielikumā; |
| --- | --- |

c)

tā tiek aktivizēta tikai motora iedarbināšanas vai iesildīšanas laikā, kā definēts šajā pielikumā;

| d) | tās ekspluatācija tiek izmantota, lai kompensētu viena veida reglamentēto emisiju kontroli nolūkā saglabāt kontroli pār cita veida reglamentētajām emisijām īpašos apkārtējās vides vai ekspluatācijas apstākļos, kas nav pamatoti iekļauti tipa apstiprinājuma vai sertificēšanas testos. Šādas AES kopējā ietekme kompensē ārkārtēju apkārtējās vides apstākļu ietekmi, lai nodrošinātu visu reglamentēto emisiju pieņemamu kontroli. |
| --- | --- |

d)

tās ekspluatācija tiek izmantota, lai kompensētu viena veida reglamentēto emisiju kontroli nolūkā saglabāt kontroli pār cita veida reglamentētajām emisijām īpašos apkārtējās vides vai ekspluatācijas apstākļos, kas nav pamatoti iekļauti tipa apstiprinājuma vai sertificēšanas testos. Šādas AES kopējā ietekme kompensē ārkārtēju apkārtējās vides apstākļu ietekmi, lai nodrošinātu visu reglamentēto emisiju pieņemamu kontroli.

5.2.   Vispasaules harmonizētie nepārsniedzamie (WNTE) gāzveida un daļiņveida izplūdes emisiju ierobežojumi

5.2.1.   Izplūdes gāzu emisija nedrīkst pārsniegt piemērojamās emisijas robežvērtības, kas noteiktas 5.2.2. punktā.

5.2.2.   Piemērojamās emisijas robežvērtības ir šādas:

| a) | CO: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

CO: 2 000 mg/kWh;

| b) | THC: 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

THC: 220 mg/kWh;

| c) | NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

NOx: 600 mg/kWh;

| d) | PM: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

PM: 16 mg/kWh.

6.   APKĀRTĒJĀS VIDES UN EKSPLUATĀCIJAS APSTĀKĻI

WNTE emisiju ierobežojumi attiecas uz:

| a) | visām atmosfēras spiediena vērtībām, kas ir vienādas ar 82,5 kPa vai lielākas; |
| --- | --- |

a)

visām atmosfēras spiediena vērtībām, kas ir vienādas ar 82,5 kPa vai lielākas;

| b) | visām temperatūrām, kas ir vienādas ar temperatūru, ko nosaka 5. vienādojumā norādītajā atmosfēras spiedienā, vai mazākas: | (5) |
| --- | --- | --- |

b)

visām temperatūrām, kas ir vienādas ar temperatūru, ko nosaka 5. vienādojumā norādītajā atmosfēras spiedienā, vai mazākas:

Formula

(5)

kur

| T | ir apkārtējā gaisa temperatūra, K, |
| --- | --- |
| pb | ir atmosfēras spiediens, kPa; |

T

ir apkārtējā gaisa temperatūra, K,

pb

ir atmosfēras spiediens, kPa;

| c) | visu motora dzesētāju temperatūrām virs 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

visu motora dzesētāju temperatūrām virs 343 K (70 °C).

Piemērojamie apkārtējā atmosfēras spiediena un temperatūras nosacījumi ir parādīti 1. attēlā.

WNTE atmosfēras spiediena un temperatūras diapazons

1.   attēls

Atmosfēras spiediena un temperatūras apstākļu attēlojums

7.   ĀRPUSCIKLA LABORATORISKĀ TESTĒŠANA UN TRANSPORTLĪDZEKĻU MOTORU TESTĒŠANA TIPA APSTIPRINĀŠANAS LAIKĀ

Prasības attiecībā uz ārpuscikla laboratorisko testēšanu neattiecas uz dzirksteļaizdedzes motoru tipa apstiprināšanu saskaņā ar šiem noteikumiem.

7.1.   Vispasaules harmonizētā nepārsniedzamā ierobežojuma kontroles apgabals

Vispasaules harmonizētā nepārsniedzamā ierobežojuma (WNTE) kontroles apgabalā ietilpst motora apgriezienu skaits un slodzes punkti, kas definēti 7.1.1.–7.1.6. punktā. WNTE kontroles apgabala piemēra ilustrācija ir sniegta 2. attēlā.

7.1.1.   Motora apgriezienu skaita diapazons

WNTE kontroles apgabalā ietilpst darbības apgriezienu skaita diapazons no 30. procentiles WHTC testa cikla kumulatīvā apgriezienu skaita sadalījumā, iekļaujot brīvgaitu (n30), līdz augstākajam apgriezienu skaitam, ar kuru tiek sasniegti 70 % maksimālās jaudas (nhi). Konkrēta motora WNTE kumulatīvās apgriezienu skaita frekvences sadalījuma piemērs ir sniegts 3. attēlā.

7.1.2.   Motora griezes momenta diapazons

WNTE kontroles apgabalā ir iekļauti visi motora slodzes punkti, kuros griezes moments ir vienāds ar 30 % no motora maksimālā griezes momenta vai lielāks.

7.1.3.   Motora jaudas diapazons

Neatkarīgi no 7.1.1. un 7.1.2. punkta noteikumiem no WNTE kontroles apgabala visām emisijām izslēdz visus ātruma un slodzes punktus zem 30 % no motora maksimālās jaudas.

7.1.4.   Motoru saimes jēdziena piemērošana

Principā jebkuram motoram, kas pieder pie motoru saimes ar unikālu griezes momenta/jaudas līkni, būs individuāls WNTE kontroles apgabals. Ekspluatācijas testos piemēro attiecīgā motora individuālo WNTE kontroles apgabalu. Tipa apstiprināšanas (sertificēšanas) testos piemērojot WHDC VTN motoru saimes koncepciju, izgatavotājs var izvēlēties piemērot motoru saimei vienu WNTE kontroles apgabalu saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | var izmantot vienu WNTE kontroles apgabala motora apgriezienu skaita diapazonu, ja izmērītais motora apgriezienu skaits n30 un nhi ir ±3 % no izgatavotāja ziņotā motora apgriezienu skaita; ja kāda motora apgriezienu skaits pārsniedz pielaidi, WNTE kontroles apgabala noteikšanai izmanto izmērīto motora apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

a)

var izmantot vienu WNTE kontroles apgabala motora apgriezienu skaita diapazonu, ja izmērītais motora apgriezienu skaits n30 un nhi ir ±3 % no izgatavotāja ziņotā motora apgriezienu skaita; ja kāda motora apgriezienu skaits pārsniedz pielaidi, WNTE kontroles apgabala noteikšanai izmanto izmērīto motora apgriezienu skaitu;

| b) | var izmantot vienu WNTE kontroles apgabala motora griezes momenta/jaudas diapazonu, ja tas pārklāj visu šīs motoru saimes diapazonu no augstākās vērtības līdz zemākajai. Atļauts arī grupēt motoru rādītājus dažādos WNTE kontroles apgabalos. |
| --- | --- |

b)

var izmantot vienu WNTE kontroles apgabala motora griezes momenta/jaudas diapazonu, ja tas pārklāj visu šīs motoru saimes diapazonu no augstākās vērtības līdz zemākajai. Atļauts arī grupēt motoru rādītājus dažādos WNTE kontroles apgabalos.

2.   attēls

WNTE kontroles apgabala piemērs

3.   attēls

WNTE kumulatīvās apgriezienu skaita frekvences sadalījuma piemērs

7.1.5.   Dažu WNTE ekspluatācijas punktu izslēgšana

Izgatavotājs var pieprasīt tipa apstiprinātājai iestādei sertifikācijas vai tipa apstiprināšanas testos izslēgt no WNTE kontroles apgabala dažus 7.1.1.–7.1.4. punktā definētos ekspluatācijas punktus. Tipa apstiprinātāja iestāde var atļaut tos izslēgt, ja izgatavotājs var uzskatāmi pierādīt, ka motors nekādā transportlīdzekļu kombinācijā nespēj darboties šādos punktos.

7.2.   Vispasaules harmonizētā nepārsniedzamā ierobežojuma pārbaudes minimālais ilgums un datu paraugu ņemšanas biežums

7.2.1.   Lai uzskatāmi pierādītu atbilstību 5.2. punktā minētajiem WNTE emisiju ierobežojumiem, motoru darbina 7.1. punktā definētajā WNTE kontroles apgabalā un vismaz 30 sekundes mēra un iekļauj tā emisijas. WNTE notikumu definē kā vienotu integrētu emisiju kopumu laikā. Piemēram, 65 sekundes ilga motora nepārtraukta darbināšana WNTE kontroles apgabalā un apkārtējās vides apstākļos ir viens WNTE notikums, un no tā tiktu aprēķināts vidējais emisiju rādītājs visam 65 sekunžu periodam. Laboratoriskās testēšanas gadījumā tiek piemērots 7.5. punktā noteiktais integrēšanas periods.

7.2.2.   Ja motors ir aprīkots ar emisiju kontrolierīcēm, kurām ir periodiskās reģenerācijas notikumi, un WNTE testa laikā rodas reģenerācijas notikums, periodam, ko izmanto vidējo vērtību aprēķināšanai, jābūt vienādam ar reģenerācijas notikumu starplaiku ilguma reizinājumu ar pilnu reģenerācijas notikumu skaitu paraugu ņemšanas periodā vai ilgākam. Šo prasību piemēro tikai motoriem, kuri nosūta elektronisku signālu, kas norāda uz reģenerācijas notikuma sākumu.

7.2.3.   WNTE notikums ir tādu datu secība, kas ievākti ar vismaz 1 Hz biežumu, darbinot motoru WNTE kontroles apgabalā vismaz minimālo notikuma ilgumu vai ilgāk. Izmērītajiem emisiju datiem aprēķina vidējo rādītāju par visu katra WNTE notikumu laiku.

7.3.   Ekspluatācijas testēšana

Tipa apstiprināšanas laikā veic PEMS demonstrēšanas testu, testējot cilmes motoru transportlīdzeklī saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto procedūru.

7.3.1.   Izgatavotājs var izvēlēties transportlīdzekli, ko izmanto testēšanai, taču tipa apstiprinātājai iestādei ir jāapstiprina šāda transportlīdzekļa izvēle. PEMS demonstrēšanas testam izmantotā transportlīdzekļa parametriem jābūt reprezentatīviem attiecībā uz motora sistēmai paredzēto transportlīdzekļu kategoriju. Transportlīdzeklis var būt prototipa transportlīdzeklis.

7.3.2.   Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma transportlīdzeklī var testēt papildu motoru no šīs motoru saimes vai ekvivalentu motoru no citas transportlīdzekļu kategorijas.

7.4.   Vispasaules harmonizētie nepārsniedzamie ierobežojumi laboratorijas testos

Ja laboratorijas testi tiek veikti, pamatojoties uz šā pielikuma noteikumiem, tiek piemērots turpmāk minētais nosacījums.

7.4.1.   Reglamentētu piesārņotāju īpašās masas emisijas nosaka, pamatojoties uz nejauši definētiem testēšanas punktiem, kas izkliedēti visā WNTE kontroles apgabalā. Visi testēšanas punkti ir ietverti trijās nejauši izvēlētās režģa šūnās, kas novietotas virs kontroles apgabala. Ja motora nominālais apgriezienu skaits ir mazāks par 3 000 min-1, režģim ir 9 šūnas, un, ja motora nominālais apgriezienu skaits ir 3 000 min-1 vai lielāks, režģim ir 12 šūnas. Režģus definē šādi:

| a) | režģa ārējās robežas ir izlīdzinātas ar WNTE kontroles apgabalu; |
| --- | --- |

a)

režģa ārējās robežas ir izlīdzinātas ar WNTE kontroles apgabalu;

| b) | 9 šūnu režģiem — 2 vertikālas vienādā attālumā novilktas līnijas starp motora apgriezienu skaita n30 un nhi, vai 12 šūnu režģiem — 3 vertikālas vienādā attālumā novilktas līnijas starp motora apgriezienu skaitu n30 un nhi; |
| --- | --- |

b)

9 šūnu režģiem — 2 vertikālas vienādā attālumā novilktas līnijas starp motora apgriezienu skaita n30 un nhi, vai 12 šūnu režģiem — 3 vertikālas vienādā attālumā novilktas līnijas starp motora apgriezienu skaitu n30 un nhi;

| c) | 2 līnijas vienādā attālumā no motora griezes momenta (1⁄3), kas krusto katru vertikālo līniju WNTE kontroles apgabalā. |
| --- | --- |

c)

2 līnijas vienādā attālumā no motora griezes momenta (1⁄3), kas krusto katru vertikālo līniju WNTE kontroles apgabalā.

Konkrētiem motoriem piemērotu režģu piemēri redzami 5. un 6. attēlā.

7.4.2.   Katrā no izraudzītajām 3 režģa šūnām ir 5 nejauši testa punkti, tāpēc kopumā jāpārbauda 15 nejauši punkti WNTE kontroles apgabalā. Katru šūnu testē pēc kārtas, pirms pārejas uz nākamo šūnu vispirms pārbaudot visus 5 vienas režģa šūnas punktus. Testa punktus apvieno vienā pakāpeniskā vienmērīgā testa ciklā.

7.4.3.   Režģa šūnu testēšanas secību un režģa šūnā esošo punktu testēšanas secību nosaka pēc nejaušības principa. Testējamās 3 režģa šūnas, 15 testa punktus, režģa šūnu testēšanas secību un režģa šūnas punktu testēšanas secību izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde vai sertificēšanas iestāde, izmantojot atzītas statistiskās nejaušas izvēles metodes.

7.4.4.   Reglamentētu gāzveida piesārņotāju izmērītās vidējās īpašās masas emisijas nevienā testa ciklā, ko veic režģa šūnā ar 5 testa punktiem, nedrīkst pārsniegt 5.2. punktā norādītās WNTE robežvērtības.

7.4.5.   Reglamentētu daļiņveida piesārņotāju izmērītās vidējās īpašās masas emisijas visā 15 testa punktu ciklā nedrīkst pārsniegt 5.2. punktā norādītās WNTE robežvērtības.

7.5.   Laboratorijas testa procedūra

7.5.1.   Pēc WHSC cikla pabeigšanas trīs minūtes veic motora pirmapstrādi WHSC 9. režīmā. Testēšanas secība sākas tūlīt pēc pirmapstrādes posma pabeigšanas.

7.5.2.   Motoru katrā nejaušajā testēšanas punktā darbina 2 minūtes. Šajā laikā ir iekļauta pakāpe no iepriekšējā vienmērīgās secības punkta uz nākamo. Pāreja no viena testa punktu uz otru attiecībā uz motora apgriezienu skaitu un slodzi ir lineāra un ilgst 20 ± 1 sekundi.

7.5.3.   Kopējais testa laiks no sākuma līdz beigām ir 30 minūtes. Katru 5 nejauši izvēlēto režģa šūnas punktu kopuma testa ilgums ir 10 minūtes, mērot no 1. punkta sākuma pakāpes līdz vienmērīgā cikla 5. punkta mērījuma beigām. Testēšanas procedūras secība ir parādīta 5. attēlā.

7.5.4.   WNTE laboratorijas tests atbilst 4. pielikuma 7.8.7. punkta pārbaudes statistikas prasībām.

7.5.5.   Emisiju mērījumus veic saskaņā ar 4. pielikuma 7.5., 7.7. un 7.8. punktu.

7.5.6.   Testu rezultātu aprēķinus veic saskaņā ar 4. pielikuma 8. punktu.

4.   attēls

WNTE testa cikla sākuma shematisks piemērs

5. un 6.   attēls

WNTE testa ciklu režģi

7.6.   Noapaļošana

Katru galīgo testa rezultātu noapaļo līdz tādam pašam decimālzīmju skaitam, kāds norādīts piemērojamajā WHDC emisiju standartā, paturot vienu papildu zīmīgo ciparu saskaņā ar ASTM E 29-06. Starpvērtības, no kurām iegūst galīgo bremzēšanai raksturīgo emisiju rezultātu, noapaļot nav atļauts.

8.   REZERVĒTS

9.   REZERVĒTS

10.   APLIECINĀJUMS PAR ĀRPUSCIKLA EMISIJU ATBILSTĪBU

Tipa apstiprinājuma pieteikumā izgatavotājs iekļauj apliecinājumu, ka motoru saime vai transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu prasībām, kas nosaka ārpuscikla emisiju ierobežojumus. Papildus šim apliecinājumam pārbauda atbilstību attiecīgiem emisiju ierobežojumiem un ekspluatācijai piemērojamajām prasībām, veicot papildu testus.

10.1.   Apliecinājuma par ārpuscikla emisiju atbilstību piemērs

Turpmāk ir sniegts apliecinājuma par atbilstību piemērs.

“(Izgatavotāja nosaukums) apliecina, ka šīs motoru saimes motori atbilst visām šā pielikuma prasībām. (Izgatavotāja nosaukums) izsaka šo apliecinājumu godprātīgi un ir veicis motoru saimes motoru emisiju rādītāju pienācīgu tehnisko novērtējumu attiecīgajā ekspluatācijas un vides apstākļu diapazonā.”

10.2.   Apliecinājuma par ārpuscikla emisiju atbilstību pamats

Izgatavotājs savās telpās uzglabā visus reģistrētos testu datus, inženiertehniskās analīzes, kā arī citu informāciju, uz kuras balstās ziņojums par OCE atbilstību. Šo informāciju izgatavotājs iesniedz sertificēšanas iestādei vai tipa apstiprinātājai iestādei pēc pieprasījuma.

OCE

11.   DOKUMENTĀCIJA

Tipa apstiprinātāja iestāde var izvēlēties pieprasīt izgatavotājam iesniegt dokumentu paketi. Tajā jāapraksta visi konstrukcijas elementi, motora emisijas kontroles stratēģija un līdzekļi, ar kādiem tā kontrolē izvades mainīgos rādītājus, un tas, vai kontrole ir tieša vai netieša.

Informācijā var ietvert emisijas kontroles stratēģijas pilnu aprakstu. Var iekļaut arī informāciju par visu AES un BES darbību, ietverot to parametru aprakstu, ko maina AES, un robežnosacījumus, kādos darbojas AES, kā arī norādi, kura AES vai BES visdrīzāk darbosies šā pielikuma testa procedūru apstākļos.

AES

BES

AES

AES

AES

BES

---

(1)  Šā pielikuma numerācija atbilst OCE VTN Nr. 10 numerācijai. Tomēr atsevišķi OCE VTN punkti šajā pielikumā nav nepieciešami.

1

OCE

OCE

(2)  Šā pielikuma numerācija atbilst OCE VTN Nr. 10 numerācijai. Tomēr atsevišķi OCE VTN punkti šajā pielikumā nav nepieciešami.

2

OCE

OCE

1. papildinājums

PEMS demonstrēšanas tests tipa apstiprināšanai

A.1.1.   Ievads

Šajā papildinājumā ir izklāstīta PEMS demonstrēšanas testa procedūra tipa apstiprināšanai.

A.1.2.   Testējamais transportlīdzeklis

A.1.2.1.   PEMS demonstrēšanas testam izmantotais transportlīdzeklis ir reprezentatīvs attiecībā uz transportlīdzekļu kategoriju, kurai ir paredzēts uzstādīt attiecīgo motoru sistēmu. Šis transportlīdzeklis var būt transportlīdzekļa prototips vai pielāgots izgatavotais transportlīdzeklis.

A.1.2.2.   Jādemonstrē ECU datu plūsmas informācijas pieejamība un atbilstība (piemēram, saskaņā ar šo noteikumu 8. pielikuma 5. punkta nosacījumiem).

A.1.3.   Testa apstākļi

A.1.3.1   Transportlīdzekļa kravnesība

Transportlīdzekļa krava ir 50–60 % no transportlīdzekļa maksimālās kravnesības saskaņā ar II pielikumu.

A.1.3.2.   Apkārtējās vides apstākļi

Testu veic 8. pielikuma 4.2. punktā aprakstītajos apkārtējās vides apstākļos.

A.1.3.3.   Motora dzesētāja temperatūra atbilst 8. pielikuma 4.3. punktam.

A.1.3.4.   Degviela, smēreļļa un reaģents

Degviela, smēreļļa un reaģents izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai atbilst 8. pielikuma 4.4. punkta nosacījumiem.

A.1.3.5.   Brauciena un ekspluatācijas prasības

Brauciena un ekspluatācijas prasības ir aprakstītas 8. pielikuma 4.5.–4.6.8. punktā.

A.1.4.   Emisijas novērtējums

A.1.4.1.   Testu veic un testa rezultātus aprēķina saskaņā ar 8. pielikuma 6. punkta noteikumiem.

A.1.5.   Ziņojums

A.1.5.1.   Tehniskajā ziņojumā, kurā ir aprakstīts PEMS demonstrēšanas tests, tiek norādītas darbības un rezultāti un sniegta vismaz šāda informācija:

| a) | vispārīga informācija, kas aprakstīta 8. pielikuma 10.1.1. punktā; |
| --- | --- |

a)

vispārīga informācija, kas aprakstīta 8. pielikuma 10.1.1. punktā;

| b) | paskaidrojums, kāpēc testam izmantoto(-os) transportlīdzekli(-ļus) var uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz motoru sistēmai paredzēto transportlīdzekļu kategoriju; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojums, kāpēc testam izmantoto(-os) transportlīdzekli(-ļus) var uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz motoru sistēmai paredzēto transportlīdzekļu kategoriju;

| c) | informācija par testēšanas iekārtām un testa dati saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.3. un 10.1.4. punktā; |
| --- | --- |

c)

informācija par testēšanas iekārtām un testa dati saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.3. un 10.1.4. punktā;

| d) | informācija par testēto motoru saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.5. punktā; |
| --- | --- |

d)

informācija par testēto motoru saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.5. punktā;

| e) | informācija par testam izmantoto transportlīdzekli saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.6. punktā; |
| --- | --- |

e)

informācija par testam izmantoto transportlīdzekli saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.6. punktā;

| f) | informācija par maršruta parametriem saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.7. punktā; |
| --- | --- |

f)

informācija par maršruta parametriem saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.7. punktā;

| g) | informācija par momentāni izmērītajiem un aprēķinātajiem datiem saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.8. un 10.1.9. punktā; |
| --- | --- |

g)

informācija par momentāni izmērītajiem un aprēķinātajiem datiem saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.8. un 10.1.9. punktā;

| h) | informācija par vidējiem un integrētiem datiem saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.10. punktā; |
| --- | --- |

h)

informācija par vidējiem un integrētiem datiem saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.10. punktā;

| i) | testa nokārtošanas vai nenokārtošanas rezultāti saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.11. punktā; |
| --- | --- |

i)

testa nokārtošanas vai nenokārtošanas rezultāti saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.11. punktā;

| j) | informācija par testa verifikācijām saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.12. punktā. |
| --- | --- |

j)

informācija par testa verifikācijām saskaņā ar aprakstu 8. pielikuma 10.1.12. punktā.

---

11. PIELIKUMS

PRASĪBAS PAREIZAS NOX KONTROLES PASĀKUMU DARBĪBAS NODROŠINĀŠANAI

1.   IEVADS

Šajā pielikumā noteiktas prasības pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai. Tajā iekļautas prasības attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuros emisiju samazināšanai izmanto reaģentu.

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

Visas motoru sistēmas, uz kurām attiecas šis pielikums, konstruē, izgatavo un uzstāda tā, lai tās atbilstu šīm prasībām visā motora normālas ekspluatācijas laikā normālos izmantošanas apstākļos. Šā mērķa sasniegšanā ir pieņemams, ka motoriem, kas izmantoti, pārsniedzot atbilstīgo ilgizturības periodu, kurš definēts šo noteikumu 5.4. punktā, varētu būt zemāka pārraudzības sistēmas veiktspēja un jutīgums.

2.1.   Alternatīvs apstiprinājums

2.1.1.   Rezervēts (1).

2.2.   Nepieciešamā informācija

2.2.1.   Izmantojot 1. pielikumā doto paraugu, izgatavotājs sniedz informāciju, kas pilnībā apraksta šajā pielikumā aplūkotās motora sistēmas funkcionālos ekspluatācijas parametrus.

2.2.2.   Savā tipa apstiprinājuma pieteikumā izgatavotājs norāda visu katras emisiju kontroles sistēmas patērēto reaģentu īpašības. Šajā specifikācijā norāda tipu un koncentrāciju, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskiem standartiem.

2.2.3.   Sagatavojot tipa apstiprinājuma pieteikumu, tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz detalizētu rakstisku informāciju, kurā pilnībā aprakstītas vadītāja brīdināšanas sistēmas funkcionālās darbības īpašības, kā noteikts saskaņā ar 4. punktu, un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, funkcionālās darbības īpašības, kā noteikts saskaņā ar 5. punktu.

2.2.4.   Ja izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinājuma pieteikumu motoram vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai, tas dokumentu paketē, kas minēta šo noteikumu 3.1.3., 3.2.3. vai 3.3.3. punktā, iekļauj attiecīgas prasības, kuras nodrošinās, ka transportlīdzeklis tā ekspluatācijas laikā uz ceļa vai jebkur citur pēc nepieciešamības atbilst šā pielikuma prasībām. Dokumentācija ietver šādu informāciju:

| a) | detalizētas tehniskās prasības, tostarp nosacījumus, kas nodrošina savietojamību ar motora sistēmā iekļauto pārraudzības, brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

a)

detalizētas tehniskās prasības, tostarp nosacījumus, kas nodrošina savietojamību ar motora sistēmā iekļauto pārraudzības, brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām;

| b) | pārbaudes procedūru, kas jāievēro, uzstādot motoru transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

b)

pārbaudes procedūru, kas jāievēro, uzstādot motoru transportlīdzeklī.

To, vai pastāv šādas uzstādīšanas prasības un vai tās ir piemērotas, var noteikt motora sistēmas apstiprināšanas laikā.

Dokumentācija, kas iepriekš minēta a) un b) apakšpunktā, nav vajadzīga, ja izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinājuma pieteikumu transportlīdzeklim attiecībā uz emisijām.

2.3.   Darbības apstākļi

2.3.1.   Jebkurai motoru sistēmai, uz kuru attiecas šis pielikums, ir jāpilda emisiju kontroles funkcija attiecīgā reģiona teritorijā (piemēram, Eiropas Savienībā) parasti sastopamajos vides apstākļos, jo īpaši, zemas temperatūras apstākļos saskaņā ar 10. pielikumu.

2.3.2.   Emisiju kontroles pārraudzības sistēmai jādarbojas:

| a) | apkārtējā temperatūrā no 266 K līdz 308 K (no -7 °C līdz 35 °C); |
| --- | --- |

a)

apkārtējā temperatūrā no 266 K līdz 308 K (no -7 °C līdz 35 °C);

| b) | augstumā, kas nepārsniedz 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

augstumā, kas nepārsniedz 1 600 m;

| c) | ja motora dzesēšanas šķidruma temperatūra pārsniedz 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

ja motora dzesēšanas šķidruma temperatūra pārsniedz 343 K (70 °C).

Šo punktu nepiemēro gadījumos, kad pārrauga reaģenta līmeni uzglabāšanas tvertnē, kur pārraudzību veic visos apstākļos, kad mērījumu veikšana ir tehniski iespējama, tostarp visos apstākļos, kad šķidrs reaģents nav sasalis.

2.4.   Aizsardzība pret reaģenta sasalšanu

2.4.1.   Izgatavotājs var izmantot apsildāmu vai neapsildāmu reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu saskaņā ar 2.3.1. punkta vispārīgajām prasībām. Apsildāmajai sistēmai jāatbilst 2.4.2. punkta prasībām. Neapsildāmajai sistēmai jāatbilst 2.4.3. punkta prasībām.

2.4.1.1.   Neapsildāmas reaģenta tvertnes un dozēšanas sistēmas izmantošanu norāda transportlīdzekļa īpašniekam paredzētās rakstiskās instrukcijās.

2.4.2.   Apsildāma reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma

2.4.2.1.   Ja reaģents ir sasalis, izgatavotājs nodrošina, ka reaģents ir pieejams vēl maksimāli 70 minūtes pēc transportlīdzekļa iedarbināšanas, kad apkārtējā temperatūra ir 266 K (-7 °C).

2.4.2.2.   Demonstrēšana

| 2.4.2.2.1. | Reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu impregnē 255 K (-18 °C) temperatūrā 72 stundas vai līdz brīdim, kad reaģenta lielākā daļa kļūst cieta. |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

Reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu impregnē 255 K (-18 °C) temperatūrā 72 stundas vai līdz brīdim, kad reaģenta lielākā daļa kļūst cieta.

| 2.4.2.2.2. | Pēc 2.4.2.2.1. punktā aprakstītā impregnēšanas perioda motoru iedarbina un darbina 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras apstākļos šādi: 10 līdz 20 minūtes brīvgaitā, pēc tam līdz 50 minūtēm ne vairāk kā ar 40 % slodzi. |
| --- | --- |

2.4.2.2.2.

Pēc 2.4.2.2.1. punktā aprakstītā impregnēšanas perioda motoru iedarbina un darbina 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras apstākļos šādi: 10 līdz 20 minūtes brīvgaitā, pēc tam līdz 50 minūtēm ne vairāk kā ar 40 % slodzi.

| 2.4.2.2.3. | Reaģenta dozēšanas sistēmai ir pilnībā jāfunkcionē 2.4.2.2.1. un 2.4.2.2.2. punktā aprakstīto testa procedūru beigās. |
| --- | --- |

2.4.2.2.3.

Reaģenta dozēšanas sistēmai ir pilnībā jāfunkcionē 2.4.2.2.1. un 2.4.2.2.2. punktā aprakstīto testa procedūru beigās.

| 2.4.2.2.4. | Atbilstību 2.4.2.2. punkta prasībām var demonstrēt, testējot saldēšanas kamerā, kas aprīkota ar motora vai transportlīdzekļa dinamometru, vai balstoties uz tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinātām transportlīdzekļa lauka pārbaudēm. |
| --- | --- |

2.4.2.2.4.

Atbilstību 2.4.2.2. punkta prasībām var demonstrēt, testējot saldēšanas kamerā, kas aprīkota ar motora vai transportlīdzekļa dinamometru, vai balstoties uz tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinātām transportlīdzekļa lauka pārbaudēm.

2.4.3.   Neapsildāma reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma

2.4.3.1.   Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, ja reaģenta dozēšana nenotiek ≤ 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras apstākļos.

2.4.3.2.   5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta dozēšana nenotiek ≤ 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras apstākļos maksimāli 70 minūtes pēc transportlīdzekļa iedarbināšanas.

2.5.   Katrā transportlīdzeklī uzstādītajā reaģenta tvertnē ir līdzekļi parauga ņemšanai no jebkura tvertnē esošā šķidruma, un, to darot, nav nepieciešama informācija, kas neglabājas transportlīdzeklī. Parauga ņemšanas vieta ir viegli pieejama, neizmantojot īpašus instrumentus vai ierīces. Atslēgas vai sistēmas, ko parasti izmanto transportlīdzeklī, lai bloķētu piekļuvi tvertnei, šajā punktā netiek uzskatītas par speciāliem rīkiem vai ierīcēm.

3.   APKOPES PRASĪBAS

3.1.   Visiem tādu jaunu transportlīdzekļu vai jaunu motoru īpašniekiem, kuru tips apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, izgatavotājs izsniedz vai liek izsniegt rakstiskas instrukcijas par emisiju kontroles sistēmu un tās pareizu darbību.

Šīs instrukcijas informē, ka, ja transportlīdzekļa emisiju kontroles sistēma nedarbosies pareizi, vadītāja brīdināšanas sistēma informēs vadītāju par problēmu un ka, ignorējot šo brīdinājumu, ieslēgsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, liecinot par to, ka ir radusies situācija, kad transportlīdzeklis nevar efektīvi veikt savu uzdevumu.

3.2.   Instrukcijas informē par transportlīdzekļa pareizas izmantošanas un apkopes prasībām, lai saglabātu emisiju veiktspēju, tostarp attiecīgā gadījumā par pareizu izmantojamo reaģentu lietošanu.

3.3.   Instrukcijas ir sagatavotas skaidrā un vienkāršā valodā, tās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā jauno transportlīdzekli vai motoru pārdod vai reģistrē.

3.4.   Instrukcijās norāda, vai transportlīdzekļa lietotājam ir jāuzpilda izmantojamais reaģents tehniskās apkopes intervālu starplaikā. Instrukcijās arī norāda, kādai jābūt reaģenta kvalitātei. Ir doti norādījumi, kā lietotājam ir jāuzpilda reaģenta tvertne. Tāpat ir dota informācija par ticamāko reaģenta patēriņu atbilstīgi transportlīdzekļa tipam un par to, cik bieži reaģentu būtu nepieciešams atkārtoti uzpildīt.

3.5.   Instrukcijās norāda, ka pareizajām specifikācijām atbilstīga reaģenta izmantošana un uzpildīšana ir būtiska, lai transportlīdzeklis atbilstu šim transportlīdzekļa tipam piemērojamajām atbilstības sertifikāta piešķiršanas prasībām.

3.6.   Instrukcijās norāda, ka tāda transportlīdzekļa ekspluatācija, kurā neizmanto nekādu reaģentu, ja tas nepieciešams emisiju samazināšanai, var tikt uzskatīta par noziedzīgu nodarījumu.

3.7.   Instrukcijas izskaidro, kā darbojas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. Turklāt ir paskaidrots, kā brīdināšanas sistēmas ziņojumu ignorēšana un reaģenta nepapildināšana vai problēmas nenovēršana var ietekmēt transportlīdzekļa darbību un kļūdu reģistrēšanu.

4.   VADĪTĀJA BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

4.1.   Transportlīdzeklī ir vadītāja brīdināšanas sistēma, kas ar vizuāliem brīdinājumiem informē vadītāju par zemu reaģenta līmeni, neatbilstošu reaģenta kvalitāti, pārāk mazu reaģenta patēriņa ātrumu vai darbības traucējumu, kura cēlonis var būt bojājums, kas laicīgas nenovēršanas gadījumā liks aktivizēties sistēmai, kura prasa vadītāja reakciju. Brīdināšanas sistēma aktivizējas arī tad, kad ir aktivizējusies 5. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

4.2.   9.B pielikumā aprakstīto transportlīdzeklī iebūvētās diagnosticēšanas (OBD) sistēmas ekrāna sistēmu nedrīkst izmantot, lai dotu 4.1. punktā aprakstītos vizuālos brīdinājumus. Šajā gadījumā brīdinājums atšķiras no OBD sistēmas brīdinājuma (t. i., MI — darbības traucējumu indikators) vai cita brīdinājuma, kas saistīts ar motora tehnisko apkopi. Nav paredzēta iespēja izslēgt brīdināšanas sistēmu vai vizuālos brīdinājumus, izmantojot skenēšanas instrumentu, ja nav novērsta problēma, kas lika aktivizēties brīdināšanas sistēmai. Brīdināšanas sistēmas un vizuālo brīdinājumu aktivizēšanās un deaktivizēšanās nosacījumi ir aprakstīti šā pielikuma 2. papildinājumā.

4.3.   Vadītāja brīdināšanas sistēma var uz ekrāna attēlot īsus paziņojumus, tostarp paziņojumus, kuros skaidri norādīti šādi dati:

| a) | atlikušais attālums vai laiks līdz brīdim, kad aktivizēsies pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, vai sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju; |
| --- | --- |

a)

atlikušais attālums vai laiks līdz brīdim, kad aktivizēsies pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, vai sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju;

| b) | griezes momenta samazināšanās līmenis; |
| --- | --- |

b)

griezes momenta samazināšanās līmenis;

| c) | nosacījumi, kādos iespējams atjaunot transportlīdzekļa tehnisko stāvokli. |
| --- | --- |

c)

nosacījumi, kādos iespējams atjaunot transportlīdzekļa tehnisko stāvokli.

Sistēma, ko izmanto šajā punktā minēto paziņojumu attēlošanai, var būt tā pati, kuru izmanto OBD vai citiem tehniskās apkopes nolūkiem.

4.4.   Pēc izgatavotāja izvēles brīdināšanas sistēmā var ietilpt skaņas signāls, lai pievērstu vadītāja uzmanību. Ir pieļaujams, ka vadītājs skaņas brīdinājumus izslēdz.

4.5.   Vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kā aprakstīts 6.2., 7.2., 8.4. un 9.3. punktā.

4.6.   Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, kad vairs nepastāv apstākļi, kas likuši tai aktivizēties. Nav iespējama vadītāja brīdināšanas sistēmas automātiska izslēgšanās, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni.

4.7.   Brīdināšanas sistēmas darbību var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus, ar drošību saistītus paziņojumus.

4.8.   Transportlīdzekļos, kas paredzēti glābšanas dienestiem, vai transportlīdzekļos, kas konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu un sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām, var būt iekārta, kuras ļauj vadītājam padarīt blāvākus brīdināšanas sistēmas vizuālos brīdinājumus.

4.9.   Sīkāka informācija par vadītāja brīdināšanas sistēmas ieslēgšanās un izslēgšanās procedūrām norādīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

4.10.   Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, izgatavotājs demonstrē vadītāja brīdināšanas sistēmas darbību šā pielikuma 1. papildinājumā noteiktajā veidā.

5.   SISTĒMA, KAS PRASA VADĪTĀJA REAKCIJU

5.1.   Transportlīdzeklī ir divpakāpju sistēma, kas prasa vadītāja reakciju; sākumā aktivizējas pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju (veiktspējas ierobežojumi), un pēc tam aktivizējas sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju (kad transportlīdzeklis vairs nav tehniskā kārtībā).

5.2.   Prasība par sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, neattiecas uz motoriem vai transportlīdzekļiem, kuri paredzēti glābšanas dienestiem, vai motoriem transportlīdzekļos, kuri konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu un sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām. Sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, pilnībā atslēgt var tikai motora vai transportlīdzekļa izgatavotājs.

5.3.   Pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju

Pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, samazina maksimālo iespējamo motora griezes momentu motora ātruma diapazonā starp maksimālo griezes momenta ātrumu un regulatora pārtraukumpunktu par 25 %, kā aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājumā. Maksimālais iespējamais samazinātais motora griezes moments, kas ir mazāks par maksimālo motora griezes momentu pirms griezes momenta samazināšanas, nedrīkst pārsniegt samazināto griezes momentu pie šāda ātruma.

Pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, kad transportlīdzeklis pirmo reizi apstājas pēc 6.3., 7.3., 8.5. un 9.4. punktā minēto nosacījumu iestāšanās.

5.4.   Sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Motora vai transportlīdzekļa izgatavotājs uzstāda vismaz vienu no 5.4.1.–5.4.3. punktā aprakstītajām sistēmām, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, kā arī 5.4.4. punktā aprakstīto sistēmu, kas liek “pārtraukt darbību pēc noteikta laika perioda”.

5.4.1.   Sistēma, kas liek “pārtraukt darbību pēc atkārtotas iedarbināšanas”, ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 20 km/h (“vislēnākais režīms”) pēc tam, kad motors pēc vadītāja pieprasījuma ir izslēgts (“aizdedzes izslēgšana”).

5.4.2.   Sistēma, kas liek “pārtraukt darbību pēc degvielas uzpildes”, ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 20 km/h (“vislēnākais režīms”) pēc tam, kad līmenis degvielas tvertnē palielinājies par izmērāmu lielumu, kas nevar būt vairāk par 10 % no degvielas tvertnes tilpuma un ko apstiprinājusi tipa apstiprinātāja iestāde, balstoties uz degvielas līmeņa mērītāja tehniskajām iespējām un izgatavotāja paziņojumu.

5.4.3.   Sistēma, kas liek “pārtraukt darbību pēc novietošanas stāvvietā”, ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 20 km/h (“vislēnākais režīms”) pēc tam, kad transportlīdzeklis nav darbojies vairāk kā vienu stundu.

5.4.4.   Sistēma, kas liek “pārtraukt darbību pēc noteikta laika perioda”, ierobežo transportlīdzekļa ātrumu līdz 20 km/h (“vislēnākais režīms”), kad transportlīdzeklis pirmoreiz apstājas pēc astoņu stundu ilgas motora darbošanās, ja iepriekš nav aktivizējusies neviena no 5.4.1.–5.4.3. punktā aprakstītajām sistēmām.

5.5.   Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek ieslēgta, kā noteikts 6.3., 7.3., 8.5. un 9.4. punktā.

5.5.1.   Kad sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, ir konstatējusi, ka jāaktivizē sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, paliek ieslēgta, līdz transportlīdzekļa ātrums tiek ierobežots līdz 20 km/h (“vislēnākais režīms”).

5.6.   Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, izslēdzas, kad novērsti nosacījumi, kuri likuši tai aktivizēties. Šī sistēma neizslēdzas automātiski, ja nav novērsts tās iedarbināšanas cēlonis.

5.7.   Sīkāka informācija par sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, ieslēgšanās un izslēgšanās procedūrām sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

5.8.   Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājumam saskaņā ar šiem noteikumiem, izgatavotājs demonstrē sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību, kā noteikts šā pielikuma 1. papildinājumā.

6.   REAĢENTA PIEEJAMĪBA

6.1.   Reaģenta indikators

Transportlīdzeklim uz vadības paneļa ir speciāls indikators, kas skaidri informē transportlīdzekļa vadītāju par reaģenta līmeni reaģenta uzglabāšanas tvertnē. Reaģenta indikatora minimālie pieņemamie darbības rādītāji paredz, ka tas nepārtraukti uzrāda reaģenta līmeni, kamēr 4. punktā minētā vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, lai ziņotu par problēmām, kas saistītas ar reaģenta pieejamību. Reaģenta indikatoram var būt gan analogais, gan ciparu ekrāns, kas reaģenta līmeni var attēlot kā pilnas tvertnes tilpuma, atlikušā reaģenta daudzuma vai aprēķinātā braukšanas attāluma atlikušās daļas proporcionālo daļu.

Reaģenta indikatoru novieto degvielas līmeņa indikatora tiešā tuvumā.

6.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

6.2.1.   Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas noteikta 4. punktā, ieslēdzas, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē ir mazāks par 10 % vai vairāk, pēc izgatavotāja izvēles.

6.2.2.   Sniegtajam brīdinājumam jābūt pietiekami skaidram, lai vadītājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu ekrāna sistēma, vizuālajam brīdinājumam jāparāda ziņojums, kas norāda, ka reaģenta līmenis ir zems (piemēram, “karbamīda līmenis zems”, “AdBlue līmenis zems” vai “maz reaģenta”).

6.2.3.   Sākumā vadītāja brīdināšanas sistēmai nav jābūt pastāvīgi ieslēgtai, tomēr tās aktivizēšanās biežumam jāpalielinās, līdz brīdinājums kļūst nepārtraukts, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē strauji tuvojas kritiskai robežai un līmenim, kad aktivizēsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. Izgatavotājs izvēlas līmeni, kad brīdināšanas intensitāte sasniedz kulmināciju, bet šis signāls ir daudz pamanāmāks nekā punktā, kad aktivizējas 6.3. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

6.2.4.   Nedrīkst būt iespēja nepārtraukto brīdinājuma signālu viegli pārtraukt vai ignorēt. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu ekrāna sistēma, parādās skaidrs paziņojums (piemēram, “uzpildīt karbamīdu”, “uzpildīt AdBlue” vai “uzpildīt reaģentu”). Nepārtraukto brīdinājuma signālu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus, ar drošību saistītus paziņojumus.

6.2.5.   Nedrīkst būt iespēja vadītāja brīdināšanas sistēmu izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama sistēmas aktivizēšanās.

6.3.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

6.3.1.   5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja reaģenta līmenis tvertnē samazinās zem 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma vai par vairāk procentiem, pēc izgatavotāja izvēles.

6.3.2.   5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja reaģenta tvertne ir tukša (t. i., dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes) vai ja reaģenta līmenis ir zemāks par 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma, pēc izgatavotāja izvēles.

6.3.3.   Nedrīkst būt iespēja izslēgt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, ziņojot par zemu reaģenta līmeni, vai sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama attiecīgās sistēmas aktivizēšanās.

7.   REAĢENTA KVALITĀTES PĀRRAUDZĪBA

7.1.   Transportlīdzeklī ir iebūvēts līdzeklis nepareiza reaģenta klātbūtnes noteikšanai.

7.1.1.   Izgatavotājam jānorāda minimālā pieņemamā reaģenta koncentrācija CDmin, kas nodrošina, ka izplūdes gāzu emisija nepārsniedz šo noteikumu 5.3. punktā noteiktās robežvērtības.

7.1.1.1.   Pakāpeniskās ieviešanas perioda laikā, kas noteikts šo noteikumu 4.10.7. punktā, un pēc izgatavotāja pieprasījuma atsauci 7.1.1. punktā uz NOx emisijas robežvērtību, kas norādīta šo noteikumu 5.3. punktā, aizstāj ar vērtību 900 mg/kW.

7.1.1.2.   Tipa apstiprinājuma laikā demonstrē pareizu CDmin vērtību, veicot šā pielikuma 6. papildinājumā noteikto procedūru, un to reģistrē paplašinātajā dokumentu paketē, kas aprakstīta šo noteikumu 5.1.4. punktā.

7.1.2.   Jebkuru reaģenta koncentrāciju, kas ir zemāka par CDmin, konstatē un atbilstoši 7.1. punktam uzskata par nepareizu reaģentu.

7.1.3.   Reaģenta kvalitāti uzrauga īpašs mērītājs (“reaģenta kvalitātes mērītājs”). Reaģenta kvalitātes mērītājs uzskaita, cik stundu motors darbojies ar nepareizu reaģentu.

7.1.4.   Sīkāka informācija par reaģenta kvalitātes mērītāja ieslēgšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

7.1.5.   Piekļuvi reaģenta kvalitātes mērītāja informācijai nodrošina standartizētā formā saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājuma noteikumiem.

7.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

Ja pārraudzības sistēmas konstatē vai attiecīgā gadījumā apstiprina, ka reaģenta kvalitāte ir neatbilstoša, aktivizējas 4. punktā aprakstītā vadītāja brīdināšanas sistēma. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu ekrāna sistēma, parādās paziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, “konstatēts nepareizs karbamīds”, “konstatēts nepareizs AdBlue” vai “konstatēts nepareizs reaģents”).

7.3.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

7.3.1   5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja reaģenta kvalitāte neuzlabojas 10 motora darbības stundu laikā pēc 7.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmu aktivizēšanās.

7.3.2   5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja reaģenta kvalitāte neuzlabojas 20 motora darbības stundu laikā pēc 7.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmu aktivizēšanās.

7.3.3.   Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu ir jāsamazina stundu skaits pirms sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās.

8.   REAĢENTA PATĒRIŅA PĀRRAUDZĪBA

8.1.   Transportlīdzeklī jābūt līdzeklim, kā noteikt reaģenta patēriņu un nodrošināt iespēju nolasīt patēriņa informāciju ar iekārtu, kas neatrodas transportlīdzeklī.

8.2.   Reaģenta patēriņa un dozēšanas mērītāji

8.2.1.   Viens speciāls mērītājs uzskaita reaģenta patēriņu (“reaģenta patēriņa mērītājs”), bet otrs mērītājs mēra reaģenta dozēšanu (“dozēšanas mērītājs”). Šie mērītāji attiecīgi uzskaita motora darbības stundas laikā, kad reaģenta patēriņš ir nepareizs, un laikā, kad reaģenta dozēšana ir pārtraukta.

8.2.2.   Sīkāk reaģenta patēriņa mērītāja un dozēšanas mērītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritēriji un mehānismi ir aprakstīti šā pielikuma 2. papildinājumā.

8.2.3.   Pieeja reaģenta patēriņa mērītāja un dozēšanas mērītāja datiem tiek nodrošināta standartizētā veidā saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājuma noteikumiem.

8.3.   Pārraudzības nosacījumi

8.3.1.   Maksimālais nepietiekama reaģenta patēriņa noteikšanas periods ir 48 stundas vai laika periods, kas atbilst vismaz vajadzīgajam 15 litru reaģenta patēriņam, atkarībā no tā, kurš no tiem ir ilgāks.

8.3.2.   Lai varētu pārraudzīt reaģenta patēriņu, pārrauga vismaz šos transportlīdzekļa vai motora parametrus:

| a) | reaģenta līmeni transportlīdzekļa tvertnē; |
| --- | --- |

a)

reaģenta līmeni transportlīdzekļa tvertnē;

| b) | reaģenta plūsmu vai reaģenta daudzumu, kas iesmidzināts, cik tuvu tehniski iespējams tai vietai, kur to iesmidzina izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā. |
| --- | --- |

b)

reaģenta plūsmu vai reaģenta daudzumu, kas iesmidzināts, cik tuvu tehniski iespējams tai vietai, kur to iesmidzina izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā.

8.4.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

8.4.1.   Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, konstatējot vairāk nekā 20 % novirzi starp vidējo reaģenta patēriņu un vidējo vajadzīgo reaģenta patēriņu motora sistēmā laika posmā, kuru nosaka izgatavotājs, bet kurš nedrīkst būt ilgāks par 8.3.1. punktā noteikto maksimālo periodu. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu ekrāna sistēma, parādās paziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, “karbamīda dozēšanas darbības traucējums”, “AdBlue dozēšanas darbības traucējums” vai “reaģenta dozēšanas darbības traucējums”).

8.4.1.1.   Līdz šo noteikumu 4.10.7. punktā noteiktā pakāpeniskās ieviešanas perioda beigām vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, konstatējot vairāk nekā 50 % novirzi starp vidējo reaģenta patēriņu un vidējo vajadzīgo reaģenta patēriņu motora sistēmā laika posmā, kuru nosaka izgatavotājs, bet kurš nedrīkst būt ilgāks par 8.3.1. punktā noteikto maksimālo periodu.

8.4.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, ja reaģenta dozēšana tiek pārtraukta. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu ekrāna sistēma, parādās attiecīgs brīdinājums. Šāda aktivizēšanās nav nepieciešama tad, ja dozēšanas pārtraukšanu pieprasa motora ECU, jo transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļi ir tādi, ka transportlīdzekļa emisiju veiktspēja nepieprasa reaģenta lietošanu.

8.5.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

8.5.1.   5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja problēma, kura saistīta ar kļūdu reaģenta patēriņā vai ar reaģenta dozēšanas pārtraukšanu, netiek atrisināta 10 motora darbības stundu laikā pēc 8.4.1. un 8.4.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

8.5.2.   5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja problēma, kura saistīta ar kļūdu reaģenta patēriņā vai ar reaģenta dozēšanas pārtraukšanu, netiek atrisināta 20 motora darbības stundu laikā pēc 8.4.1. un 8.4.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

8.5.3.   Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu ir jāsamazina stundu skaits pirms sistēmu, kuras prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās.

9.   TO DARBĪBAS TRAUCĒJUMU PĀRRAUDZĪŠANA, KAS VARĒTU BŪT SAISTĪTI AR BOJĀJUMIEM

9.1.   Papildus reaģenta līmenim reaģenta tvertnē, reaģenta kvalitātei un reaģenta patēriņam bojājumu novēršanas sistēma pārrauga šādus darbības traucējumus, jo tos var uzskatīt par bojājumiem:

| a) | EGR vārsta darbības traucējumi; |
| --- | --- |

a)

EGR vārsta darbības traucējumi;

| b) | bojājumu novēršanas pārraudzības sistēmas kļūdas, kā aprakstīts 9.2.1. punktā. |
| --- | --- |

b)

bojājumu novēršanas pārraudzības sistēmas kļūdas, kā aprakstīts 9.2.1. punktā.

9.2.   Pārraudzības prasības

9.2.1.   Bojājumu novēršanas pārraudzības sistēma konstatē elektrības traucējumus un tāda sensora noņemšanu vai izslēgšanu, kas kavē citu 6.–8. punktā (komponentu pārraudzība) minēto darbības traucējumu noteikšanu.

Papildināms diagnosticēšanas spēju ietekmējošo sensoru saraksts ietver iekārtas, kuras tieši mēra NOx koncentrāciju, karbamīda kvalitātes sensorus, apkārtējās vides sensorus un sensorus, kurus izmanto reaģenta dozēšanas, reaģenta līmeņa vai reaģenta patēriņa pārraudzīšanai.

9.2.2.   EGR vārsta mērītājs

9.2.2.1.   Īpašs mērītājs reģistrē EGR vārsta darbības traucējumus. EGR vārsta mērītājs skaita motora darbības stundas laikā, kad ir apstiprināts kā aktīvs jebkurš ar EGR vārsta darbību saistītais DTC.

9.2.2.2.   Sīkāka informācija par EGR vārsta mērītāja ieslēgšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

9.2.2.3.   Piekļuve EGR vārsta mērītāja informācijai jānodrošina standartizētā veidā saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājuma noteikumiem.

9.2.3.   Pārraudzības sistēmas mērītāji

9.2.3.1.   Īpašs mērītājs reģistrē katru pārraudzības darbības traucējumu, kas aplūkots 9.1. punkta b) apakšpunktā. Pārraudzības sistēmas mērītāji uzskaita motora darbības stundas laikā, kad ar pārraudzības sistēmas darbības traucējumu saistītais DTC ir apstiprināts kā aktīvs. Ir atļauts vairākus darbības traucējumus apvienot, izmantojot vienu mērītāju.

9.2.3.2.   Sīkāka informācija par pārraudzības sistēmas mērītāju ieslēgšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

9.2.3.3.   Piekļuve pārraudzības sistēmas mērītāja informācijai ir nodrošināta standartizētā formā saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājuma noteikumiem

9.3.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, konstatējot kādu no 9.1. punktā aprakstītajiem darbības traucējumiem, un norāda, ka steidzami ir nepieciešams remonts. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu ekrāna sistēma, parādās paziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, “atvienots reaģenta dozēšanas vārsts” vai “nopietns ar emisiju saistīts traucējums”).

9.4.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

9.4.1   5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja 9.1. punktā minētie darbības traucējumi netiek novērsti 36 motora darbības stundu laikā pēc 9.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

9.4.2   5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, tiek ieslēgta un pēc tam aktivizēta saskaņā ar šīs iedaļas prasībām, ja 9.1. punktā minētie darbības traucējumi netiek novērsti 100 motora darbības stundu laikā pēc 9.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

9.4.3.   Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu ir jāsamazina stundu skaits pirms sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās.

---

(1)  Šis punkts ir rezervēts turpmākiem alternatīviem apstiprinājumiem (piemēram, Euro VI transponēšanai Noteikumos Nr. 83).

1. papildinājums

Demonstrēšanas prasības

A.1.1.   Vispārīgi nosacījumi

A.1.1.1.   Izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pilnu dokumentu paketi, pamatojot SCR sistēmas atbilstību šā pielikuma prasībām attiecībā uz tās pārraudzības spēju un vadītāja brīdināšanas sistēmas un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos, kura var ietvert:

| a) | algoritmus un lēmumu grafikus; |
| --- | --- |

a)

algoritmus un lēmumu grafikus;

| b) | testu un/vai simulāciju rezultātus; |
| --- | --- |

b)

testu un/vai simulāciju rezultātus;

| c) | atsauci uz iepriekš apstiprinātām pārraudzības sistēmām utt. |
| --- | --- |

c)

atsauci uz iepriekš apstiprinātām pārraudzības sistēmām utt.

A.1.1.2.   Tipa apstiprinājuma laikā atbilstību šā pielikuma prasībām pierāda, veicot 1. tabulā un šajā papildinājumā aprakstītās pārbaudes:

| a) | demonstrē brīdinājuma sistēmas aktivizēšanos; |
| --- | --- |

a)

demonstrē brīdinājuma sistēmas aktivizēšanos;

| b) | demonstrē pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos; |
| --- | --- |

b)

demonstrē pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos;

| c) | demonstrē sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos. |
| --- | --- |

c)

demonstrē sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos.

1.   tabula

Demonstrēšanas procesa satura izklāsts saskaņā ar A.1.3., A.1.4. un A.1.5. punkta prasībām

| | Demonstrējuma elementi |
| --- | --- |
| A.1.3. punktā noteiktā brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās | a) | 4 aktivizēšanās testi (tostarp ar trūkstošu reaģentu) |

Demonstrējuma elementi

A.1.3. punktā noteiktā brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

a)

4 aktivizēšanās testi (tostarp ar trūkstošu reaģentu)

| b) | Papildu demonstrējuma elementi, ja nepieciešams |
| --- | --- |

b)

Papildu demonstrējuma elementi, ja nepieciešams

A.1.4. punktā noteiktā pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

| a) | 2 aktivizēšanās testi (tostarp ar trūkstošu reaģentu) |
| --- | --- |

a)

2 aktivizēšanās testi (tostarp ar trūkstošu reaģentu)

| b) | Papildu demonstrējuma elementi |
| --- | --- |

b)

Papildu demonstrējuma elementi

| c) | 1 griezes momenta tests |
| --- | --- |

c)

1 griezes momenta tests

A.1.5. punktā noteiktā sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanās

| a) | 2 aktivizēšanās testi (tostarp ar trūkstošu reaģentu) |
| --- | --- |

a)

2 aktivizēšanās testi (tostarp ar trūkstošu reaģentu)

| b) | Papildu demonstrējuma elementi, ja nepieciešams |
| --- | --- |

b)

Papildu demonstrējuma elementi, ja nepieciešams

| c) | Elementi, kas demonstrē transportlīdzekļa pareizu darbību, kad ir aktivizējusies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju |
| --- | --- |

c)

Elementi, kas demonstrē transportlīdzekļa pareizu darbību, kad ir aktivizējusies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju

A.1.2.   Motoru saimes vai OBD motoru saimes

Motoru saimes vai OBD motoru saimes atbilstību šā pielikuma prasībām var pierādīt, testējot vienu no attiecīgās saimes locekļiem, ar nosacījumu, ka izgatavotājs demonstrē tipa apstiprinātājai iestādei, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, visiem saimes locekļiem ir līdzīgas.

A.1.2.1.   To var panākt, norādot apstiprinātājām iestādēm tādus elementus kā algoritmi, funkcionālās darbības analīzes utt.

A.1.2.2.   Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs izvēlas testa motoru. Tas var būt vai var nebūt attiecīgās saimes cilmes motors.

A.1.2.3.   Ja motoru saimes motori ietilpst OBD motoru saimē, kurai jau piešķirts tipa apstiprinājums, šīs motoru saimes atbilstību uzskata par pierādītu bez turpmākas testēšanas (1. attēls), ja izgatavotājs pierāda tipa apstiprinātājai iestādei, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam, attiecīgajam motoram un OBD motoru saimēm ir līdzīgas.

1.   attēls

OBD motoru saimes iepriekš demonstrētā atbilstība

A.1.3.   Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšana

A.1.3.1.   Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās atbilstību demonstrē, veicot vienu testu katrai šā pielikuma 6.–9. punktā minēto neatbilstību kategorijai, piemēram, reaģenta trūkums, slikta reaģenta kvalitāte, mazs reaģenta patēriņš, pārraudzības sistēmas komponentu darbības traucējumi.

A.1.3.2.   Pārbaudāmo neatbilstību izvēle

| A.1.3.2.1. | Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos neatbilstošas reaģenta kvalitātes gadījumā, izvēlas tādu reaģentu, kuram aktīvās vielas koncentrācija ir vienāda ar vai lielāka par minimālo pieļaujamo reaģenta koncentrāciju CDmin, ko izgatavotājs paziņojis saskaņā ar šā pielikuma 7.1.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

A.1.3.2.1.

Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos neatbilstošas reaģenta kvalitātes gadījumā, izvēlas tādu reaģentu, kuram aktīvās vielas koncentrācija ir vienāda ar vai lielāka par minimālo pieļaujamo reaģenta koncentrāciju CDmin, ko izgatavotājs paziņojis saskaņā ar šā pielikuma 7.1.1. punkta prasībām.

| A.1.3.2.2. | Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos neatbilstoša reaģenta patēriņa ātruma gadījumā, ir pietiekami pārtraukt reaģenta dozēšanu. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos neatbilstoša reaģenta patēriņa ātruma gadījumā, ir pietiekami pārtraukt reaģenta dozēšanu.

| A.1.3.2.2.1. | Ja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās ir nodemonstrēta, pārtraucot reaģenta dozēšanu, izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei papildus tādus pierādījumus kā algoritmi, funkcionālās analīzes, iepriekšējo testu rezultāti u. c., lai pierādītu, ka brīdināšanas sistēma aktivizēsies pareizi gadījumā, ja reaģenta patēriņa ātrums būs neatbilstošs kādu citu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.1.

Ja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās ir nodemonstrēta, pārtraucot reaģenta dozēšanu, izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei papildus tādus pierādījumus kā algoritmi, funkcionālās analīzes, iepriekšējo testu rezultāti u. c., lai pierādītu, ka brīdināšanas sistēma aktivizēsies pareizi gadījumā, ja reaģenta patēriņa ātrums būs neatbilstošs kādu citu iemeslu dēļ.

| A.1.3.2.3. | Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos, konstatējot nepilnības, kuras var uzskatīt par bojājumiem, kā definēts šā pielikuma 9. punktā, tās izvēlas saskaņā ar šādām prasībām:






  A.1.3.2.3.1. | izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei sarakstu ar šādām iespējamām neatbilstībām; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos, konstatējot nepilnības, kuras var uzskatīt par bojājumiem, kā definēts šā pielikuma 9. punktā, tās izvēlas saskaņā ar šādām prasībām:

A.1.3.2.3.1.

izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei sarakstu ar šādām iespējamām neatbilstībām;

| A.1.3.2.3.2. | neatbilstību, kas tiks aplūkota testā, tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas no A.1.3.2.3.1. punktā minētā saraksta. |
| --- | --- |

A.1.3.2.3.2.

neatbilstību, kas tiks aplūkota testā, tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas no A.1.3.2.3.1. punktā minētā saraksta.

A.1.3.3.   Demonstrēšana

| A.1.3.3.1. | Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos, katrai A.1.3.1. punktā minētajai neatbilstībai veic atsevišķu testu. |
| --- | --- |

A.1.3.3.1.

Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos, katrai A.1.3.1. punktā minētajai neatbilstībai veic atsevišķu testu.

| A.1.3.3.2. | Testa laikā nedrīkst būt neviena cita neatbilstība, izņemot to, kas aplūkota testā. |
| --- | --- |

A.1.3.3.2.

Testa laikā nedrīkst būt neviena cita neatbilstība, izņemot to, kas aplūkota testā.

| A.1.3.3.3. | Pirms testa sākšanas visiem DTC jābūt dzēstiem. |
| --- | --- |

A.1.3.3.3.

Pirms testa sākšanas visiem DTC jābūt dzēstiem.

| A.1.3.3.4. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, testējamās neatbilstības var imitēt. |
| --- | --- |

A.1.3.3.4.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, testējamās neatbilstības var imitēt.

| A.1.3.3.5. | Citas neatbilstības, izņemot reaģenta trūkumu, konstatē uzreiz pēc to izraisīšanas vai imitēšanas saskaņā ar 9.B pielikuma 7.1.2.2. punktu. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.

Citas neatbilstības, izņemot reaģenta trūkumu, konstatē uzreiz pēc to izraisīšanas vai imitēšanas saskaņā ar 9.B pielikuma 7.1.2.2. punktu.

| A.1.3.3.5.1. | Testēšanas ciklu pārtrauc, tiklīdz izraudzītās neatbilstības DTC statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.1.

Testēšanas ciklu pārtrauc, tiklīdz izraudzītās neatbilstības DTC statuss ir “apstiprināts un aktīvs”.

| A.1.3.3.6. | Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos reaģenta nepietiekamības gadījumā, motora sistēmu pēc izgatavotāja ieskatiem darbina vienu vai vairākus darbības ciklus. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.

Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos reaģenta nepietiekamības gadījumā, motora sistēmu pēc izgatavotāja ieskatiem darbina vienu vai vairākus darbības ciklus.

| A.1.3.3.6.1. | Demonstrēšanu uzsāk, kad reaģenta līmenis tvertnē atbilst vērtībai, par kuru izgatavotājs ir vienojies ar tipa apstiprinātāju iestādi, bet kura nedrīkst būt mazāka par 10 % no tvertnes kopējās ietilpības. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.1.

Demonstrēšanu uzsāk, kad reaģenta līmenis tvertnē atbilst vērtībai, par kuru izgatavotājs ir vienojies ar tipa apstiprinātāju iestādi, bet kura nedrīkst būt mazāka par 10 % no tvertnes kopējās ietilpības.

| A.1.3.3.6.2. | Uzskata, ka brīdināšanas sistēma darbojas pareizi, ja vienlaikus pastāv atbilstība šādiem nosacījumiem:






  a) | brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir vismaz 10 % apmērā no reaģenta tvertnes ietilpības; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.3.6.2.

Uzskata, ka brīdināšanas sistēma darbojas pareizi, ja vienlaikus pastāv atbilstība šādiem nosacījumiem:

a)

brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir vismaz 10 % apmērā no reaģenta tvertnes ietilpības;

| b) | “nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir lielāks par vai vienāds ar vērtību, kādu norādījis izgatavotājs saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

“nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir lielāks par vai vienāds ar vērtību, kādu norādījis izgatavotājs saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem.

A.1.3.4.   Uzskata, ka reaģenta līmeņa traucējumu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās ir demonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar A.1.3.2.1. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies.

A.1.3.5.   Uzskata, ka DTC rosinātu traucējumu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās ir demonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar A.1.3.2.1. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies un izraudzītās neatbilstības DTC statuss ir tāds, kā parādīts šā pielikuma 2. papildinājuma 1. tabulā.

A.1.4.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, demonstrēšana

A.1.4.1.   Sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, demonstrē, veicot testus motora izmēģinājumu stendā.

| A.1.4.1.1. | Visas papildu transportlīdzekļa sastāvdaļas vai apakšsistēmas, piemēram, apkārtējās temperatūras sensorus, līmeņa sensorus un vadītāja brīdināšanas un informēšanas sistēmas, kas nepieciešamas demonstrēšanai, šim nolūkam pievieno motora sistēmai vai arī veic situācijas modelēšanu, lai sniegtu pierādījumus tipa apstiprinātājai iestādei. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Visas papildu transportlīdzekļa sastāvdaļas vai apakšsistēmas, piemēram, apkārtējās temperatūras sensorus, līmeņa sensorus un vadītāja brīdināšanas un informēšanas sistēmas, kas nepieciešamas demonstrēšanai, šim nolūkam pievieno motora sistēmai vai arī veic situācijas modelēšanu, lai sniegtu pierādījumus tipa apstiprinātājai iestādei.

| A.1.4.1.2. | Ja izgatavotājs izvēlas un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, demonstrēšanas testos var izmantot nokomplektētu transportlīdzekli, kas atrodas piemērotā izmēģinājumu stendā vai tiek darbināts izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Ja izgatavotājs izvēlas un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, demonstrēšanas testos var izmantot nokomplektētu transportlīdzekli, kas atrodas piemērotā izmēģinājumu stendā vai tiek darbināts izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos.

A.1.4.2.   Testu secība demonstrē sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos tad, kad trūkst reaģenta, un tad, ja konstatēts kāds no šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā minētajiem darbības traucējumiem.

A.1.4.3.   Šādai demonstrēšanai:

| a) | papildus reaģenta trūkumam tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas vienu no šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā minētajiem darbības traucējumiem, kas jau iepriekš izmantots brīdināšanas sistēmas demonstrēšanā; |
| --- | --- |

a)

papildus reaģenta trūkumam tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas vienu no šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā minētajiem darbības traucējumiem, kas jau iepriekš izmantots brīdināšanas sistēmas demonstrēšanā;

| b) | vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var modelēt situāciju, lai sasniegtu konkrētu darbības stundu skaitu; |
| --- | --- |

b)

vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var modelēt situāciju, lai sasniegtu konkrētu darbības stundu skaitu;

| c) | griezes momenta samazināšanos, kas nepieciešama, lai demonstrētu pirmās pakāpes sistēmas, kura prasa vadītāja reakciju, darbību, var pierādīt vispārējās motora veiktspējas apstiprināšanas laikā saskaņā ar šiem noteikumiem. Atsevišķa griezes momenta mērīšana, demonstrējot, kā darbojas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, nav nepieciešama šajā gadījumā. Ātruma ierobežošanu, kas nepieciešama, lai parādītu, kā darbojas sistēma, kura prasa tūlītēju vadītāja reakciju, demonstrē saskaņā ar šā pielikuma 5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

c)

griezes momenta samazināšanos, kas nepieciešama, lai demonstrētu pirmās pakāpes sistēmas, kura prasa vadītāja reakciju, darbību, var pierādīt vispārējās motora veiktspējas apstiprināšanas laikā saskaņā ar šiem noteikumiem. Atsevišķa griezes momenta mērīšana, demonstrējot, kā darbojas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, nav nepieciešama šajā gadījumā. Ātruma ierobežošanu, kas nepieciešama, lai parādītu, kā darbojas sistēma, kura prasa tūlītēju vadītāja reakciju, demonstrē saskaņā ar šā pielikuma 5. punkta prasībām.

A.1.4.4.   Turklāt izgatavotājs demonstrē sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību gadījumos, kad tiek konstatēti šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā noteiktie neatbilstības apstākļi, kuri nav izraudzīti izmantošanai A.1.4.1., A.1.4.2. un A.1.4.3. punktā aprakstītajos demonstrēšanas testos. Šos papildu demonstrēšanas testus var veikt, uzrādot tipa apstiprinātājai iestādei tehnisku pētījumu, kurā kā pierādījumi izmantoti, piemēram, algoritmi, funkcionālas analīzes un iepriekšējo testu rezultāti.

| A.1.4.4.1. | Šie papildu demonstrēšanas testi arī ļauj tipa apstiprinātājai iestādei pārliecināties, ka motora ECU ir iekļauts pareizs griezes momenta samazināšanas mehānisms. |
| --- | --- |

A.1.4.4.1.

Šie papildu demonstrēšanas testi arī ļauj tipa apstiprinātājai iestādei pārliecināties, ka motora ECU ir iekļauts pareizs griezes momenta samazināšanas mehānisms.

A.1.4.5.   Pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, demonstrēšanas tests

| A.1.4.5.1. | Šī pārbaude sākas tad, kad ir aktivizējusies brīdināšanas sistēma vai attiecīgā gadījumā “nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma, konstatējot tipa apstiprinātājas iestādes izraudzīto darbības traucējumu. |
| --- | --- |

A.1.4.5.1.

Šī pārbaude sākas tad, kad ir aktivizējusies brīdināšanas sistēma vai attiecīgā gadījumā “nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma, konstatējot tipa apstiprinātājas iestādes izraudzīto darbības traucējumu.

| A.1.4.5.2. | Pārbaudot, kā sistēma reaģē, kad reaģenta tvertnē trūkst reaģenta, motora sistēmu darbina tik ilgi, kamēr pieejamā reaģenta daudzums sasniedz 2,5 % no nominālā kopējā pilnas tvertnes tilpuma vai izgatavotāja noteikto vērtību saskaņā ar šā pielikuma 6.3.1. punktu, pie kuras jāsāk darboties pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.

Pārbaudot, kā sistēma reaģē, kad reaģenta tvertnē trūkst reaģenta, motora sistēmu darbina tik ilgi, kamēr pieejamā reaģenta daudzums sasniedz 2,5 % no nominālā kopējā pilnas tvertnes tilpuma vai izgatavotāja noteikto vērtību saskaņā ar šā pielikuma 6.3.1. punktu, pie kuras jāsāk darboties pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju.

| A.1.4.5.2.1. | Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai esot izslēgtā stāvoklī. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.1.

Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai esot izslēgtā stāvoklī.

| A.1.4.5.3. | Pārbaudot, kā sistēma reaģē citas neatbilstības gadījumā, kas nav saistīta ar reaģenta trūkumu tvertnē, motora sistēmu darbina noteiktu stundu skaitu, kā norādīts 2. papildinājuma 2. tabulā, vai pēc izgatavotāja izvēles līdz brīdim, kad attiecīgais mērītājs ir sasniedzis vērtību, pie kuras ir jāaktivizējas pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

A.1.4.5.3.

Pārbaudot, kā sistēma reaģē citas neatbilstības gadījumā, kas nav saistīta ar reaģenta trūkumu tvertnē, motora sistēmu darbina noteiktu stundu skaitu, kā norādīts 2. papildinājuma 2. tabulā, vai pēc izgatavotāja izvēles līdz brīdim, kad attiecīgais mērītājs ir sasniedzis vērtību, pie kuras ir jāaktivizējas pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju.

| A.1.4.5.4. | Uzskata, ka pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbība ir nodemonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kurš veikts saskaņā ar A.1.4.5.2. un A.1.4.5.3. punktu, izgatavotājs ir pierādījis tipa apstiprinātājai iestādei, ka motora ECU ir aktivizējis griezes momenta samazināšanas mehānismu. |
| --- | --- |

A.1.4.5.4.

Uzskata, ka pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbība ir nodemonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kurš veikts saskaņā ar A.1.4.5.2. un A.1.4.5.3. punktu, izgatavotājs ir pierādījis tipa apstiprinātājai iestādei, ka motora ECU ir aktivizējis griezes momenta samazināšanas mehānismu.

A.1.4.6.   Sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, demonstrēšanas tests

| A.1.4.6.1. | Šī demonstrēšana sākas tad, kad noteiktos apstākļos iepriekš ir aktivizējusies pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un to var uzskatīt par to testu turpinājumu, kuri veikti, lai demonstrētu pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību. |
| --- | --- |

A.1.4.6.1.

Šī demonstrēšana sākas tad, kad noteiktos apstākļos iepriekš ir aktivizējusies pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un to var uzskatīt par to testu turpinājumu, kuri veikti, lai demonstrētu pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību.

| A.1.4.6.2. | Pārbaudot, kā sistēma reaģē, kad reaģenta tvertnē trūkst reaģenta, motora sistēmu darbina tik ilgi, kamēr reaģenta tvertne ir tukša (t. i., dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes) vai ir sasniegts līmenis, kas ir zemāks par 2,5 % no tvertnes nominālā kopējā tilpuma, kad atbilstoši izgatavotāja paziņojumam vajadzētu aktivizēties sistēmai, kura prasa tūlītēju vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.

Pārbaudot, kā sistēma reaģē, kad reaģenta tvertnē trūkst reaģenta, motora sistēmu darbina tik ilgi, kamēr reaģenta tvertne ir tukša (t. i., dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes) vai ir sasniegts līmenis, kas ir zemāks par 2,5 % no tvertnes nominālā kopējā tilpuma, kad atbilstoši izgatavotāja paziņojumam vajadzētu aktivizēties sistēmai, kura prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

| A.1.4.6.2.1. | Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai esot izslēgtā stāvoklī. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.1.

Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, izgatavotājs var imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai esot izslēgtā stāvoklī.

| A.1.4.6.3. | Pārbaudot, kā sistēma reaģē citas neatbilstības gadījumā, kas nav saistīta ar reaģenta trūkumu tvertnē, motora sistēmu darbina noteiktu stundu skaitu, kā norādīts 2. papildinājuma 2. tabulā, vai pēc izgatavotāja izvēles līdz brīdim, kad attiecīgais mērītājs ir sasniedzis vērtību, pie kuras ir jāaktivizējas sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

A.1.4.6.3.

Pārbaudot, kā sistēma reaģē citas neatbilstības gadījumā, kas nav saistīta ar reaģenta trūkumu tvertnē, motora sistēmu darbina noteiktu stundu skaitu, kā norādīts 2. papildinājuma 2. tabulā, vai pēc izgatavotāja izvēles līdz brīdim, kad attiecīgais mērītājs ir sasniedzis vērtību, pie kuras ir jāaktivizējas sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

| A.1.4.6.4. | Uzskata, ka sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, darbība ir nodemonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kurš veikts saskaņā ar A.1.4.6.2. un A.1.4.6.3. punktu, izgatavotājs ir pierādījis tipa apstiprinātājai iestādei, ka nepieciešamais transportlīdzekļa ātruma ierobežošanas mehānisms ir aktivizējies. |
| --- | --- |

A.1.4.6.4.

Uzskata, ka sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, darbība ir nodemonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kurš veikts saskaņā ar A.1.4.6.2. un A.1.4.6.3. punktu, izgatavotājs ir pierādījis tipa apstiprinātājai iestādei, ka nepieciešamais transportlīdzekļa ātruma ierobežošanas mehānisms ir aktivizējies.

A.1.5.   Transportlīdzekļa ātruma ierobežošanas demonstrēšana, aktivizējoties sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

A.1.5.1.   Transportlīdzekļa ātruma ierobežošanas demonstrēšanu, aktivizējoties sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, veic, uzrādot tipa apstiprinātājai iestādei tehnisku pētījumu, kurā kā pierādījumi izmantoti algoritmi, funkcionālas analīzes un iepriekšējo testu rezultāti.

| A.1.5.1.1. | Tāpat, ja izgatavotājs izvēlas un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, transportlīdzekļa ātruma ierobežošanu var arī demonstrēt, izmantojot nokomplektētu transportlīdzekli atbilstoši A.1.5.4. punkta prasībām, kas atrodas piemērotā izmēģinājumu stendā vai tiek darbināts izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos. |
| --- | --- |

A.1.5.1.1.

Tāpat, ja izgatavotājs izvēlas un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, transportlīdzekļa ātruma ierobežošanu var arī demonstrēt, izmantojot nokomplektētu transportlīdzekli atbilstoši A.1.5.4. punkta prasībām, kas atrodas piemērotā izmēģinājumu stendā vai tiek darbināts izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos.

A.1.5.2.   Ja izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinājuma pieteikumu motoram vai motoru saimei kā atsevišķai tehniskai vienībai, izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pierādījumus, ka uzstādīšanas dokumentu pakete atbilst šā pielikuma 2.2.4. punkta noteikumiem attiecībā uz pasākumiem, kas nodrošinās, ka transportlīdzeklis tā ekspluatācijas laikā uz ceļa vai jebkur citur pēc nepieciešamības atbildīs šā pielikuma prasībām attiecībā uz sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

A.1.5.3.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar izgatavotāja sniegtajiem pierādījumiem, kuri apliecina, ka sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, darbojas pareizi, tipa apstiprinātāja iestāde var pieprasīt veikt demonstrēšanu ar vienu reprezentatīvu transportlīdzekli, lai apstiprinātu sistēmas pareizu darbību. Transportlīdzekļa pārbaudi veic saskaņā ar A.1.5.4. punkta prasībām.

A.1.5.4.   Papildu demonstrēšana, lai apstiprinātu transportlīdzekļa sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos

| A.1.5.4.1. | Šo demonstrēšanu veic pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma, ja tā nav apmierināta ar izgatavotāja sniegtajiem pierādījumiem, kuri apliecina, ka sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, darbojas pareizi. Šo demonstrēšanu veic pie pirmās izdevības, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi. |
| --- | --- |

A.1.5.4.1.

Šo demonstrēšanu veic pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma, ja tā nav apmierināta ar izgatavotāja sniegtajiem pierādījumiem, kuri apliecina, ka sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, darbojas pareizi. Šo demonstrēšanu veic pie pirmās izdevības, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi.

| A.1.5.4.2. | Vienu no šā pielikuma 6.–9. punktā minētajām neatbilstībām izvēlas izgatavotājs, un to ievieš vai imitē motora sistēmā, izgatavotājam un tipa apstiprinātājai iestādei vienojoties. |
| --- | --- |

A.1.5.4.2.

Vienu no šā pielikuma 6.–9. punktā minētajām neatbilstībām izvēlas izgatavotājs, un to ievieš vai imitē motora sistēmā, izgatavotājam un tipa apstiprinātājai iestādei vienojoties.

| A.1.5.4.3. | Izgatavotājs iestata sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, stāvoklī, kad jau ir aktivizējusies pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, bet vēl nav aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

A.1.5.4.3.

Izgatavotājs iestata sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, stāvoklī, kad jau ir aktivizējusies pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, bet vēl nav aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

| A.1.5.4.4. | Transportlīdzekli darbina, līdz izraudzītajai neatbilstībai atbilstošais mērītājs ir sasniedzis attiecīgu darbības stundu skaitu, kā norādīts 2. papildinājuma 2. tabulā, vai nepieciešamības gadījumā līdz brīdim, kad reaģenta tvertne ir tukša vai ir sasniegts līmenis, kas ir zemāks par 2,5 % no tvertnes nominālā kopējā tilpuma, kuru izgatavotājs ir noteicis, lai aktivizētos sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

A.1.5.4.4.

Transportlīdzekli darbina, līdz izraudzītajai neatbilstībai atbilstošais mērītājs ir sasniedzis attiecīgu darbības stundu skaitu, kā norādīts 2. papildinājuma 2. tabulā, vai nepieciešamības gadījumā līdz brīdim, kad reaģenta tvertne ir tukša vai ir sasniegts līmenis, kas ir zemāks par 2,5 % no tvertnes nominālā kopējā tilpuma, kuru izgatavotājs ir noteicis, lai aktivizētos sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

| A.1.5.4.5. | Ja izgatavotājs ir izvēlējies šā pielikuma 5.4.1. punktā aprakstīto metodi “pārtraukt darbību pēc atkārtotas iedarbināšanas”, transportlīdzekli darbina līdz kārtējā darbības cikla beigām, kurā arī demonstrē, ka transportlīdzeklis spēj pārsniegt ātrumu 20 km/h. Pēc atkārtotas iedarbināšanas transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.5.

Ja izgatavotājs ir izvēlējies šā pielikuma 5.4.1. punktā aprakstīto metodi “pārtraukt darbību pēc atkārtotas iedarbināšanas”, transportlīdzekli darbina līdz kārtējā darbības cikla beigām, kurā arī demonstrē, ka transportlīdzeklis spēj pārsniegt ātrumu 20 km/h. Pēc atkārtotas iedarbināšanas transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 20 km/h.

| A.1.5.4.6. | Ja izgatavotājs ir izvēlējies šā pielikuma 5.4.2. punktā aprakstīto metodi “pārtraukt darbību pēc degvielas uzpildes”, sākumā degvielas līmeni transportlīdzekļa tvertnē samazina līdz līmenim, kad tajā iespējams iepildīt šā pielikuma 5.4.2. punktā noteikto degvielas daudzumu, pēc tam transportlīdzekli darbina īsā distancē, ko izvēlējies izgatavotājs. Darbinot transportlīdzekli pirms degvielas uzpildes, ir jādemonstrē, ka transportlīdzeklis spēj pārsniegt ātrumu 20 km/h. Iepildot transportlīdzeklī šā pielikuma 5.4.2. punktā noteikto degvielas daudzumu, transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.6.

Ja izgatavotājs ir izvēlējies šā pielikuma 5.4.2. punktā aprakstīto metodi “pārtraukt darbību pēc degvielas uzpildes”, sākumā degvielas līmeni transportlīdzekļa tvertnē samazina līdz līmenim, kad tajā iespējams iepildīt šā pielikuma 5.4.2. punktā noteikto degvielas daudzumu, pēc tam transportlīdzekli darbina īsā distancē, ko izvēlējies izgatavotājs. Darbinot transportlīdzekli pirms degvielas uzpildes, ir jādemonstrē, ka transportlīdzeklis spēj pārsniegt ātrumu 20 km/h. Iepildot transportlīdzeklī šā pielikuma 5.4.2. punktā noteikto degvielas daudzumu, transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 20 km/h.

| A.1.5.4.7. | Ja izgatavotājs ir izvēlējies šā pielikuma 5.4.3. punktā aprakstīto metodi “pārtraukt darbību pēc novietošanas stāvvietā”, transportlīdzekli aptur pēc tā darbināšanas īsā distancē, ko izvēlējies izgatavotājs, kas ir pietiekama, lai demonstrētu, ka transportlīdzeklis spēj pārsniegt ātrumu 20 km/h. Pēc tam, kad transportlīdzeklis nav darbināts ilgāk par vienu stundu, transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.7.

Ja izgatavotājs ir izvēlējies šā pielikuma 5.4.3. punktā aprakstīto metodi “pārtraukt darbību pēc novietošanas stāvvietā”, transportlīdzekli aptur pēc tā darbināšanas īsā distancē, ko izvēlējies izgatavotājs, kas ir pietiekama, lai demonstrētu, ka transportlīdzeklis spēj pārsniegt ātrumu 20 km/h. Pēc tam, kad transportlīdzeklis nav darbināts ilgāk par vienu stundu, transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 20 km/h.

2. papildinājums

Vadītāja brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu apraksts

A.2.1.   Lai papildinātu šā pielikuma prasības attiecībā uz vadītāja brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismiem, šajā papildinājumā noteiktas tehniskās prasības attiecībā uz to aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu ieviešanu, kuri atbilst 9.B pielikuma OBD noteikumiem.

Visas 9.B pielikumā izmantotās definīcijas piemēro šajā papildinājumā.

A.2.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismi

A.2.2.1.   Vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kad ar darbības traucējumu saistītajam diagnosticēšanas problēmkodam (DTC), kas pamato tās aktivizēšanos, ir 1. tabulā norādītais statuss.

1.   tabula

Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

| Darbības traucējuma veids | Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās DTC statuss |
| --- | --- |
| Slikta reaģentu kvalitāte | Apstiprināts un aktīvs |
| Zems reaģentu patēriņš | Potenciāls (ja konstatēts pēc 10 stundām), potenciāls vai citādi apstiprināts un aktīvs |
| Trūkst dozēšanas | Apstiprināts un aktīvs |
| Traucēta EGR vārsta darbība | Apstiprināts un aktīvs |
| Uzraudzības sistēmas darbības traucējumi | Apstiprināts un aktīvs |

Darbības traucējuma veids

Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās DTC statuss

Slikta reaģentu kvalitāte

Apstiprināts un aktīvs

Zems reaģentu patēriņš

Potenciāls (ja konstatēts pēc 10 stundām), potenciāls vai citādi apstiprināts un aktīvs

Trūkst dozēšanas

Apstiprināts un aktīvs

Traucēta EGR vārsta darbība

Apstiprināts un aktīvs

Uzraudzības sistēmas darbības traucējumi

Apstiprināts un aktīvs

A.2.2.1.1.   Ja mērītājs, kas saistīts ar attiecīgo neatbilstību, nerāda nulli, tādējādi norādot, ka monitors ir konstatējis stāvokli, kad var rasties darbības traucējums otro vai kārtējo reizi, vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kad DTC statuss ir “iespējams”.

A.2.2.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, ja diagnosticēšanas sistēma secina, ka ar brīdinājumu saistītais darbības traucējums vairs nepastāv, vai kad skenēšanas instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp neatbilstību DTC, kas pamato sistēmas aktivizēšanos.

A.2.2.2.1.   Informācijas par neatbilstību dzēšana, izmantojot skenēšanas instrumentu

| A.2.2.2.1.1. | Informācijas, tostarp neatbilstību DTC, kas pamato vadītāja brīdināšanas signāla aktivizēšanos, un citu ar to saistīto datu dzēšanu ar skenēšanas instrumentu veic saskaņā ar 9.B pielikumu. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.1.

Informācijas, tostarp neatbilstību DTC, kas pamato vadītāja brīdināšanas signāla aktivizēšanos, un citu ar to saistīto datu dzēšanu ar skenēšanas instrumentu veic saskaņā ar 9.B pielikumu.

| A.2.2.2.1.2. | Informāciju par neatbilstībām var izdzēst tikai tad, kad motors ir izslēgts. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.2.

Informāciju par neatbilstībām var izdzēst tikai tad, kad motors ir izslēgts.

| A.2.2.2.1.3. | Dzēšot informāciju par neatbilstībām, tostarp neatbilstību DTC, nedrīkst izdzēst datus no visiem tiem mērītājiem, kas saistīti ar šīm neatbilstībām, un no tiem, kas norādīti šajā pielikumā kā tādi, kuru datus nedrīkst izdzēst. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.3.

Dzēšot informāciju par neatbilstībām, tostarp neatbilstību DTC, nedrīkst izdzēst datus no visiem tiem mērītājiem, kas saistīti ar šīm neatbilstībām, un no tiem, kas norādīti šajā pielikumā kā tādi, kuru datus nedrīkst izdzēst.

A.2.3.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismi

A.2.3.1.   Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, kad ir ieslēgta brīdināšanas sistēma un mērītājs, kurš saistīts ar attiecīgo darbības traucējuma veidu un pamato sistēmas aktivizēšanos, ir sasniedzis 2. tabulā noteikto vērtību.

A.2.3.2.   Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, izslēdzas, kad sistēma vairs nekonstatē darbības traucējumu, kurš pamato tās aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp neatbilstību DTC, kas pamato sistēmas aktivizēšanos.

A.2.3.3.   Pēc reaģenta kvalitātes novērtēšanas reaģenta tvertnē vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, nekavējoties vai nu aktivizējas, vai izslēdzas saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem. Šajā gadījumā aktivizēšanās vai izslēgšanās mehānismu darbība nav atkarīga no attiecīgā DTC statusa.

A.2.4.   Mērītāja mehānisms

A.2.4.1.   Vispārīgi nosacījumi

A.2.4.1.1.   Lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, sistēmai ir vismaz 5 mērītāji, kas reģistrē motora nostrādāto stundu skaitu laikā, kad sistēma ir konstatējusi kādu no šīm neatbilstībām:

| a) | neatbilstoša reaģenta kvalitāte; |
| --- | --- |

a)

neatbilstoša reaģenta kvalitāte;

| b) | neatbilstošs reaģenta patēriņš; |
| --- | --- |

b)

neatbilstošs reaģenta patēriņš;

| c) | pārtraukta reaģenta dozēšana; |
| --- | --- |

c)

pārtraukta reaģenta dozēšana;

| d) | traucēta EGR vārsta darbība; |
| --- | --- |

d)

traucēta EGR vārsta darbība;

| e) | šā pielikuma 9.1. punkta b) apakšpunktā definētie pārraudzības sistēmas darbības traucējumi. |
| --- | --- |

e)

šā pielikuma 9.1. punkta b) apakšpunktā definētie pārraudzības sistēmas darbības traucējumi.

A.2.4.1.2.   Katrs no šiem mērītājiem skaita līdz maksimālajai vērtībai, ko nodrošina divu baitu mērītājs ar vienas stundas izšķirtspēju, un saglabā šo vērtību, ja vien netiek izpildīti nosacījumi, kas ļauj mērītāju atkārtoti iestatīt nulles stāvoklī.

A.2.4.1.3.   Izgatavotājs var izmantot vienu vai vairākus pārraudzības sistēmas mērītājus.

Viens atbilstošā tipa mērītājs var uzskaitīt divu vai vairāku atšķirīgu traucējumu pastāvēšanas stundu skaitu.

| A.2.4.1.3.1. | Ja izgatavotājs nolemj izmantot vairākus pārraudzības sistēmas mērītājus, sistēmai jānodrošina, lai īpašs vajadzīgā tipa pārraudzības sistēmas mērītājs kontrolētu katru būtisko darbības traucējumu saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

A.2.4.1.3.1.

Ja izgatavotājs nolemj izmantot vairākus pārraudzības sistēmas mērītājus, sistēmai jānodrošina, lai īpašs vajadzīgā tipa pārraudzības sistēmas mērītājs kontrolētu katru būtisko darbības traucējumu saskaņā ar šo pielikumu.

A.2.4.2.   Mērītāja mehānismu princips

A.2.4.2.1.   Katrs mērītājs darbojas, kā aprakstīts turpmāk.

| A.2.4.2.1.1. | Ja mērītājs ir iestatīts nulles stāvoklī, tas sāk skaitīt, tiklīdz tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo mērītāju, un attiecīgajam diagnosticēšanas problēmkodam (DTC) ir 1. tabulā norādītais statuss. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.1.

Ja mērītājs ir iestatīts nulles stāvoklī, tas sāk skaitīt, tiklīdz tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo mērītāju, un attiecīgajam diagnosticēšanas problēmkodam (DTC) ir 1. tabulā norādītais statuss.

| A.2.4.2.1.2. | Mērītājs pārtrauc skaitīt un saglabā sasniegto vērtību, ja tiek veikta viena pārraudzības darbība un darbības traucējums, kas sākotnēji licis aktivizēties mērītājam, vairs netiek konstatēts vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis neatbilstības datus.






  A.2.4.2.1.2.1. | Ja mērītājs pārtrauc skaitīt, kad ir aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mērītājs sastingst pie 2. tabulā noteiktās vērtības. |
| --- | --- | --- |

A.2.4.2.1.2.

Mērītājs pārtrauc skaitīt un saglabā sasniegto vērtību, ja tiek veikta viena pārraudzības darbība un darbības traucējums, kas sākotnēji licis aktivizēties mērītājam, vairs netiek konstatēts vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis neatbilstības datus.

A.2.4.2.1.2.1.

Ja mērītājs pārtrauc skaitīt, kad ir aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mērītājs sastingst pie 2. tabulā noteiktās vērtības.

| A.2.4.2.1.2.2. | Izmantojot vienu pārraudzības sistēmas mērītāju, tas turpina skaitīšanu, ja tiek konstatēts attiecīgais darbības traucējums un tam atbilstošā diagnosticēšanas problēmkoda (DTC) statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. Mērītājs pārtrauc skaitīt un attiecīgi saglabā vai nu A.2.4.2.1.2., vai A.2.4.2.1.2.1. punktā norādīto vērtību, nekonstatējot nevienu darbības traucējumu, kas pamato tā aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis visus datus par neatbilstībām, kuras attiecas uz šo mērītāju.
  2.   tabula


  Mērītāji un brīdinājumi | Mērītāja pirmās aktivizēšanās DTC statuss | Mērītāja vērtība pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju | Mērītāja vērtība sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju | Fiksētā vērtība, ko mērītājs saglabā uzreiz pēc tam, kad aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaģentu kvalitātes mērītājs | Apstiprināts un aktīvs | 10 stundas | 20 stundas | 18 stundas |
| Reaģentu patēriņa mērītājs | Potenciāls vai apstiprināts un aktīvs
  (sk. 1. tabulu) | 10 stundas | 20 stundas | 18 stundas |
| Dozēšanas mērītājs | Apstiprināts un aktīvs | 10 stundas | 20 stundas | 18 stundas |
| EGR vārsta mērītājs | Apstiprināts un aktīvs | 36 stundas | 100 stundas | 95 stundas |
| Pārraudzības sistēmas mērītājs | Apstiprināts un aktīvs | 36 stundas | 100 stundas | 95 stundas |

A.2.4.2.1.2.2.

Izmantojot vienu pārraudzības sistēmas mērītāju, tas turpina skaitīšanu, ja tiek konstatēts attiecīgais darbības traucējums un tam atbilstošā diagnosticēšanas problēmkoda (DTC) statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. Mērītājs pārtrauc skaitīt un attiecīgi saglabā vai nu A.2.4.2.1.2., vai A.2.4.2.1.2.1. punktā norādīto vērtību, nekonstatējot nevienu darbības traucējumu, kas pamato tā aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis visus datus par neatbilstībām, kuras attiecas uz šo mērītāju.

2.   tabula

Mērītāji un brīdinājumi

Mērītāja pirmās aktivizēšanās DTC statuss

Mērītāja vērtība pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju

Mērītāja vērtība sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Fiksētā vērtība, ko mērītājs saglabā uzreiz pēc tam, kad aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Reaģentu kvalitātes mērītājs

Apstiprināts un aktīvs

10 stundas

20 stundas

18 stundas

Reaģentu patēriņa mērītājs

Potenciāls vai apstiprināts un aktīvs

(sk. 1. tabulu)

10 stundas

20 stundas

18 stundas

Dozēšanas mērītājs

Apstiprināts un aktīvs

10 stundas

20 stundas

18 stundas

EGR vārsta mērītājs

Apstiprināts un aktīvs

36 stundas

100 stundas

95 stundas

Pārraudzības sistēmas mērītājs

Apstiprināts un aktīvs

36 stundas

100 stundas

95 stundas

| A.2.4.2.1.3. | Nofiksējot noteiktu vērtību, mērītāju atiestata nulles stāvoklī, kad ar šo mērītāju saistītie monitori ir pabeiguši vismaz vienu pārraudzības ciklu, nekonstatējot darbības traucējumu, un ja neviens darbības traucējums, kas attiecas uz šo mērītāju, nav konstatēts 36 motora darbības stundu laikā pēc mērītāja apstāšanās pie noteiktas vērtības (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.3.

Nofiksējot noteiktu vērtību, mērītāju atiestata nulles stāvoklī, kad ar šo mērītāju saistītie monitori ir pabeiguši vismaz vienu pārraudzības ciklu, nekonstatējot darbības traucējumu, un ja neviens darbības traucējums, kas attiecas uz šo mērītāju, nav konstatēts 36 motora darbības stundu laikā pēc mērītāja apstāšanās pie noteiktas vērtības (sk. 1. attēlu).

| A.2.4.2.1.4. | Mērītājs turpina skaitīt no vērtības, pie kuras tas apstājies, ja laikā, kad mērītājs ir sastindzis, tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo mērītāju (sk. 1. attēlu).
  1.   attēls


  Mērītāja atkārtota ieslēgšana un atiestatīšana nulles stāvoklī pēc tam, kad tā vērtība bijusi iesaldēta |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.4.

Mērītājs turpina skaitīt no vērtības, pie kuras tas apstājies, ja laikā, kad mērītājs ir sastindzis, tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo mērītāju (sk. 1. attēlu).

1.   attēls

Mērītāja atkārtota ieslēgšana un atiestatīšana nulles stāvoklī pēc tam, kad tā vērtība bijusi iesaldēta

A.2.5.   Mērītāja aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu apraksts

A.2.5.1.   Šajā punktā aprakstīti daži tipiski mērītāja mehānismu aktivizēšanās un izslēgšanās gadījumi. Skaitļi un apraksti A.2.4.2., A.2.4.3. un A.2.4.4. punktā ir doti vienīgi ilustrācijas nolūkos šajā pielikumā, un tos nevajag uztvert kā šo noteikumu prasību piemērus vai kā konkrētus attiecīgo procesu aprakstus. Vienkāršības labad, piemēram, dotajos aprakstos nav minēts fakts, ka brīdināšanas sistēma arī būs ieslēgta tad, kad būs aktivizējusies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

A.2.5.2.   2. attēlā redzama aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu darbība, pārraugot reaģenta pieejamību piecos gadījumos.

| a) | 1. izmantošanas gadījums: vadītājs turpina izmantot transportlīdzekli, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta. |
| --- | --- |

a)

1. izmantošanas gadījums: vadītājs turpina izmantot transportlīdzekli, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta.

| b) | 1. remonta gadījums (“atbilstoša” uzpildīšana): vadītājs uzpilda reaģenta tvertni, lai reaģenta līmenis pārsniegtu 10 % robežvērtību. Izslēdzas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

b)

1. remonta gadījums (“atbilstoša” uzpildīšana): vadītājs uzpilda reaģenta tvertni, lai reaģenta līmenis pārsniegtu 10 % robežvērtību. Izslēdzas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

| c) | 2. un 3. remonta gadījums (“neatbilstoša” uzpildīšana): brīdināšanas sistēma ir aktivizēta. Brīdinājuma līmenis ir atkarīgs no pieejamā reaģenta daudzuma. |
| --- | --- |

c)

2. un 3. remonta gadījums (“neatbilstoša” uzpildīšana): brīdināšanas sistēma ir aktivizēta. Brīdinājuma līmenis ir atkarīgs no pieejamā reaģenta daudzuma.

| d) | 4. remonta gadījums (“ļoti neatbilstoša” uzpildīšana): pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek nekavējoties aktivizēta. |
| --- | --- |

d)

4. remonta gadījums (“ļoti neatbilstoša” uzpildīšana): pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, tiek nekavējoties aktivizēta.

2.   attēls

Reaģenta pieejamība

A.2.5.3.   3. attēlā redzami trīs gadījumi, kad karbamīda kvalitāte ir neatbilstoša.

| a) | 1. izmantošanas gadījums: vadītājs turpina izmantot transportlīdzekli, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta. |
| --- | --- |

a)

1. izmantošanas gadījums: vadītājs turpina izmantot transportlīdzekli, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta.

| b) | 1. remonta gadījums (“slikts” vai “paviršs” remonts): pēc tam, kad transportlīdzekļa darbība ir pārtraukta, vadītājs nomaina reaģentu ar citas kvalitātes reaģentu, bet drīz pēc tam atkal to nomaina ar sliktas kvalitātes reaģentu. Nekavējoties atkal aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta pēc divām motora darbības stundām. |
| --- | --- |

b)

1. remonta gadījums (“slikts” vai “paviršs” remonts): pēc tam, kad transportlīdzekļa darbība ir pārtraukta, vadītājs nomaina reaģentu ar citas kvalitātes reaģentu, bet drīz pēc tam atkal to nomaina ar sliktas kvalitātes reaģentu. Nekavējoties atkal aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta pēc divām motora darbības stundām.

| c) | 2. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad transportlīdzekļa darbība ir pārtraukta, vadītājs iepilda labas kvalitātes reaģentu. Tomēr pēc kāda laika vadītājs atkal iepilda sliktas kvalitātes reaģentu. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles. |
| --- | --- |

c)

2. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad transportlīdzekļa darbība ir pārtraukta, vadītājs iepilda labas kvalitātes reaģentu. Tomēr pēc kāda laika vadītājs atkal iepilda sliktas kvalitātes reaģentu. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles.

3.   attēls

Sliktas kvalitātes reaģenta iepildīšana

A.2.5.4.   4. attēlā redzami trīs karbamīda dozēšanas sistēmas darbības traucējumu gadījumi. Šis attēls arī ilustrē procesu, ko piemēro attiecībā uz šā pielikuma 9. punktā aprakstītajiem pārraudzības sistēmas darbības traucējumiem.

| a) | 1. izmantošanas gadījums: vadītājs turpina izmantot transportlīdzekli, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta. |
| --- | --- |

a)

1. izmantošanas gadījums: vadītājs turpina izmantot transportlīdzekli, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz transportlīdzekļa darbība tiek pārtraukta.

| b) | 1. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad transportlīdzekļa darbība ir pārtraukta, vadītājs saremontē dozēšanas sistēmu. Tomēr pēc kāda laika dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles. |
| --- | --- |

b)

1. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad transportlīdzekļa darbība ir pārtraukta, vadītājs saremontē dozēšanas sistēmu. Tomēr pēc kāda laika dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles.

| c) | 2. remonta gadījums (“slikts” remonts): darbojoties pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju (griezes momenta samazināšanās), vadītājs saremontē dozēšanas sistēmu. Tomēr drīz pēc tam dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Nekavējoties atkal aktivizējas pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un mērītājs atsāk skaitīt no vērtības, pie kuras tas bija apstājies remonta brīdī. |
| --- | --- |

c)

2. remonta gadījums (“slikts” remonts): darbojoties pirmās pakāpes sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju (griezes momenta samazināšanās), vadītājs saremontē dozēšanas sistēmu. Tomēr drīz pēc tam dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Nekavējoties atkal aktivizējas pirmās pakāpes sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un mērītājs atsāk skaitīt no vērtības, pie kuras tas bija apstājies remonta brīdī.

4.   attēls

Reaģenta dozēšanas sistēmas darbības traucējums

3. papildinājums

Griezes momenta samazināšanas shēma, izmantojot pirmās pakāpes sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju

Šī diagramma ilustrē šā pielikuma 5.3. punkta noteikumus attiecībā uz griezes momenta samazināšanu.

4. papildinājums

Motoru, kas saņēmuši tipa apstiprinājumu kā atsevišķas tehniskās vienības, pareizas uzstādīšanas demonstrēšana transportlīdzeklī

Šo papildinājumu piemēro, ja transportlīdzekļa izgatavotājs pieprasa tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim ar apstiprinātu motoru attiecībā uz emisijām saskaņā ar šiem noteikumiem.

Šādā gadījumā un papildus šo noteikumu 6. punktā minētajām uzstādīšanas prasībām uzskatāmi jāparāda, ka uzstādīšana ir pareiza. Šo demonstrēšanu veic, iesniedzot tipa apstiprinātājai iestādei tehnisku pētījumu, kurā kā pierādījumi izmantoti, piemēram, tehniskie rasējumi, funkcionālas analīzes un iepriekšējo testu rezultāti.

Nepieciešamības gadījumā un ja izgatavotājs izvēlas, sniegtie pierādījumi var ietvert īstas vai modelētas transportlīdzekļos uzstādītās sistēmas vai sastāvdaļas ar nosacījumu, ka izgatavotājs var pierādīt, ka iesniegtie dati par to uzstādīšanu pienācīgi atspoguļo standartu, kāds tiks ievērots ražošanā.

Demonstrēšanā pierāda šādu elementu atbilstību šā pielikuma prasībām:

| a) | transportlīdzeklī uzstādīto elementu, kas nodrošina savietojamību ar motora sistēmu (aparatūra, programmatūra un paziņojumi); |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklī uzstādīto elementu, kas nodrošina savietojamību ar motora sistēmu (aparatūra, programmatūra un paziņojumi);

| b) | brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju (piemēram, piktogrammas, aktivizēšanās shēmas u. c.); |
| --- | --- |

b)

brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju (piemēram, piktogrammas, aktivizēšanās shēmas u. c.);

| c) | reaģenta tvertnes un elementu (piemēram, sensoru), kas uzstādīti transportlīdzeklī, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam. |
| --- | --- |

c)

reaģenta tvertnes un elementu (piemēram, sensoru), kas uzstādīti transportlīdzeklī, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam.

Var pārbaudīt pareizu brīdināšanas sistēmas un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos un informācijas glabāšanu, kā arī sakaru sistēmas transportlīdzeklī un ārpus tā. Lai pārbaudītu visas šīs sistēmas, nav nepieciešams demontēt motora sistēmu vai tās sastāvdaļas, tāpat arī nav nepieciešami nevajadzīgi testi, kad neatbilstošas kvalitātes karbamīds tiek nomainīts ar atbilstošas kvalitātes karbamīdu vai kad transportlīdzeklis vai motors tiek darbināts ilgāku laiku. Lai mazāk apgrūtinātu transportlīdzekļa izgatavotāju, šīs sistēmas var pārbaudīt, mērītājā imitējot lielu nostrādāto stundu skaitu vai atvienojot mērītāju no elektrības padeves, ja tas ir iespējams.

5. papildinājums

Piekļuve “NOx kontroles informācijai”

A.5.1.   Šajā papildinājumā aprakstītas specifikācijas, kas ļauj piekļūt informācijai, kura nepieciešama, lai pārbaudītu transportlīdzekļa statusu attiecībā uz NOx kontroles sistēmas pareizu darbību (“NOx kontroles informācija”).

A.5.2.   Piekļuves metodes

| A.5.2.1. | “NOx kontroles informāciju” sniedz vienīgi saskaņā ar standartu vai standartiem, ko izmanto saistībā ar motora sistēmas informācijas iegūšanu no OBD sistēmas. |
| --- | --- |

A.5.2.1.

“NOx kontroles informāciju” sniedz vienīgi saskaņā ar standartu vai standartiem, ko izmanto saistībā ar motora sistēmas informācijas iegūšanu no OBD sistēmas.

| A.5.2.2. | Piekļuve “NOx kontroles informācijai” nedrīkst būt atkarīga no piekļuves koda vai kādas citas ierīces vai metodes, ko var saņemt vienīgi no izgatavotāja vai izgatavotāja piegādātājiem. Šādas informācijas skaidrojumam nav nepieciešama specializēta vai unikāla dekodēšanas informācija, ja vien šāda informācija nav publiski pieejama. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Piekļuve “NOx kontroles informācijai” nedrīkst būt atkarīga no piekļuves koda vai kādas citas ierīces vai metodes, ko var saņemt vienīgi no izgatavotāja vai izgatavotāja piegādātājiem. Šādas informācijas skaidrojumam nav nepieciešama specializēta vai unikāla dekodēšanas informācija, ja vien šāda informācija nav publiski pieejama.

| A.5.2.3. | Ir jānodrošina iespēja iegūt no sistēmas visu “NOx kontroles informāciju”, izmantojot piekļuves metodi, ko lieto, lai iegūtu OBD informāciju saskaņā ar 9.A pielikumu. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Ir jānodrošina iespēja iegūt no sistēmas visu “NOx kontroles informāciju”, izmantojot piekļuves metodi, ko lieto, lai iegūtu OBD informāciju saskaņā ar 9.A pielikumu.

| A.5.2.4. | Ir jānodrošina iespēja iegūt no sistēmas visu “NOx kontroles informāciju”, izmantojot testēšanas iekārtas, ko lieto, lai iegūtu OBD informāciju saskaņā ar 9.A pielikumu. |
| --- | --- |

A.5.2.4.

Ir jānodrošina iespēja iegūt no sistēmas visu “NOx kontroles informāciju”, izmantojot testēšanas iekārtas, ko lieto, lai iegūtu OBD informāciju saskaņā ar 9.A pielikumu.

| A.5.2.5. | “NOx kontroles informācija” ir pieejama, izmantojot piekļuvi “tikai lasīšanai” (t. i., datus nav iespējams dzēst, atjaunot vai mainīt). |
| --- | --- |

A.5.2.5.

“NOx kontroles informācija” ir pieejama, izmantojot piekļuvi “tikai lasīšanai” (t. i., datus nav iespējams dzēst, atjaunot vai mainīt).

A.5.3.   Informācijas saturs

| A.5.3.1. | “NOx kontroles informācija” ietver vismaz šādus datus:






  a) | transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN); |
| --- | --- | --- |

A.5.3.1.

“NOx kontroles informācija” ietver vismaz šādus datus:

a)

transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN);

| b) | brīdināšanas sistēmas statuss (aktivizējusies; neaktivizējusies); |
| --- | --- |

b)

brīdināšanas sistēmas statuss (aktivizējusies; neaktivizējusies);

| c) | pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, statuss (aktivizējusies; ieslēgta; neaktivizējusies); |
| --- | --- |

c)

pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, statuss (aktivizējusies; ieslēgta; neaktivizējusies);

| d) | sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, statuss (aktivizējusies; ieslēgta; neaktivizējusies); |
| --- | --- |

d)

sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, statuss (aktivizējusies; ieslēgta; neaktivizējusies);

| e) | motora uzsildīšanas ciklu un darbības stundu skaits, kas reģistrēts pēc pēdējā “NOx kontroles informācijas” ieraksta dzēšanas saistībā ar tehnisko apkopi vai remontu; |
| --- | --- |

e)

motora uzsildīšanas ciklu un darbības stundu skaits, kas reģistrēts pēc pēdējā “NOx kontroles informācijas” ieraksta dzēšanas saistībā ar tehnisko apkopi vai remontu;

| f) | f) šajā pielikumā aplūkoto mērītāju veidi (reaģenta kvalitāte, reaģenta patēriņš, dozēšanas sistēma, EGR vārsts, pārraudzības sistēma) un motora darbības stundu skaits, kas norādīts katram no šiem mērītājiem; ja tiek izmantoti vairāki mērītāji, reģistrējot “NOx kontroles informāciju”, ņem vērā visaugstāko vērtību, ko uzrāda katrs ar aplūkojamo neatbilstību saistītais mērītājs; |
| --- | --- |

f)

f) šajā pielikumā aplūkoto mērītāju veidi (reaģenta kvalitāte, reaģenta patēriņš, dozēšanas sistēma, EGR vārsts, pārraudzības sistēma) un motora darbības stundu skaits, kas norādīts katram no šiem mērītājiem; ja tiek izmantoti vairāki mērītāji, reģistrējot “NOx kontroles informāciju”, ņem vērā visaugstāko vērtību, ko uzrāda katrs ar aplūkojamo neatbilstību saistītais mērītājs;

| g) | diagnosticēšanas problēmkodi (DTC), kas saistīti ar šajā pielikumā aplūkotajiem darbības traucējumiem, un to statuss (“iespējams”, “apstiprināts un aktīvs” u. c.). |
| --- | --- |

g)

diagnosticēšanas problēmkodi (DTC), kas saistīti ar šajā pielikumā aplūkotajiem darbības traucējumiem, un to statuss (“iespējams”, “apstiprināts un aktīvs” u. c.).

6. papildinājums

Minimālās pieņemamās reaģenta koncentrācijas CDmin demonstrēšana

| A.6.1. | Tipa apstiprināšanas laikā izgatavotājs demonstrē, ka CDmin vērtība ir pareiza, veicot WHTC testa ciklu ar karsto palaidi atbilstoši 4. pielikuma noteikumiem, izmantojot reaģentu ar CDmin koncentrāciju. |
| --- | --- |

A.6.1.

Tipa apstiprināšanas laikā izgatavotājs demonstrē, ka CDmin vērtība ir pareiza, veicot WHTC testa ciklu ar karsto palaidi atbilstoši 4. pielikuma noteikumiem, izmantojot reaģentu ar CDmin koncentrāciju.

| A.6.2. | Pirms testa veic atbilstošu sagatavošanas ciklu, kas ļauj noslēgtai NOx kontroles sistēmai pielāgoties reaģenta kvalitātei ar CDmin koncentrāciju. |
| --- | --- |

A.6.2.

Pirms testa veic atbilstošu sagatavošanas ciklu, kas ļauj noslēgtai NOx kontroles sistēmai pielāgoties reaģenta kvalitātei ar CDmin koncentrāciju.

| A.6.3. | Piesārņotāju emisijas šajā testā ir mazākas par emisiju robežvērtībām, kas noteiktas šā pielikuma 7.1.1. un 7.1.1.1. punktā. |
| --- | --- |

A.6.3.

Piesārņotāju emisijas šajā testā ir mazākas par emisiju robežvērtībām, kas noteiktas šā pielikuma 7.1.1. un 7.1.1.1. punktā.

---

12. PIELIKUMS

CO2 EMISIJAS UN DEGVIELAS PATĒRIŅŠ

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā noteikti noteikumi un testa procedūras ziņojumu sagatavošanai par CO2 emisijām un degvielas patēriņu.

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

2.1.   CO2 emisijas un degvielas patēriņu nosaka WHTC un WHSC testa ciklos saskaņā ar 4. pielikuma 7.2.–7.8. punktu.

2.2.   Testa rezultātus iekļauj ziņojumā kā cikla vidējās bremzēm raksturīgās vērtības un izsaka vienībā g/kWh.

3.   CO2 EMISIJU NOTEIKŠANA

3.1.   Mērīšana neapstrādātās gāzēs

Šo punktu piemēro, ja CO2 mēra neapstrādātās izplūdes gāzēs.

3.1.1.   Mērīšana

CO2 testējamajās neapstrādātajās motora izplūdes gāzēs mēra ar nedispersīvu infrasarkano analizatoru (NDIR) saskaņā ar 4. pielikuma 2. papildinājuma 9.3.2.3. punktu.

Mērīšanas sistēmai jāatbilst linearitātes prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 9.2. punktā un 7. tabulā.

Mērīšanas sistēmai jāatbilst 4. pielikuma 9.3.1., 9.3.4. un 9.3.5. punkta prasībām.

3.1.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus pieraksta un glabā saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.6. punktu. Reģistrētās koncentrācijas apliecinājuma un izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma apliecinājuma laiku saskaņo ar transformācijas laiku atbilstīgi 4. pielikuma 3.1. punktam.

3.1.3.   Cikla vidējo emisiju aprēķināšana

Ja mērījumus veic uz sausa pamata, piemēro korekciju no sausa pamata uz mitru saskaņā ar 4. pielikuma 8.1. punktu attiecībā uz momentānām koncentrācijas vērtībām, pirms veic turpmākus aprēķinus.

CO2 masu (g/testā) nosaka, aprēķinot momentāno masas emisiju no neapstrādātas CO2 koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmu, ko saskaņo, ņemot vērā to transformācijas laikus, kā noteikts saskaņā ar 4. pielikuma 8.4.2.2. punktu, integrējot momentānās vērtības cikla laikā un reizinot integrētās vērtības ar CO2
  u vērtībām no 4. pielikuma 5. tabulas.

Izmanto šādu vienādojumu:

Formula (g/tests)

kur

| u
  CO2 | ir CO2 blīvuma un izplūdes gāzes blīvuma attiecība, |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | ir momentānā CO2 koncentrācija izplūdes gāzē, ppm, |
| q

  mew,i | ir momentānā izplūdes gāzu masas plūsma, kg/s, |
| f | ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz, |
| n | ir mērījumu skaits. |

u
  CO2

ir CO2 blīvuma un izplūdes gāzes blīvuma attiecība,

c
  CO2,i

ir momentānā CO2 koncentrācija izplūdes gāzē, ppm,

q

  mew,i

ir momentānā izplūdes gāzu masas plūsma, kg/s,

f

ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz,

n

ir mērījumu skaits.

Pēc izvēles CO2 masu var aprēķināt saskaņā ar 4. pielikuma 8.4.2.4. punktu, izmantojot CO2 molārmasu (M
  CO2
  ) 44,01 g/mol.

3.2.   Mērīšana atšķaidītās gāzēs

Šo punktu piemēro, ja CO2 mēra atšķaidītās izplūdes gāzēs.

3.2.1.   Mērīšana

CO2 testējamajās atšķaidītajās motora izplūdes gāzēs mēra ar nedispersīvu infrasarkano analizatoru (NDIR) saskaņā ar 4. pielikuma 2. papildinājuma 9.3.2.3. punktu. Izplūdes gāzes atšķaida ar filtrētu apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli. Pilnas plūsmas sistēmas plūsmas jaudai jābūt pietiekamai, lai pilnībā novērstu ūdens kondensēšanos atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās.

Mērīšanas sistēmai jāatbilst linearitātes prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 9.2. punktā un 7. tabulā.

Mērīšanas sistēmai jāatbilst 4. pielikuma 9.3.1., 9.3.4. un 9.3.5. punkta prasībām.

3.2.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus pieraksta un glabā saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.6. punktu.

3.2.3.   Cikla vidējo emisiju aprēķināšana

Ja mērījumus veic uz sausa pamata, piemēro korekciju no sausa pamata uz mitru saskaņā ar 4. pielikuma 8.1. punktu.

Sistēmām ar konstantu masas plūsmu (ar siltummaini) CO2 masu (g/testā) nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula (g/testā)

kur

| c
  CO2 | ir CO2 vidējā fona koriģētā koncentrācija, ppm, |
| --- | --- |
| 0,001519 | ir CO2 blīvuma un gaisa blīvuma attiecība (u koeficients), |
| m
  ed | ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg. |

c
  CO2

ir CO2 vidējā fona koriģētā koncentrācija, ppm,

0,001519

ir CO2 blīvuma un gaisa blīvuma attiecība (u koeficients),

m
  ed

ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kg.

Sistēmām ar plūsmas kompensāciju (bez siltummaiņa) CO2 masu (g/testā) nosaka, aprēķinot momentānās masas emisiju un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Tāpat arī fona korekciju piemēro tieši momentānajām koncentrācijas vērtībām. Izmanto šādu vienādojumu:

Formula

kur

| cCO2,e | ir CO2 koncentrācija, ko mēra atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm, |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | ir CO2 koncentrācija, ko mēra atšķaidīšanas gaisā, ppm, |
| 0,001519 | ir CO2 blīvuma un gaisa blīvuma attiecība (u koeficients), |
| m
  ed,i | ir atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa, kg, |
| m
  ed | ir atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā, kg, |
| D | ir atšķaidīšanas pakāpe. |

cCO2,e

ir CO2 koncentrācija, ko mēra atšķaidītās izplūdes gāzēs, ppm,

c
  CO2,d

ir CO2 koncentrācija, ko mēra atšķaidīšanas gaisā, ppm,

0,001519

ir CO2 blīvuma un gaisa blīvuma attiecība (u koeficients),

m
  ed,i

ir atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa, kg,

m
  ed

ir atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā, kg,

D

ir atšķaidīšanas pakāpe.

Pēc izvēles u koeficientu var aprēķināt saskaņā ar 4. pielikuma 8.5.2.3.1. punktā norādīto 57. vienādojumu, izmantojot CO2 molārmasu (M
  CO2
  ) 44,01 g/mol.

CO2 fona korekciju veic saskaņā ar 4. pielikuma 8.5.2.3.2. punktu.

3.3.   Bremzēm raksturīgo emisiju aprēķināšana

Bremzēm raksturīgo CO2 emisiju aprēķināšanai vajadzīgo cikla darbu nosaka saskaņā ar 4. pielikuma 7.8.6. punktu.

3.3.1.   WHTC

Bremzēm raksturīgās emisijas e
  CO2
  (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur

| m
  CO2, cold | ir CO2 masas emisijas testā ar auksto palaidi, g/testā, |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | ir CO2 masas emisijas testā ar karsto palaidi, g/testā, |
| W
  act, cold | ir cikla faktiskais darbs testā ar auksto palaidi, kWh, |
| W
  act, hot | ir cikla faktiskais darbs testā ar karsto palaidi, kWh. |

m
  CO2, cold

ir CO2 masas emisijas testā ar auksto palaidi, g/testā,

m
  CO2, hot

ir CO2 masas emisijas testā ar karsto palaidi, g/testā,

W
  act, cold

ir cikla faktiskais darbs testā ar auksto palaidi, kWh,

W
  act, hot

ir cikla faktiskais darbs testā ar karsto palaidi, kWh.

3.3.2.   WHSC

Bremzēm raksturīgās emisijas e
  CO2
  (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur

| m
  CO2 | ir CO2 masas emisijas, g/testā, |
| --- | --- |
| W
  act | ir cikla faktiskais darbs, kWh. |

m
  CO2

ir CO2 masas emisijas, g/testā,

W
  act

ir cikla faktiskais darbs, kWh.

4.   DEGVIELAS PATĒRIŅA NOTEIKŠANA

4.1.   Mērīšana

Momentāno degvielas plūsmas mērīšanu ieteicams veikt, izmantojot sistēmas, kas mēra masu tieši, piemēram:

| a) | masas plūsmas sensoru; |
| --- | --- |

a)

masas plūsmas sensoru;

| b) | degvielas svēršanas sistēmu; |
| --- | --- |

b)

degvielas svēršanas sistēmu;

| c) | Koriolisa tipa masas plūsmas mērītāju. |
| --- | --- |

c)

Koriolisa tipa masas plūsmas mērītāju.

Degvielas plūsmas mērīšanas sistēmai jāatbilst šādiem parametriem:

| a) | precizitāte ± 2 % no nolasījuma vai ± 0,3 % no pilnās skalas (izvēlas lielāko vērtību); |
| --- | --- |

a)

precizitāte ± 2 % no nolasījuma vai ± 0,3 % no pilnās skalas (izvēlas lielāko vērtību);

| b) | precizitāte ± 1 % no pilnas skalas vai augstāka; |
| --- | --- |

b)

precizitāte ± 1 % no pilnas skalas vai augstāka;

| c) | pieauguma laiks, kas nepārsniedz 5 sekundes. |
| --- | --- |

c)

pieauguma laiks, kas nepārsniedz 5 sekundes.

Degvielas plūsmas mērīšanas sistēmai jāatbilst linearitātes prasībām, kas noteiktas 4. pielikuma 9.2. punktā un 7. tabulā.

Lai izvairītos no mērīšanas kļūdām, veic piesardzības pasākumus. Šādos pasākumos ietilpst vismaz:

| a) | ierīces rūpīga uzstādīšana saskaņā ar instrumenta izgatavotāja rekomendācijām un labu tehnisko praksi; |
| --- | --- |

a)

ierīces rūpīga uzstādīšana saskaņā ar instrumenta izgatavotāja rekomendācijām un labu tehnisko praksi;

| b) | plūsmas pārbaude, lai izvairītos no virpuļiem, uzplūdiem, riņķveida plūsmām vai plūsmas pulsācijas, kas ietekmē degvielas plūsmas sistēmas pareizību vai precizitāti; |
| --- | --- |

b)

plūsmas pārbaude, lai izvairītos no virpuļiem, uzplūdiem, riņķveida plūsmām vai plūsmas pulsācijas, kas ietekmē degvielas plūsmas sistēmas pareizību vai precizitāti;

| c) | tās degvielas ņemšana vērā, kas aizplūst no motora vai atgriežas no motora degvielas tvertnē. |
| --- | --- |

c)

tās degvielas ņemšana vērā, kas aizplūst no motora vai atgriežas no motora degvielas tvertnē.

4.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus pieraksta un glabā saskaņā ar 4. pielikuma 7.6.6. punktu.

4.3.   Cikla vidējā degvielas patēriņa aprēķināšana

Degvielas masu (g/testā), summējot momentānās vērtības visā cikla laikā, nosaka šādi:

Formula

kur

| q

  mf,i | ir momentānā degvielas plūsma, kg/s, |
| --- | --- |
| f | ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz, |
| n | ir mērījumu skaits. |

q

  mf,i

ir momentānā degvielas plūsma, kg/s,

f

ir datu paraugu ņemšanas ātrums, Hz,

n

ir mērījumu skaits.

4.4.   Bremzēm raksturīgā degvielas patēriņa aprēķināšana

Bremzēm raksturīgā degvielas patēriņa aprēķināšanai vajadzīgo cikla darbu nosaka saskaņā ar 4. pielikuma 7.8.6. punktu.

4.4.1.   WHTC

Bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu e
  f (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| q

  mf, cold | ir degvielas masa testā ar auksto palaidi, g/testā, |
| --- | --- |
| q

  mf, hot | ir degvielas masa testā ar karsto palaidi, g/testā, |
| W
  act, cold | ir cikla faktiskais darbs testā ar auksto palaidi, kWh, |
| W
  act, hot | ir cikla faktiskais darbs testā ar karsto palaidi, kWh. |

q

  mf, cold

ir degvielas masa testā ar auksto palaidi, g/testā,

q

  mf, hot

ir degvielas masa testā ar karsto palaidi, g/testā,

W
  act, cold

ir cikla faktiskais darbs testā ar auksto palaidi, kWh,

W
  act, hot

ir cikla faktiskais darbs testā ar karsto palaidi, kWh.

4.4.2.   WHSC

Bremzēm raksturīgo degvielas patēriņu e
  f (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| q

  mf | ir degvielas masa, g/testā, |
| --- | --- |
| W
  act | ir cikla faktiskais darbs, kWh. |

q

  mf

ir degvielas masa, g/testā,

W
  act

ir cikla faktiskais darbs, kWh.

1. papildinājums

CO2 emisiju un degvielas patēriņa nosacījumi, lai tipa apstiprinājumu paplašinātu uz transportlīdzekli, kurš saņēmis tipa apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un kura standartmasa pārsniedz 2 380 kg, bet nepārsniedz 2 610 kg

A.1.1.   Ievads

| A.1.1.1. | Šajā papildinājumā noteikti nosacījumi un testēšanas procedūras ziņošanai par CO2 emisijām un degvielas patēriņu, lai tipa apstiprinājumu paplašinātu uz transportlīdzekli, kurš saņēmis tipa apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un kura standartmasa pārsniedz 2 380 kg, bet nepārsniedz 2 610 kg. |
| --- | --- |

A.1.1.1.

Šajā papildinājumā noteikti nosacījumi un testēšanas procedūras ziņošanai par CO2 emisijām un degvielas patēriņu, lai tipa apstiprinājumu paplašinātu uz transportlīdzekli, kurš saņēmis tipa apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un kura standartmasa pārsniedz 2 380 kg, bet nepārsniedz 2 610 kg.

A.1.2.   Vispārīgas prasības

| A.1.2.1. | Lai paplašinātu tipa apstiprinājumu, kas izsniegts transportlīdzeklim attiecībā uz tā motora tipu, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, uz transportlīdzekli, kura standartmasa pārsniedz 2 380 kg, bet nepārsniedz 2 610 kg, izgatavotājs nodrošina atbilstību Noteikumu Nr. 101 prasībām ar turpmāk noteiktajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

A.1.2.1.

Lai paplašinātu tipa apstiprinājumu, kas izsniegts transportlīdzeklim attiecībā uz tā motora tipu, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, uz transportlīdzekli, kura standartmasa pārsniedz 2 380 kg, bet nepārsniedz 2 610 kg, izgatavotājs nodrošina atbilstību Noteikumu Nr. 101 prasībām ar turpmāk noteiktajiem izņēmumiem.

| A.1.2.1.2. | Noteikumu Nr. 101 5.2.4. punkts jāsaprot šādi:






  1) | blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO 3675 vai līdzvērtīgu metodi; benzīnam, dīzeļdegvielai, etanolam (E85) un etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95), izmanto blīvumu, kurš izmērīts 288 K (15 °C) temperatūrā; sašķidrinātai naftas gāzei un dabasgāzei/biometānam izmanto šādu atsauces blīvumu: | 0,538 kg/l attiecībā uz sašķidrinātu naftas gāzi, |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.2.

Noteikumu Nr. 101 5.2.4. punkts jāsaprot šādi:

1)

blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO 3675 vai līdzvērtīgu metodi; benzīnam, dīzeļdegvielai, etanolam (E85) un etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95), izmanto blīvumu, kurš izmērīts 288 K (15 °C) temperatūrā; sašķidrinātai naftas gāzei un dabasgāzei/biometānam izmanto šādu atsauces blīvumu:

0,538 kg/l attiecībā uz sašķidrinātu naftas gāzi,

| | 0,654 kg/m3 attiecībā uz dabasgāzi; |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 attiecībā uz dabasgāzi;

| 2) | ogļūdeņraža–oglekļa–skābekļa attiecība: tiks izmantotas šādas fiksētas vērtības: | C1H1,93O0,032 benzīnam (E10), |
| --- | --- | --- |

2)

ogļūdeņraža–oglekļa–skābekļa attiecība: tiks izmantotas šādas fiksētas vērtības:

C1H1,93O0,032 benzīnam (E10),

| | C1H1,86O0,006 dīzeļdegvielai (B7), |
| --- | --- |

C1H1,86O0,006 dīzeļdegvielai (B7),

| | C1H2,525 sašķidrinātai naftas gāzei (LPG), |
| --- | --- |

C1H2,525 sašķidrinātai naftas gāzei (LPG),

| | CH4 dabasgāzei (NG) un biometānam, |
| --- | --- |

CH4 dabasgāzei (NG) un biometānam,

| | C1H2,74O0,385 etanolam (E85), |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 etanolam (E85),

| | C1H2,92O0,46 etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95). |
| --- | --- |

C1H2,92O0,46 etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95).

| A.1.2.1.3. | Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. punkts jāsaprot šādi:






  “1.4.3. | Degvielas patēriņu, kas izteikts litros uz 100 km (izmantojot benzīnu, sašķidrinātu naftas gāzi, etanolu (E85 un ED95) un dīzeļdegvielu) vai kā m3 uz 100 km (izmantojot dabasgāzi/biometānu), aprēķina, izmantojot šādas formulas:






  a) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kas darbojas ar benzīnu (E10): |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.3.

Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. punkts jāsaprot šādi:

“1.4.3.

Degvielas patēriņu, kas izteikts litros uz 100 km (izmantojot benzīnu, sašķidrinātu naftas gāzi, etanolu (E85 un ED95) un dīzeļdegvielu) vai kā m3 uz 100 km (izmantojot dabasgāzi/biometānu), aprēķina, izmantojot šādas formulas:

a)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kas darbojas ar benzīnu (E10):

| b) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi:

  Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēriņa aprēķinam, pēc izgatavotāja pieprasījuma var piemērot korekcijas koeficientu cf:

  Korekcijas koeficientu cf, ko var piemērot, nosaka šādi:

  ,
  kur

  nactual
  ir faktiskā ogļūdeņražu attiecība izmantotajā degvielā; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi:

Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēriņa aprēķinam, pēc izgatavotāja pieprasījuma var piemērot korekcijas koeficientu cf:

Korekcijas koeficientu cf, ko var piemērot, nosaka šādi:

Formula,

kur

nactual
  ir faktiskā ogļūdeņražu attiecība izmantotajā degvielā;

| c) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuri darbināmi ar dabasgāzi/biometānu: |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuri darbināmi ar dabasgāzi/biometānu:

| d) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuri darbināmi ar etanolu (E85): |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuri darbināmi ar etanolu (E85):

| e) | transportlīdzekļiem ar kompresijas aizdedzes motoru, kuri darbināmi ar dīzeļdegvielu (B7): |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļiem ar kompresijas aizdedzes motoru, kuri darbināmi ar dīzeļdegvielu (B7):

| f) | transportlīdzekļiem ar kompresijas aizdedzes motoru, kuri darbināmi ar etanolu (ED95): |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļiem ar kompresijas aizdedzes motoru, kuri darbināmi ar etanolu (ED95):

Šajās formulās:

| FC | ir degvielas patēriņš litros uz 100 km (izmantojot benzīnu, sašķidrinātu naftas gāzi, etanolu, dīzeļdegvielu vai biodīzeļdegvielu) vai m3 uz 100 km (izmantojot dabasgāzi), |
| --- | --- |
| HC | ir izmērītās ogļūdeņražu emisijas (g/km), |
| CO | ir izmērītās oglekļa monoksīda emisijas (g/km), |
| CO2 | ir izmērītās oglekļa dioksīda emisijas (g/km), |
| D | ir testa degvielas blīvums. |

FC

ir degvielas patēriņš litros uz 100 km (izmantojot benzīnu, sašķidrinātu naftas gāzi, etanolu, dīzeļdegvielu vai biodīzeļdegvielu) vai m3 uz 100 km (izmantojot dabasgāzi),

HC

ir izmērītās ogļūdeņražu emisijas (g/km),

CO

ir izmērītās oglekļa monoksīda emisijas (g/km),

CO2

ir izmērītās oglekļa dioksīda emisijas (g/km),

D

ir testa degvielas blīvums.

Izmantojot gāzveida degvielas, šis ir blīvums 288 K (15 °C) temperatūrā.”

---

13. PIELIKUMS

TIPA APSTIPRINĀJUMS PIESĀRŅOJUMA KONTROLES REZERVES IEKĀRTĀM KĀ ATSEVIŠĶAI TEHNISKAI VIENĪBAI

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā noteiktas papildu prasības attiecībā uz tipa apstiprinājumu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām kā atsevišķām tehniskām vienībām.

1.2.   Definīcijas

1.2.1.   “Piesārņojuma kontroles iekārtas tips” ir katalītiski neitralizatori un daļiņu filtri, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem raksturlielumiem kā:

| a) | substrātu skaits, struktūra un viela; |
| --- | --- |

a)

substrātu skaits, struktūra un viela;

| b) | katra substrāta darbības tips; |
| --- | --- |

b)

katra substrāta darbības tips;

| c) | tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība; |
| --- | --- |

c)

tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība;

| d) | katalītiskās vielas saturs; |
| --- | --- |

d)

katalītiskās vielas saturs;

| e) | katalītiskās vielas attiecība; |
| --- | --- |

e)

katalītiskās vielas attiecība;

| f) | šūnu blīvums; |
| --- | --- |

f)

šūnu blīvums;

| g) | izmēri un forma; |
| --- | --- |

g)

izmēri un forma;

| h) | siltumaizsardzība. |
| --- | --- |

h)

siltumaizsardzība.

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

2.1.   Marķējums

2.1.1.   Katrai piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai ir vismaz šādi identificējoši marķējumi:

| a) | izgatavotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

izgatavotāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts informācijas dokumentā, kas izsniegts saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu. |
| --- | --- |

b)

piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts informācijas dokumentā, kas izsniegts saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu.

2.1.2.   Katrai oriģinālajai piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai ir šādi identificējoši marķējumi:

| a) | transportlīdzekļa vai motora izgatavotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa vai motora izgatavotāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts 2.3. punktā minētajā informācijā. |
| --- | --- |

b)

oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts 2.3. punktā minētajā informācijā.

2.2.   Dokumentācija

2.2.1.   Katrai piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai ir pievienota šāda informācija:

| a) | izgatavotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

izgatavotāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts informācijas dokumentā, kas izsniegts saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu; |
| --- | --- |

b)

piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts informācijas dokumentā, kas izsniegts saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu;

| c) | transportlīdzekļi vai motori (norāda arī izgatavošanas gadu), kuriem piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir apstiprināta, attiecīgā gadījumā iekļaujot marķējumu, kas norāda, vai piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kurš aprīkots ar iebūvēto diagnosticēšanas (OBD) sistēmu; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļi vai motori (norāda arī izgatavošanas gadu), kuriem piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir apstiprināta, attiecīgā gadījumā iekļaujot marķējumu, kas norāda, vai piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kurš aprīkots ar iebūvēto diagnosticēšanas (OBD) sistēmu;

| d) | uzstādīšanas instrukcijas. |
| --- | --- |

d)

uzstādīšanas instrukcijas.

Šajā punktā minētajai informācijai jābūt pieejamai preču katalogos, kurus piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu izgatavotājs izplata tirdzniecības vietās.

2.2.2.   Katrai oriģinālajai piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai ir pievienota šāda informācija:

| a) | transportlīdzekļa vai motora izgatavotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa vai motora izgatavotāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts 2.3. punktā minētajā informācijā; |
| --- | --- |

b)

oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā reģistrēts 2.3. punktā minētajā informācijā;

| c) | transportlīdzekļi vai motori, kuriem oriģinālā piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir saņēmusi tipa apstiprinājumu saskaņā ar 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2.1. punktu, attiecīgā gadījumā iekļaujot marķējumu, kas norāda, vai oriģinālā piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kurš aprīkots ar iebūvēto diagnosticēšanas (OBD) sistēmu; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļi vai motori, kuriem oriģinālā piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir saņēmusi tipa apstiprinājumu saskaņā ar 1. pielikuma 1. daļas 3.2.12.2.1. punktu, attiecīgā gadījumā iekļaujot marķējumu, kas norāda, vai oriģinālā piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kurš aprīkots ar iebūvēto diagnosticēšanas (OBD) sistēmu;

| d) | uzstādīšanas instrukcijas. |
| --- | --- |

d)

uzstādīšanas instrukcijas.

Šajā punktā minētajai informācijai jābūt pieejamai preču katalogos, kurus transportlīdzekļa vai motora izgatavotājs izplata tirdzniecības vietās.

2.3.   Attiecībā uz oriģinālu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu transportlīdzekļa vai motora izgatavotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei nepieciešamo informāciju elektroniskā formā, sasaistot attiecīgos daļu numurus ar tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

Šajā informācijā ietver šādas ziņas:

| a) | transportlīdzekļa vai motora marku(-as) un tipu(-us); |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa vai motora marku(-as) un tipu(-us);

| b) | oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marku(-as) un tipu(-us); |
| --- | --- |

b)

oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas marku(-as) un tipu(-us);

| c) | oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas daļas numuru(-us); |
| --- | --- |

c)

oriģinālās piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas daļas numuru(-us);

| d) | attiecīgā motora vai transportlīdzekļa veida(-u) tipa apstiprinājuma numuru. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā motora vai transportlīdzekļa veida(-u) tipa apstiprinājuma numuru.

3.   ATSEVIŠĶAS TEHNISKĀS VIENĪBAS TIPA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMS

3.1.   Uz katras piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas, kas atbilst tipa apstiprinājumam, kurš atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts atsevišķai tehniskai vienībai, ir jābūt tipa apstiprinājuma marķējumam.

3.2.   3.1. punktā norādītajā tipa apstiprinājuma marķējumā ietilpst šādi elementi:

| 3.2.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tipa apstiprinājuma piešķīrējas valsts pazīšanas numurs (sk. šo noteikumu 4.12.3.1. punktu); |
| --- | --- |

3.2.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tipa apstiprinājuma piešķīrējas valsts pazīšanas numurs (sk. šo noteikumu 4.12.3.1. punktu);

| 3.2.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 3.2.1. punktā aprakstītā apļa; |
| --- | --- |

3.2.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 3.2.1. punktā aprakstītā apļa;

| 3.2.3. | burti “RD” aiz valsts simbola norāda, ka tipa apstiprinājums ir piešķirts piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai. |
| --- | --- |

3.2.3.

burti “RD” aiz valsts simbola norāda, ka tipa apstiprinājums ir piešķirts piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai.

3.3.   Pie piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas piestiprinātais tipa apstiprinājuma marķējums ir neizdzēšams un skaidri salasāms. Tam jābūt pēc iespējas redzamam, kad piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu uzstāda transportlīdzeklī.

3.4.   Šā pielikuma 3. papildinājumā ir dots atsevišķas tehniskās vienības tipa apstiprinājuma marķējuma piemērs.

3.5.   Paziņojumu par piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šā pielikuma 2. papildinājumā sniegtajam paraugam. Jānorāda arī tipa testos iegūtās vērtības.

4.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

4.1.   Vispārīgas prasības

4.1.1.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir konstruēta, izgatavota un uzstādāma tā, lai tā nodrošinātu motora un transportlīdzekļa atbilstību noteikumiem, kuriem tas sākotnēji atbilda, un efektīvi ierobežotu piesārņotāju emisijas visā transportlīdzekļa parastās ekspluatācijas laikā normālos izmantošanas apstākļos.

4.1.2.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu uzstāda tieši tajā vietā, kur atradās oriģinālā piesārņojuma kontroles iekārta, nemainot izplūdes gāzes, temperatūras un spiediena sensoru novietojumu uz izplūdes vada.

4.1.3.   Ja oriģinālajā piesārņojuma kontroles iekārtā ietilpst termoaizsardzības ierīces, piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu aprīko ar līdzvērtīgām aizsargierīcēm.

4.1.4.   Atsaucoties uz pieteikumu, ko iesniedzis pieteicējs, kurš vēlas saņemt tipa apstiprinājumu rezerves daļai, tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu motora sistēmai, nediskriminējošā veidā dara pieejamu informāciju, kura minēta 1. pielikumā ietilpstošā informācijas dokumenta 1. daļas 3.2.12.2.6.8.1.1. un 3.2.12.2.6.8.2.1. punktā attiecībā uz katru testējamo motoru.

4.2.   Vispārīgas ilgizturības prasības

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir ilgizturīga; tā ir konstruēta, izgatavota un uzstādāma tā, lai nodrošinātu pienācīgu pretestību korozijai un oksidācijai, ņemot vērā transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļus.

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas konstrukcija ir tāda, ka elementi, kas kontrolē emisiju, ir pienācīgi pasargāti no mehāniskiem triecieniem, lai efektīvi ierobežotu piesārņotāju emisiju transportlīdzekļa parastās kalpošanas laikā normālos ekspluatācijas apstākļos.

Tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei informāciju par testu, kuru izmanto, lai noteiktu izturību pret mehāniskiem triecieniem, kā arī šā testa rezultātus.

4.3.   Prasības attiecībā uz emisijām

4.3.1.   Īss emisiju novērtēšanas procedūras izklāsts

Šo noteikumu 3.4.4. punkta a) apakšpunktā norādītajiem motoriem, kas aprīkoti ar pilnu emisiju kontroles sistēmu, ietverot arī piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kurai pieprasīts tipa apstiprinājums, veic paredzētajai izmantošanai atbilstošus testus saskaņā ar 4. pielikumu, lai salīdzinātu to darbības rādītājus ar oriģinālo emisiju kontroles sistēmu atbilstīgi turpmāk aprakstītajai procedūrai.

4.3.1.1.   Ja piesārņojuma kontroles rezerves iekārta neveido pilnībā nokomplektētu emisiju kontroles sistēmu, izmanto vienīgi jaunu oriģinālu iekārtu vai jaunas oriģinālas piesārņojuma kontroles rezerves sastāvdaļas, lai izveidotu pilnībā nokomplektētu sistēmu.

4.3.1.2.   Emisiju kontroles sistēmai piemēro vecošanas procedūru, kas aprakstīta 4.3.2.4. punktā, un atkārtoti pārbauda, lai noteiktu tās ilgizturību saistībā ar emisiju ierobežošanu.

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas ilgizturību nosaka, salīdzinot divas secīgas izplūdes gāzu emisiju testu sērijas:

| a) | pirmo testu sēriju veic ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kas piestrādāta 12 WHSC testa ciklos; |
| --- | --- |

a)

pirmo testu sēriju veic ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kas piestrādāta 12 WHSC testa ciklos;

| b) | otro testu sēriju veic ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kurai piemērotas turpmāk sīki aprakstītās vecošanas procedūras. |
| --- | --- |

b)

otro testu sēriju veic ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kurai piemērotas turpmāk sīki aprakstītās vecošanas procedūras.

Ja apstiprinājumu piemēro dažādu veidu motoriem, kurus izgatavojis tas pats izgatavotājs, un ar nosacījumu, ka šie dažādu veidu motori ir aprīkoti ar identisku oriģinālu piesārņojuma kontroles sistēmu, testējamo motoru skaits var tikt ierobežots līdz vismaz diviem motoriem, kas izraudzīti pēc vienošanās ar tipa apstiprinātāju iestādi.

4.3.2.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas novērtēšanas procedūra saistībā ar emisijām

4.3.2.1.   Motoru vai motorus aprīko ar jaunu oriģinālu piesārņojuma kontroles iekārtu saskaņā ar šo noteikumu 4.11.4. punktu.

Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu iepriekš sagatavo 12 WHSC ciklos. Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas motorus testē atbilstīgi WHDC testa procedūrām, kas noteiktas 4. pielikumā. Veic trīs katra attiecīgā tipa izplūdes gāzu testus.

Testa motoriem ar oriģinālo izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu vai oriģinālo rezerves izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu jāatbilst robežvērtībām saskaņā ar motora vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.3.2.2.   Izplūdes gāzu tests ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu

Testējamā piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir aprīkota ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kas pārbaudīta saskaņā ar 4.3.2.1. punkta prasībām, aizstājot attiecīgo oriģinālo izplūdes gāzu pēcapstrādes iekārtu.

Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kas ietver piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, iepriekš sagatavo 12 WHSC ciklos. Pēc šīs sagatavošanas motorus testē saskaņā ar WHDC procedūrām, kas aprakstītas 4. pielikumā. Veic trīs katra attiecīgā tipa izplūdes gāzu testus.

4.3.2.3.   Sākotnējais novērtējums par piesārņotāju emisijām no motoriem, kas aprīkoti ar rezerves piesārņojuma kontroles iekārtām

Prasības par emisijām no motoriem, kas aprīkoti ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, uzskata par izpildītām, ja katram reglamentētajam piesārņotājam (CO, HC, NMHC, metānam, NOx, NH3, daļiņu masai un daļiņu skaitam atbilstīgi motora tipa apstiprinājumam) rezultāti atbilst šādiem nosacījumiem:

| 1) | |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | M ≤ G, |
| --- | --- |

2)

M ≤ G,

kur

| M | : | viena piesārņotāja emisiju vidējā vērtība, ko iegūst trijos testos ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu; |
| --- | --- | --- |
| S | : | viena piesārņotāja emisiju vidējā vērtība, ko iegūst trijos testos ar oriģinālo iekārtu vai oriģinālo piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu; |
| G | : | viena piesārņotāja emisiju robežvērtība saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu. |

M

:

viena piesārņotāja emisiju vidējā vērtība, ko iegūst trijos testos ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu;

S

:

viena piesārņotāja emisiju vidējā vērtība, ko iegūst trijos testos ar oriģinālo iekārtu vai oriģinālo piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu;

G

:

viena piesārņotāja emisiju robežvērtība saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu.

4.3.2.4.   Ilgizturība pret emisijām

Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai, kas pārbaudīta atbilstīgi 4.3.2.2. punktam un kas ietver piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, piemēro ilgizturības pārbaudes procedūras, kuras aprakstītas šā pielikuma 4. papildinājumā.

4.3.2.5.   Izplūdes gāzu tests ar vecinātu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu

Vecinātu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kurai ir vecināta piesārņojuma kontroles rezerves iekārta, pievieno testa motoram, kuru izmantoja saskaņā ar 4.3.2.1. un 4.3.2.2. punktu.

Vecinātas izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas iepriekš sagatavo 12 WHSC ciklos un pēc tam testē, izmantojot WHDC procedūras, kas aprakstītās 4. pielikumā. Veic trīs katra attiecīgā tipa izplūdes gāzu testus.

4.3.2.6.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas vecošanas koeficientu noteikšana

Vecošanas koeficients katram piesārņotājam ir attiecība starp piemērotajām emisiju vērtībām lietderīgās ekspluatācijas beigās un nostrādājuma uzkrāšanas sākumā. (Piemēram, ja A piesārņotāja emisijas lietderīgās ekspluatācijas beigās ir 1,50 g/kWh, bet nostrādājuma uzkrāšanas sākumā 1,82 g/kWh, vecošanas koeficients ir Formula.)

4.3.2.7.   Novērtējums par piesārņotāju emisijām no motoriem, kas aprīkoti ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām

Prasības par emisijām no motoriem, kas aprīkoti ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu (kā aprakstīts 4.3.2.5. punktā), uzskata par izpildītām, ja katram reglamentētajam piesārņotājam (CO, HC, NMHC, metānam, NOx, NH3, daļiņu masai un daļiņu skaitam atbilstīgi motora tipa apstiprinājumam) rezultāti atbilst šādam nosacījumam:

Formula

kur

| M | : | viena piesārņotāja emisiju vidējā vērtība, ko iegūst trijos testos ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kura iepriekš sagatavota pirms vecošanas procedūras (t. i., rezultāti no 4.3.2. punkta); |
| --- | --- | --- |
| AF | : | vecošanas koeficients vienam piesārņotājam; |
| G | : | viena piesārņotāja emisiju robežvērtība saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu. |

M

:

viena piesārņotāja emisiju vidējā vērtība, ko iegūst trijos testos ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kura iepriekš sagatavota pirms vecošanas procedūras (t. i., rezultāti no 4.3.2. punkta);

AF

:

vecošanas koeficients vienam piesārņotājam;

G

:

viena piesārņotāja emisiju robežvērtība saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu.

4.3.3.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tehnoloģiju saime

Izgatavotājs var noteikt piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu tehnoloģiju saimi, ko nosaka, balstoties uz pamatīpašībām, kuras ir kopīgas visām vienas saimes iekārtām.

Lai piederētu pie tās pašas piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu tehnoloģiju saimes, piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām jābūt:

| a) | tādam pašam emisiju kontroles mehānismam (oksidēšanās katalizatoram, trīsceļu katalizatoram, daļiņu filtram, selektīvi katalītiskajai NOx samazināšanai u. c.); |
| --- | --- |

a)

tādam pašam emisiju kontroles mehānismam (oksidēšanās katalizatoram, trīsceļu katalizatoram, daļiņu filtram, selektīvi katalītiskajai NOx samazināšanai u. c.);

| b) | tādam pašam substrāta materiālam (tāda paša veida keramikai vai metālam); |
| --- | --- |

b)

tādam pašam substrāta materiālam (tāda paša veida keramikai vai metālam);

| c) | tādam pašam substrāta veidam un šūnu blīvumam; |
| --- | --- |

c)

tādam pašam substrāta veidam un šūnu blīvumam;

| d) | tādai pašai katalītiski aktīvajai vielai un, ja ir vairāk par vienu vielu, tādai pašai katalītiski aktīvo vielu attiecībai; |
| --- | --- |

d)

tādai pašai katalītiski aktīvajai vielai un, ja ir vairāk par vienu vielu, tādai pašai katalītiski aktīvo vielu attiecībai;

| e) | tādam pašam kopējam katalītiski aktīvo vielu saturam; |
| --- | --- |

e)

tādam pašam kopējam katalītiski aktīvo vielu saturam;

| f) | tādam pašam porainā alumīnija oksīda pārklājumam, kuru uzklāj tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

f)

tādam pašam porainā alumīnija oksīda pārklājumam, kuru uzklāj tādā pašā veidā.

4.3.4.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas emisiju ilgizturības veiktspējas novērtējums, izmantojot tehnoloģiju saimes vecošanas faktoru

Ja izgatavotājs ir noteicis piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu tehnoloģiju saimi, 4.3.2. punktā aprakstītās procedūras var izmantot, lai noteiktu vecošanas faktorus (AF) katram piesārņotājam cilmes iekārtai šajā saimē. Motoram, ar kuru šos testus veic, jābūt minimālajam motora darba tilpumam (0,75 dm3) uz katru cilindru.

4.3.4.1.   Saimes locekļu ilgizturības veiktspējas noteikšana

Var uzskatīt, ka saimes piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai A, ko paredzēts uzmontēt motoram ar CA darba tilpumu, ir tādi paši vecošanas faktori kā piesārņojuma kontroles cilmes rezerves iekārtai P, kuri noteikti motoram ar CP darba tilpumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

Formula

kur

| VA | : | piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas A substrāta apjoms (dm3), |
| --- | --- | --- |
| VP | : | tās pašas saimes piesārņojuma kontroles cilmes rezerves iekārtas P substrāta apjoms (dm3), |

VA

:

piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas A substrāta apjoms (dm3),

VP

:

tās pašas saimes piesārņojuma kontroles cilmes rezerves iekārtas P substrāta apjoms (dm3),

un

abi motori izmanto to pašu reģenerācijas metodi visām emisiju kontroles ierīcēm, kas iekļautas oriģinālajā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā. Šo prasību piemēro tikai tad, ja ierīces, kam nepieciešama reģenerācija, ir iekļautas oriģinālajā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā.

Ja šie nosacījumi ir izpildīti, citu saimes locekļu ilgizturības veiktspēju attiecībā uz emisiju var noteikt, balstoties uz šī saimes locekļa emisiju rezultātiem (S), kas noteikti saskaņā ar 4.3.2.1., 4.3.2.2. un 4.3.2.3. punkta prasībām, un izmantojot vecošanas faktorus, kuri noteikti šīs saimes cilmes iekārtai.

4.4.   Prasības attiecībā uz izplūdes pretspiedienu

Pretspiediens nedrīkst radīt situāciju, kad nokomplektēta izplūdes gāzu sistēma pārsniedz vērtību, kas noteikta saskaņā ar šo noteikumu 6.1.2. punktu.

4.5.   Prasības attiecībā uz OBD savietojamību (piemēro vienīgi piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar OBD sistēmu)

4.5.1.   OBD savietojamība ir jāpierāda vienīgi tad, ja oriģinālā piesārņojuma kontroles iekārta tika pārraudzīta tās oriģinālajā konfigurācijā.

4.5.2.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas savietojamību ar OBD sistēmu pierāda, izmantojot 9.B pielikumā aprakstītās procedūras piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām, kuras paredzēts uzstādīt motoriem vai transportlīdzekļiem, kas saņēmuši tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem.

4.5.3.   Šo noteikumu nosacījumi, kas attiecas uz sastāvdaļām, kas nav piesārņojuma kontroles iekārtas, netiek piemēroti.

4.5.4.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu izgatavotājs var izmantot tās pašas sagatavošanas un testa procedūras, kuras tika izmantotas sākotnējā tipa apstiprinājumā. Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo transportlīdzekļa motora tipa apstiprinājumu, pēc pieprasījuma un nediskriminējošā veidā izsniedz 1. pielikuma papildinājumu ar testa nosacījumiem, t. i., sagatavošanas ciklu skaitu un veidu un testa ciklu veidu, ko oriģinālo iekārtu izgatavotājs izmantoja piesārņojuma kontroles iekārtu OBD testēšanai.

4.5.5.   Lai pārliecinātos, ka visas pārējās OBD sistēmas pārraudzītās sastāvdaļas ir pareizi uzstādītas un pareizi darbojas, OBD sistēma nedrīkst uzrādīt darbības traucējumu un tajā nedrīkst glabāties kļūdu kodi pirms kādas piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas uzstādīšanas. Šim nolūkam var izmantot OBD sistēmas statusa novērtējumu pēc 4.3.2.–4.3.2.7. punktā aprakstītās testēšanas.

4.5.6.   Darbības traucējumu indikators nedrīkst aktivizēties 4.3.2.–4.3.2.7. punktā paredzētās transportlīdzekļa darbības laikā.

5.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

5.1.   Pasākumi, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību, jāveic saskaņā ar šo noteikumu 8. pantu.

5.2.   Īpaši noteikumi

5.2.1.   1958. gada nolīguma (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā minētajās pārbaudēs ietver pārbaudi par atbilstību 1.2.1. punktā “piesārņojuma kontroles iekārtas tips” definētajiem raksturlielumiem.

5.2.2.   Piemērojot šo noteikumu 8. pantu, var veikt testus, kas aprakstīti šā pielikuma 4.3. punktā (prasības attiecībā uz emisijām). Šajā gadījumā apstiprinājuma turētājs kā alternatīvu var pieprasīt par salīdzinājuma pamatu izmantot nevis piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu, bet rezerves iekārtu, kas tika izmantota tipa apstiprinājuma testos (vai citu paraugu, kuram ir pierādīta atbilstība apstiprinātajam tipam). Šādam paraugam pārbaudes laikā izmērītās emisiju vērtības vidēji nedrīkst vairāk kā par 15 % pārsniegt vidējās vērtības, kas izmērītas standartam izmantotajam paraugam.

1. papildinājums

Informācijas dokumenta paraugs

Informācijas dokuments Nr. ...,

kas attiecas uz piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu tipa apstiprinājumu

Turpmāk tekstā norādītā informācija jāiesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, jāsniedz informācija par to darbību.

0.   Vispārīga informācija

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums) ...

0.2.   Tips ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i), ja ir ...

0.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese ...

0.7.   Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām — apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids ...

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es) ...

0.9.   Izgatavotāja pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese (ja tāds ir) ...

...

1.   Iekārtas apraksts

1.1.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tips (oksidēšanās katalizators, trīsceļu katalizators, SCR katalizators, daļiņu filtrs utt.) ...

1.2.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas rasējumi, īpaši norādot visus šā pielikuma 1.2.1. punktā “piesārņojuma kontroles iekārtas tips” noteiktos parametrus ...

1.3.   Tā motora un transportlīdzekļa tipa vai tipu apraksts, kam paredzēta piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ...

1.3.1.   Numurs(-i) un/vai simbols(-i), kas raksturo motoru un transportlīdzekļa tipu(-us) ...

...

1.3.2.   Numurs(-i) un/vai simbols(-i), kas raksturo oriģinālo piesārņojuma kontroles iekārtu(-as), kuras aizvietošanai paredzēta piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ...

1.3.3.   Vai paredzēts, ka piesārņojuma kontroles rezerves iekārta atbildīs OBD prasībām? (Jā/Nē) (1)

1.3.4.   Vai piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir savietojama ar pašreizējām transportlīdzekļa/ motora vadības sistēmām? (jā/nē) (1)

1.4.   Apraksts un rasējumi, kas norāda piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas novietojumu attiecībā pret motora izplūdes gāzes kolektoru(-iem) ...

---

(1)  Nevajadzīgo svītrot.

2. papildinājums

Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu attiecībā uz piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu saskaņā ar 06. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 49

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

3. papildinājums

Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

Šajā papildinājumā sniegta sīkāka informācija par izdotā apstiprinājuma marķējuma novietojumu un piestiprināšanu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu.

Turpmākajā shematiskajā zīmējumā attēlots marķējuma vispārējais izkārtojums, proporcijas un saturs. Ir parādīta ciparu un burta(-u) nozīme un norādīti avoti, kā noteikt attiecīgās alternatīvas katram apstiprinājuma gadījumam.

Image

4. papildinājums

Vecošanas procedūra ilgizturības novērtēšanai

| 1. | Šajā pielikumā noteiktas vecošanas procedūras, kuras piemēro piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai, lai novērtētu tās ilgizturību. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā noteiktas vecošanas procedūras, kuras piemēro piesārņojuma kontroles rezerves iekārtai, lai novērtētu tās ilgizturību.

| 2. | Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas ilgizturības pierādīšanai piemēro 7. pielikuma 1.–3.4.2. punkta prasības. |
| --- | --- |

2.

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas ilgizturības pierādīšanai piemēro 7. pielikuma 1.–3.4.2. punkta prasības.

| 2.1. | Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas ilgizturības pierādīšanai var izmantot minimālos nostrādājuma uzkrāšanas periodus, kā noteikts 1. tabulā.

  1.   tabula


  Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods







  Transportlīdzekļa kategorija, kurā uzstāda motoru | Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods |
| --- | --- | --- |
| N1 kategorijas transportlīdzekļi | |
| N2 kategorijas transportlīdzekļi | |
| N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas | |
| N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas | |
| M1 kategorijas transportlīdzekļi | |
| M2 kategorijas transportlīdzekļi | |
| M3 kategorijas I, II, A un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas | |
| M3 kategorijas III un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas | |

2.1.

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas ilgizturības pierādīšanai var izmantot minimālos nostrādājuma uzkrāšanas periodus, kā noteikts 1. tabulā.

1.   tabula

Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods

Transportlīdzekļa kategorija, kurā uzstāda motoru

Minimālais nostrādājuma uzkrāšanas periods

N1 kategorijas transportlīdzekļi

N2 kategorijas transportlīdzekļi

N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas

N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas

M1 kategorijas transportlīdzekļi

M2 kategorijas transportlīdzekļi

M3 kategorijas I, II, A un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas

M3 kategorijas III un B klases transportlīdzekļi, kuru maksimālā tehniski pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas

---

14. PIELIKUMS

PIEKĻUVE TRANSPORTLĪDZEKĻA OBD INFORMĀCIJAI

1.   PIEKĻUVE OBD INFORMĀCIJAI

| 1.1. | Tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma grozījumu pieteikumam jāpievieno attiecīgā informācija par motora vai transportlīdzekļa OBD sistēmu. Šī informācija ļauj rezerves daļu vai modernizēšanas komponentu izgatavotājiem ražot ar transportlīdzekļa OBD sistēmu savietojamas detaļas, lai nodrošinātu darbību bez defektiem un aizsargātu transportlīdzekļa lietotāju no darbības traucējumiem. Tāpat šī informācija ļauj diagnostikas instrumentu un testa iekārtu izgatavotājiem ražot instrumentus un iekārtas, kas nodrošina motora vai transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēmu efektīvu un precīzu diagnostiku. |
| --- | --- |

1.1.

Tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma grozījumu pieteikumam jāpievieno attiecīgā informācija par motora vai transportlīdzekļa OBD sistēmu. Šī informācija ļauj rezerves daļu vai modernizēšanas komponentu izgatavotājiem ražot ar transportlīdzekļa OBD sistēmu savietojamas detaļas, lai nodrošinātu darbību bez defektiem un aizsargātu transportlīdzekļa lietotāju no darbības traucējumiem. Tāpat šī informācija ļauj diagnostikas instrumentu un testa iekārtu izgatavotājiem ražot instrumentus un iekārtas, kas nodrošina motora vai transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēmu efektīvu un precīzu diagnostiku.

| 1.2. | Tipa apstiprinātāja iestāde šā pielikuma 2.1. punktu, kas ietver attiecīgo informāciju par OBD sistēmu, pēc pieprasījuma nediskriminējošā veidā dara pieejamu visiem ieinteresētajiem sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu un testa iekārtu izgatavotājiem. |
| --- | --- |

1.2.

Tipa apstiprinātāja iestāde šā pielikuma 2.1. punktu, kas ietver attiecīgo informāciju par OBD sistēmu, pēc pieprasījuma nediskriminējošā veidā dara pieejamu visiem ieinteresētajiem sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu un testa iekārtu izgatavotājiem.

| 1.3. | Ja tipa apstiprinātāja iestāde no kāda ieinteresēta sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu izgatavotāja saņem pieprasījumu sniegt informāciju par tādas motora sistēmas vai transportlīdzekļa OBD sistēmu, kuram tipa apstiprināšana veikta saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo redakciju:






  — | tipa apstiprinātāja iestāde 30 dienu laikā pieprasa attiecīgā transportlīdzekļa izgatavotājam sniegt šā pielikuma 2.1. punktā norādīto informāciju; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Ja tipa apstiprinātāja iestāde no kāda ieinteresēta sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu izgatavotāja saņem pieprasījumu sniegt informāciju par tādas motora sistēmas vai transportlīdzekļa OBD sistēmu, kuram tipa apstiprināšana veikta saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo redakciju:

—

tipa apstiprinātāja iestāde 30 dienu laikā pieprasa attiecīgā transportlīdzekļa izgatavotājam sniegt šā pielikuma 2.1. punktā norādīto informāciju;

| — | izgatavotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz šo informāciju divu mēnešu laikā pēc pieprasīšanas; |
| --- | --- |

—

izgatavotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz šo informāciju divu mēnešu laikā pēc pieprasīšanas;

| — | tipa apstiprinātāja iestāde šo informāciju nodod līgumslēdzēju pušu tipa apstiprinātājām iestādēm, un tā iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, pievieno šo informāciju šo noteikumu 1. pielikumā un saistībā ar motora sistēmas vai transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas informāciju. |
| --- | --- |

—

tipa apstiprinātāja iestāde šo informāciju nodod līgumslēdzēju pušu tipa apstiprinātājām iestādēm, un tā iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, pievieno šo informāciju šo noteikumu 1. pielikumā un saistībā ar motora sistēmas vai transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas informāciju.

| 1.4. | Šī prasība neatceļ apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, un nekavē šādu apstiprinājumu paplašināšanu saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem, ar kādiem tie ir sākotnēji piešķirti. |
| --- | --- |

1.4.

Šī prasība neatceļ apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, un nekavē šādu apstiprinājumu paplašināšanu saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem, ar kādiem tie ir sākotnēji piešķirti.

| 1.5. | Informāciju var pieprasīt tikai tām rezerves daļām vai tehniskajiem komponentiem, uz kuriem attiecas ANO tipa apstiprinājums, vai sastāvdaļām, kas veido sistēmu, uz kuru attiecas ANO tipa apstiprinājums. |
| --- | --- |

1.5.

Informāciju var pieprasīt tikai tām rezerves daļām vai tehniskajiem komponentiem, uz kuriem attiecas ANO tipa apstiprinājums, vai sastāvdaļām, kas veido sistēmu, uz kuru attiecas ANO tipa apstiprinājums.

| 1.6. | Informācijas pieprasījumā norāda konkrētu specifikāciju motora sistēmai vai transportlīdzekļa modelim, par kuru nepieciešama informācija. Jāapstiprina, ka informācija nepieciešama rezerves vai modernizējošo daļu vai komponentu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu izstrādāšanai. |
| --- | --- |

1.6.

Informācijas pieprasījumā norāda konkrētu specifikāciju motora sistēmai vai transportlīdzekļa modelim, par kuru nepieciešama informācija. Jāapstiprina, ka informācija nepieciešama rezerves vai modernizējošo daļu vai komponentu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu izstrādāšanai.

2.   OBD DATI

| 2.1. | Motora vai transportlīdzekļa izgatavotājs sniedz šādu papildu informāciju, lai atvieglinātu savietojamu OBD rezerves daļu vai diagnostikas instrumentu un testa aprīkojuma ražošanu, ja vien šāda informācija nav intelektuālo īpašumtiesību objekts vai īpaša izgatavotāja vai OEM piegādātāju zinātība (know-how): |
| --- | --- |

2.1.

Motora vai transportlīdzekļa izgatavotājs sniedz šādu papildu informāciju, lai atvieglinātu savietojamu OBD rezerves daļu vai diagnostikas instrumentu un testa aprīkojuma ražošanu, ja vien šāda informācija nav intelektuālo īpašumtiesību objekts vai īpaša izgatavotāja vai OEM piegādātāju zinātība (know-how):

| 2.1.1. | sākotnējam motora vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam izmantoto sagatavošanas ciklu tipa un skaita apraksts; |
| --- | --- |

2.1.1.

sākotnējam motora vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam izmantoto sagatavošanas ciklu tipa un skaita apraksts;

| 2.1.2. | tā OBD demonstrēšanas cikla tipa apraksts, kas izmantots motora vai transportlīdzekļa sākotnējai tipa apstiprināšanai attiecībā uz OBD sistēmas uzraudzītu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

2.1.2.

tā OBD demonstrēšanas cikla tipa apraksts, kas izmantots motora vai transportlīdzekļa sākotnējai tipa apstiprināšanai attiecībā uz OBD sistēmas uzraudzītu sastāvdaļu;

| 2.1.3. | detalizēts dokuments, kurā aprakstīti visi sensora kontrolētie komponenti ar kļūdas noteikšanas un MI aktivizēšanas stratēģiju (nemainīgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas metode), tostarp atbilstīgu sekundāru sensora kontrolētu parametru uzskaitījums par katru OBD sistēmas pārraudzīto komponentu, un saraksts, kurā uzskaitīti un paskaidroti visi izmantotie OBD izvades kodi un formāti (ar paskaidrojumu par katru kodu un formātu), kas ir saistīti ar atsevišķai emisijai atbilstīgām spēka piedziņas bloku sastāvdaļām un atsevišķām ar emisiju nesaistītām sastāvdaļām, ja sastāvdaļu pārraudzību izmanto MI aktivizēšanas noteikšanai. It īpaši attiecībā uz tāda tipa transportlīdzekļiem, kuros izmantots komunikācijas savienojums atbilstīgi ISO 15765-4 “Autotransporta līdzekļi — diagnostika ar kontroliera apgabala tīklu (CAN) — 4. daļa. Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”, jānodrošina vispusīgs skaidrojums par informāciju, kura sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF, un vispusīgs skaidrojums par informāciju, kura sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF, par katru atbalstīto OBD monitora identifikācijas numuru.
  Ja tiek lietoti komunikācijas protokolu standarti, jāsniedz līdzvērtīgs vispusīgs skaidrojums. |
| --- | --- |

2.1.3.

detalizēts dokuments, kurā aprakstīti visi sensora kontrolētie komponenti ar kļūdas noteikšanas un MI aktivizēšanas stratēģiju (nemainīgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas metode), tostarp atbilstīgu sekundāru sensora kontrolētu parametru uzskaitījums par katru OBD sistēmas pārraudzīto komponentu, un saraksts, kurā uzskaitīti un paskaidroti visi izmantotie OBD izvades kodi un formāti (ar paskaidrojumu par katru kodu un formātu), kas ir saistīti ar atsevišķai emisijai atbilstīgām spēka piedziņas bloku sastāvdaļām un atsevišķām ar emisiju nesaistītām sastāvdaļām, ja sastāvdaļu pārraudzību izmanto MI aktivizēšanas noteikšanai. It īpaši attiecībā uz tāda tipa transportlīdzekļiem, kuros izmantots komunikācijas savienojums atbilstīgi ISO 15765-4 “Autotransporta līdzekļi — diagnostika ar kontroliera apgabala tīklu (CAN) — 4. daļa. Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”, jānodrošina vispusīgs skaidrojums par informāciju, kura sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF, un vispusīgs skaidrojums par informāciju, kura sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF, par katru atbalstīto OBD monitora identifikācijas numuru.

Ja tiek lietoti komunikācijas protokolu standarti, jāsniedz līdzvērtīgs vispusīgs skaidrojums.

| 2.1.4. | Šajā punktā prasīto informāciju var definēt, piemēram, aizpildot šādu tabulu.












  Komponents | Kļūdas kods | Pārraudzības stratēģija | Kļūdu noteikšanas kritēriji | Nepareizas darbības indikatora ieslēgšanās kritēriji | Sekundārie parametri | Iepriekšēja sagatavošana | Demonstrēšanas tests |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR katalizators | P20EE | NOx 1. un 2. sensora signāli | Starpība starp 1. un 2. sensora signāliem | 2. cikls | Motora apgriezienu skaits, motora slodze, katalizatora temperatūra, reaģenta darbība, izplūdes gāzu masas plūsma | Viens OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa) | OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa) |

2.1.4.

Šajā punktā prasīto informāciju var definēt, piemēram, aizpildot šādu tabulu.

Komponents

Kļūdas kods

Pārraudzības stratēģija

Kļūdu noteikšanas kritēriji

Nepareizas darbības indikatora ieslēgšanās kritēriji

Sekundārie parametri

Iepriekšēja sagatavošana

Demonstrēšanas tests

SCR katalizators

P20EE

NOx 1. un 2. sensora signāli

Starpība starp 1. un 2. sensora signāliem

2. cikls

Motora apgriezienu skaits, motora slodze, katalizatora temperatūra, reaģenta darbība, izplūdes gāzu masas plūsma

Viens OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa)

OBD testa cikls (WHTC, karstā daļa)

---

15. PIELIKUMS

TEHNISKĀS PRASĪBAS DĪZEĻDEGVIELAS UN GĀZES DIVU DEGVIELU MOTORIEM UN TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

1.   DARBĪBAS JOMA

Šo pielikumu piemēro divu degvielu motoriem un divu degvielu transportlīdzekļiem.

2.   Definīcijas un saīsinājumi

| 2.1. | “Gāzes enerģijas koeficients” (turpmāk — GER) divu degvielu motora gadījumā ir gāzveida degvielas enerģijas satura koeficients (1) (ko izsaka kā procentuālo lielumu) attiecībā pret abu degvielu (dīzeļdegvielas un gāzveida degvielas) enerģijas saturu. |
| --- | --- |

2.1.

“Gāzes enerģijas koeficients” (turpmāk — GER) divu degvielu motora gadījumā ir gāzveida degvielas enerģijas satura koeficients (1) (ko izsaka kā procentuālo lielumu) attiecībā pret abu degvielu (dīzeļdegvielas un gāzveida degvielas) enerģijas saturu.

| 2.2. | “Vidējais gāzes koeficients” ir vidējais gāzes enerģijas koeficients, ko aprēķina konkrētā darbības ciklā. |
| --- | --- |

2.2.

“Vidējais gāzes koeficients” ir vidējais gāzes enerģijas koeficients, ko aprēķina konkrētā darbības ciklā.

| 2.3. | “Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 1A tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), un kas brīvgaitā neizmanto tikai dīzeļdegvielu, kā arī kam nav dīzeļdegvielas režīma. |
| --- | --- |

2.3.

“Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 1A tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), un kas brīvgaitā neizmanto tikai dīzeļdegvielu, kā arī kam nav dīzeļdegvielas režīma.

| 2.4. | “Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 1B tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), un kas brīvgaitā divu degvielu režīmā neizmanto tikai dīzeļdegvielu, kā arī kam ir dīzeļdegvielas režīms. |
| --- | --- |

2.4.

“Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 1B tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), un kas brīvgaitā divu degvielu režīmā neizmanto tikai dīzeļdegvielu, kā arī kam ir dīzeļdegvielas režīms.

| 2.5. | “Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 2A tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu 10–90 % apmērā (10 % < GERWHTC < 90 %) un kam nav dīzeļdegvielas režīma vai kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), bet kas brīvgaitā izmanto tikai dīzeļdegvielu, kā arī kam nav dīzeļdegvielas režīma. |
| --- | --- |

2.5.

“Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 2A tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu 10–90 % apmērā (10 % < GERWHTC < 90 %) un kam nav dīzeļdegvielas režīma vai kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), bet kas brīvgaitā izmanto tikai dīzeļdegvielu, kā arī kam nav dīzeļdegvielas režīma.

| 2.6. | “Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 2B tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu 10–90 % apmērā (10 % < GERWHTC < 90 %) un kam ir dīzeļdegvielas režīms vai kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), bet kas brīvgaitā var izmantot tikai dīzeļdegvielu divu degvielu režīmā, kā arī kam ir dīzeļdegvielas režīms. |
| --- | --- |

2.6.

“Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 2B tipa motors” ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu 10–90 % apmērā (10 % < GERWHTC < 90 %) un kam ir dīzeļdegvielas režīms vai kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav mazāks par 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), bet kas brīvgaitā var izmantot tikai dīzeļdegvielu divu degvielu režīmā, kā arī kam ir dīzeļdegvielas režīms.

| 2.7. | “Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 3B tipa motors” (2) ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav lielāks par 10 % (GERWHTC ≤ 10 %) un kam ir dīzeļdegvielas režīms. |
| --- | --- |

2.7.

“Lieljaudas divu degvielu (HDDF) 3B tipa motors” (2) ir divu degvielu motors, kas WHTC testa cikla karstajā daļā darbojas ar vidējo gāzes koeficientu, kurš nav lielāks par 10 % (GERWHTC ≤ 10 %) un kam ir dīzeļdegvielas režīms.

3.   DIVU DEGVIELU ĪPAŠAS PAPILDU APSTIPRINĀŠANAS PRASĪBAS

3.1.   Divu degvielu motoru saime

3.1.1.   Kritēriji, kas nosaka piederību divu degvielu motoru saimei

Visi motori, kas ietilpst divu degvielu motoru saimē, pieder tam pašam divu degvielu motoru tipam, kā definēts 2. iedaļā (3), un darbojas ar tiem pašiem degvielas tipiem vai attiecīgos gadījumos ar degvielām, kuras saskaņā ar šiem noteikumiem paziņotas kā piederīgas tai/tām pašai(-ām) grupai(-ām).

Visi motori, kas ietilpst divu degvielu motoru saimē, atbilst šajos noteikumos paredzētajiem kritērijiem, lai ietilptu kompresijas aizdedzes motoru saimē.

Starpība starp augstāko un zemāko GERWHTC (t. i., atņemot zemāko GERWHTC no augstākā GERWHTC) divu degvielu motoru saimē nepārsniedz 30 %.

3.1.2.   Cilmes motora izvēle

Divu degvielu motoru saimes cilmes motoru izvēlas saskaņā ar šajos noteikumos paredzētajiem kritērijiem attiecībā uz kompresijas aizdedzes motoru saimes cilmes motora izvēli.

4.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

4.1.   Divu degvielu motoru un transportlīdzekļu darbības režīmi

4.1.1.   Nosacījumi, lai divu degvielu motors darbotos dīzeļdegvielas režīmā

Divu degvielu motors var darboties dīzeļdegvielas režīmā tikai tad, ja, darbojoties dīzeļdegvielas režīmā, tas ir ticis sertificēts saskaņā ar šo noteikumu prasībām attiecībā uz dīzeļmotoriem.

Ja divu degvielu motoru izstrādā no jau sertificēta dīzeļmotora, ir nepieciešama atkārtota sertificēšana dīzeļdegvielas režīmā.

4.1.2.   Nosacījumi, lai HDDF motors brīvgaitā izmantotu tikai dīzeļdegvielu

4.1.2.1.   HDDF 1A tipa motori brīvgaitā neizmanto tikai dīzeļdegvielu, izņemot saskaņā ar 4.1.3. iedaļā paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz iesildīšanu un iedarbināšanu.

4.1.2.2.   HDDF 1B tipa motori brīvgaitā neizmanto tikai dīzeļdegvielu divu degvielu režīmā.

4.1.2.3.   HDDF 2A, 2B un 3B tipa motori brīvgaitā drīkst izmantot tikai dīzeļdegvielu.

4.1.3.   Nosacījumi, lai HDDF motora iesildīšanai vai iedarbināšanai izmantotu tikai dīzeļdegvielu

4.1.3.1.   Divu degvielu 1B, 2B vai 3B tipa motora iesildīšanai vai iedarbināšanai drīkst izmantot tikai dīzeļdegvielu. Tomēr tādā gadījumā tam jādarbojas dīzeļdegvielas režīmā.

4.1.3.2.   Divu degvielu 1A vai 2A tipa motora iesildīšanai vai iedarbināšanai drīkst izmantot tikai dīzeļdegvielu. Tomēr tādā gadījumā stratēģiju paziņo kā papildu emisijas kontroles stratēģiju un nodrošina atbilstību šādām prasībām:

| 4.1.3.2.1. | stratēģija pārtrauc aktivitāti, kad dzesētāja temperatūra ir sasniegusi 343 K (70 °C) vai 15 minūšu laikā pēc tās aktivizēšanas, atkarībā no tā, kas notiek agrāk; |
| --- | --- |

4.1.3.2.1.

stratēģija pārtrauc aktivitāti, kad dzesētāja temperatūra ir sasniegusi 343 K (70 °C) vai 15 minūšu laikā pēc tās aktivizēšanas, atkarībā no tā, kas notiek agrāk;

| 4.1.3.2.2. | apkopes režīmu aktivizē, kamēr stratēģija ir aktīva. |
| --- | --- |

4.1.3.2.2.

apkopes režīmu aktivizē, kamēr stratēģija ir aktīva.

4.2.   Apkopes režīms

4.2.1.   Nosacījumi, lai divu degvielu motori un transportlīdzekļi darbotos apkopes režīmā

Kad divu degvielu transportlīdzekļa motors darbojas apkopes režīmā, šim transportlīdzeklim piemēro darbības ierobežojumu un uz laiku tas ir atbrīvots no atbilstības nodrošināšanas šajos noteikumos aprakstītajām prasībām saistībā ar izplūdes emisiju, OBD un NOx kontroli.

4.2.2.   Darbības ierobežojumi apkopes režīmā

Darbības ierobežojums, ko piemēro divu degvielu transportlīdzekļiem, kad tie darbojas apkopes režīmā, ir ierobežojums, ko aktivizē 11. pielikumā noteiktā “sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju”.

Darbības ierobežojumu nevar deaktivizēt 11. pielikumā noteikto brīdināšanas sistēmu vai sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšana vai deaktivizēšana.

Apkopes režīma aktivizēšana vai deaktivizēšana neaktivizē un nedeaktivizē 11. pielikumā noteikto brīdināšanas sistēmu vai sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju.

Darbības ierobežojuma prasību attēli ir ietverti 2. papildinājumā.

4.2.2.1.   Darbības ierobežojuma aktivizēšana

Darbības ierobežojums tiek aktivizēts automātiski, kad tiek aktivizēts apkopes režīms.

Ja apkopes režīms tiek aktivizēts saskaņā ar 4.2.3. punktu gāzes pievades sistēmas traucējumu dēļ vai gāzes patēriņa anomāliju dēļ, darbības ierobežojums tiek aktivizēts pēc nākamās reizes, kad transportlīdzeklis ir stacionārs, vai 30 minūšu darbības laikā pēc apkopes režīma aktivizēšanas, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

Ja apkopes režīms tiek aktivizēts tukšas gāzes tvertnes dēļ, darbības ierobežojums tiek aktivizēts kopā ar apkopes režīma aktivizēšanu.

4.2.2.2.   Darbības ierobežojuma deaktivizēšana

Darbības ierobežojuma sistēma tiek deaktivizēta, kad transportlīdzeklis vairs nedarbojas apkopes režīmā.

4.2.3.   Gāzveida degvielas nepieejamība, kad transportlīdzeklis darbojas divu degvielu režīmā

Lai dotu transportlīdzeklim iespēju turpināt pārvietoties un izkļūt no aktīvās satiksmes, kad tiek konstatēta tukša gāzveida degvielas tvertne vai gāzes pievades sistēmas traucējumi saskaņā ar 7.2. punktu, vai gāzes patēriņa anomālija divu degvielu režīmā saskaņā ar 7.3. punktu:

| a) | 1A un 2A tipa divu degvielu motori aktivizē apkopes režīmu; |
| --- | --- |

a)

1A un 2A tipa divu degvielu motori aktivizē apkopes režīmu;

| b) | 1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motori darbojas dīzeļdegvielas režīmā. |
| --- | --- |

b)

1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motori darbojas dīzeļdegvielas režīmā.

4.2.3.1.   Gāzveida degvielas nepieejamība — tukša gāzveida degvielas tvertne

Tukšas gāzveida degvielas tvertnes gadījumā apkopes režīms vai — attiecīgā gadījumā saskaņā ar 4.2.3. punktu — dīzeļdegvielas režīms tiek aktivizēts, tiklīdz motora sistēma ir konstatējusi, ka tvertne ir tukša.

Kad gāzes pieejamība tvertnē no jauna sasniedz līmeni, kas ļāva aktivizēt 4.3.2. punktā noteikto tukšas tvertnes brīdināšanas sistēmu, apkopes režīmu var deaktivizēt vai attiecīgā gadījumā var atkārtoti aktivizēt divu degvielu režīmu.

4.2.3.2.   Gāzveida degvielas nepieejamība — gāzes pievades traucējumi

Gāzes pievades sistēmas traucējumu gadījumā saskaņā ar 7.2. punktu apkopes režīms vai — attiecīgā gadījumā saskaņā ar 4.2.3. punktu — dīzeļdegvielas režīms tiek aktivizēts, kad ar šo traucējumu saistītajam DTC ir apstiprināts un aktīvs statuss.

Tiklīdz diagnostikas sistēma konstatē, ka traucējumi vairs nepastāv, vai kad skenēšanas instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp ar traucējumiem saistīto DTC, kas ļāva to aktivizēt, apkopes režīmu var deaktivizēt vai attiecīgā gadījumā var atkārtoti aktivizēt divu degvielu režīmu.

4.2.3.2.1.   Ja 4.4. punktā noteiktais un ar gāzes pievades sistēmas traucējumiem saistītais skaitītājs nav nulle, kā arī ja tas attiecīgi norāda, ka monitors ir konstatējis, ka traucējumi ir atkārtojušies otru vai kārtējo reizi, apkopes režīms vai attiecīgā gadījumā dīzeļdegvielas režīms tiek aktivizēts, kad DTC ir “potenciāls” statuss.

4.2.3.3.   Gāzveida degvielas nepieejamība — gāzes patēriņa anomālija

Gāzes patēriņa anomālijas gadījumā divu degvielu režīmā saskaņā ar 7.3. punktu apkopes režīms vai — attiecīgā gadījumā saskaņā ar 4.2.3. punktu — dīzeļdegvielas režīms tiek aktivizēts, kad ar šo traucējumu saistītais DTC ir sasniedzis potenciālu statusu.

Tiklīdz diagnostikas sistēma konstatē, ka traucējumi vairs nepastāv, vai kad skenēšanas instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp ar traucējumiem saistīto DTC, kas ļāva to aktivizēt, apkopes režīmu var deaktivizēt vai attiecīgā gadījumā var atkārtoti aktivizēt divu degvielu režīmu.

4.3.   Divu degvielu indikatori

4.3.1.   Divu degvielu darbības režīma indikators

Divu degvielu motori un transportlīdzekļi vadītājam nodrošina vizuālus indikatorus par režīmu, kādā darbojas motors (divu degvielu režīms, dīzeļdegvielas režīms vai apkopes režīms).

Šā indikatora raksturlielumi un atrašanās vieta ir izgatavotāja ziņā, un to var ietvert jau esošajā vizuālo indikatoru sistēmā.

Šo indikatoru var papildināt ar paziņojumu displeju. Sistēma, ko izmanto šajā punktā minēto paziņojumu attēlošanai, var būt tā pati sistēma, kādu izmanto OBD, NOx kontroles pasākumu pareizai darbībai vai citām apkopes vajadzībām.

Divu degvielu darbības režīma indikatora vizuālais elements nav tāds pats, kādu izmanto OBD (t. i., MI — darbības traucējumu indikators), NOx kontroles pasākumu pareizai darbībai vai citām motora apkopes vajadzībām.

Drošības brīdinājumu attēlošanai vienmēr ir augstāka prioritāte salīdzinājumā ar darbības režīma indikatora attēlošanu.

4.3.1.1.   Divu degvielu režīma indikators parāda apkopes režīmu, tiklīdz apkopes režīms tiek aktivizēts (t. i., pirms tas kļūst faktiski aktīvs), un indikators saglabājas uz visu laiku, kamēr apkopes režīms ir aktīvs.

4.3.1.2.   Divu degvielu režīma indikators vismaz vienu minūti rāda divu degvielu režīmu vai dīzeļdegvielas režīmu, tiklīdz motors darbojas divu degvielu vai dīzeļdegvielas režīmā. Šis indikators pēc ieslēgšanas ir jārāda vismaz 1 minūti. Indikators tiek attēlots arī pēc vadītāja pieprasījuma.

4.3.2.   Tukšas gāzveida degvielas tvertnes brīdināšanas sistēma (divu degvielu brīdināšanas sistēma)

Divu degvielu transportlīdzeklis ir aprīkots ar divu degvielu brīdināšanas sistēmu, kas vadītāju brīdina, ka gāzveida degvielas tvertne drīz būs tukša.

Divu degvielu brīdināšanas sistēma saglabā aktivitāti līdz brīdim, kad tvertne tiek atkārtoti uzpildīta līdz līmenim, kas ir virs brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas līmeņa.

Divu degvielu brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus ar drošību saistītus paziņojumus.

Nav paredzēta iespēja izslēgt divu degvielu brīdināšanas sistēmu, izmantojot skenēšanas instrumentu, ja nav novērsta problēma, kas lika aktivizēties brīdināšanas sistēmai.

4.3.2.1.   Divu degvielu brīdināšanas sistēmas raksturlielumi

Divu degvielu brīdināšanas sistēmu veido vizuālo brīdinājumu sistēma (ikona, piktogramma utt.), ko var izvēlēties izgatavotājs.

Tā pēc izgatavotāja izvēles var ietvert audio komponentu. Tādā gadījumā ir pieļaujama iespēja vadītājam atcelt šo komponentu.

Divu degvielu brīdināšanas sistēmas vizuālais elements nav tāds pats, kādu izmanto OBD sistēmai (t. i., MI — darbības traucējumu indikators), NOx kontroles pasākumu pareizai darbībai vai citām motora apkopes vajadzībām.

Papildus divu degvielu brīdināšanas sistēma var rādīt īsus paziņojumus, tostarp paziņojumus, kas skaidri parāda atlikušo attālumu vai laiku, pirms tiks aktivizēts darbības ierobežojums.

Sistēma, ko izmanto šajā punktā minēto paziņojumu attēlošanai, var būt tā pati sistēma, kādu izmanto OBD papildu paziņojumu, paziņojumu saistībā ar NOx kontroles pasākumu pareizu darbību vai paziņojumu citām apkopes vajadzībām rādīšanai.

Glābšanas dienestu izmantotos transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuri konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu, kā arī sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām, var nodrošināt iespēju, kas vadītājam ļauj samazināt brīdināšanas sistēmas vizuālo brīdinājumu spilgtumu.

4.4.   Gāzes pievades skaitītāja darbības traucējumi

Sistēma ietver skaitīšanas sistēmu, lai reģistrētu stundu skaitu, kad motors ir darbojies, kamēr sistēma ir konstatējusi gāzes pievades sistēmas traucējumus saskaņā ar 7.2. punktu.

4.4.1.   Skaitītāja aktivizēšanas un dezaktivācijas kritēriji un mehānismi atbilst 2. papildinājuma specifikācijām.

4.4.2.   Nav jānodrošina 4.4. punktā noteiktais skaitītājs, ja izgatavotājs var tipa apstiprinātājai iestādei pierādīt (piemēram, ar stratēģijas aprakstu, eksperimentāliem elementiem utt.), ka divu degvielu motors automātiski pārslēdzas uz dīzeļdegvielas režīmu, ja tiek konstatēti traucējumi.

4.5.   Divu degvielu indikatoru un darbības ierobežojuma demonstrēšana

Saistībā ar tipa apstiprinājuma pieteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem izgatavotājs demonstrē divu degvielu indikatoru un darbības ierobežojuma darbību saskaņā ar 3. papildinājuma noteikumiem.

4.6.   Paziņotais griezes moments

4.6.1.   Paziņotais griezes moments, kad divu degvielu motors darbojas divu degvielu režīmā

Kad divu degvielu motors darbojas divu degvielu režīmā:

| a) | atgūstamā standarta griezes momenta līkne saskaņā ar 9.B pielikumā noteiktajām un 8. pielikumā minētajām prasībā attiecībā uz datu plūsmas informāciju ir līkne, ko iegūst saskaņā ar 4. pielikumu, kad motoru testē motora testa stendā divu degvielu režīmā; |
| --- | --- |

a)

atgūstamā standarta griezes momenta līkne saskaņā ar 9.B pielikumā noteiktajām un 8. pielikumā minētajām prasībā attiecībā uz datu plūsmas informāciju ir līkne, ko iegūst saskaņā ar 4. pielikumu, kad motoru testē motora testa stendā divu degvielu režīmā;

| b) | reģistrētie faktiskie griezes momenti (norādītais griezes moments un berzes griezes moments) ir divu degvielu sadegšanas rezultāts, nevis rezultāts, ko iegūst, darbinot tikai ar dīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

b)

reģistrētie faktiskie griezes momenti (norādītais griezes moments un berzes griezes moments) ir divu degvielu sadegšanas rezultāts, nevis rezultāts, ko iegūst, darbinot tikai ar dīzeļdegvielu.

4.6.2.   Paziņotais griezes moments, kad divu degvielu motors darbojas dīzeļdegvielas režīmā

Kad divu degvielu motors darbojas dīzeļdegvielas režīmā, atgūstamā standarta griezes momenta līkne saskaņā ar 9.B pielikumā noteiktajām un 8. pielikumā minētajām prasībā attiecībā uz datu plūsmas informāciju ir līkne, ko iegūst saskaņā ar 4. pielikumu, kad motoru testē motora testa stendā dīzeļdegvielas režīmā.

4.7.   Prasības ierobežot ārpuscikla emisijas (turpmāk — OCE) un ekspluatācijas radītās emisijas

Divu degvielu motoriem piemēro 10. pielikuma prasības neatkarīgi no tā, vai tie darbojas divu degvielu režīmā vai — 1B, 2B un 3B tipa gadījumā — dīzeļdegvielas režīmā.

4.7.1.   PEMS testi sertificēšanas laikā

PEMS demonstrēšanas testu tipa apstiprināšanas laikā, kā noteikts 10. pielikumā, veic, testējot divu degvielu motoru ģimenes cilmes motoru, kas darbojas divu degvielu režīmā.

4.7.1.1.   1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoriem veic papildu PEMS testu dīzeļdegvielas režīmā ar to pašu motoru un transportlīdzekli tūlīt pēc vai pirms PEMS demonstrēšanas testa, kas veikts divu degvielu režīmā.

Tādā gadījumā sertifikāciju var piešķirt tikai tad, ja gan PEMS demonstrēšanas testā divu degvielu režīmā, gan PEMS demonstrēšanas testā dīzeļdegvielas režīmā iegūts pozitīvs rezultāts.

4.7.2.   Papildu prasības

4.7.2.1.   Ir pieļaujamas divu degvielu motora pielāgojamas stratēģijas, ja:

| a) | motors vienmēr tiks izmantots HDDF tipā (t. i., 1A tipā, 2B tipā utt.), kas ir paziņots tipa apstiprinājumam; |
| --- | --- |

a)

motors vienmēr tiks izmantots HDDF tipā (t. i., 1A tipā, 2B tipā utt.), kas ir paziņots tipa apstiprinājumam;

| b) | 2. tipa motora gadījumā — starpība starp augstāko un zemāko GERWHTC šajā saimē nekad nepārsniegs 3.1.1. punktā noteikto procentuālo lielumu; |
| --- | --- |

b)

2. tipa motora gadījumā — starpība starp augstāko un zemāko GERWHTC šajā saimē nekad nepārsniegs 3.1.1. punktā noteikto procentuālo lielumu;

| c) | šīs stratēģijas ir paziņotas un atbilst 10. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

c)

šīs stratēģijas ir paziņotas un atbilst 10. pielikuma prasībām.

5.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

5.1.   Emisijas ierobežojumi, kas piemērojami HDDF 1A un 1B tipa motoriem

5.1.1.   HDDF 1A tipa motoriem un HDDF 1B tipa motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, ir piemērojami emisijas ierobežojumi, kuri šo noteikumu 5.3. punktā ir paredzēti PI motoriem.

5.1.2.   HDDF 1B tipa motoriem, kas darbojas dīzeļdegvielas režīmā, ir piemērojami emisijas ierobežojumi, kuri šo noteikumu 5.3. punktā ir paredzēti CI motoriem.

5.2.   Emisijas ierobežojumi, kas piemērojami HDDF 2A un 2B tipa motoriem

5.2.1.   Emisijas ierobežojumi, kas piemērojami WHSC testa ciklā

5.2.1.1.   HDDF 2A un 2B tipa motoriem WHSC testa ciklā, kurš piemērojams HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, ir piemērojami izplūdes emisijas ierobežojumi (tostarp daļiņveida piesārņotāju (turpmāk — PM) skaita ierobežojums), kuri piemērojami CI motoriem WHSC testa ciklā un kuri noteikti šo noteikumu 5.3. punktā ietvertajā tabulā.

5.2.1.2.   HDDF 2B tipa motoriem, kas darbojas dīzeļdegvielas režīmā, WHSC testa ciklā ir piemērojami emisijas ierobežojumi (tostarp PM skaita ierobežojums), kuri šo noteikumu 5.3. punktā ir paredzēti CI motoriem.

5.2.2.   Emisijas ierobežojumi, kas piemērojami WHTC testa ciklā

5.2.2.1.   Emisijas ierobežojumi attiecībā uz CO, NOx, NH3 un PM masu

HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, WHTC testa ciklā ir piemērojami CO, NOx, NH3 un PM masas emisijas ierobežojumi, kuri piemērojami gan CI, gan PI motoriem WHTC testa ciklā un kuri paredzēti šo noteikumu 5.3. punktā.

5.2.2.2.   Emisijas ierobežojumi attiecībā uz ogļūdeņražiem

5.2.2.2.1.   Dabasgāzes motori

HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kas divu degvielu režīmā ir darbināmi ar dabasgāzi, WHTC testa ciklā ir piemērojami THC, NMHC un CH4 emisijas ierobežojumi, kuri tiek aprēķināti no ierobežojumiem, kas piemērojami CI un PI motoriem WHTC testa ciklā un kas paredzēti šo noteikumu 5.3. punktā. Aprēķina procedūra ir noteikta šā pielikuma 5.3. punktā.

5.2.2.2.2.   Sašķidrinātas naftas gāzes motori

HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kas divu degvielu režīmā ir darbināmi ar sašķidrinātu naftas gāzi, WHTC testa ciklā ir piemērojami THC emisijas ierobežojumi, kuri piemērojami CI motoriem WHTC testa ciklā un kuri paredzēti šo noteikumu 5.3. punktā.

5.2.2.3.   PM skaita emisijas ierobežojumi

5.2.2.3.1.   HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, WHTC testa ciklā ir piemērojami PM skaita emisijas ierobežojumi, kuri piemērojami CI motoriem WHTC testa ciklā un kuri paredzēti šo noteikumu 5.3. punktā. Ja PM skaita ierobežojums, kas piemērojams PI motoriem WHTC testa ciklā, būtu paredzēts šo noteikumu 5.3. punktā, piemēro 5.2.4. punkta prasības, lai aprēķinātu ierobežojumu, kurš piemērojams HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem minētajā ciklā.

5.2.2.3.2.   HDDF 2B tipa motoriem, kas darbojas dīzeļdegvielas režīmā, WHTC testa ciklā ir piemērojami emisijas ierobežojumi (tostarp PM skaita ierobežojums), kuri šo noteikumu 5.3. punktā ir paredzēti CI motoriem.

5.2.3.   Ogļūdeņražu ierobežojumi (mg/kWh), kas WHTC testa ciklā ir piemērojami HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kuri darbojas divu degvielu režīmā.

HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, ko testē WHTC ciklā, kamēr tie darbojas divu degvielu režīmā, piemēro turpmāk aprakstīto aprēķinu procedūru.

Aprēķina vidējo gāzes koeficientu GERWHTC
  WHTC testa cikla karstajā daļā.

Aprēķina attiecīgo THCGER, kas izteikts mg/kWh, izmantojot šādu formulu:

Formula

Nosaka piemērojamo THC ierobežojumu, kas izteikts mg/kWh, izmantojot šādu metodi:

| | ja THCGER ≤ CH4PI, tad






  a) | THC robežvērtība = THCGER un |
| --- | --- | --- |

ja THCGER ≤ CH4PI, tad

a)

THC robežvērtība = THCGER un

| b) | nav piemērojama nekāda CH4 un NMHC robežvērtība; |
| --- | --- |

b)

nav piemērojama nekāda CH4 un NMHC robežvērtība;

| | ja THCGER > CH4PI, tad






  a) | nav piemērojama nekāda THC robežvērtība un |
| --- | --- | --- |

ja THCGER > CH4PI, tad

a)

nav piemērojama nekāda THC robežvērtība un

| b) | ir piemērojamas gan NMHCPI, gan CH4PI robežvērtības. |
| --- | --- |

b)

ir piemērojamas gan NMHCPI, gan CH4PI robežvērtības.

Šajā procedūrā:

| | NMHCPI ir NMHC emisijas ierobežojums WHTC testa ciklā, un tas ir piemērojams PI motoram saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktu; |
| --- | --- |

NMHCPI ir NMHC emisijas ierobežojums WHTC testa ciklā, un tas ir piemērojams PI motoram saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktu;

| | CH4PI ir CH4 emisijas ierobežojums WHTC testa ciklā, un tas ir piemērojams PI motoram saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktu. |
| --- | --- |

CH4PI ir CH4 emisijas ierobežojums WHTC testa ciklā, un tas ir piemērojams PI motoram saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktu.

1.   attēls

Ogļūdeņražu ierobežojumu attēlojums HDDF 2. tipa motoru gadījumā, kas darbojas divu degvielu režīmā WHTC ciklā (dabasgāzes divu degvielu motori)

5.2.4.   PM skaita ierobežojumi (#/kWh), kas WHTC testa ciklā ir piemērojami HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kuri darbojas divu degvielu režīmā.

Ja PM skaita ierobežojums, kas piemērojams PI motoriem WHTC testa ciklā, būtu paredzēts šo noteikumu 5.3. punktā, HDDF 1A tipa motoriem, HDDF 1B tipa motoriem, HDDF 2A tipa motoriem, HDDF 2A tipa motoriem un HDDF 2B tipa motoriem, kurus testē WHTC ciklā, kamēr tie darbojas divu degvielu režīmā, piemēro turpmāk aprakstīto aprēķinu procedūru.

Aprēķina vidējo gāzes koeficientu GERWHTC
  WHTC testa cikla karstajā daļā.

Pēc tam aprēķina PM skaita robežvērtības PN ierobežojumsWHTC, kas izteiktas #/kWh un piemērojamas WHTC testa ciklā, izmantojot šādu formulu (lineārā interpolācija starp CI un PI PM skaita robežvērtībām):

Formula

kur

| | PN ierobežojumsPI/WHTC ir PM skaita ierobežojums, kas piemērojams PI motoriem WHTC testa ciklā; |
| --- | --- |

PN ierobežojumsPI/WHTC ir PM skaita ierobežojums, kas piemērojams PI motoriem WHTC testa ciklā;

| | PN ierobežojumsCI/WHTC ir PM skaita ierobežojums, kas piemērojams CI motoriem WHTC testa ciklā. |
| --- | --- |

PN ierobežojumsCI/WHTC ir PM skaita ierobežojums, kas piemērojams CI motoriem WHTC testa ciklā.

2.   attēls

PN ierobežojumu attēlojums HDDF 2. tipa motoru gadījumā, kas darbojas divu degvielu režīmā WHTC ciklā

5.3.   Emisijas ierobežojumi, kas piemērojami HDDF 3B tipa motoriem, kuri darbojas divu degvielu režīmā

Emisijas ierobežojumi, kas piemērojami HDDF 3B tipa motoriem neatkarīgi no tā, vai tie darbojas divu degvielu režīmā vai dīzeļdegvielas režīmā, ir izplūdes emisijas ierobežojumi, kuri piemērojami CI motoriem.

5.4.   Atbilstības faktori

Emisijas ierobežojumu, kas piemērojams, lai piemērotu atbilstības faktoru, kuru izmanto, veicot PEMS testu vai nu sertifikācijas laikā, vai pārbaudot un demonstrējot ekspluatācijā esošu motoru un transportlīdzekļu atbilstību, galvenokārt nosaka, pamatojoties uz faktisko GER, ko aprēķina no degvielas patēriņa, kurš izmērīts ceļa testa laikā.

Tomēr, ja nav iespējams stabili izmērīt gāzes vai dīzeļdegvielas patēriņu, izgatavotājs drīkst izmantot GERWHTC, kas noteikts WHTC karstajā daļā.

6.   DEMONSTRĒŠANAS PRASĪBAS

6.1.   Divu degvielu motoriem veic 1. tabulā noteiktos laboratorijas testus

1.   tabula

Laboratorijas testi, kas jāveic divu degvielu motoriem

| | 1A tips | 1B tips | 2A tips | 2B tips | 3B tips |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Divu degvielu režīms:


  NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Divu degvielu režīms:


  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dīzeļdegvielas režīms:


  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dīzeļdegvielas režīms:


  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | Testu neveic | Divu degvielu režīms:

  testu neveic | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Divu degvielu režīms:


  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dīzeļdegvielas režīms:


  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dīzeļdegvielas režīms:


  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WNTE laboratorijas tests | Testu neveic | Divu degvielu režīms:

  testu neveic | [HC]; CO; NOx; PM | Divu degvielu režīms:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Dīzeļdegvielas režīms:


  THC; CO; NOx; PM | Dīzeļdegvielas režīms:


  THC; CO; NOx; PM |

1A tips

1B tips

2A tips

2B tips

3B tips

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Divu degvielu režīms:

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Divu degvielu režīms:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dīzeļdegvielas režīms:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dīzeļdegvielas režīms:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

Testu neveic

Divu degvielu režīms:

testu neveic

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Divu degvielu režīms:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dīzeļdegvielas režīms:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dīzeļdegvielas režīms:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WNTE laboratorijas tests

Testu neveic

Divu degvielu režīms:

testu neveic

[HC]; CO; NOx; PM

Divu degvielu režīms:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Dīzeļdegvielas režīms:

THC; CO; NOx; PM

Dīzeļdegvielas režīms:

THC; CO; NOx; PM

6.2.   Demonstrēšana HDDF motoru ar apstiprinātu tipu uzstādīšanas gadījumā

Papildus šo noteikumu prasībām, kas attiecas uz tāda motora uzstādīšanu, kuram ir apstiprināts tips kā atsevišķai tehniskai vienībai, divu degvielu motora pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī demonstrē, pamatojoties uz atbilstīgiem konstrukcijas elementiem, pārbaudes testu rezultātiem utt. Šī pielikuma prasībām atbilstību nosaka šādiem elementiem:

| a) | divu degvielu indikatoriem un brīdinājumiem, kā noteikts šajā pielikumā (piktogrammas, aktivizēšanas shēmas utt.); |
| --- | --- |

a)

divu degvielu indikatoriem un brīdinājumiem, kā noteikts šajā pielikumā (piktogrammas, aktivizēšanas shēmas utt.);

| b) | degvielas glabāšanas sistēmai; |
| --- | --- |

b)

degvielas glabāšanas sistēmai;

| c) | transportlīdzekļa veiktspējai apkopes režīmā. |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa veiktspējai apkopes režīmā.

Pārbaudīs indikatoru pareizu izgaismojumu un brīdināšanas sistēmas aktivizēšanu. Tomēr nevienā pārbaudē nevar pieprasīt demontēt motora sistēmu (piemēram, var izvēlēties atvienot no elektrības).

6.3.   Demonstrēšanas prasības 2. tipa motora gadījumā

Izgatavotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz liecības, kas parāda, ka visu divu degvielu motoru saimes pārstāvju GERWHTC diapazons nepārsniedz 3.1.1. punktā noteikto procentuālo lielumu (piemēram, veicot algoritmus, funkcionālās analīzes, aprēķinus, simulācijas, iepriekšējo testu rezultātus utt.).

6.4.   Papildu demonstrēšanas prasības attiecībā uz universālo degvielas grupas tipa apstiprinājumu

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma ne vairāk kā divas reizes WHTC pēdējās 10 minūtes var pievienot regulācijas režīmam starp demonstrēšanas testiem.

6.5.   Prasības divu degvielu motora ilgizturīguma demonstrēšanai

Piemēro 7. pielikuma noteikumus.

7.   OBD PRASĪBAS

7.1.   Vispārīgās OBD prasības

Visi divu degvielu motori un transportlīdzekļi atbilst 9.A pielikumā noteiktajām prasībām, kas piemērojamas dīzeļmotoriem neatkarīgi no tā, vai tie darbojas divu degvielu vai dīzeļdegvielas režīmā.

Ja divu degvielu motoru sistēma ir aprīkota ar skābekļa sensoru(-iem), piemēro prasības, kas piemērojamas gāzes motoriem saskaņā ar 9.B pielikuma 3. papildinājuma 13. punktu.

Ja divu degvielu motoru sistēma ir aprīkota ar triju veidu katalizatoru, piemēro prasības, kas piemērojamas gāzes motoriem saskaņā ar 9.B pielikuma 3. papildinājuma 7., 10. un 15. punktu.

7.1.1.   Papildu vispārīgās OBD prasības 1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoru un transportlīdzekļu gadījumā.

7.1.1.1.   Tādu traucējumu gadījumā, kuru konstatēšana nav atkarīga no motora darbības režīma, 9.B pielikumā noteiktie mehānismi, kas ir saistīti ar DTC statusu, nav atkarīgi no motora darbības režīma (piemēram, ja DTC divu degvielu režīmā ir sasniedzis potenciālu statusu, tas saņems apstiprinātu un aktīvu statusu nākamajā reizē, kad tiek konstatēts traucējums, pat ja tas ir dīzeļdegvielas režīmā).

7.1.1.2.   Tādu traucējumu gadījumā, kuru konstatēšana ir atkarīga no motora darbības režīma, DTC nesaņem statusu “iepriekš aktīvs” citā režīmā, izņemot to, kurā tie sasniedza apstiprinātu un aktīvu statusu.

7.1.1.3.   Darbības režīma maiņa (no divu degvielu uz dīzeļdegvielas vai otrādi) neaptur un neatiestata OBD mehānismus (skaitītājus utt.). Tomēr, tādu traucējumu gadījumā, kuru konstatēšana ir atkarīga no faktiskā darbības režīma, ar šiem traucējumiem saistīti skaitītāji pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma var:

| a) | apstāties un attiecīgā gadījumā saglabāt pašreizējo vērtību, kad mainās darbības režīms; |
| --- | --- |

a)

apstāties un attiecīgā gadījumā saglabāt pašreizējo vērtību, kad mainās darbības režīms;

| b) | restartēties un attiecīgā gadījumā turpināt skaitīt no vietas, kurā tie tiek apturēti, kad darbības režīms mainās atpakaļ uz citu darbības režīmu. |
| --- | --- |

b)

restartēties un attiecīgā gadījumā turpināt skaitīt no vietas, kurā tie tiek apturēti, kad darbības režīms mainās atpakaļ uz citu darbības režīmu.

7.1.1.4.   Darbības režīma iespējamu ietekmi uz traucējumu konstatēšanu neizmanto, lai pagarinātu laiku, līdz aktivizējas darbības ierobežojums.

7.1.1.5.   1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu motora gadījumā izgatavotājs nosaka, kuri traucējumi ir atkarīgi no darbības režīma. Šo informāciju ietver 9.B pielikuma 8.1. punkta a) apakšpunktā noteiktajā informācijas paketē. Pamatojumu par atkarību no darbības režīma ietver 9.B pielikuma 8.1. punkta b) apakšpunktā noteiktajā informācijas paketē.

7.1.1.6.   Noteikumu 9.B pielikuma 5. papildinājuma 1. tabulā pievieno šādu informāciju.

| | Stingkadrs | Datu plūsma |
| --- | --- | --- |
| 1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu motoru gadījumā divu degvielu motora darbības režīms (divu degvielu vai dīzeļdegvielas) | x | x |

Stingkadrs

Datu plūsma

1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu motoru gadījumā divu degvielu motora darbības režīms (divu degvielu vai dīzeļdegvielas)

x

x

7.2.   Gāzes padeves sistēmas pārraudzība

HDDF motoros un transportlīdzekļos pārrauga motora sistēmas gāzes padeves sistēmu (ietverot signālus, kas nāk ārpus no motoru sistēmas) saskaņā ar 9.B pielikuma 3. papildinājuma 1. punktu — komponentu pārraudzība.

7.3.   Gāzveida degvielas patēriņa pārraudzība

Divu degvielu transportlīdzeklī nodrošina veidu, kā noteikt gāzveida degvielas patēriņu un nodrošināt iespēju nolasīt informāciju par patēriņu ar iekārtu, kas neatrodas transportlīdzeklī. Uzrauga gāzveida degvielas patēriņa anomāliju (piemēram, 50 % novirzi no gāzveida degvielas normāla patēriņa) — veiktspējas pārraudzība.

Gāzveida degvielas nepietiekama patēriņa monitors darbojas nepārtraukti vienmēr, kad ir aktivizēts divu degvielu režīms, tomēr maksimālais konstatēšanas periods ir 48 darbības stundas divu degvielu režīmā.

Monitoram nepiemēro IUPR prasības.

7.4.   OBD traucējumi

Divu degvielu motoriem piemēro 9.B pielikumā paredzētos traucējumu noteikumus, kas piemērojami dīzeļmotoriem.

Traucējums, kas pastāv gan dīzeļdegvielas režīmā, gan divu degvielu režīmā, netiek uzskaitīts katrā režīmā atsevišķi.

7.5.   Informācijas par traucējumiem dzēšana ar skenēšanas instrumentu

7.5.1.   Informācijas, tostarp ar šajā pielikumā aplūkotajiem traucējumiem saistītu DTC, dzēšanu ar skenēšanas instrumentu veic saskaņā ar 9.B pielikumu.

7.5.2.   Informācijas par traucējumiem dzēšana ir iespējama tikai, kad motors ir izslēgts.

7.5.3.   Kad tiek dzēsta informācija par traucējumiem, kas saistīti ar 7.2. punktā noteikto gāzes pievades sistēmu, tostarp DTC, ar šo traucējumu saistītais skaitītājs netiek dzēsts.

8.   PRASĪBAS NOx KONTROLES PASĀKUMU PAREIZAS DARBĪBAS NODROŠINĀŠANAI

8.1.   HDDF motoriem un transportlīdzekļiem neatkarīgi no tā, vai tie darbojas divu degvielu vai dīzeļdegvielas režīmā, piemēro 11. pielikumu (par NOx kontroles pasākumu pareizu darbību).

8.2.   Papildu vispārīgās OBD prasības 1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoru un transportlīdzekļu gadījumā

8.2.1.   HDDF 1B, 2B un 3B tipa gadījumā griezes moments, pie kura jāsāk darboties 11. pielikumā noteiktajai pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmai, ir zemākais griezes moments no griezes momentiem, kas iegūti dīzeļdegvielas režīmā un divu degvielu režīmā.

8.2.2.   Šā pielikuma 7.1.1. iedaļas prasības attiecībā uz papildu vispārīgām OBD prasībām 1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoru un transportlīdzekļu gadījumā piemēro arī diagnostikas sistēmai, kas saistīta ar NOx kontroles sistēmu pareizu darbību.

It sevišķi:

| 8.2.2.1. | darbības režīma iespējamu ietekmi uz traucējumu konstatēšanu neizmanto, lai pagarinātu laiku, līdz aktivizējas darbības ierobežojums; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

darbības režīma iespējamu ietekmi uz traucējumu konstatēšanu neizmanto, lai pagarinātu laiku, līdz aktivizējas darbības ierobežojums;

| 8.2.2.2. | darbības režīma maiņa (no divu degvielu uz dīzeļdegvielas vai otrādi) neaptur un neatiestata mehānismus, kas ir ieviesti, lai nodrošinātu atbilstību 11. pielikuma specifikācijām (skaitītājus utt.); tomēr, ja viens no šiem mehānismiem (piemēram, diagnostikas sistēma) ir atkarīgs no faktiskā darbības režīma, ar šo mehānismu saistītais skaitītājs pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma var:






  a) | apstāties un attiecīgā gadījumā saglabāt pašreizējo vērtību, kad mainās darbības režīms, |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

darbības režīma maiņa (no divu degvielu uz dīzeļdegvielas vai otrādi) neaptur un neatiestata mehānismus, kas ir ieviesti, lai nodrošinātu atbilstību 11. pielikuma specifikācijām (skaitītājus utt.); tomēr, ja viens no šiem mehānismiem (piemēram, diagnostikas sistēma) ir atkarīgs no faktiskā darbības režīma, ar šo mehānismu saistītais skaitītājs pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma var:

a)

apstāties un attiecīgā gadījumā saglabāt pašreizējo vērtību, kad mainās darbības režīms,

| b) | restartēties un attiecīgā gadījumā turpināt skaitīt no vietas, kurā tas tiek apturēts, kad darbības režīms mainās atpakaļ uz citu darbības režīmu. |
| --- | --- |

b)

restartēties un attiecīgā gadījumā turpināt skaitīt no vietas, kurā tas tiek apturēts, kad darbības režīms mainās atpakaļ uz citu darbības režīmu.

9.   EKSPLUATĀCIJĀ ESOŠU MOTORU VAI TRANSPORTLĪDZEKĻU/MOTORU ATBILSTĪBA

Ekspluatācijā esošu divu degvielu motoru un transportlīdzekļu atbilstību nosaka saskaņā ar 8. pielikumā noteiktajām prasībām.

PEMS testus veic divu degvielu režīmā.

9.1.   1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motoriem veic papildu PEMS testu dīzeļdegvielas režīmā ar to pašu motoru un transportlīdzekli tūlīt pēc vai pirms PEMS testa, kas veikts divu degvielu režīmā.

Tādā gadījumā pozitīvu vai negatīvu lēmumu par testēto partiju 8. pielikumā noteiktās statistikas procedūras ietvaros pamato ar šādiem apsvērumiem:

| a) | attiecībā uz atsevišķu transportlīdzekli ir pieņemts pozitīvs lēmums, ja PEMS testā gan divu degvielu režīmā, gan dīzeļdegvielas režīmā ir iegūts pozitīvs rezultāts; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz atsevišķu transportlīdzekli ir pieņemts pozitīvs lēmums, ja PEMS testā gan divu degvielu režīmā, gan dīzeļdegvielas režīmā ir iegūts pozitīvs rezultāts;

| b) | attiecībā uz atsevišķu transportlīdzekli ir pieņemts negatīvs lēmums, ja PEMS testā vai nu divu degvielu režīmā, vai dīzeļdegvielas režīmā ir iegūts negatīvs rezultāts. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atsevišķu transportlīdzekli ir pieņemts negatīvs lēmums, ja PEMS testā vai nu divu degvielu režīmā, vai dīzeļdegvielas režīmā ir iegūts negatīvs rezultāts.

10.   PAPILDU TESTA PROCEDŪRAS

10.1.   Papildu emisijas testa procedūru prasības attiecībā uz divu degvielu motoriem

10.1.1.   Divu degvielu motori, kad tiem veic emisijas testu, papildus šo noteikumu prasībām (tostarp 4. pielikumam) atbilst 4. papildinājuma prasībām.

10.2.   Papildu PEMS emisijas testa procedūru prasības attiecībā uz divu degvielu motoriem

10.2.1.   Divu degvielu motori, kad tiem veic PEMS testu, papildus citām šo noteikumu PEMS prasībām, atbilst 5. papildinājuma prasībām.

10.2.2.   Griezes momenta koriģēšana

Kad tas ir vajadzīgs, piemēram, gāzveida degvielas sastāva variācijas dēļ, izgatavotājs var izlemt koriģēt ECU griezes momenta signālu. Tādā gadījumā piemēro turpmāk aprakstītās prasības.

10.2.2.1.   PEMS griezes momenta signāla koriģēšana

Izgatavotājs tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz aprakstu par attiecībām, kas ļauj ekstrapolēt faktisko griezes momentu no griezes momenta, kurš iegūts emisijas testu laikā ar divām atbilstīgām standartdegvielām, un no faktiski iegūstamā griezes momenta ECU.

10.2.2.1.1.   Gadījumā, kad ar divām standartdegvielām iegūtos griezes momentus var uzskatīt par vienādiem (t. i., 7 % diapazonā saskaņā ar šo noteikumu 9.4.2.5. punktu), nav nepieciešams izmantot koriģēto ECU vērtību.

10.2.2.2.   Griezes momenta vērtība, kas jāņem vērā PEMS testā

PEMS testam (darba logs) koriģēto griezes momenta vērtību iegūst no interpolēšanas.

10.2.2.3.   ECU griezes momenta signāla atbilstība

Uzskata, ka 8. pielikuma 4. papildinājumā noteiktā “maksimālā griezes momenta” metode parāda, ka punkts starp standarta maksimālā griezes momenta līknēm, kas iegūtas pie konkrēta motora apgriezienu skaita, testējot ar divām atbilstīgam standartdegvielām, ir sasniegts transportlīdzekļa testēšanas laikā.

Šā punkta vērtību nosaka saskaņā ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu, pamatojoties uz faktisko degvielas patēriņu, kas pārbaudīts pēc iespējas tuvāk motoram, un uz jaudas līknēm, kuras iegūtas ar katru no standartdegvielām emisijas sertificēšanas testa laikā.

10.3.   Papildu noteikumi konkrētai degvielai attiecībā uz CO2 noteikšanu

Divu degvielu motoriem nepiemēro 12. pielikuma 3.1. iedaļu par CO2 emisijas noteikšanu neapstrādātu izplūdes gāzu mērījuma gadījumā. Tā vietā piemēro turpmāk aprakstītos noteikumus.

Lai aprēķinātu testa vidējo CO2 emisiju, par pamatu izmanto izmērīto testa vidējo degvielas patēriņu saskaņā ar 12. pielikuma 4.3. iedaļu.

Katras patērētās degvielas masu izmanto, lai saskaņā ar šā pielikuma A.6.4. iedaļu noteiktu ūdeņraža molāro koeficientu un degvielu sajaukuma masas daļas.

Kopējo degvielas masu nosaka saskaņā ar 23. un 24. vienādojumu.

| | (23) |
| --- | --- |
| | (24) |

Formula

(23)

Formula

(24)

kur:

| mfuel,corr | ir abu degvielu koriģētā degvielas masa, g/testa; |
| --- | --- |
| mfuel | ir abu degvielu kopējā degvielas masa, g/testa; |
| mTHC | ir kopējās ogļūdeņražu emisijas masa izplūdes gāzē, g/testa; |
| mCO | ir ogļūdeņraža monoksīda emisijas masa izplūdes gāzē, g/testa; |
| mCO2,fuel | ir CO2 masas emisija no degvielas, g/testa; |
| wGAM | ir sēra saturs degvielā, % no masas; |
| wDEL | ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas; |
| wEPS | ir skābekļa saturs degvielā, % no masas; |
| α | ir ūdeņraža molārais koeficients degvielā (H/C); |
| AC | ir oglekļa atommasa: 12,011 g/mol; |
| AH | ir ūdeņraža atommasa: 1,0079 g/mol; |
| MCO | ir oglekļa monoksīda molekulārā masa: 28,011 g/mol; |
| MCO2 | ir oglekļa dioksīda molekulārā masa: 44,01 g/mol. |

mfuel,corr

ir abu degvielu koriģētā degvielas masa, g/testa;

mfuel

ir abu degvielu kopējā degvielas masa, g/testa;

mTHC

ir kopējās ogļūdeņražu emisijas masa izplūdes gāzē, g/testa;

mCO

ir ogļūdeņraža monoksīda emisijas masa izplūdes gāzē, g/testa;

mCO2,fuel

ir CO2 masas emisija no degvielas, g/testa;

wGAM

ir sēra saturs degvielā, % no masas;

wDEL

ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas;

wEPS

ir skābekļa saturs degvielā, % no masas;

α

ir ūdeņraža molārais koeficients degvielā (H/C);

AC

ir oglekļa atommasa: 12,011 g/mol;

AH

ir ūdeņraža atommasa: 1,0079 g/mol;

MCO

ir oglekļa monoksīda molekulārā masa: 28,011 g/mol;

MCO2

ir oglekļa dioksīda molekulārā masa: 44,01 g/mol.

CO2 emisiju, ko rada karbamīds, aprēķina ar 25. vienādojumu.

| | (25) |
| --- | --- |

Formula

(25)

kur:

| mCO2,urea | ir CO2 masas emisija no karbamīda, g/testa; |
| --- | --- |
| curea | ir karbamīda koncentrācija, %; |
| murea | kopējais karbamīda masas patēriņš, g/testa; |
| MCO(NH2)2 | ir karbamīda molekulārā masa: 60,056 g/mol. |

mCO2,urea

ir CO2 masas emisija no karbamīda, g/testa;

curea

ir karbamīda koncentrācija, %;

murea

kopējais karbamīda masas patēriņš, g/testa;

MCO(NH2)2

ir karbamīda molekulārā masa: 60,056 g/mol.

Pēc tam kopējo CO2 emisiju aprēķina ar 26. vienādojumu.

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

Pēc tam saskaņā ar 12. pielikuma 3.3. iedaļu aprēķina CO2 emisiju bremzēšanas laikā, proti, eCO2
  .

11.   DOKUMENTĀCIJAS PRASĪBAS

11.1.   Dokumentācija HDDF motora ar apstiprinātu tipu uzstādīšanai transportlīdzeklī

Dokumentos par motora sistēmas uzstādīšanu divu degvielu motora, kam piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, izgatavotājs ietver atbilstīgas prasības, kas nodrošina, ka transportlīdzeklis, kad to ekspluatē uz ceļa vai atbilstīgi citviet, atbildīs šā pielikuma prasībām. Šādos dokumentos ietver ne tikai, bet arī:

| a) | sīku tehnisko prasību aprakstu, tostarp noteikumus, kas nodrošina atbilstību motora sistēmas OBD sistēmai; |
| --- | --- |

a)

sīku tehnisko prasību aprakstu, tostarp noteikumus, kas nodrošina atbilstību motora sistēmas OBD sistēmai;

| b) | veicamo pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

b)

veicamo pārbaudes procedūru.

To, vai pastāv šādas uzstādīšanas prasības un vai tās ir piemērotas, var noteikt motora sistēmas apstiprināšanas laikā.

11.1.1.   Gadījumā, ja transportlīdzekļa izgatavotājs, kas iesniedz pieteikumu motoru sistēmas uzstādīšanas apstiprinājuma saņemšanai transportlīdzeklī, ir tas pats izgatavotājs, kurš saņēma tipa apstiprinājumu divu degvielu motoram kā atsevišķai tehniskai vienībai, 11.2. punktā noteiktā dokumentācija nav vajadzīga.

---

(1)  Pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

(2)  HDDF 3A tips šajos noteikumos nav definēts, kā arī nav atļauts saskaņā ar šiem noteikumiem.

(3)  Piemēram, HDDF 1A tips vai HDDF 2B tips utt.

1. papildinājums

HDDF motoru un transportlīdzekļu tipi — definīciju un galveno prasību apraksts

| | GERWHTC

   (1) | Brīvgaitā izmanto dīzeļdegvielu | Iesildīšanai izmanto dīzeļdegvielu | Darbībai izmanto tikai dīzeļdegvielu | Darbojas bez gāzes | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A tips | GERWHTC ≥ 90 % | NAV atļauts | Atļauts tikai apkopes režīmā | Atļauts tikai apkopes režīmā | Apkopes režīms | |
| 1B tips | GERWHTC ≥ 90 % | Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā | Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā | Atļauts tikai dīzeļdegvielas un apkopes režīmā | Dīzeļdegvielas režīms | |
| 2A tips | 10 % < GERWHTC < 90 % | Atļauts | Atļauts tikai apkopes režīmā | Atļauts tikai apkopes režīmā | Apkopes režīms | GERWHTC ≥ 90 % atļauts |
| 2B tips | 10 % < GERWHTC < 90 % | Atļauts | Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā | Atļauts tikai dīzeļdegvielas un apkopes režīmā | Dīzeļdegvielas režīms | GERWHTC ≥ 90 % atļauts |
| 3A tips | NAV NE DEFINĒTS, NE ATĻAUTS |
| 3B tips | GERWHTC ≤ 10 % | Atļauts | Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā | Atļauts tikai dīzeļdegvielas un apkopes režīmā | Dīzeļdegvielas režīms | |

GERWHTC

   (1)

Brīvgaitā izmanto dīzeļdegvielu

Iesildīšanai izmanto dīzeļdegvielu

Darbībai izmanto tikai dīzeļdegvielu

Darbojas bez gāzes

Piezīmes

1A tips

GERWHTC ≥ 90 %

NAV atļauts

Atļauts tikai apkopes režīmā

Atļauts tikai apkopes režīmā

Apkopes režīms

1B tips

GERWHTC ≥ 90 %

Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā

Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā

Atļauts tikai dīzeļdegvielas un apkopes režīmā

Dīzeļdegvielas režīms

2A tips

10 % < GERWHTC < 90 %

Atļauts

Atļauts tikai apkopes režīmā

Atļauts tikai apkopes režīmā

Apkopes režīms

GERWHTC ≥ 90 % atļauts

2B tips

10 % < GERWHTC < 90 %

Atļauts

Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā

Atļauts tikai dīzeļdegvielas un apkopes režīmā

Dīzeļdegvielas režīms

GERWHTC ≥ 90 % atļauts

3A tips

NAV NE DEFINĒTS, NE ATĻAUTS

3B tips

GERWHTC ≤ 10 %

Atļauts

Atļauts tikai dīzeļdegvielas režīmā

Atļauts tikai dīzeļdegvielas un apkopes režīmā

Dīzeļdegvielas režīms

---

(1)  Šo vidējo gāzes koeficientu GERWHTC aprēķina WHTC testa cikla karstajā daļā.

2. papildinājums

Divu degvielu motoru un transportlīdzekļu skaitītāja(-u), brīdināšanas sistēmas, darbības ierobežojuma un apkopes režīma aktivizēšanas un deaktivizēšanas mehānismi — apraksts un attēli

A.2.1.   Skaitītāja mehānisma apraksts

A.2.1.1.   Vispārīgi

| A.2.1.1.1. | Lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, sistēmai ir skaitītājs, kas reģistrē motora nostrādāto stundu skaitu laikā, kad sistēma ir konstatējusi gāzes pievada traucējumus. |
| --- | --- |

A.2.1.1.1.

Lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, sistēmai ir skaitītājs, kas reģistrē motora nostrādāto stundu skaitu laikā, kad sistēma ir konstatējusi gāzes pievada traucējumus.

| A.2.1.1.2. | Šis skaitītājs spēj saskaitīt līdz 30 minūtēm darbības laika. Skaitītāja intervāli nepārsniedz 3 minūtes. Sasniedzot sistēmas atļauto maksimālo vērtību, skaitītājs patur šo vērtību, ja vien nav atbilstība nosacījumiem par skaitītāja atkārtotu iestatīšanu uz nulli. |
| --- | --- |

A.2.1.1.2.

Šis skaitītājs spēj saskaitīt līdz 30 minūtēm darbības laika. Skaitītāja intervāli nepārsniedz 3 minūtes. Sasniedzot sistēmas atļauto maksimālo vērtību, skaitītājs patur šo vērtību, ja vien nav atbilstība nosacījumiem par skaitītāja atkārtotu iestatīšanu uz nulli.

A.2.1.2.   Skaitītāja mehānisma princips

| A.2.1.2.1. | Skaitītājs darbojas, kā aprakstīts turpmāk.






  A.2.1.2.1.1. | Ja skaitīšanu sāk no nulles, skaitītājs sāk skaitīt, tiklīdz ir konstatēti gāzes pievades traucējumi saskaņā ar šā pielikuma 7.2. punktu un attiecīgajam diagnostikas traucējumu kodam (turpmāk — DTC) ir apstiprināts un aktīvs statuss. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.

Skaitītājs darbojas, kā aprakstīts turpmāk.

A.2.1.2.1.1.

Ja skaitīšanu sāk no nulles, skaitītājs sāk skaitīt, tiklīdz ir konstatēti gāzes pievades traucējumi saskaņā ar šā pielikuma 7.2. punktu un attiecīgajam diagnostikas traucējumu kodam (turpmāk — DTC) ir apstiprināts un aktīvs statuss.

| A.2.1.2.1.2. | Skaitītājs apstājas un saglabā pašreizējo vērtību, ja notiek viens pārraudzības notikums un ja traucējums, kas sākotnēji aktivizēja skaitītāju, vairs netiek konstatēts vai ja traucējums ir izdzēsts ar skenēšanas instrumentu vai ar apkopes instrumentu.






  A.2.1.2.1.2.1. | Skaitītājs arī apstājas un saglabā pašreizējo vērtību, kad aktivizējas apkopes režīms. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.2.

Skaitītājs apstājas un saglabā pašreizējo vērtību, ja notiek viens pārraudzības notikums un ja traucējums, kas sākotnēji aktivizēja skaitītāju, vairs netiek konstatēts vai ja traucējums ir izdzēsts ar skenēšanas instrumentu vai ar apkopes instrumentu.

A.2.1.2.1.2.1.

Skaitītājs arī apstājas un saglabā pašreizējo vērtību, kad aktivizējas apkopes režīms.

| A.2.1.2.1.3. | Pēc iesaldēšanas skaitītāju atiestata uz nulli, un tas atsāk skaitīšanu, ja ir konstatēts uz šo skaitītāju attiecināms traucējums un tiek aktivizēts apkopes režīms.






  A.2.1.2.1.3.1. | Pēc iesaldēšanas skaitītāju arī atiestata uz nulli, kad ar šo skaitītāju saistītie monitori ir darbojušies vismaz vienu reizi līdz sava pārraudzības cikla pabeigšanai, nekonstatējot traucējumu, un kad uz šo skaitītāju attiecināmi traucējumi nav konstatēti 36 motora darbības stundu laikā kopš skaitītāja pēdējās apturēšanas. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.3.

Pēc iesaldēšanas skaitītāju atiestata uz nulli, un tas atsāk skaitīšanu, ja ir konstatēts uz šo skaitītāju attiecināms traucējums un tiek aktivizēts apkopes režīms.

A.2.1.2.1.3.1.

Pēc iesaldēšanas skaitītāju arī atiestata uz nulli, kad ar šo skaitītāju saistītie monitori ir darbojušies vismaz vienu reizi līdz sava pārraudzības cikla pabeigšanai, nekonstatējot traucējumu, un kad uz šo skaitītāju attiecināmi traucējumi nav konstatēti 36 motora darbības stundu laikā kopš skaitītāja pēdējās apturēšanas.

A.2.1.3.   Skaitītāja mehānisma attēli

Turpmāk A2.1.1.–A2.1.3. attēlā ir attēlots skaitītāja mehānisms trīs izmantošanas gadījumos.

A2.1.1.   attēls

Gāzes pievada skaitītāja mehānisma attēls (HDDF A tips) — 1. izmantošanas gadījums

Pirmo reizi tiek konstatēti gāzes pievades traucējumi.

Tiek aktivizēts apkopes režīms, un skaitītājs sāk skaitīt, tiklīdz DTC saņem statusu “apstiprināts un aktīvs (2. konstatēšana).

Transportlīdzeklis tiek apturēts, pirms sasniedz 30 minūšu darbības laiku pēc apkopes režīma aktivizēšanas.

Apkopes režīms aktivizējas, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 20 km/h (skatiet šā pielikuma 4.2.2.1. punktu).

Skaitītājs sastingst pašreizējā vērtībā.

A2.1.2.   attēls

Gāzes pievada skaitītāja mehānisma attēls (HDDF A tips) — 2. izmantošanas gadījums

Tiek konstatēti gāzes pievades traucējumi, kamēr gāzes pievades traucējumu skaitītājs nav iestatīts uz nulli (šajā izmantošanas gadījumā tas rāda vērtību, ko bija sasniedzis 1. izmantošanas gadījumā, kad transportlīdzeklis tika apturēts).

Tiek aktivizēts apkopes režīms, un skaitītājs atsāk skaitīšanu no nulles, tiklīdz DTC saņem statusu “potenciāls” (1. konstatēšana, skatiet šā pielikuma 4.2.3.2.1. punktu).

Pēc 30 minūšu darbības bez apturēšanas aktivizējas apkopes režīms, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 20 km/h (skatiet šā pielikuma 4.2.2.1. punktu).

Skaitītājs sastingst pie 30 minūtēm darbības laika.

A2.1.3.   attēls

Gāzes pievada skaitītāja mehānisma attēls (HDDF A tips) — 3. izmantošanas gadījums

Pēc 36 darbības stundām bez gāzes pievades traucējumu konstatēšanas skaitītāju atiestata uz nulli (skatiet A.2.1.2.3.2.1. punktu).

Atkal tiek konstatēti gāzes pievades traucējumi, kamēr gāzes pievades traucējumu skaitītājs ir iestatīts uz nulli (1. konstatēšana).

Tiek aktivizēts apkopes režīms, un skaitītājs sāk skaitīt, tiklīdz DTC saņem statusu “apstiprināts un aktīvs” (2. konstatēšana).

Pēc 30 minūšu darbības bez apturēšanas aktivizējas apkopes režīms, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 20 km/h (skatiet šā pielikuma 4.2.2.1. punktu).

Skaitītājs sastingst pie 30 minūtēm darbības laika.

A.2.2.   Citu aktivizēšanas un deaktivizēšanas mehānismu attēli

A.2.2.1.   Tukša gāzes tvertne

Turpmāk A2.2. attēlā parādīti HDDF transportlīdzekļa notikumi, kas notiek, ja iztukšojas gāzes tvertne, attēlojot vienu tipisku izmantošanas gadījumu.

A2.2.   attēls

Notikumu attēlojums tukšas gāzes tvertnes gadījumā (HDDF A un B tips)

Šajā izmantošanas gadījumā:

| a) | aktivizējas šā pielikuma 4.3.2. punktā noteiktā brīdināšanas sistēma, kad gāzes līmenis sasniedz izgatavotāja noteikto kritisko līmeni; |
| --- | --- |

a)

aktivizējas šā pielikuma 4.3.2. punktā noteiktā brīdināšanas sistēma, kad gāzes līmenis sasniedz izgatavotāja noteikto kritisko līmeni;

| b) | aktivizējas apkopes režīms (HDDF A tipa gadījumā) vai motors pārslēdzas uz dīzeļdegvielas režīmu (HDDF B tipa gadījumā). |
| --- | --- |

b)

aktivizējas apkopes režīms (HDDF A tipa gadījumā) vai motors pārslēdzas uz dīzeļdegvielas režīmu (HDDF B tipa gadījumā).

HDDF A tipa gadījumā aktivizējas apkopes režīms un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 20 km/h pēc nākamās reizes, kad transportlīdzeklis ir stacionārs, vai 30 minūšu darbības laikā bez apturēšanas (skatiet šā pielikuma 4.2.2.1. punktu).

Gāzes tvertne tiek atkārtoti uzpildīta.

Transportlīdzeklis atkal darbojas divu degvielu režīmā, tiklīdz tvertne ir atkārtoti uzpildīta virs kritiskā līmeņa.

A.2.2.2.   Gāzes pievades traucējumi

Turpmāk A2.3. attēlā, attēlojot vienu tipisku izmantošanas gadījumu, ir parādīti notikumi, kas risinās gāzes pievades sistēmas traucējumu gadījumā. Šis attēls jāaplūko kopā ar attēlu A.2.1. iedaļā un saistībā ar skaitītāja mehānismu.

A2.3.   attēls

Notikumu attēlojums gāzes pievades sistēmas traucējumu gadījumā (HDDF A un B tips)

Šajā izmantošanas gadījumā:

| a) | pirmo reizi tiek konstatēti gāzes pievades sistēmas traucējumi; DTC saņem statusu “potenciāls” (1. konstatēšana); |
| --- | --- |

a)

pirmo reizi tiek konstatēti gāzes pievades sistēmas traucējumi; DTC saņem statusu “potenciāls” (1. konstatēšana);

| b) | aktivizējas apkopes režīms (HDDF A tipa gadījumā) vai motors pārslēdzas uz dīzeļdegvielas režīmu (HDDF B tipa gadījumā), tiklīdz DTC saņem statusu “apstiprināts un aktīvs” (2. konstatēšana). |
| --- | --- |

b)

aktivizējas apkopes režīms (HDDF A tipa gadījumā) vai motors pārslēdzas uz dīzeļdegvielas režīmu (HDDF B tipa gadījumā), tiklīdz DTC saņem statusu “apstiprināts un aktīvs” (2. konstatēšana).

HDDF A tipa gadījumā aktivizējas apkopes režīms un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 20 km/h pēc nākamās reizes, kad transportlīdzeklis ir stacionārs, vai 30 minūšu darbības laikā bez apturēšanas (skatiet šā pielikuma 4.2.2.1. punktu).

Transportlīdzeklis atsāk darboties divu degvielu režīmā, tiklīdz traucējums ir novērsts.

A.2.2.3.   Gāzes patēriņa anomālija

Turpmāk A2.4. attēlā, attēlojot vienu tipisku izmantošanas gadījumu, ir parādīti notikumi, kas risinās gāzes patēriņa anomālijas gadījumā.

A2.4.   attēls

Notikumu attēlojums gāzes patēriņa anomālijas gadījumā (HDDF A un B tips)

Šajā izmantošanas gadījumā aktivizējas apkopes režīms (HDDF A tipa gadījumā) vai motors pārslēdzas uz dīzeļdegvielas režīmu (HDDF B tipa gadījumā), tiklīdz DTC saņem statusu “potenciāls” (1. konstatēšana).

HDDF A tipa gadījumā aktivizējas apkopes režīms un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 20 km/h pēc nākamās reizes, kad transportlīdzeklis ir stacionārs, vai 30 minūšu darbības laikā bez apturēšanas (skatiet šā pielikuma 4.2.2.1. punktu).

Transportlīdzeklis atsāk darboties divu degvielu režīmā, tiklīdz anomālija ir novērsta.

3. papildinājums

HDDF divu degvielu indikators, brīdināšanas sistēma, darbības ierobežojums — demonstrēšanas prasības

A.3.1.   Divu degvielu indikatori

A.3.1.1.   Divu degvielu režīma indikators

Ja divu degvielu motoram ir piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, motora sistēmas spēju pieprasīt divu degvielu režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties divu degvielu režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Ja divu degvielu transportlīdzeklim ir piešķirts tipa apstiprinājums saistībā ar tā emisijām, divu degvielu režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties divu degvielu režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Piezīme. Ar apstiprināta divu degvielu motora divu degvielu režīma indikatoru saistītās uzstādīšanas prasības ir noteiktas šā pielikuma 6.2. punktā.

A.3.1.2.   Dīzeļdegvielas režīma indikators

Ja 1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu motoram ir piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, motora sistēmas spēju pieprasīt dīzeļdegvielas režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties dīzeļdegvielas režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Ja 1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu transportlīdzeklim ir piešķirts tipa apstiprinājums saistībā ar tā emisijām, dīzeļdegvielas režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties dīzeļdegvielas režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Piezīme. Ar apstiprināta 1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu motora dīzeļdegvielas režīma indikatoru saistītās uzstādīšanas prasības ir noteiktas šā pielikuma 6.2. punktā.

A.3.1.3.   Apkopes režīma indikators

Ja divu degvielu motoram ir piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, motora sistēmas spēju pieprasīt apkopes režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties apkopes režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Ja divu degvielu transportlīdzeklim ir piešķirts tipa apstiprinājums saistībā ar tā emisijām, apkopes režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties apkopes režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Piezīme. Ar apstiprināta divu degvielu motora apkopes režīma indikatoru saistītās uzstādīšanas prasības ir noteiktas šā pielikuma 6.2. punktā.

| A.3.1.3.1. | Ar šādu aprīkojumu ir pietiekami, lai veiktu ar apkopes režīma indikatoru saistīto demonstrēšanu, īstenojot apkopes režīma aktivizēšanu, un tipa apstiprinātājai iestādei iesniegtu liecības, kas parāda, ka aktivizēšana notiek brīdī, kad motora sistēma pati pieprasa apkopes režīmu (piemēram, ar algoritmiem, simulācijā, rūpnīcā veiktu testu rezultātiem utt.). |
| --- | --- |

A.3.1.3.1.

Ar šādu aprīkojumu ir pietiekami, lai veiktu ar apkopes režīma indikatoru saistīto demonstrēšanu, īstenojot apkopes režīma aktivizēšanu, un tipa apstiprinātājai iestādei iesniegtu liecības, kas parāda, ka aktivizēšana notiek brīdī, kad motora sistēma pati pieprasa apkopes režīmu (piemēram, ar algoritmiem, simulācijā, rūpnīcā veiktu testu rezultātiem utt.).

A.3.2.   Brīdināšanas sistēma

Ja divu degvielu motoram ir piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, motora sistēmas spēju pieprasīt brīdināšanas sistēmas aktivizēšanu gadījumā, ja gāzes daudzums tvertnē ir zem brīdināšanas līmeņa, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Ja divu degvielu transportlīdzeklim ir piešķirts tipa apstiprinājums saistībā ar tā emisijām, brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos gadījumā, ja gāzes daudzums tvertnē ir zem brīdināšanas līmeņa, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā. Šim nolūkam pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes atļauju var simulēt gāzes faktisko daudzumu.

Piezīme. Ar apstiprināta divu degvielu motora brīdināšanas sistēmu saistītās uzstādīšanas prasības ir noteiktas šā pielikuma 6.2. punktā.

A.3.3.   Darbības ierobežojums

Ja 1A vai 2A tipa divu degvielu motoram ir piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, motora sistēmas spēju pieprasīt darbības ierobežojuma aktivizēšanu, kad tiek konstatēta tukša gāzveida degvielas tvertne, gāzes pievades sistēmas traucējumi vai gāzes patēriņa anomālija divu degvielu režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Ja 1A vai 2A tipa divu degvielu transportlīdzeklim ir piešķirts tipa apstiprinājums saistībā ar tā emisijām, darbības ierobežojuma aktivizēšanu, kad tiek konstatēta tukša gāzveida degvielas tvertne, gāzes pievades sistēmas traucējumi vai gāzes patēriņa anomālija divu degvielu režīmā, demonstrē tipa apstiprināšanas laikā.

Piezīme. Ar apstiprināta divu degvielu motora darbības ierobežojumu saistītās uzstādīšanas prasības ir noteiktas šā pielikuma 6.2. punktā.

A.3.3.1.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes atļauju gāzes pievades traucējumus un gāzes patēriņa anomāliju var simulēt.

A.3.3.2.   Ir pietiekami veikt demonstrēšanu tipiskā izmantošanas gadījumā, ko izvēlas ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu, un šai iestādei iesniegt liecības, kas parāda, ka darbības ierobežojums aktivizējas pārējos iespējamos izmantošanas gadījumos (piemēram, ar algoritmiem, simulācijā, rūpnīcā veiktu testu rezultātiem utt.).

4. Papildinājums

Papildu emisijas testa procedūru prasības attiecībā uz divu degvielu motoriem

A.4.1.   Vispārīgi

Šajā papildinājumā ir noteiktas papildu prasības un izņēmumi attiecībā uz šo noteikumu 4. pielikumu, lai būtu iespējami divu degvielu motoru emisiju testi neatkarīgi no tā, vai šīs emisijas ir tikai izplūdes emisijas vai arī kartera emisijas, kas papildina izplūdes emisijas, kā noteikts 4. pielikuma 6.10. punktā.

Divu degvielu motora emisiju testus sarežģī tas, ka motora izmantotā degviela var būt gan tīra dīzeļdegviela, gan galvenokārt gāzveida degvielu kombinācijas, kurās ir tikai neliels daudzums dīzeļdegvielas kā aizdedzes avots. Attiecība starp divu degvielu motora izmantotajām degvielām arī var dinamiski mainīties atkarībā no motora darbības stāvokļa. Tāpēc ir vajadzīgi īpaši piesardzības pasākumi un ierobežojumi, lai būtu iespējami šo motoru emisiju testi.

A.4.2.   Testa apstākļi (4. pielikuma 6. iedaļa)

A.4.2.1.   Testa nosacījumi laboratorijā (4. pielikuma 6.1. punkts)

Parametru fa
  divu degvielu motoriem nosaka ar šo noteikumu 4. pielikuma 6.1. punkta a) apakšpunktā norādīto formulu (2).

A.4.3.   Testa procedūras (4. pielikuma 7. iedaļa)

A.4.3.1.   Mērīšanas procedūras (4. pielikuma 7.1.3. punkts)

Ieteicamā mērīšanas procedūra divu degvielu motoriem ir procedūra, kas noteikta 4. pielikuma 7.1.3. punkta b) apakšpunktā (CVS sistēma).

Šī mērīšanas procedūra nodrošina, ka degvielu sastāva variācijas testa laikā ietekmēs tikai ogļūdeņraža mērījumu rezultātus. To kompensē ar vienu no 4.4. iedaļā aprakstītajām metodēm.

Var izmantot citas mērīšanas metodes, piemēram, 4. pielikuma 7.1.3. punkta a) apakšpunktā noteikto metodi (neapstrādātas izplūdes gāzes / daļiņu plūsmas mērīšana), ievērojot dažus piesardzības pasākumus attiecībā uz izplūdes masas plūsmas noteikšanu un aprēķinu metodēm. Degvielu parametru fiksētās vērtības un ugas
  vērtības piemēro saskaņā ar 6. papildinājumu.

A.4.4.   Emisijas aprēķins (4. pielikuma 8. iedaļa)

Emisiju aprēķins uz molāra pamata saskaņā ar VTN Nr. 11 7. pielikumu par izplūdes gāzu emisiju testa protokolu visurgājējai tehnikai nav atļauts.

A.4.4.1.   Sausa/mitra stāvokļa korekcija (4. pielikuma 8.1. iedaļa)

A.4.4.1.1.   Neapstrādātas izplūdes gāzes (4. pielikuma 8.1.1. punkts)

Lai aprēķinātu sausa/mitra stāvokļa korekcijas, izmanto 15. un 17. vienādojumu, kas dots 4. pielikuma 8.1.1. punktā.

Konkrētas degvielas parametrus nosaka saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļu.

A.4.4.1.2.   Atšķaidīta izplūdes gāze (4. pielikuma 8.1.2. punkts)

Lai aprēķinātu mitra/sausa stāvokļa korekcijas, izmanto 19. un 20. vienādojumu, kas dots 4. pielikuma 8.1.2. punktā.

Sausa/mitra stāvokļa korekcijai izmanto divu degvielu kombinācijas ūdeņraža molāro koeficientu α. Šo ūdeņraža molāro koeficientu aprēķina no abu degvielu patēriņa mērījumu vērtībām saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.4. iedaļu.

A.4.4.2.   NOx korekcija attiecībā uz mitrumu (4. pielikuma 8.2. iedaļa)

Lai noteiktu NOx korekciju attiecībā uz mitrumu divu degvielu motoriem, izmanto NOx korekciju attiecībā uz mitrumu kompresijas aizdedzes motoriem, kā noteikts 4. pielikuma 8.2.1. punktā.

| | (A4.1) |
| --- | --- |

Formula

(A4.1)

kur:

Ha ir ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa.

A.4.4.3.   Daļējas plūsmas atšķaidīšana (PFS) un neapstrādātu gāzveida piesārņotāju mērīšana (4. pielikuma 8.4. iedaļa)

A.4.4.3.1.   Izplūdes gāzu masas plūsmas noteikšana (4. pielikuma 8.4.1. iedaļa)

Izplūdes gāzu masas plūsmu nosaka saskaņā ar 8.4.1.3. iedaļā aprakstīto tiešo mērījumu metodi.

Kā alternatīvu var izmantot 8.4.1.6. iedaļā noteikto gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metodi (30., 31. un 32. vienādojumu) tikai tad, ja α, γ, δ un ε vērtības ir noteiktas saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļu. Nav atļauta cirkonijtipa sensora izmantošana, lai noteiktu gaisa un degvielas attiecību.

A.4.4.3.2.   Gāzveida komponentu noteikšana (4. pielikuma 8.4.2. iedaļa)

Aprēķinus veic saskaņā ar 4. pielikuma 8. iedaļu, bet izmanto 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļā noteiktās ugas
  vērtības un molāros koeficientus.

A.4.4.3.3.   Daļiņu noteikšana (4. pielikuma 8.4.3. iedaļa)

Lai noteiktu daļiņu emisiju ar daļiņu atšķaidīšanas mērījumu metodi, aprēķinu veic saskaņā ar 4. pielikuma 8.4.3.2. iedaļu.

Atšķaidīšanas pakāpes kontrolei izmanto vienu no turpmāk norādītajām divām metodēm:

| — | 8.4.1.3. iedaļā aprakstīto tiešo masas plūsmas mērījumu metodi; |
| --- | --- |

—

8.4.1.3. iedaļā aprakstīto tiešo masas plūsmas mērījumu metodi;

| — | 8.4.1.6. iedaļā noteikto gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metodi (30., 31. un 32. vienādojumu) var izmantot tikai tad, ja to kombinē ar 8.4.1.2. iedaļā aprakstīto paredzamas kontroles metodi un ja α, γ, δ un ε vērtības ir noteiktas saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļu. |
| --- | --- |

—

8.4.1.6. iedaļā noteikto gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metodi (30., 31. un 32. vienādojumu) var izmantot tikai tad, ja to kombinē ar 8.4.1.2. iedaļā aprakstīto paredzamas kontroles metodi un ja α, γ, δ un ε vērtības ir noteiktas saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļu.

Attiecībā uz katru mērījumu veic kvalitātes pārbaudi saskaņā ar 9.4.6.1. iedaļu.

A.4.4.3.4.   Papildu prasības attiecībā uz izplūdes gāzu masas plūsmas mērītāju

Plūsmas mērītājs, kas minēts A.4.4.3.1. un A.4.4.3.3. iedaļā, nav jutīgs pret izmaiņām izplūdes gāzu sastāvā un blīvumā. Drīkst neņemt vērā, piemēram, Pito caurules vai sprauslas mērījumu (kas līdzvērtīgi izplūdes blīvuma kvadrātsaknei) nelielas kļūdas.

A.4.4.4.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas mērījums (CVS) (4. pielikuma 8.5. iedaļa)

Degvielas sastāva iespējamā variācija ietekmē tikai ogļūdeņražu mērījumu rezultātu aprēķinu. Attiecībā uz visiem pārējiem komponentiem izmanto atbilstīgos vienādojumus, kas noteikti 4. pielikuma 8.5.2. iedaļā.

Tos pašus vienādojumus izmanto, lai aprēķinātu ogļūdeņražu emisiju, izmantojot molāros komponentu koeficientus, kas noteikti abu degvielu patēriņa mērījumos saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.4. iedaļu.

A.4.4.4.1.   Koriģēto fona koncentrāciju noteikšana (4. pielikuma 8.5.2.3.2. punkts)

Lai noteiktu stehiometrisko faktoru, degvielas ūdeņraža molāro koeficientu α aprēķina kā degvielu sajaukuma vidējo ūdeņraža molāro koeficientu testa laikā saskaņā ar 6. papildinājuma A.6.4. iedaļu.

Kā alternatīvu var izmantot gāzveida degvielas Fs
  vērtību 4. pielikuma 59. vai 60. vienādojumā.

A.4.5.   Iekārtu specifikācija un pārbaude (4. pielikuma 9. iedaļa)

A.4.5.1.   Pārbaudes gāzes ar skābekļa piejaukumu (4. pielikuma 9.3.3.4. punkts)

Divu degvielu motoros vajadzīgā skābekļa koncentrācija atbilst skābekļa koncentrācijai, kas vajadzīga kompresijas aizdedzes motoriem, kā uzskaitīts 4. pielikuma 9.3.3.4. punkta 8. tabulā.

A.4.5.2.   Skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude (4. pielikuma 9.3.7.3. punkts)

Instrumentus, ko izmanto divu degvielu motoru mērījumiem, pārbauda, izmantojot tās pašas procedūras, kuras izmanto, lai veiktu mērījumus kompresijas aizdedzes motoriem. Izmanto 21 % skābekļa maisījumu saskaņā ar 4. pielikuma 9.3.7.3. punkta b) apakšpunktu.

A.4.5.3.   Ūdens dzēšanas pārbaude (4. pielikuma 9.3.9.2.2. punkts)

Šo noteikumu 4. pielikuma 9.3.9.2.2. punktā noteikto ūdens dzēšanas pārbaudi piemēro tikai mitruma NOx koncentrācijas mērījumiem. Divu degvielu motoriem, ko darbina ar dabasgāzi, šī pārbaude būtu jāveic ar pieņemtu H un C attiecību 4 (metāns). Tādā gadījumā Formula. Divu degvielu motoriem, ko darbina ar sašķidrinātu naftas gāzi, šī pārbaude būtu jāveic ar pieņemtu H un C attiecību 2,525. Tādā gadījumā Formula.

5. papildinājums

Papildu PEMS emisijas testa procedūru prasības attiecībā uz divu degvielu motoriem

A.5.1.   Vispārīgi

Šajā papildinājumā ir noteiktas papildu prasības un izņēmumi attiecībā uz šo noteikumu 8. pielikumu, lai divu degvielu motoriem veiktu PEMS emisijas testus.

Divu degvielu motora emisiju testus sarežģī tas, ka motora izmantotā degviela var būt gan tīra dīzeļdegviela, gan galvenokārt gāzveida degvielu kombinācijas, kurās ir tikai neliels daudzums dīzeļdegvielas kā aizdedzes avots. Attiecība starp divu degvielu motora izmantotajām degvielām arī var dinamiski mainīties atkarībā no motora darbības stāvokļa. Tāpēc ir vajadzīgi īpaši piesardzības pasākumi un ierobežojumi, lai būtu iespējami šo motoru emisiju testi.

A.5.2.   Piemēro turpmāk izklāstītos 8. pielikuma 1. papildinājuma grozījumus.

| A.5.2.1. | A.1.2.2. punkta 1. tabulas 2. piezīmes teksts ir:






  (2) | Tikai motoriem, ko darbina ar dabasgāzi. |
| --- | --- | --- |

A.5.2.1.

A.1.2.2. punkta 1. tabulas 2. piezīmes teksts ir:

(2)

Tikai motoriem, ko darbina ar dabasgāzi.

| A.5.2.2. | A.1.3.3. punkts “Sausā–mitrā stāvokļa korekcija” ir:
  Ja koncentrāciju mēra sausā stāvoklī, to pārrēķina uz mitru stāvokli saskaņā ar 4. pielikuma 8.1. punktu un šā pielikuma 4. papildinājuma 4.1.1. punktu. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

A.1.3.3. punkts “Sausā–mitrā stāvokļa korekcija” ir:

Ja koncentrāciju mēra sausā stāvoklī, to pārrēķina uz mitru stāvokli saskaņā ar 4. pielikuma 8.1. punktu un šā pielikuma 4. papildinājuma 4.1.1. punktu.

| A.5.2.3. | A.1.3.5. punkts “Momentāno gāzveida emisiju aprēķināšana” ir:
  Masas emisijas nosaka atbilstīgi 4. pielikuma 8.4.2.3. punktam. Savukārt ugas
  vērtības nosaka saskaņā ar 15. pielikuma 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļu. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

A.1.3.5. punkts “Momentāno gāzveida emisiju aprēķināšana” ir:

Masas emisijas nosaka atbilstīgi 4. pielikuma 8.4.2.3. punktam. Savukārt ugas
  vērtības nosaka saskaņā ar 15. pielikuma 6. papildinājuma A.6.2. un A.6.3. iedaļu.

6. papildinājums

Molāro komponentu koeficientu un ugas
  vērtību noteikšana divu degvielu motoriem

A.6.1.   Vispārīgi

Šajā papildinājumā ir paredzēta molāro komponentu koeficientu un ugas
  vērtību noteikšana sausa un mitra stāvokļa faktoram, kā arī emisiju aprēķini divu degvielu motoru emisijas testiem.

A.6.2.   Darbība divu degvielu režīmā

A.6.2.1.   1A vai 1B tipa divu degvielu motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, izmanto gāzveida degvielas molāros komponentu koeficientus un ugas
  vērtības.

A.6.2.2.   2A vai 2B tipa divu degvielu motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, izmanto molāros komponentu koeficientus un ugas
  vērtības, kuras noteiktas A6.1. un A6.2. tabulā.

A6.1.   tabula

Molārie komponentu koeficienti degvielas sajaukumam, kura sastāvā ir 50 % gāzveida degvielas un 50 % dīzeļdegvielas (masas %)

| Gāzveida degviela | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propāns | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butāns | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Sašķidrināta naftas gāze | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Sašķidrināta naftas gāze, A degviela | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Sašķidrināta naftas gāze, B degviela | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gāzveida degviela

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propāns

2,2633

0

0

0,0039

Butāns

2,1837

0

0

0,0038

Sašķidrināta naftas gāze

2,1957

0

0

0,0038

Sašķidrināta naftas gāze, A degviela

2,1740

0

0

0,0038

Sašķidrināta naftas gāze, B degviela

2,2402

0

0

0,0039

A6.2.   tabula

Neapstrādātas izplūdes gāzes u
  gas vērtības un komponentu blīvumi degvielas sajaukumam, kura sastāvā ir 50 % gāzveida degvielas un 50 % dīzeļdegvielas (masas %)

| Gāzveida degviela | ρ
  e | | | Gāze | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (2) | | | |
| Saspiesta dabasgā-ze/ sašķidrināta dabasgā-ze (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propāns | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butāns | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| Sašķidrināta naftas gāze (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gāzveida degviela

ρ
  e

Gāze

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (2)

Saspiesta dabasgā-ze/ sašķidrināta dabasgā-ze (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propāns

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butāns

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

Sašķidrināta naftas gāze (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.   3B tipa divu degvielu motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, izmanto dīzeļdegvielas molāros komponentu koeficientus un ugas
  vērtības.

A.6.2.4.   Lai aprēķinātu ogļūdeņražu emisiju visu tipu divu degvielu motoriem, kas darbojas divu degvielu režīmā, piemēro šādus nosacījumus:

| — | lai aprēķinātu THC emisiju, izmanto gāzveida degvielas ugas
  vērtību; |
| --- | --- |

—

lai aprēķinātu THC emisiju, izmanto gāzveida degvielas ugas
  vērtību;

| — | lai aprēķinātu NMHC emisiju, izmanto ugas
  vērtību, pamatojoties uz CH2,93; |
| --- | --- |

—

lai aprēķinātu NMHC emisiju, izmanto ugas
  vērtību, pamatojoties uz CH2,93;

| — | lai aprēķinātu CH4 emisiju, izmanto ugas
  vērtību, kas ir CH4. |
| --- | --- |

—

lai aprēķinātu CH4 emisiju, izmanto ugas
  vērtību, kas ir CH4.

A.6.3.   Darbība dīzeļdegvielas režīmā

1B, 2B vai 3B tipa divu degvielu motoriem, kas darbojas dīzeļdegvielas režīmā, izmanto dīzeļdegvielas molāros komponentu koeficientus un ugas
  vērtības.

A.6.4.   Molāro komponentu koeficientu noteikšana, ja degvielu sajaukums ir zināms

A.6.4.1.   Degvielu sajaukuma komponentu aprēķināšana

| | (A6.1.) |
| --- | --- |
| | (A6.2.) |
| | (A6.3.) |
| | (A6.4.) |
| | (A6.5.) |

Formula

(A6.1.)

Formula

(A6.2.)

Formula

(A6.3.)

Formula

(A6.4.)

Formula

(A6.5.)

kur:

| q

  mf1 | ir 1. degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  mf2 | ir 2. degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s; |
| w
  ALF | ir ūdeņraža saturs degvielā, % no masas; |
| w
  BET | ir oglekļa saturs degvielā, % no masas; |
| w
  GAM | ir sēra saturs degvielā, % no masas; |
| wDEL | ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas; |
| wEPS | ir skābekļa saturs degvielā, % no masas. |

q

  mf1

ir 1. degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s;

q

  mf2

ir 2. degvielas masas plūsmas ātrums, kg/s;

w
  ALF

ir ūdeņraža saturs degvielā, % no masas;

w
  BET

ir oglekļa saturs degvielā, % no masas;

w
  GAM

ir sēra saturs degvielā, % no masas;

wDEL

ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas;

wEPS

ir skābekļa saturs degvielā, % no masas.

A.6.4.2.   H, C, S, N un ar C saistīta O molāro koeficientu aprēķināšana degvielu sajaukumā (saskaņā ar ISO8178-1 A-A.2.2.2. pielikumu)

| | (A6.6.) |
| --- | --- |
| | (A6.7.) |
| | (A6.8.) |
| | (A6.9.) |

Formula

(A6.6.)

Formula

(A6.7.)

Formula

(A6.8.)

Formula

(A6.9.)

kur:

| w
  ALF | ir ūdeņraža saturs degvielā, % no masas; |
| --- | --- |
| w
  BET | ir oglekļa saturs degvielā, % no masas; |
| w
  GAM | ir sēra saturs degvielā, % no masas; |
| wDEL | ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas; |
| wEPS | ir skābekļa saturs degvielā, % no masas. |
| α | ūdeņraža molārā attiecība (H/C); |
| γ | sēra molārā attiecība (S/C); |
| δ | slāpekļa molārā attiecība (N/C); |
| ε | skābekļa molārā attiecība (O/C), |

w
  ALF

ir ūdeņraža saturs degvielā, % no masas;

w
  BET

ir oglekļa saturs degvielā, % no masas;

w
  GAM

ir sēra saturs degvielā, % no masas;

wDEL

ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas;

wEPS

ir skābekļa saturs degvielā, % no masas.

α

ūdeņraža molārā attiecība (H/C);

γ

sēra molārā attiecība (S/C);

δ

slāpekļa molārā attiecība (N/C);

ε

skābekļa molārā attiecība (O/C),

atsaucoties uz CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  degvielu.

A.6.4.3.   u
  gas vērtību aprēķināšana degvielu sajaukumam

Neapstrādātu izplūdes gāzu u
  gas vērtības degvielu sajaukumam var aprēķināt ar 4. pielikuma 8.4.2.4. iedaļā paredzētajiem tiešajiem vienādojumiem un molārajiem koeficientiem, kas aprēķināti saskaņā ar šo iedaļu.

Sistēmām ar konstantu masas plūsmu ir vajadzīgs 4. pielikuma 8.5.2.3.1. iedaļā noteiktais 57. vienādojums, lai aprēķinātu atšķaidītu izplūdes gāzu u
  gas vērtības.

---

(1)  Atkarībā no degvielas.

(2)  Ja λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa.

(3)  u pareizs robežās 0,2 % masas sastāvam, kas ir: C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 un G25).

(4)  NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (kopējam HC izmanto u
  gas koeficientu, kas ir CH4).

(5)  u pareizs robežās 0,2 % masas sastāvam, kas ir: C3 = 27–90 %; C4 = 10–73 % (sašķidrināta naftas gāze, A un B degviela).

---