# Europos Sąjungos L 141/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.141.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 141 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gegužės 28d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.141.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 141

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gegužės 28d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 488/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje | 1 |
| | * | 2013 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 489/2013, kuriuo dėl medžiagos – Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties – iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose priedas (
  1
  ) | 4 |
| | * | 2013 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 490/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 6 |
| | | 2013 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 491/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 26 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 2013/12/ES, kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo | 28 |
| | * | 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 2013/13/ES, kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros mokesčių srities direktyvos | 30 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/236/ES |
| | * | 2013 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas, skirtas Kiprui, dėl specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti | 32 |
| | | 2013/237/ES |
| | * | 2013 m. gegužės 14 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai leidžiama taikyti specialias priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 5 straipsnio | 37 |
| | | 2013/238/ES |
| | * | 2013 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto keturi Jungtinei Karalystei atstovaujantys nariai ir trys Jungtinei Karalystei atstovaujantys pakaitiniai nariai | 42 |
| | | 2013/239/ES |
| | * | 2013 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Estijai atstovaujantis pakaitinis narys | 43 |
| | * | 2013 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas 2013/240/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/279/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN) | 44 |
| | * | 2013 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas 2013/241/BUSP, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO | 47 |
| | | 2013/242/ES |
| | * | 2013 m. gegužės 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų formos nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2882)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2013/243/ES |
| | * | 2013 m. gegužės 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl laikinos nuostatos, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priede, atsižvelgiant į ypatingą Svazilando padėtį, susijusią su persikais, kriaušėmis ir ananasais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2906) | 54 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 488/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

1

*

2013 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 489/2013, kuriuo dėl medžiagos – Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties – iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose priedas (
  1
  )

1

4

*

2013 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 490/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

6

2013 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 491/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

26

DIREKTYVOS

*

2013 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 2013/12/ES, kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo

28

*

2013 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 2013/13/ES, kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros mokesčių srities direktyvos

30

SPRENDIMAI

2013/236/ES

*

2013 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas, skirtas Kiprui, dėl specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti

32

2013/237/ES

*

2013 m. gegužės 14 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai leidžiama taikyti specialias priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 5 straipsnio

37

2013/238/ES

*

2013 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto keturi Jungtinei Karalystei atstovaujantys nariai ir trys Jungtinei Karalystei atstovaujantys pakaitiniai nariai

42

2013/239/ES

*

2013 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Estijai atstovaujantis pakaitinis narys

43

*

2013 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas 2013/240/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/279/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN)

44

*

2013 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas 2013/241/BUSP, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO

47

2013/242/ES

*

2013 m. gegužės 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų formos nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2882)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2882)

1

48

2013/243/ES

*

2013 m. gegužės 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl laikinos nuostatos, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priede, atsižvelgiant į ypatingą Svazilando padėtį, susijusią su persikais, kriaušėmis ir ananasais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2906)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2906)

54

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 488/2013

2013 m. gegužės 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 215 straipsnį,

atsižvelgdama į 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1),

atsižvelgdama į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2011 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (2) įgyvendinamos Sprendime 2011/137/BUSP numatytos priemonės; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (2) įgyvendinamos Sprendime 2011/137/BUSP numatytos priemonės;

| (2) | 2013 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimu 2013/45/BUSP (3) iš dalies pakeistas Sprendimas 2011/137/BUSP, kad būtų leidžiama nutraukti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą, kai jų reikia Sąjungoje priimtam teismo ar administraciniam sprendimui įvykdyti arba teismo sprendimo vykdymui užtikrinti valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimu 2013/45/BUSP (3) iš dalies pakeistas Sprendimas 2011/137/BUSP, kad būtų leidžiama nutraukti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą, kai jų reikia Sąjungoje priimtam teismo ar administraciniam sprendimui įvykdyti arba teismo sprendimo vykdymui užtikrinti valstybėje narėje;

| (3) | 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimu 2013/182/BUSP (4) iš dalies pakeistas Sprendimas 2011/137/BUSP, kad jis atitiktų Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (toliau – JT ST) rezoliuciją 2095 (2013), kuria iš dalies keičiamos ginklų embargo išimtys, nustatytos JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 9 punkto a papunktyje ir JT ST rezoliucijos 2009 (2011) 13 punkto a papunktyje; |
| --- | --- |

(3)

2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimu 2013/182/BUSP (4) iš dalies pakeistas Sprendimas 2011/137/BUSP, kad jis atitiktų Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (toliau – JT ST) rezoliuciją 2095 (2013), kuria iš dalies keičiamos ginklų embargo išimtys, nustatytos JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 9 punkto a papunktyje ir JT ST rezoliucijos 2009 (2011) 13 punkto a papunktyje;

| (4) | kai kurioms iš tų priemonių taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo ir todėl joms įgyvendinti būtina imtis reguliavimo veiksmų Sąjungos lygmeniu, visų pirma siekiant užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai; |
| --- | --- |

(4)

kai kurioms iš tų priemonių taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo ir todėl joms įgyvendinti būtina imtis reguliavimo veiksmų Sąjungos lygmeniu, visų pirma siekiant užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai;

| (5) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  1.   Draudžiama:






  a) | asmenims, subjektams ar organizacijoms Libijoje arba naudojimui Libijoje tiesiogiai ar netiesiogiai teikti techninę pagalbą, susijusią su Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše (5) (bendrasis karinės įrangos sąrašas) išvardytomis prekėmis bei technologijomis ar su į tą sąrašą įtrauktų prekių tiekimu, gamyba, technine priežiūra ir naudojimu; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

1.   Draudžiama:

a)

asmenims, subjektams ar organizacijoms Libijoje arba naudojimui Libijoje tiesiogiai ar netiesiogiai teikti techninę pagalbą, susijusią su Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše (5) (bendrasis karinės įrangos sąrašas) išvardytomis prekėmis bei technologijomis ar su į tą sąrašą įtrauktų prekių tiekimu, gamyba, technine priežiūra ir naudojimu;

| b) | asmenims, subjektams ar organizacijoms Libijoje arba naudojimui Libijoje tiesiogiai ar netiesiogiai teikti techninę pagalbą ar tarpininkavimo paslaugas, susijusias su I priede nurodyta įranga, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms; |
| --- | --- |

b)

asmenims, subjektams ar organizacijoms Libijoje arba naudojimui Libijoje tiesiogiai ar netiesiogiai teikti techninę pagalbą ar tarpininkavimo paslaugas, susijusias su I priede nurodyta įranga, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms;

| c) | asmenims, subjektams ar organizacijoms Libijoje ar naudojimui Libijoje tiesiogiai ar netiesiogiai teikti finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusius su bendrajame karinės įrangos sąraše ar I priede išvardytomis prekėmis ir technologijomis, visų pirma teikti dotacijas, paskolas ir eksporto kreditų draudimą parduodant, tiekiant, perduodant ar eksportuojant tokias prekes ir technologijas arba teikiant susijusią techninę pagalbą; |
| --- | --- |

c)

asmenims, subjektams ar organizacijoms Libijoje ar naudojimui Libijoje tiesiogiai ar netiesiogiai teikti finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusius su bendrajame karinės įrangos sąraše ar I priede išvardytomis prekėmis ir technologijomis, visų pirma teikti dotacijas, paskolas ir eksporto kreditų draudimą parduodant, tiekiant, perduodant ar eksportuojant tokias prekes ir technologijas arba teikiant susijusią techninę pagalbą;

| d) | tiesiogiai ar netiesiogiai teikti techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, tarpininkavimo paslaugas ar transporto paslaugas, susijusias su ginkluotų samdinių suteikimu Libijoje arba naudojimui Libijoje; |
| --- | --- |

d)

tiesiogiai ar netiesiogiai teikti techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, tarpininkavimo paslaugas ar transporto paslaugas, susijusias su ginkluotų samdinių suteikimu Libijoje arba naudojimui Libijoje;

| e) | sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra išvengti a–d punktuose nurodytų draudimų. |
| --- | --- |

e)

sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra išvengti a–d punktuose nurodytų draudimų.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, joje nustatyti draudimai netaikomi:

| a) | teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, skirta tik humanitariniam naudojimui ar apsisaugoti, iš anksto pritarus IV priede išvardytoms valstybių narių kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, skirta tik humanitariniam naudojimui ar apsisaugoti, iš anksto pritarus IV priede išvardytoms valstybių narių kompetentingoms institucijoms;

| b) | teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusią su kitokiu ginklų ir su jais susijusių reikmenų pardavimu ir tiekimu, iš anksto pritarus Sankcijų komitetui; |
| --- | --- |

b)

teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusią su kitokiu ginklų ir su jais susijusių reikmenų pardavimu ir tiekimu, iš anksto pritarus Sankcijų komitetui;

| c) | teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, skirtą vien saugumo ar nusiginklavimo pagalbai Libijos Vyriausybei; |
| --- | --- |

c)

teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, skirtą vien saugumo ar nusiginklavimo pagalbai Libijos Vyriausybei;

| d) | apsauginiams rūbams, įskaitant neperšaunamas liemenes ir šalmus, kuriuos į Libiją laikinai ir tik asmeniniam naudojimui eksportuoja Jungtinių Tautų, Sąjungos ar jos valstybių narių personalas, žiniasklaidos atstovai, humanitarinę pagalbą bei pagalbą vystymuisi teikiantys darbuotojai bei su šia veikla susijęs personalas. |
| --- | --- |

d)

apsauginiams rūbams, įskaitant neperšaunamas liemenes ir šalmus, kuriuos į Libiją laikinai ir tik asmeniniam naudojimui eksportuoja Jungtinių Tautų, Sąjungos ar jos valstybių narių personalas, žiniasklaidos atstovai, humanitarinę pagalbą bei pagalbą vystymuisi teikiantys darbuotojai bei su šia veikla susijęs personalas.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybių narių kompetentingos institucijos, išvardytos IV priede, gali leisti teikti techninę pagalbą, finansavimą ir finansinę pagalbą, susijusias su įranga, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms, tokiomis sąlygomis, kurias jos laiko tinkamomis, jeigu jos nustato, kad tokia įranga skirta naudoti tik humanitariniais arba apsaugos tikslais.

| 2) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:
  „8 straipsnis
  1.   Nukrypstant nuo 5 straipsnio, IV priede išvardytos valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti nutraukti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą II priede išvardytų asmenų, subjektų arba organizacijų atžvilgiu, jei laikomasi šių sąlygų:






  a) | atitinkamos lėšos ar ekonominiai ištekliai teismo, administracine arba arbitražo tvarka suvaržyti, kai toks suvaržymas nustatytas iki dienos, kurią 5 straipsnyje nurodytas asmuo, subjektas ar organizacija buvo įtraukti į II priedą arba nurodyti 5 straipsnio 4 dalyje, arba dėl tų lėšų ar ekonominių išteklių iki tos dienos buvo priimtas teismo, administracinis ar arbitražo sprendimas; |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo 5 straipsnio, IV priede išvardytos valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti nutraukti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą II priede išvardytų asmenų, subjektų arba organizacijų atžvilgiu, jei laikomasi šių sąlygų:

a)

atitinkamos lėšos ar ekonominiai ištekliai teismo, administracine arba arbitražo tvarka suvaržyti, kai toks suvaržymas nustatytas iki dienos, kurią 5 straipsnyje nurodytas asmuo, subjektas ar organizacija buvo įtraukti į II priedą arba nurodyti 5 straipsnio 4 dalyje, arba dėl tų lėšų ar ekonominių išteklių iki tos dienos buvo priimtas teismo, administracinis ar arbitražo sprendimas;

| b) | atitinkamos lėšos ar ekonominiai ištekliai bus naudojami išimtinai reikalavimams, kurie buvo užtikrinti tokiu turto suvaržymu arba pripažinti galiojančiais tokiu sprendimu, patenkinti laikantis taikytinais įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais reglamentuojamos tokius reikalavimus keliančių asmenų teisės, nustatytų ribų; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos lėšos ar ekonominiai ištekliai bus naudojami išimtinai reikalavimams, kurie buvo užtikrinti tokiu turto suvaržymu arba pripažinti galiojančiais tokiu sprendimu, patenkinti laikantis taikytinais įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais reglamentuojamos tokius reikalavimus keliančių asmenų teisės, nustatytų ribų;

| c) | turto suvaržymas ar sprendimas nėra II ar III priede arba 5 straipsnio 4 dalyje nurodyto asmens, subjekto ar organizacijos naudai; |
| --- | --- |

c)

turto suvaržymas ar sprendimas nėra II ar III priede arba 5 straipsnio 4 dalyje nurodyto asmens, subjekto ar organizacijos naudai;

| d) | turto suvaržymo ar sprendimo pripažinimas neprieštarauja atitinkamos valstybės narės viešajai tvarkai; ir |
| --- | --- |

d)

turto suvaržymo ar sprendimo pripažinimas neprieštarauja atitinkamos valstybės narės viešajai tvarkai; ir

| e) | apie turto suvaržymą ar sprendimą valstybė narė pranešė Sankcijų komitetui. |
| --- | --- |

e)

apie turto suvaržymą ar sprendimą valstybė narė pranešė Sankcijų komitetui.

2.   Nukrypstant nuo 5 straipsnio, IV priede išvardytos valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti nutraukti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą III priede išvardytų asmenų, subjektų arba organizacijų atžvilgiu, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | dėl atitinkamų lėšų ar ekonominių išteklių yra arbitražo sprendimas, priimtas iki tos dienos, kurią 5 straipsnyje nurodytas fizinis ar juridinis asmuo, subjektas ar organizacija buvo įtraukti į III priedą, arba iki tos dienos arba vėliau dėl tų lėšų ar ekonominių išteklių Sąjungoje priimtas teismo arba administracinis sprendimas, arba priimtas teismo sprendimas, vykdytinas atitinkamoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

dėl atitinkamų lėšų ar ekonominių išteklių yra arbitražo sprendimas, priimtas iki tos dienos, kurią 5 straipsnyje nurodytas fizinis ar juridinis asmuo, subjektas ar organizacija buvo įtraukti į III priedą, arba iki tos dienos arba vėliau dėl tų lėšų ar ekonominių išteklių Sąjungoje priimtas teismo arba administracinis sprendimas, arba priimtas teismo sprendimas, vykdytinas atitinkamoje valstybėje narėje;

| b) | atitinkamos lėšos ar ekonominiai ištekliai bus naudojami išimtinai reikalavimams, kurie buvo užtikrinti tokiu turto suvaržymu arba pripažinti galiojančiais tokiu sprendimu, patenkinti laikantis taikytinais įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais reglamentuojamos tokius reikalavimus keliančių asmenų teisės, nustatytų ribų; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos lėšos ar ekonominiai ištekliai bus naudojami išimtinai reikalavimams, kurie buvo užtikrinti tokiu turto suvaržymu arba pripažinti galiojančiais tokiu sprendimu, patenkinti laikantis taikytinais įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais reglamentuojamos tokius reikalavimus keliančių asmenų teisės, nustatytų ribų;

| c) | sprendimas nėra II ar III priede arba 5 straipsnio 4 dalyje nurodyto asmens, subjekto ar organizacijos naudai; ir |
| --- | --- |

c)

sprendimas nėra II ar III priede arba 5 straipsnio 4 dalyje nurodyto asmens, subjekto ar organizacijos naudai; ir

| d) | sprendimo pripažinimas neprieštarauja atitinkamos valstybės narės viešajai tvarkai. |
| --- | --- |

d)

sprendimo pripažinimas neprieštarauja atitinkamos valstybės narės viešajai tvarkai.

3.   Atitinkama valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visus pagal šį straipsnį suteiktus leidimus.“;

| 3) | 9 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais:






  „c) | pagal teismo, administracinį ar arbitražo pritaikytą turto suvaržymą ar sprendimą vykdytinais mokėjimais, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

3)

9 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais:

„c)

pagal teismo, administracinį ar arbitražo pritaikytą turto suvaržymą ar sprendimą vykdytinais mokėjimais, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje;

| d) | pagal teismo, administracinius arba arbitražinius sprendimus, priimtus Sąjungoje arba vykdytinus atitinkamoje valstybėje narėje, vykdytinais mokėjimais, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje,“; |
| --- | --- |

d)

pagal teismo, administracinius arba arbitražinius sprendimus, priimtus Sąjungoje arba vykdytinus atitinkamoje valstybėje narėje, vykdytinais mokėjimais, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje,“;

| 4) | 13 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   2 dalis neužkerta kelio valstybėms narėms pagal savo nacionalinę teisę dalintis ta informacija su atitinkamomis Libijos institucijomis ir kitomis valstybėmis narėmis, kai tai būtina siekiant padėti susigrąžinti pasisavintą turtą.”. |
| --- | --- |

4)

13 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   2 dalis neužkerta kelio valstybėms narėms pagal savo nacionalinę teisę dalintis ta informacija su atitinkamomis Libijos institucijomis ir kitomis valstybėmis narėmis, kai tai būtina siekiant padėti susigrąžinti pasisavintą turtą.”.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 53.

1

(2)  OL L 58, 2011 3 3, p. 1.

2

(3)  OL L 20, 2013 1 23, p. 60.

3

(4)  OL L 111, 2013 4 23, p. 50.

4

(5)  OL C 69, 2010 3 18, p. 19.“;

5

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 489/2013

2013 m. gegužės 27 d.

kuriuo dėl medžiagos – Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties – iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (1), ypač į jo 14 straipsnį kartu su 17 straipsniu,

atsižvelgdama į Veterinarinių vaistų komiteto suformuluotą Europos vaistų agentūros nuomonę,

kadangi:

| (1) | farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK) turėtų būti nustatoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 470/2009; |
| --- | --- |

(1)

farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK) turėtų būti nustatoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 470/2009;

| (2) | farmakologiškai aktyvios medžiagos ir jų klasifikacija pagal DLK gyvūniniuose maisto produktuose nustatytos 2009 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose (2) priede; |
| --- | --- |

(2)

farmakologiškai aktyvios medžiagos ir jų klasifikacija pagal DLK gyvūniniuose maisto produktuose nustatytos 2009 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose (2) priede;

| (3) | Europos vaistų agentūrai pateiktas prašymas nustatyti Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties didžiausią leidžiamąją koncentraciją bitėms; |
| --- | --- |

(3)

Europos vaistų agentūrai pateiktas prašymas nustatyti Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties didžiausią leidžiamąją koncentraciją bitėms;

| (4) | Veterinarinių vaistų komitetas rekomendavo, kad šiai farmakologiškai aktyviai medžiagai netinka įprastinis farmakologinis ir toksikologinis metodas, įskaitant leidžiamos paros normos lygio nustatymą, ir kad Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties medui taikytinos DLK bitėms nustatyti nebūtina; |
| --- | --- |

(4)

Veterinarinių vaistų komitetas rekomendavo, kad šiai farmakologiškai aktyviai medžiagai netinka įprastinis farmakologinis ir toksikologinis metodas, įskaitant leidžiamos paros normos lygio nustatymą, ir kad Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinės dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgšties medui taikytinos DLK bitėms nustatyti nebūtina;

| (5) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį Europos vaistų agentūra turi nuolat svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienos ar kelių rūšių gyvūnams nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK – kitų rūšių gyvūnams. Veterinarinių vaistų komitetas priėjo prie išvados, kad šios medžiagos atžvilgiu negalima pritarti ekstrapoliacijai kitų maistinių rūšių gyvūnams; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį Europos vaistų agentūra turi nuolat svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienos ar kelių rūšių gyvūnams nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK – kitų rūšių gyvūnams. Veterinarinių vaistų komitetas priėjo prie išvados, kad šios medžiagos atžvilgiu negalima pritarti ekstrapoliacijai kitų maistinių rūšių gyvūnams;

| (6) | todėl reikia iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę įtraukiant į ją veikliąją medžiagą – Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinę dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgštį, susijusią su bitėmis, ir kartu nustatyti, kad nėra poreikio nustatyti medui taikytinos DLK; |
| --- | --- |

(6)

todėl reikia iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę įtraukiant į ją veikliąją medžiagą – Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinę dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgštį, susijusią su bitėmis, ir kartu nustatyti, kad nėra poreikio nustatyti medui taikytinos DLK;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedas iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 152, 2009 6 16, p. 11.

1

(2)  OL L 15, 2010 1 20, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Į Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę abėcėlės tvarka įtraukiama ši medžiaga:

| Farmakologiškai aktyvi medžiaga | Žymeklio likutis | Gyvūnų rūšis | DLK | Tiksliniai audiniai | Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį) | Terapinė klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinė dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgštis | NETAIKOMA | Bitės | DLK nebūtina | Medus | ĮRAŠO NĖRA | ĮRAŠO NĖRA“ |

Farmakologiškai aktyvi medžiaga

Žymeklio likutis

Gyvūnų rūšis

DLK

Tiksliniai audiniai

Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį)

Terapinė klasifikacija

„Izraelio ūminio paralyžiaus viruso dangos baltymo dalies ir intergeninio regiono dalies ribonukleino rūgšties kodui homologinė dvigrandės spiralės struktūros ribonukleino rūgštis

NETAIKOMA

Bitės

DLK nebūtina

Medus

ĮRAŠO NĖRA

ĮRAŠO NĖRA“

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 490/2013

2013 m. gegužės 27 d.

kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2012 m. rugpjūčio 29 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės biodyzelino inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2012 m. rugpjūčio 29 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės biodyzelino inicijavimą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas gavus skundą, kurį 2012 m. liepos 17 d. gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 60 proc. viso biodyzelino Sąjungoje, vardu pateikė Europos biodyzelino taryba (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas gavus skundą, kurį 2012 m. liepos 17 d. gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 60 proc. viso biodyzelino Sąjungoje, vardu pateikė Europos biodyzelino taryba (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (3) | 2013 m. sausio 30 d. Komisija nustatė, kad šis importuojamas nagrinėjamųjų šalių kilmės produktas turi būti registruojamas pagal 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 79/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

2013 m. sausio 30 d. Komisija nustatė, kad šis importuojamas nagrinėjamųjų šalių kilmės produktas turi būti registruojamas pagal 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 79/2013 (3).

| (4) | 2012 m. lapkričio 10 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

2012 m. lapkričio 10 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.

2.   Tiriamasis laikotarpis

| (5) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(5)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (6) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat Argentinos ir Indonezijos valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat Argentinos ir Indonezijos valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai.

| (7) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(7)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (8) | Skundo pateikėjas, Argentinos ir Indonezijos eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Argentinos bei Indonezijos valdžios institucijos pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(8)

Skundo pateikėjas, Argentinos ir Indonezijos eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Argentinos bei Indonezijos valdžios institucijos pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

3.1.   Atranka

| (9) | Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė galinti sumažinti Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių iki pagrįsto skaičiaus, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė galinti sumažinti Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių iki pagrįsto skaičiaus, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka).

3.2.   Argentinos eksportuojančių gamintojų atranka

| (10) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Argentinos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(10)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Argentinos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (11) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti dešimt eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių). Tačiau dvi bendrovės pranešė, kad per TL į Sąjungą neeksportavo (arba visai nevykdė gamybos). |
| --- | --- |

(11)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti dešimt eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių). Tačiau dvi bendrovės pranešė, kad per TL į Sąjungą neeksportavo (arba visai nevykdė gamybos).

| (12) | Likusių aštuonių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL. |
| --- | --- |

(12)

Likusių aštuonių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL.

| (13) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis aštuonių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (10) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 86 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(13)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis aštuonių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (10) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 86 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.

| (14) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Argentinos gamintojų asociacija bei Argentinos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta. |
| --- | --- |

(14)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Argentinos gamintojų asociacija bei Argentinos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta.

3.3.   Individualus nagrinėjimas

| (15) | Nė viena neatrinkta Argentinos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas. |
| --- | --- |

(15)

Nė viena neatrinkta Argentinos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas.

3.4.   Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (16) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Indonezijos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(16)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Indonezijos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (17) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti aštuoni eksportuojantys gamintojai (jų grupės). Tačiau trys bendrovės pranešė, kad eksporto į Sąjungą per TL nevykdė. |
| --- | --- |

(17)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti aštuoni eksportuojantys gamintojai (jų grupės). Tačiau trys bendrovės pranešė, kad eksporto į Sąjungą per TL nevykdė.

| (18) | Likusių penkių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL. |
| --- | --- |

(18)

Likusių penkių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL.

| (19) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis penkių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (16) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 99 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(19)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis penkių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (16) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 99 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.

| (20) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Indonezijos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta. |
| --- | --- |

(20)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Indonezijos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta.

3.5.   Individualus nagrinėjimas

| (21) | Nė viena neatrinkta Indonezijos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas. |
| --- | --- |

(21)

Nė viena neatrinkta Indonezijos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas.

3.6.   Nesusijusių importuotojų atranka

| (22) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas. |
| --- | --- |

(22)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.

3.7.   Sąjungos gamintojų atranka

| (23) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip biodyzelino gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine vietove. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 27 proc. Sąjungos gamybos. |
| --- | --- |

(23)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip biodyzelino gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine vietove. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 27 proc. Sąjungos gamybos.

| (24) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Paskelbus apie preliminariai atrinktas bendroves, dvi bendrovės, kurios turėjo būti atrinktos, pranešė nebendradarbiausiančios ir buvo pakeistos kitomis dviem bendrovėmis. Be to, Sąjungos pramonė pareiškė mananti, kad biodyzeliną gamina daug MVĮ, todėl turėtų būti atrinkta bent viena iš jų. Šis prašymas buvo patenkintas. |
| --- | --- |

(24)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Paskelbus apie preliminariai atrinktas bendroves, dvi bendrovės, kurios turėjo būti atrinktos, pranešė nebendradarbiausiančios ir buvo pakeistos kitomis dviem bendrovėmis. Be to, Sąjungos pramonė pareiškė mananti, kad biodyzeliną gamina daug MVĮ, todėl turėtų būti atrinkta bent viena iš jų. Šis prašymas buvo patenkintas.

| (25) | Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(25)

Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

3.8.   Klausimyno atsakymai

| (26) | Klausimynai nusiųsti trims atrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms), keturiems atrinktiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms) ir aštuoniems atrinktiems Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(26)

Klausimynai nusiųsti trims atrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms), keturiems atrinktiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms) ir aštuoniems atrinktiems Sąjungos gamintojams.

| (27) | Klausimyno atsakymai gauti iš septynių atrinktų Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų (jų grupių), aštuonių Sąjungos gamintojų ir trijų naudotojų. |
| --- | --- |

(27)

Klausimyno atsakymai gauti iš septynių atrinktų Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų (jų grupių), aštuonių Sąjungos gamintojų ir trijų naudotojų.

3.9.   Tikrinamieji vizitai

| (28) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungoje įsikūrę gamintojai







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Ispanija |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Sąjungoje įsikūrę gamintojai

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Ispanija

| — | Biocom Energia S.L., Valensija, Ispanija |
| --- | --- |

—

Biocom Energia S.L., Valensija, Ispanija

| — | Diester Industrie S.A.S., Paryžius, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Diester Industrie S.A.S., Paryžius, Prancūzija

| — | Elin Biofuels S.A., Kifisija, Graikija |
| --- | --- |

—

Elin Biofuels S.A., Kifisija, Graikija

| — | Novaol S.R.L., Milanas, Italija |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milanas, Italija

| — | Perstorp BioProducts A.B., Stenungsundas, Švedija |
| --- | --- |

—

Perstorp BioProducts A.B., Stenungsundas, Švedija

| — | Preol A.S., Lovosicė, Čekija |
| --- | --- |

—

Preol A.S., Lovosicė, Čekija

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipcigas, Vokietija |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipcigas, Vokietija

| b) | Argentinos eksportuojantys gamintojai







  — | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės (LDC) |
| --- | --- | --- |

b)

Argentinos eksportuojantys gamintojai

—

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės (LDC)

| — | susijusių bendrovių grupė „Renova“:






  — | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės (Molinos) |
| --- | --- | --- |

—

susijusių bendrovių grupė „Renova“:

—

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės (Molinos)

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahija Blanka (Oleaginosa) |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahija Blanka (Oleaginosa)

| — | Renova S.A., Bahija Blanka (Renova) |
| --- | --- |

—

Renova S.A., Bahija Blanka (Renova)

| — | Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda (Vicentin) |
| --- | --- |

—

Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda (Vicentin)

| — | susijusių bendrovių grupė „T6“:






  — | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas (AGD) |
| --- | --- | --- |

—

susijusių bendrovių grupė „T6“:

—

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas (AGD)

| — | Bunge Argentina S.A., Buenos Airės (Bunge) |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina S.A., Buenos Airės (Bunge)

| — | T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fė (T6) |
| --- | --- |

—

T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fė (T6)

| c) | Ne ES prekiautojai, susiję su Argentinos eksportuojančiais gamintojais







  — | Molinos Overseas, Montevidėjas, Urugvajus (Molinos Overseas) |
| --- | --- | --- |

c)

Ne ES prekiautojai, susiję su Argentinos eksportuojančiais gamintojais

—

Molinos Overseas, Montevidėjas, Urugvajus (Molinos Overseas)

| — | Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Šveicarija (LDC Suisse) |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Šveicarija (LDC Suisse)

| d) | Indonezijos eksportuojantys gamintojai







  — | PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta, Indonezija (CPL) |
| --- | --- | --- |

d)

Indonezijos eksportuojantys gamintojai

—

PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta, Indonezija (CPL)

| — | PT. Musim Mas, Medanas, Indonezija (PTMM) |
| --- | --- |

—

PT. Musim Mas, Medanas, Indonezija (PTMM)

| — | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas, Indonezija (PAA) |
| --- | --- |

—

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas, Indonezija (PAA)

| — | susijusių bendrovių grupė („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia






  — | PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas, Indonezija (WBI) |
| --- | --- | --- |

—

susijusių bendrovių grupė („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia

—

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas, Indonezija (WBI)

| — | PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medanas, Indonezija (WINA) |
| --- | --- |

—

PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medanas, Indonezija (WINA)

| e) | Ne ES prekiautojai, susiję su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais







  — | First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapūras (FRL) |
| --- | --- | --- |

e)

Ne ES prekiautojai, susiję su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais

—

First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapūras (FRL)

| — | IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapūras ( IMBS) |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapūras ( IMBS)

| — | Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapūras (ICOF) |
| --- | --- |

—

Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapūras (ICOF)

| — | Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapūras (VOF) |
| --- | --- |

—

Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapūras (VOF)

| — | Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapūras |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapūras

| f) | Sąjungos importuotojai, susiję su Argentinos ir Indonezijos eksportuotojais







  — | Campa Iberia S.A.U., Taragona, Ispanija (CAMPA) |
| --- | --- | --- |

f)

Sąjungos importuotojai, susiję su Argentinos ir Indonezijos eksportuotojais

—

Campa Iberia S.A.U., Taragona, Ispanija (CAMPA)

| — | IM Biofuel Italy S.R.L., Milanas, Italija (IMBI) |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Italy S.R.L., Milanas, Italija (IMBI)

| — | Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madridas, Ispanija (LDC Spain) |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madridas, Ispanija (LDC Spain)

| — | Losur Overseas S.A., Madridas, Ispanija (Losur) |
| --- | --- |

—

Losur Overseas S.A., Madridas, Ispanija (Losur)

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Barendrechtas, Nyderlandai (WET BV) (5) |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Barendrechtas, Nyderlandai (WET BV) (5)

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (29) | Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu). |
| --- | --- |

(29)

Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu).

| (30) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš sojos aliejaus gaunamas sojos metilesteris (SME), ir kad Indonezijoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš alyvpalmių aliejaus gaunamas palmių metilesteris (PME), o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas yra daugiausia rapsų metilesteris (RME), tačiau gaminamas jis ir iš kitų žaliavų, įskaitant naudotą aliejų ir gryną aliejų. |
| --- | --- |

(30)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš sojos aliejaus gaunamas sojos metilesteris (SME), ir kad Indonezijoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš alyvpalmių aliejaus gaunamas palmių metilesteris (PME), o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas yra daugiausia rapsų metilesteris (RME), tačiau gaminamas jis ir iš kitų žaliavų, įskaitant naudotą aliejų ir gryną aliejų.

| (31) | SME, PME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau – aliejaus sumaišymą su alkoholiu; taip gaunamas biodyzelinas ir – kaip šalutinis produktas – glicerinas. Terminas „metil-“ reiškia metanolį – šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį. |
| --- | --- |

(31)

SME, PME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau – aliejaus sumaišymą su alkoholiu; taip gaunamas biodyzelinas ir – kaip šalutinis produktas – glicerinas. Terminas „metil-“ reiškia metanolį – šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį.

| (32) | SME ir PME biodyzelinas galėtų būti naudojamas grynos formos, tačiau paprastai prieš naudojant Europos Sąjungoje SME ir PME biodyzelinas yra sumaišomas tarpusavyje arba su RME. SME maišomas su PME, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. PME (ir SME) maišomas su RME, nes PME ir SME, palyginti su RME, aukštesnė ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT), todėl grynas PME ir SME biodyzelinas yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose. |
| --- | --- |

(32)

SME ir PME biodyzelinas galėtų būti naudojamas grynos formos, tačiau paprastai prieš naudojant Europos Sąjungoje SME ir PME biodyzelinas yra sumaišomas tarpusavyje arba su RME. SME maišomas su PME, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. PME (ir SME) maišomas su RME, nes PME ir SME, palyginti su RME, aukštesnė ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT), todėl grynas PME ir SME biodyzelinas yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose.

| (33) | Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių, autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių boilerių kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. |
| --- | --- |

(33)

Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių, autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių boilerių kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti.

2.   Panašus produktas

| (34) | Tyrimas parodė, kad nagrinėjamojo produkto, Argentinoje ir Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(34)

Tyrimas parodė, kad nagrinėjamojo produkto, Argentinoje ir Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   Prašymas neįtraukti produkto

| (35) | Vienas Indonezijos gamintojas pageidavo, kad frakcionuoti metilesteriai nebūtų įtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Frakciniu distiliavimu riebalų rūgščių metilesteriai suskaidomi į skirtingų cheminių savybių komponentus, kurių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi. Minėtas gamintojas teigė, kad frakcionuoti metilesteriai, kuriuos jis gamino ir eksportavo į ES, yra ne biodyzelinas ir kad jie naudojami kitoms pramonės reikmėms, o ne kaip degalai. Be to, šis gamintojas teigė, kad šių frakcionuotų metilesterių žaliava yra kokosų aliejus arba alyvpalmių sėklų aliejus, o ne nerafinuotas alyvpalmių aliejus, kuris paprastai Indonezijoje naudojamas biodyzelinui gaminti. |
| --- | --- |

(35)

Vienas Indonezijos gamintojas pageidavo, kad frakcionuoti metilesteriai nebūtų įtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Frakciniu distiliavimu riebalų rūgščių metilesteriai suskaidomi į skirtingų cheminių savybių komponentus, kurių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi. Minėtas gamintojas teigė, kad frakcionuoti metilesteriai, kuriuos jis gamino ir eksportavo į ES, yra ne biodyzelinas ir kad jie naudojami kitoms pramonės reikmėms, o ne kaip degalai. Be to, šis gamintojas teigė, kad šių frakcionuotų metilesterių žaliava yra kokosų aliejus arba alyvpalmių sėklų aliejus, o ne nerafinuotas alyvpalmių aliejus, kuris paprastai Indonezijoje naudojamas biodyzelinui gaminti.

| (36) | Frakcionuoti metilesteriai patenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį, nes tai riebalų rūgščių metilesteriai, gaminami iš biodyzelinui gaminti naudojamų žaliavų. Nors pats vienas šis biodyzelinas neatitinka Europos standarto (EN 14214), jis gali būti maišomas su kitu biodyzelinu taip, kad mišinys šį standartą atitiktų. Šis biodyzelinas yra lygiai toks pat kaip alyvpalmių metilesterių biodyzelinas, kuris, jei nesumaišytas, neatitinka minėto Europos standarto. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(36)

Frakcionuoti metilesteriai patenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį, nes tai riebalų rūgščių metilesteriai, gaminami iš biodyzelinui gaminti naudojamų žaliavų. Nors pats vienas šis biodyzelinas neatitinka Europos standarto (EN 14214), jis gali būti maišomas su kitu biodyzelinu taip, kad mišinys šį standartą atitiktų. Šis biodyzelinas yra lygiai toks pat kaip alyvpalmių metilesterių biodyzelinas, kuris, jei nesumaišytas, neatitinka minėto Europos standarto. Todėl šis argumentas atmestas.

| (37) | Vis dėlto vienas Europos importuotojas, iš Indonezijos importuojantis iš alyvpalmių sėklų aliejaus gaminamus riebalų rūgščių metilesterius, pageidavo, kad jo importuojamam produktui, kuris nenaudojamas kaip degalai, bet yra perdirbamas į nesotųjį riebalų alkoholį, būtų taikoma galutinio naudojimo lengvata. |
| --- | --- |

(37)

Vis dėlto vienas Europos importuotojas, iš Indonezijos importuojantis iš alyvpalmių sėklų aliejaus gaminamus riebalų rūgščių metilesterius, pageidavo, kad jo importuojamam produktui, kuris nenaudojamas kaip degalai, bet yra perdirbamas į nesotųjį riebalų alkoholį, būtų taikoma galutinio naudojimo lengvata.

| (38) | Pagal nacionalinių muitinės administracijų tvarkomą galutinio naudojimo lengvatų sistemą nuo importo muitų atleidžiama, kai patvirtinama galutinė importuotų žaliavų paskirtis. Ši sistema nustatyta Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatose (6). |
| --- | --- |

(38)

Pagal nacionalinių muitinės administracijų tvarkomą galutinio naudojimo lengvatų sistemą nuo importo muitų atleidžiama, kai patvirtinama galutinė importuotų žaliavų paskirtis. Ši sistema nustatyta Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatose (6).

| (39) | Sprendimas dėl šio prašymo bus priimtas galutiniame tyrimo etape, kai Komisija gaus suinteresuotųjų šalių pastabas dėl to, ar reikėtų patenkinti šį konkretų prašymą dėl ne degalams naudojamų alyvpalmių sėklų aliejaus riebalų rūgščių metilesterių importo. Nagrinėjant šias pastabas reikėtų išsiaiškinti, ar lengvata gali būti pasinaudota siekiant išvengti galutinių muitų, jeigu jie būtų nustatyti, ir poveikį ne degalams naudojamo biodyzelino importui iš šalių, kurioms jau taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(39)

Sprendimas dėl šio prašymo bus priimtas galutiniame tyrimo etape, kai Komisija gaus suinteresuotųjų šalių pastabas dėl to, ar reikėtų patenkinti šį konkretų prašymą dėl ne degalams naudojamų alyvpalmių sėklų aliejaus riebalų rūgščių metilesterių importo. Nagrinėjant šias pastabas reikėtų išsiaiškinti, ar lengvata gali būti pasinaudota siekiant išvengti galutinių muitų, jeigu jie būtų nustatyti, ir poveikį ne degalams naudojamo biodyzelino importui iš šalių, kurioms jau taikomos priemonės.

C.   DEMPINGAS

1.   Argentina

1.1.   Normalioji vertė

| (40) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Argentinos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad bendra kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. |
| --- | --- |

(40)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Argentinos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad bendra kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties.

| (41) | Po to Komisija nustatė kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs. |
| --- | --- |

(41)

Po to Komisija nustatė kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs.

| (42) | Nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį kiekviena atrinkta bendrovė (bendrovių grupė) pardavė vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, yra toks pats arba panašus į tos rūšies produktą, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso parduota ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(42)

Nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį kiekviena atrinkta bendrovė (bendrovių grupė) pardavė vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, yra toks pats arba panašus į tos rūšies produktą, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso parduota ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.

| (43) | Vėliau Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėjo, ar kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu nustatyta kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalis vidaus rinkoje per TL. |
| --- | --- |

(43)

Vėliau Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėjo, ar kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu nustatyta kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalis vidaus rinkoje per TL.

| (44) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinos rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Argentinoje iškastinį dyzeliną maišyti su biodyzelinu yra privaloma (TL biodyzelino dalis turėjo būti 7 proc.). Visas biodyzelino kiekis, kurio reikia šiam reikalavimui patenkinti, paskirstomas tam tikriems atrinktiems Argentinos biodyzelino gamintojams nustatant kvotas. Naftos bendrovės, siekdamos patenkinti šį privalomo maišymo reikalavimą, biodyzeliną privalo pirkti iš minėtų biodyzeliną gaminančių Argentinos bendrovių. Kainą nustato valstybė, o skelbia – Argentinos energetikos ministerija. Per TL ši valstybės nustatoma orientacinė kaina buvo apskaičiuojama pagal sudėtingą formulę, kurią taikant atsižvelgiama į gamybos sąnaudas (žaliavų, transporto ir kitas sąnaudas) ir užtikrinamas tam tikras pelnas. Orientacinei kainai apskaičiuoti naudoti kriterijai buvo nustatyti remiantis įvertinėmis paties neefektyviausio gamintojo, veikiančio pačiame atokiausiame šalies regione, sąnaudomis, taip Argentinos gamintojams užtikrinant didelį pelningumą. |
| --- | --- |

(44)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinos rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Argentinoje iškastinį dyzeliną maišyti su biodyzelinu yra privaloma (TL biodyzelino dalis turėjo būti 7 proc.). Visas biodyzelino kiekis, kurio reikia šiam reikalavimui patenkinti, paskirstomas tam tikriems atrinktiems Argentinos biodyzelino gamintojams nustatant kvotas. Naftos bendrovės, siekdamos patenkinti šį privalomo maišymo reikalavimą, biodyzeliną privalo pirkti iš minėtų biodyzeliną gaminančių Argentinos bendrovių. Kainą nustato valstybė, o skelbia – Argentinos energetikos ministerija. Per TL ši valstybės nustatoma orientacinė kaina buvo apskaičiuojama pagal sudėtingą formulę, kurią taikant atsižvelgiama į gamybos sąnaudas (žaliavų, transporto ir kitas sąnaudas) ir užtikrinamas tam tikras pelnas. Orientacinei kainai apskaičiuoti naudoti kriterijai buvo nustatyti remiantis įvertinėmis paties neefektyviausio gamintojo, veikiančio pačiame atokiausiame šalies regione, sąnaudomis, taip Argentinos gamintojams užtikrinant didelį pelningumą.

| (45) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikyta, kad vidaus pardavimas vykdomas ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, todėl panašaus produkto normaliąją vertę reikėjo preliminariai apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Argentinoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos sojų bei sojos aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą. |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikyta, kad vidaus pardavimas vykdomas ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, todėl panašaus produkto normaliąją vertę reikėjo preliminariai apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Argentinoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos sojų bei sojos aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą.

| (46) | Atsižvelgdama į (42) konstatuojamojoje dalyje aprašytas rinkos ekonomikos sąlygas, Komisija laikėsi nuomonės, kad pelno sumos negalima nustatyti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(46)

Atsižvelgdama į (42) konstatuojamojoje dalyje aprašytas rinkos ekonomikos sąlygas, Komisija laikėsi nuomonės, kad pelno sumos negalima nustatyti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos.

1.2.   Eksporto kaina

| (47) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves. |
| --- | --- |

(47)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.

| (48) | Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(48)

Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (49) | Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas ir į gautą pelną. Šiuo atveju pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas. |
| --- | --- |

(49)

Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas ir į gautą pelną. Šiuo atveju pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas.

1.3.   Palyginimas

| (50) | Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(50)

Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (51) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(51)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (52) | Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(52)

Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.

| (53) | Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais. |
| --- | --- |

(53)

Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais.

| (54) | Viena prekybos bendrovė buvo artimai susijusi su eksportuojančiu gamintoju ir jo visiškai kontroliuojama, ji neturėjo jokių derybinių įgaliojimų, negalėjo daryti poveikio kainoms ar pristatymo sąlygoms ir prekiavo vien tik Argentinos eksportuojančio gamintojo pagamintais produktais. Todėl ji laikyta eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriumi ir šiuo atveju koreguojant į komisinius neatsižvelgta. Nustatyta, kad vienos ne ES įsikūrusios prekybos bendrovės ryšiai su Argentinos eksportuojančiu gamintoju buvo ne tokie glaudūs, jis jos nekontroliavo, be to, ji prekiavo kitais produktais, kuriuos pagamino kiti gamintojai. Šiuo atveju buvo laikoma, kad minėta prekybos bendrovė vykdė funkcijas, kurios buvo panašios į už komisinius prekiautojo vykdomas funkcijas. Todėl pardavimo eksportui kainos buvo koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą tariamą pelno dydį. |
| --- | --- |

(54)

Viena prekybos bendrovė buvo artimai susijusi su eksportuojančiu gamintoju ir jo visiškai kontroliuojama, ji neturėjo jokių derybinių įgaliojimų, negalėjo daryti poveikio kainoms ar pristatymo sąlygoms ir prekiavo vien tik Argentinos eksportuojančio gamintojo pagamintais produktais. Todėl ji laikyta eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriumi ir šiuo atveju koreguojant į komisinius neatsižvelgta. Nustatyta, kad vienos ne ES įsikūrusios prekybos bendrovės ryšiai su Argentinos eksportuojančiu gamintoju buvo ne tokie glaudūs, jis jos nekontroliavo, be to, ji prekiavo kitais produktais, kuriuos pagamino kiti gamintojai. Šiuo atveju buvo laikoma, kad minėta prekybos bendrovė vykdė funkcijas, kurios buvo panašios į už komisinius prekiautojo vykdomas funkcijas. Todėl pardavimo eksportui kainos buvo koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą tariamą pelno dydį.

| (55) | Į faktinį pardavimo kainų, kurias susijusiam prekiautojui taikė Argentinos eksportuojantis gamintojas, ir pardavimo kainų, kurias susiję prekiautojai taikė pirmam nepriklausomam pirkėjui ES, skirtumą koreguojant neatsižvelgta. Koreguota remiantis susijusio prekiautojo PBA išlaidomis ir pagrįsta pelno suma. Faktinis bendrovės pelnas laikytas nepatikimu dėl bendrovių ryšių pobūdžio. |
| --- | --- |

(55)

Į faktinį pardavimo kainų, kurias susijusiam prekiautojui taikė Argentinos eksportuojantis gamintojas, ir pardavimo kainų, kurias susiję prekiautojai taikė pirmam nepriklausomam pirkėjui ES, skirtumą koreguojant neatsižvelgta. Koreguota remiantis susijusio prekiautojo PBA išlaidomis ir pagrįsta pelno suma. Faktinis bendrovės pelnas laikytas nepatikimu dėl bendrovių ryšių pobūdžio.

1.4.   Dempingo skirtumas

| (56) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(56)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.

| (57) | Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais. |
| --- | --- |

(57)

Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais.

| (58) | Visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (100 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(58)

Visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (100 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.

| (59) | Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:


  Dempingo skirtumas








  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 7,2 % |
| Grupė „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ir Vicentin S.A.I.C.) | 6,8 % |
| Grupė „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 10,6 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 7,9 % |
| Visos kitos bendrovės | 10,6 % |

(59)

Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

Dempingo skirtumas

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Louis Dreyfus Commodities S.A.

7,2 %

Grupė „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ir Vicentin S.A.I.C.)

6,8 %

Grupė „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

10,6 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

7,9 %

Visos kitos bendrovės

10,6 %

2.   Indonezija

2.1.   Normalioji vertė

| (60) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Indonezijos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad, išskyrus du eksportuojančius gamintojus, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. |
| --- | --- |

(60)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Indonezijos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad, išskyrus du eksportuojančius gamintojus, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.

| (61) | Eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, atveju Komisija vėliau nustatė tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs. |
| --- | --- |

(61)

Eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, atveju Komisija vėliau nustatė tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs.

| (62) | Nustačius vienodų ar panašių rūšių produktus nagrinėta, ar jų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu eksportuojantys gamintojai per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso pardavė ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto į Sąjungą eksportuoto kiekio. Nustatyta, kad tų rūšių produktų, kuriuos eksportavo eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kad jie vidaus rinkoje iš viso neprekiavo tos rūšies produktais. |
| --- | --- |

(62)

Nustačius vienodų ar panašių rūšių produktus nagrinėta, ar jų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu eksportuojantys gamintojai per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso pardavė ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto į Sąjungą eksportuoto kiekio. Nustatyta, kad tų rūšių produktų, kuriuos eksportavo eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kad jie vidaus rinkoje iš viso neprekiavo tos rūšies produktais.

| (63) | Todėl visiems eksportuojantiems gamintojams panašaus produkto normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus PBA išlaidas ir pagrįstą pelno skirtumą. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Indonezijoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos alyvpalmių aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą. |
| --- | --- |

(63)

Todėl visiems eksportuojantiems gamintojams panašaus produkto normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus PBA išlaidas ir pagrįstą pelno skirtumą. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Indonezijoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos alyvpalmių aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą.

| (64) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indonezijos biodyzelino vidaus rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Pertamina, visiškai valstybei priklausanti naftos ir dujų bendrovė, neabejotinai yra pati didžiausia vidaus rinkoje veikianti bendrovė (daugiau kaip 90 proc. vidaus rinkoje įsigyjamo biodyzelino ji perka iš atrinktų gamintojų). Pertamina yra valstybės įgaliota gaminti biodegalų ir iškastinių degalų mišinius, kurie parduodami jos degalinėse. Kiekvieną mėnesį Indonezijos prekybos ministerija nustato orientacinę eksporto kainą, kuria remiantis apskaičiuojamas mėnesinis eksporto muitų lygis. Pertamina biodyzeliną įsigyja už minėtą Indonezijos vyriausybės nustatytą orientacinę kainą. |
| --- | --- |

(64)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indonezijos biodyzelino vidaus rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Pertamina, visiškai valstybei priklausanti naftos ir dujų bendrovė, neabejotinai yra pati didžiausia vidaus rinkoje veikianti bendrovė (daugiau kaip 90 proc. vidaus rinkoje įsigyjamo biodyzelino ji perka iš atrinktų gamintojų). Pertamina yra valstybės įgaliota gaminti biodegalų ir iškastinių degalų mišinius, kurie parduodami jos degalinėse. Kiekvieną mėnesį Indonezijos prekybos ministerija nustato orientacinę eksporto kainą, kuria remiantis apskaičiuojamas mėnesinis eksporto muitų lygis. Pertamina biodyzeliną įsigyja už minėtą Indonezijos vyriausybės nustatytą orientacinę kainą.

| (65) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, pelno sumos nebuvo galima apskaičiuoti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis, nes jų pardavimas vidaus rinkoje nelaikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, pelno sumos nebuvo galima apskaičiuoti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis, nes jų pardavimas vidaus rinkoje nelaikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos.

2.2.   Eksporto kaina

| (66) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves. |
| --- | --- |

(66)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.

| (67) | Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(67)

Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (68) | Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, ir pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas. |
| --- | --- |

(68)

Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, ir pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas.

| (69) | Priemokos, kurios vienoje valstybėje narėje buvo taikomos pirkėjams, po biodyzelino įsigijimo norintiems pasinaudoti dvejopo biodyzelino vertės skaičiavimo reglamentavimo sistema (7), nelaikytos eksporto kainos dalimi. Tokios priemokos savaime nėra susietos su nagrinėjamuoju produktu, veikiau su susijusio importuotojo prievole pateikti dokumentus, kad gautų vyriausybės sertifikatą, kuriuo susijusio importuotojo klientui sudaroma galimybė įvykdyti būtinas sąlygas, kad galėtų maišyti tik pusę biodyzelino kiekio (jeigu tas biodyzelinas gali būti laikomas „dvigubos vertės“). |
| --- | --- |

(69)

Priemokos, kurios vienoje valstybėje narėje buvo taikomos pirkėjams, po biodyzelino įsigijimo norintiems pasinaudoti dvejopo biodyzelino vertės skaičiavimo reglamentavimo sistema (7), nelaikytos eksporto kainos dalimi. Tokios priemokos savaime nėra susietos su nagrinėjamuoju produktu, veikiau su susijusio importuotojo prievole pateikti dokumentus, kad gautų vyriausybės sertifikatą, kuriuo susijusio importuotojo klientui sudaroma galimybė įvykdyti būtinas sąlygas, kad galėtų maišyti tik pusę biodyzelino kiekio (jeigu tas biodyzelinas gali būti laikomas „dvigubos vertės“).

2.3.   Palyginimas

| (70) | Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(70)

Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (71) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(71)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (72) | Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, kreditų išlaidas, eksporto muitus, tyrimų mokesčius, bankų renkamus mokesčius ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(72)

Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, kreditų išlaidas, eksporto muitus, tyrimų mokesčius, bankų renkamus mokesčius ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.

| (73) | Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais. |
| --- | --- |

(73)

Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais.

| (74) | Nustatyta, kad viena bendrovė (bendrovių grupė) užmezgė ryšius su susijusia prekybos bendrove, kad ši be kitų produktų už komisinius prekiautų ir biodyzelinu. Šiuo atveju laikytasi nuomonės, kad susijęs prekiautojas turėtų būti laikomas už komisinius veikiančiu tarpininku, todėl pardavimo eksportui kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą pelno dydį. |
| --- | --- |

(74)

Nustatyta, kad viena bendrovė (bendrovių grupė) užmezgė ryšius su susijusia prekybos bendrove, kad ši be kitų produktų už komisinius prekiautų ir biodyzelinu. Šiuo atveju laikytasi nuomonės, kad susijęs prekiautojas turėtų būti laikomas už komisinius veikiančiu tarpininku, todėl pardavimo eksportui kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą pelno dydį.

| (75) | Vienas eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą (PME) pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavė prieš tai sumaišęs jį su RME. Todėl pagal 2 straipsnio 10 dalies a punktą buvo atliktas koregavimas siekiant atsižvelgti į nagrinėjamojo produkto fizinių savybių skirtumus. |
| --- | --- |

(75)

Vienas eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą (PME) pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavė prieš tai sumaišęs jį su RME. Todėl pagal 2 straipsnio 10 dalies a punktą buvo atliktas koregavimas siekiant atsižvelgti į nagrinėjamojo produkto fizinių savybių skirtumus.

2.4.   Dempingo skirtumas

| (76) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(76)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.

| (77) | Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą. |
| --- | --- |

(77)

Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą.

| (78) | Visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (99 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(78)

Visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (99 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.

| (79) | Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:


  Dempingo skirtumas








  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa | 0,0 % |
| PT. Musim Mas | 2,8 % |
| PT. Pelita Agung Agrindustri | 5,3 % |
| PT. Wilmar Bioenergi Indonesia | 9,6 % |
| PT. Wilmar Nabati Indonesia | 9,6 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 6,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 9,6 % |

(79)

Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

Dempingo skirtumas

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

PT. Ciliandra Perkasa

0,0 %

PT. Musim Mas

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri

5,3 %

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia

9,6 %

PT. Wilmar Nabati Indonesia

9,6 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

6,5 %

Visos kitos bendrovės

9,6 %

D.   ŽALA

1.   Sąjungos pramonės ir Sąjungos produkcijos apibrėžtis

| (80) | Panašų produktą Sąjungoje gamina 254 gamintojai. Jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(80)

Panašų produktą Sąjungoje gamina 254 gamintojai. Jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

| (81) | Gauta įtarimų, kad daug didelių Sąjungos gamintojų yra susiję su Argentinos eksportuotojais ir (arba) kad jie importuoja biodyzeliną iš Argentinos, todėl neturėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį. |
| --- | --- |

(81)

Gauta įtarimų, kad daug didelių Sąjungos gamintojų yra susiję su Argentinos eksportuotojais ir (arba) kad jie importuoja biodyzeliną iš Argentinos, todėl neturėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį.

| (82) | Atlikus tyrimą trys bendrovės buvo išbrauktos iš Sąjungos pramonės apibrėžties dėl jų priklausymo nuo importo iš nagrinėjamųjų šalių – per TL jų importas sudarė atitinkamai 63 proc., 85 proc. ir 71 proc. jų pačių produkcijos. Dar dvi bendrovės išbrauktos, nes per tiriamąjį laikotarpį biodyzelino negamino. Šių bendrovių duomenys tolesnėse dalyse nenaudojami. Padaryta preliminari išvada, kad nebuvo priežasčių iš Sąjungos pramonės apibrėžties išbraukti kurį nors kitą Sąjungos gamintoją. |
| --- | --- |

(82)

Atlikus tyrimą trys bendrovės buvo išbrauktos iš Sąjungos pramonės apibrėžties dėl jų priklausymo nuo importo iš nagrinėjamųjų šalių – per TL jų importas sudarė atitinkamai 63 proc., 85 proc. ir 71 proc. jų pačių produkcijos. Dar dvi bendrovės išbrauktos, nes per tiriamąjį laikotarpį biodyzelino negamino. Šių bendrovių duomenys tolesnėse dalyse nenaudojami. Padaryta preliminari išvada, kad nebuvo priežasčių iš Sąjungos pramonės apibrėžties išbraukti kurį nors kitą Sąjungos gamintoją.

| (83) | Siekiant nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis. Remiantis šia informacija nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 9 052 871 tonų produkto. Kaip nurodyta pirmiau, atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių produkcija sudarė 27 proc. visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos. |
| --- | --- |

(83)

Siekiant nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis. Remiantis šia informacija nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 9 052 871 tonų produkto. Kaip nurodyta pirmiau, atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių produkcija sudarė 27 proc. visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos.

2.   Sąjungos suvartojimas

1   lentelė

| Sąjungos suvartojimas | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 11 165 831 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Šaltinis – | Eurostatas, Sąjungos pramonės duomenys. |

Sąjungos suvartojimas

2009

2010

2011

TL

Tonos

11 165 831

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Indeksas (2009 m. = 100)

100

103

100

105

Šaltinis –

Eurostatas, Sąjungos pramonės duomenys.

| (84) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visos Sąjungos produkcijos Sąjungos rinkoje kiekiu, atėmus jų eksportą, pridėjus importą iš Argentinos ir Indonezijos ir importą iš kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(84)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visos Sąjungos produkcijos Sąjungos rinkoje kiekiu, atėmus jų eksportą, pridėjus importą iš Argentinos ir Indonezijos ir importą iš kitų trečiųjų šalių.

| (85) | Importo iš Argentinos ir Indonezijos kiekio duomenys buvo paimti iš Eurostato duomenų, susijusių su įvairiais KN kodais, kuriems priskiriamas produktas. |
| --- | --- |

(85)

Importo iš Argentinos ir Indonezijos kiekio duomenys buvo paimti iš Eurostato duomenų, susijusių su įvairiais KN kodais, kuriems priskiriamas produktas.

| (86) | Remiantis šiais duomenimis, per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos Sąjungos biodyzelino suvartojimas padidėjo 5 proc. |
| --- | --- |

(86)

Remiantis šiais duomenimis, per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos Sąjungos biodyzelino suvartojimas padidėjo 5 proc.

3.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

| (87) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje, importo iš abiejų šalių poveikis gali būti vertinamas bendrai tik tuo atveju, jei tenkinamos dvi sąlygos. |
| --- | --- |

(87)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje, importo iš abiejų šalių poveikis gali būti vertinamas bendrai tik tuo atveju, jei tenkinamos dvi sąlygos.

| (88) | Pirmoji – dempingo skirtumas, susijęs su importu iš abiejų šalių, yra didesnis už de minimis, o importo kiekis nėra nereikšmingas. Dempingo skirtumas, kuris buvo nustatytas dėl importo iš Argentinos ir Indonezijos, buvo didesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtą de minimis ribą, o importo apimtis iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies nebuvo nereikšminga, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje – per TL jo rinkos dalis buvo atitinkamai 10,8 proc. ir 8,5 proc. |
| --- | --- |

(88)

Pirmoji – dempingo skirtumas, susijęs su importu iš abiejų šalių, yra didesnis už de minimis, o importo kiekis nėra nereikšmingas. Dempingo skirtumas, kuris buvo nustatytas dėl importo iš Argentinos ir Indonezijos, buvo didesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtą de minimis ribą, o importo apimtis iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies nebuvo nereikšminga, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje – per TL jo rinkos dalis buvo atitinkamai 10,8 proc. ir 8,5 proc.

| (89) | Antra, importuojami produktai turi konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoti su panašiu Sąjungos produktu. Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas biodyzelinas yra sumaišomas su mineraliniu biodyzelinu tų pačių prekybos bendrovių ir parduodamas pirkėjams visoje Sąjungoje tiesiogiai konkuruojant su Sąjungos pramonės pagamintu biodyzelinu. |
| --- | --- |

(89)

Antra, importuojami produktai turi konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoti su panašiu Sąjungos produktu. Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas biodyzelinas yra sumaišomas su mineraliniu biodyzelinu tų pačių prekybos bendrovių ir parduodamas pirkėjams visoje Sąjungoje tiesiogiai konkuruojant su Sąjungos pramonės pagamintu biodyzelinu.

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai laikoma, kad įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstyti kriterijai ir kad atliekant žalos analizę iš Argentinos importuojamas produktas ir iš Indonezijos importuojamas produktas turėtų būti nagrinėjami bendrai. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai laikoma, kad įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstyti kriterijai ir kad atliekant žalos analizę iš Argentinos importuojamas produktas ir iš Indonezijos importuojamas produktas turėtų būti nagrinėjami bendrai.

4.   Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis ir rinkos dalis

2   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas iš Argentinos |
| Tonos | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Rinkos dalis | 7,6 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Importas iš Indonezijos |
| Tonos | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Rinkos dalis | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 303 | 689 | 600 |
| | | | | |
| Visa rinkos dalis | 9,1 % | 14,5 % | 22,5 % | 19,3 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 160 | 248 | 213 |
| Šaltinis – | Eurostatas. |

2009

2010

2011

TL

Importas iš Argentinos

Tonos

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Indeksas (2009 m. = 100)

100

138

167

148

Rinkos dalis

7,6 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indeksas (2009 m. = 100)

100

135

167

141

Importas iš Indonezijos

Tonos

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Indeksas (2009 m. = 100)

100

314

689

631

Rinkos dalis

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Indeksas (2009 m. = 100)

100

303

689

600

Visa rinkos dalis

9,1 %

14,5 %

22,5 %

19,3 %

Indeksas (2009 m. = 100)

100

160

248

213

Šaltinis –

Eurostatas.

| (91) | Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas kiekis labai išaugo per 2009 m. – TL, o importas iš Indonezijos augo sparčiau nei iš Argentinos. Per minėtą laikotarpį rinkos dalis padidėjo nuo 9,1 proc. iki 19,3 proc. |
| --- | --- |

(91)

Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas kiekis labai išaugo per 2009 m. – TL, o importas iš Indonezijos augo sparčiau nei iš Argentinos. Per minėtą laikotarpį rinkos dalis padidėjo nuo 9,1 proc. iki 19,3 proc.

5.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

5.1.   Kainų raida

3   lentelė

| Importo kaina (EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonezija | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Iš viso | 624 | 728 | 920 | 921 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 117 | 147 | 148 |
| Šaltinis – | Eurostatas. |

Importo kaina (EUR/t)

2009

2010

2011

TL

Argentina

629

730

964

967

Indeksas (2009 m. = 100)

100

116

153

154

Indonezija

597

725

864

863

Indeksas (2009 m. = 100)

100

121

145

145

Iš viso

624

728

920

921

Indeksas (2009 m. = 100)

100

117

147

148

Šaltinis –

Eurostatas.

| (92) | Nors importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo, ypač 2010–2011 m., biodyzelino iš Argentinos ir Indonezijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. |
| --- | --- |

(92)

Nors importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo, ypač 2010–2011 m., biodyzelino iš Argentinos ir Indonezijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.

5.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (93) | Siekiant nustatyti, ar per TL buvo priverstinai mažinamos kainos, vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš atrinktų Argentinos ir Indonezijos gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, kurios buvo nustatytos remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

(93)

Siekiant nustatyti, ar per TL buvo priverstinai mažinamos kainos, vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš atrinktų Argentinos ir Indonezijos gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, kurios buvo nustatytos remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.

| (94) | SME iš Argentinos ir PME iš Indonezijos buvo palygintas su Sąjungos rinkoje gaminamu ir parduodamu produktu remiantis ribine filtruojamumo temperatūra (RTF), t. y. temperatūra, kuriai esant biodyzelinas vėl virsta riebalais ir nebegali būti naudojamas kaip degalai. |
| --- | --- |

(94)

SME iš Argentinos ir PME iš Indonezijos buvo palygintas su Sąjungos rinkoje gaminamu ir parduodamu produktu remiantis ribine filtruojamumo temperatūra (RTF), t. y. temperatūra, kuriai esant biodyzelinas vėl virsta riebalais ir nebegali būti naudojamas kaip degalai.

| (95) | Visų iš Argentinos į ES parduoti įvežtų produktų RTF buvo 0 °C. Todėl šie produktai buvo palyginti su Sąjungos gamintojų parduodamu biodyzelinu, kurio RTF – 0 °C. |
| --- | --- |

(95)

Visų iš Argentinos į ES parduoti įvežtų produktų RTF buvo 0 °C. Todėl šie produktai buvo palyginti su Sąjungos gamintojų parduodamu biodyzelinu, kurio RTF – 0 °C.

| (96) | Viso ES parduoto Indonezijos kilmės biodyzelino RFT buvo 13 0 °C. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai parduoda labai mažą tokios RFT biodyzelino kiekį (Indonezijos kilmės PME, prieš jį parduodant pirmam nepriklausomam pirkėjui, beveik visada sumaišomas su kitu kitų šalinių biodyzelinu), manyta, kad tiesiogiai lyginti netikslinga. Todėl iš Indonezijos eksportuoto PME, kurio RFT yra 13 °C, kaina buvo pakoreguota pagal RFT 0 °C biodyzelino kainą ir padidinta, remiantis kainos skirtumu Sąjungos rinkoje tarp Sąjungos pramonės pagaminto PME, kurio RFT yra 13 °C, ir vidutinės biodyzelino, kurio RFT yra 0 °C, kainos. |
| --- | --- |

(96)

Viso ES parduoto Indonezijos kilmės biodyzelino RFT buvo 13 0 °C. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai parduoda labai mažą tokios RFT biodyzelino kiekį (Indonezijos kilmės PME, prieš jį parduodant pirmam nepriklausomam pirkėjui, beveik visada sumaišomas su kitu kitų šalinių biodyzelinu), manyta, kad tiesiogiai lyginti netikslinga. Todėl iš Indonezijos eksportuoto PME, kurio RFT yra 13 °C, kaina buvo pakoreguota pagal RFT 0 °C biodyzelino kainą ir padidinta, remiantis kainos skirtumu Sąjungos rinkoje tarp Sąjungos pramonės pagaminto PME, kurio RFT yra 13 °C, ir vidutinės biodyzelino, kurio RFT yra 0 °C, kainos.

| (97) | Pagal minėtą metodą Argentinos ir Indonezijos bei Sąjungos kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 2,5–9,1 proc. |
| --- | --- |

(97)

Pagal minėtą metodą Argentinos ir Indonezijos bei Sąjungos kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 2,5–9,1 proc.

6.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (98) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, tirtuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(98)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, tirtuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonei.

| (99) | Kaip minėta, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei naudoti patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. |
| --- | --- |

(99)

Kaip minėta, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei naudoti patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.

| (100) | Nagrinėdama žalą Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija nagrinėjo remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(100)

Nagrinėdama žalą Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija nagrinėjo remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis.

| (101) | Remiantis su visais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija, įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(101)

Remiantis su visais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija, įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

| (102) | Remiantis su atrinktais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(102)

Remiantis su atrinktais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

7.   Makroekonominiai rodikliai

7.1.   Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas

4   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 20 359 000 | 21 304 000 | 21 517 000 | 22 227 500 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 105 | 106 | 109 |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 8 745 693 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Pajėgumų naudojimas | 43 % | 44 % | 40 % | 41 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 102 | 92 | 95 |
| Šaltinis – | Sąjungos pramonės pateikti duomenys. |

2009

2010

2011

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

20 359 000

21 304 000

21 517 000

22 227 500

Indeksas (2009 m. = 100)

100

105

106

109

Gamybos apimtis (tonomis)

8 745 693

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indeksas (2009 m. = 100)

100

107

98

104

Pajėgumų naudojimas

43 %

44 %

40 %

41 %

Indeksas (2009 m. = 100)

100

102

92

95

Šaltinis –

Sąjungos pramonės pateikti duomenys.

| (103) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir Sąjungos pramonės gamyba, ir suvartojimas. Pajėgumai iš esmės nesikeitė, ypač 2010 m. – TL; taigi pajėgumai tuo laikotarpiu naudoti menkai. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti anksčiau įrengtais pajėgumais arba išnaudoti pajėgumų, kurie tuo laikotarpiu padidinti tikintis JAV nustatytų priemonių poveikio ar dėl numatytos kvotų sistemos ir kai kurių valstybių narių didesnių užsakymų. |
| --- | --- |

(103)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir Sąjungos pramonės gamyba, ir suvartojimas. Pajėgumai iš esmės nesikeitė, ypač 2010 m. – TL; taigi pajėgumai tuo laikotarpiu naudoti menkai. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti anksčiau įrengtais pajėgumais arba išnaudoti pajėgumų, kurie tuo laikotarpiu padidinti tikintis JAV nustatytų priemonių poveikio ar dėl numatytos kvotų sistemos ir kai kurių valstybių narių didesnių užsakymų.

7.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

5   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis (tonomis) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Rinkos dalis | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Šaltinis – | Sąjungos pramonės pateikti duomenys. |

2009

2010

2011

TL

Pardavimo apimtis (tonomis)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Indeksas (2009 m. = 100)

100

102

90

98

Rinkos dalis

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Indeksas (2009 m. = 100)

100

98

90

94

Šaltinis –

Sąjungos pramonės pateikti duomenys.

| (104) | Pardavimo nesusijusioms bendrovėms Sąjungoje apimtis per šį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį suvartojimas šiek tiek išaugo, pastovi pardavimo apimtis lėmė rinkos dalies sumažėjimą (5,5 procentinio punkto), o prarastą rinkos dalį užėmė importas iš nagrinėjamųjų šalių. |
| --- | --- |

(104)

Pardavimo nesusijusioms bendrovėms Sąjungoje apimtis per šį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį suvartojimas šiek tiek išaugo, pastovi pardavimo apimtis lėmė rinkos dalies sumažėjimą (5,5 procentinio punkto), o prarastą rinkos dalį užėmė importas iš nagrinėjamųjų šalių.

7.3.   Augimas

| (105) | Sąjungos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai – gamybos, pardavimo ir ypač rinkos dalies. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis kartu su juo neaugo. Sąjungos pramonės rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo, o importo apimtis padidėjo. Per tą patį laikotarpį importui iš Argentinos ir Indonezijos tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau kaip 10 procentinių punktų. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(105)

Sąjungos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai – gamybos, pardavimo ir ypač rinkos dalies. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis kartu su juo neaugo. Sąjungos pramonės rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo, o importo apimtis padidėjo. Per tą patį laikotarpį importui iš Argentinos ir Indonezijos tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau kaip 10 procentinių punktų. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.

7.4.   Užimtumas ir našumas

6   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE)) | 1 858 | 2 055 | 2 061 | 2 079 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 111 | 111 | 112 |
| Našumas (t/VDDE) | 4 707 | 4 558 | 4 142 | 4 354 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Šaltinis – | Sąjungos pramonės pateikti duomenys. |

2009

2010

2011

TL

Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))

1 858

2 055

2 061

2 079

Indeksas (2009 m. = 100)

100

111

111

112

Našumas (t/VDDE)

4 707

4 558

4 142

4 354

Indeksas (2009 m. = 100)

100

97

88

93

Šaltinis –

Sąjungos pramonės pateikti duomenys.

| (106) | Biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurios gamybos procesui nereikia daug darbo jėgos, be to, tam tikrą dalį biodyzelino faktiškai pagamina rangovai, todėl darbuotojų samdoma nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį šiek tiek padidėjo gamybos apimtis, padidėjo ir užimtumas. |
| --- | --- |

(106)

Biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurios gamybos procesui nereikia daug darbo jėgos, be to, tam tikrą dalį biodyzelino faktiškai pagamina rangovai, todėl darbuotojų samdoma nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį šiek tiek padidėjo gamybos apimtis, padidėjo ir užimtumas.

| (107) | Užimtumas didėjo sparčiau nei gamyba, taigi našumas per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos sumažėjo 7 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(107)

Užimtumas didėjo sparčiau nei gamyba, taigi našumas per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos sumažėjo 7 procentiniais punktais.

7.5.   Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (108) | Iki 2009 m. (kuomet prasideda šio tyrimo tiriamasis laikotarpis) Sąjungos pramonei žalą darė importas dempingo kaina iš Junginių Amerikos Valstijų. Iš Jungtinių Amerikos Valstijų importuojamam produktui nustatytais muitais siekta užtikrinti vienodas sąlygas, kad Sąjungos pramonė galėtų sąžiningai konkuruoti su minėtu importu ir atsigauti po anksčiau patirtos žalos. |
| --- | --- |

(108)

Iki 2009 m. (kuomet prasideda šio tyrimo tiriamasis laikotarpis) Sąjungos pramonei žalą darė importas dempingo kaina iš Junginių Amerikos Valstijų. Iš Jungtinių Amerikos Valstijų importuojamam produktui nustatytais muitais siekta užtikrinti vienodas sąlygas, kad Sąjungos pramonė galėtų sąžiningai konkuruoti su minėtu importu ir atsigauti po anksčiau patirtos žalos.

| (109) | Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Sąjungos pramonė dabar ne tokia pelninga kaip 2009 m., be to, ji prarado rinkos dalį (net palyginti su 2009 m.), kurią užėmė iš Argentinos ir Indonezijos importuojami produktai, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Pajėgumų naudojimas mažėjo, nors suvartojimas Sąjungoje didėjo. Akivaizdu, kad atsigavimo po buvusio dempingo nebuvo. |
| --- | --- |

(109)

Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Sąjungos pramonė dabar ne tokia pelninga kaip 2009 m., be to, ji prarado rinkos dalį (net palyginti su 2009 m.), kurią užėmė iš Argentinos ir Indonezijos importuojami produktai, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Pajėgumų naudojimas mažėjo, nors suvartojimas Sąjungoje didėjo. Akivaizdu, kad atsigavimo po buvusio dempingo nebuvo.

| (110) | Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai buvo nurodyti pirmiau, dempingui skirtame skirsnyje. Nustatyta, kad vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas, kurio importas į ES sudaro nedidelę viso importo iš Indonezijos dalį, dempingo nevykdė. Tačiau kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai ir visi Argentinos eksportuojantys gamintojai, kaip nustatyta, biodyzeliną į Sąjungos rinką eksportavo dempingo kaina. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš abiejų nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(110)

Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai buvo nurodyti pirmiau, dempingui skirtame skirsnyje. Nustatyta, kad vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas, kurio importas į ES sudaro nedidelę viso importo iš Indonezijos dalį, dempingo nevykdė. Tačiau kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai ir visi Argentinos eksportuojantys gamintojai, kaip nustatyta, biodyzeliną į Sąjungos rinką eksportavo dempingo kaina. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš abiejų nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

8.   Mikroekonominiai rodikliai

8.1.   Vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos ir darbo užmokesčio sąnaudos

7   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina (EUR/t) | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Vieneto sąnaudos (EUR/t) | 760 | 839 | 1 089 | 1 116 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 110 | 143 | 147 |
| Darbo užmokesčio sąnaudos EUR/VDDE | 57 391 | 63 490 | 62 141 | 61 004 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 111 | 108 | 106 |
| Šaltinis – | atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2009

2010

2011

TL

Vieneto kaina (EUR/t)

797

845

1 096

1 097

Indeksas (2009 m. = 100)

100

106

137

138

Vieneto sąnaudos (EUR/t)

760

839

1 089

1 116

Indeksas (2009 m. = 100)

100

110

143

147

Darbo užmokesčio sąnaudos EUR/VDDE

57 391

63 490

62 141

61 004

Indeksas (2009 m. = 100)

100

111

108

106

Šaltinis –

atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (111) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pardavimo kainą, dėl prasto rapsų derliaus 2011 m. gamybos sąnaudos išaugo tiek, kad didesnės pardavimo kainos jos nebekompensavo. Sąjungos pramonei buvo ekonomiškai nenaudinga importuoti alternatyvių žaliavų iš Argentinos ir Indonezijos dėl tose šalyse galiojusio mokesčių režimo, todėl ji buvo priversta importuoti gatavą biodyzeliną ir taip sumažinti savo sąnaudas ir, atitinkamai, bendrus nuostolius. |
| --- | --- |

(111)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pardavimo kainą, dėl prasto rapsų derliaus 2011 m. gamybos sąnaudos išaugo tiek, kad didesnės pardavimo kainos jos nebekompensavo. Sąjungos pramonei buvo ekonomiškai nenaudinga importuoti alternatyvių žaliavų iš Argentinos ir Indonezijos dėl tose šalyse galiojusio mokesčių režimo, todėl ji buvo priversta importuoti gatavą biodyzeliną ir taip sumažinti savo sąnaudas ir, atitinkamai, bendrus nuostolius.

| (112) | Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo atrinktų bendrovių darbo užmokesčio sąnaudos, todėl bendrovės ir vėl turėjo ieškoti būdų, kaip sumažinti bendrąsias sąnaudas. |
| --- | --- |

(112)

Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo atrinktų bendrovių darbo užmokesčio sąnaudos, todėl bendrovės ir vėl turėjo ieškoti būdų, kaip sumažinti bendrąsias sąnaudas.

8.2.   Atsargos

8   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 74 473 | 87 283 | 90 249 | 103 058 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 117 | 121 | 138 |
| Šaltinis – | atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2009

2010

2011

TL

Atsargos (tonomis)

74 473

87 283

90 249

103 058

Indeksas (2009 m. = 100)

100

117

121

138

Šaltinis –

atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (113) | Per nagrinėjamą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo maždaug 40 proc. Atsargų kiekis didėjo per visą nagrinėjamą laikotarpį. Tačiau vertinant ekonominę Sąjungos pramonės padėtį su atsargomis susiję duomenys nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima saugoti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius). |
| --- | --- |

(113)

Per nagrinėjamą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo maždaug 40 proc. Atsargų kiekis didėjo per visą nagrinėjamą laikotarpį. Tačiau vertinant ekonominę Sąjungos pramonės padėtį su atsargomis susiję duomenys nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima saugoti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius).

8.3.   Pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

9   lentelė

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 3,5 % | –0,3 % | –0,2 % | –2,5 % |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 188 491 | 156 927 | 149 113 | 141 578 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 83 | 79 | 75 |
| Investicijų grąža | 19 % | –2 % | –2 % | –24 % |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 244 001 | –48 649 | 21 241 | 23 984 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | –20 | 9 | 10 |
| Šaltinis – | atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2009

2010

2011

TL

Pelningumas

3,5 %

–0,3 %

–0,2 %

–2,5 %

Investicijos (tūkst. EUR)

188 491

156 927

149 113

141 578

Indeksas (2009 m. = 100)

100

83

79

75

Investicijų grąža

19 %

–2 %

–2 %

–24 %

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

244 001

–48 649

21 241

23 984

Indeksas (2009 m. = 100)

100

–20

9

10

Šaltinis –

atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (114) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, kuris buvo gautas panašų produktą pardavus Sąjungos rinkoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas sumažėjo labai smarkiai – nuo 3,5 proc. iki -2,5 proc. |
| --- | --- |

(114)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, kuris buvo gautas panašų produktą pardavus Sąjungos rinkoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas sumažėjo labai smarkiai – nuo 3,5 proc. iki -2,5 proc.

| (115) | Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų į biodyzelino gamybą lygis per minėtą laikotarpį sumažėjo, todėl galima daryti išvadą, kad nors atrinkti gamintojai vis dar buvo pajėgūs investuoti į biodyzelino gamybą, sumažėjus Sąjungos gamintojų rinkos daliai, sumažėjo ir tokioms investicijoms galimų skirti išteklių. |
| --- | --- |

(115)

Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų į biodyzelino gamybą lygis per minėtą laikotarpį sumažėjo, todėl galima daryti išvadą, kad nors atrinkti gamintojai vis dar buvo pajėgūs investuoti į biodyzelino gamybą, sumažėjus Sąjungos gamintojų rinkos daliai, sumažėjo ir tokioms investicijoms galimų skirti išteklių.

| (116) | Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų grąžos, rodančios jų ikimokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto atskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, pelningumo tendencija buvo neigiama. Mažėjanti investicijų grąža akivaizdžiai rodo tiriamuoju laikotarpiu blogėjančią Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(116)

Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų grąžos, rodančios jų ikimokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto atskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, pelningumo tendencija buvo neigiama. Mažėjanti investicijų grąža akivaizdžiai rodo tiriamuoju laikotarpiu blogėjančią Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (117) | Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamą laikotarpį smarkiai sumažėjo – tai rodo, kad atrinktoms bendrovėms buvo sunku konkuruoti su dempingo kaina iš Argentinos ir Indonezijos vykdomu importu. |
| --- | --- |

(117)

Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamą laikotarpį smarkiai sumažėjo – tai rodo, kad atrinktoms bendrovėms buvo sunku konkuruoti su dempingo kaina iš Argentinos ir Indonezijos vykdomu importu.

9.   Išvada dėl žalos

| (118) | Įvertinus patikrintus duomenis galima daryti neabejotiną išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Suvartojimas augo, bet tuo pat metu buvo prarasta rinkos dalis ir sumažėjo pelningumas, padidėjo importuojamų produktų užimama rinkos dalis ir buvo priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos. |
| --- | --- |

(118)

Įvertinus patikrintus duomenis galima daryti neabejotiną išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Suvartojimas augo, bet tuo pat metu buvo prarasta rinkos dalis ir sumažėjo pelningumas, padidėjo importuojamų produktų užimama rinkos dalis ir buvo priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos.

| (119) | Kiti rodikliai taip pat blogėjo arba nekito net po to, kai Jungtinėms Amerikos Valstijoms buvo nustatytos priemonės ir muitų taikymas išplėstas iš Kanados vengiant priemonių siunčiamiems produktams. |
| --- | --- |

(119)

Kiti rodikliai taip pat blogėjo arba nekito net po to, kai Jungtinėms Amerikos Valstijoms buvo nustatytos priemonės ir muitų taikymas išplėstas iš Kanados vengiant priemonių siunčiamiems produktams.

| (120) | Sąjungos gamintojams pavyko kompensuoti didžiąją dalį per 2010–2011 m. padidėjusių (+33 procentiniais punktais) gamybos sąnaudų, bet tik iki nulio sumažinus pelningumą. Tačiau per 2011 m. – TL padidėjusių sąnaudų Sąjungos gamintojai kompensuoti nebepajėgė, nes išaugo žaliavų kaina, o žaliavos sudaro beveik 80 proc. visų biodyzelino gamybos sąnaudų. Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Sąjungos rinkoje, todėl per TL patirta nuostolių. |
| --- | --- |

(120)

Sąjungos gamintojams pavyko kompensuoti didžiąją dalį per 2010–2011 m. padidėjusių (+33 procentiniais punktais) gamybos sąnaudų, bet tik iki nulio sumažinus pelningumą. Tačiau per 2011 m. – TL padidėjusių sąnaudų Sąjungos gamintojai kompensuoti nebepajėgė, nes išaugo žaliavų kaina, o žaliavos sudaro beveik 80 proc. visų biodyzelino gamybos sąnaudų. Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Sąjungos rinkoje, todėl per TL patirta nuostolių.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (121) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. |
| --- | --- |

(121)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine.

| (122) | Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(122)

Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (123) | Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį nevykdant dempingo iš Indonezijos į ES importuota tik nedidelė dalis biodyzelino (maždaug 2–6 proc.). Nustatyta, kad kitas biodyzelinas iš Indonezijos ir visas biodyzelinas iš Argentinos importuotas dempingo kaina. Jeigu tas nedidelis ne dempingo kaina importuotas produkto kiekis būtų atimtas iš viso deklaruoto importo iš Indonezijos kiekio, pirmiau aprašytos importo tendencijos nepasikeistų. |
| --- | --- |

(123)

Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį nevykdant dempingo iš Indonezijos į ES importuota tik nedidelė dalis biodyzelino (maždaug 2–6 proc.). Nustatyta, kad kitas biodyzelinas iš Indonezijos ir visas biodyzelinas iš Argentinos importuotas dempingo kaina. Jeigu tas nedidelis ne dempingo kaina importuotas produkto kiekis būtų atimtas iš viso deklaruoto importo iš Indonezijos kiekio, pirmiau aprašytos importo tendencijos nepasikeistų.

| (124) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo (daugiau nei du kartus) importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 10 procentinių punktų – nuo 9,1 proc. 2009 m. iki 18,8 proc. TL pabaigoje. |
| --- | --- |

(124)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo (daugiau nei du kartus) importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 10 procentinių punktų – nuo 9,1 proc. 2009 m. iki 18,8 proc. TL pabaigoje.

| (125) | Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5,5 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo. |
| --- | --- |

(125)

Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5,5 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo.

| (126) | Importo dempingo kaina vidutinė kaina per 2009 m. – TL padidėjo 48 proc., tačiau buvo gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės kainas tuo laikotarpiu. Taigi dėl importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 4 proc. Indonezijos atveju ir 8 proc. Argentinos atveju. |
| --- | --- |

(126)

Importo dempingo kaina vidutinė kaina per 2009 m. – TL padidėjo 48 proc., tačiau buvo gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės kainas tuo laikotarpiu. Taigi dėl importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 4 proc. Indonezijos atveju ir 8 proc. Argentinos atveju.

| (127) | Išaugusio importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos rinkoje daromas spaudimas neleido Sąjungos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Atrinktos bendrovės pirkėjams didino kainas, tačiau taip jiems perkėlė tik 38 proc. sąnaudų, nors iš viso sąnaudos tuo metu išaugo 47 proc. |
| --- | --- |

(127)

Išaugusio importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos rinkoje daromas spaudimas neleido Sąjungos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Atrinktos bendrovės pirkėjams didino kainas, tačiau taip jiems perkėlė tik 38 proc. sąnaudų, nors iš viso sąnaudos tuo metu išaugo 47 proc.

| (128) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamos įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(128)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamos įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Importas iš kitų šalių

10   lentelė

| Kitos trečiosios šalys | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso importuota (tonomis) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Rinkos dalis | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 35 | 23 | 24 |
| Šaltinis – | Eurostatas. |

Kitos trečiosios šalys

2009

2010

2011

TL

Iš viso importuota (tonomis)

699 541

256 327

161 973

175 370

Indeksas (2009 m. = 100)

100

37

23

25

Rinkos dalis

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Indeksas (2009 m. = 100)

100

35

23

24

Šaltinis –

Eurostatas.

| (129) | Importas iš trečiųjų šalių – daugiausia JAV, Norvegijos ir Pietų Korėjos – per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos smarkiai sumažėjo. Iš šių šalių importuota mažiau, nes 2009 m. iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams buvo nustatytos priemonės, kurių taikymas atlikus priemonių vengimo tyrimą 2010 m. išplėstas iš Kanados siunčiamam biodyzelinui. Atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės finansinė padėtis, importo iš kitų trečiųjų šalių užimama rinkos dalis mažėjo, importo iš kitų trečiųjų šalių įtaka Sąjungos pramonės patirtai žalai negalėjo būti reikšminga. Taigi negalima daryti išvados, kad dėl minėto importo nutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(129)

Importas iš trečiųjų šalių – daugiausia JAV, Norvegijos ir Pietų Korėjos – per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos smarkiai sumažėjo. Iš šių šalių importuota mažiau, nes 2009 m. iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams buvo nustatytos priemonės, kurių taikymas atlikus priemonių vengimo tyrimą 2010 m. išplėstas iš Kanados siunčiamam biodyzelinui. Atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės finansinė padėtis, importo iš kitų trečiųjų šalių užimama rinkos dalis mažėjo, importo iš kitų trečiųjų šalių įtaka Sąjungos pramonės patirtai žalai negalėjo būti reikšminga. Taigi negalima daryti išvados, kad dėl minėto importo nutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys.

3.2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių ne dempingo kaina

| (130) | Nustatyta, kad ne visas importas iš nagrinėjamųjų šalių buvo vykdomas dempingo kaina, tačiau tik 2011 m. antrą pusmetį. Atsižvelgiant į tai, kad toks importas buvo vykdomas tik trumpą laiką ir į nedidelį jo kiekį, dėl jo Sąjungos pramonė galėjo patirti tik nedidelės žalos, todėl dėl jo nenutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(130)

Nustatyta, kad ne visas importas iš nagrinėjamųjų šalių buvo vykdomas dempingo kaina, tačiau tik 2011 m. antrą pusmetį. Atsižvelgiant į tai, kad toks importas buvo vykdomas tik trumpą laiką ir į nedidelį jo kiekį, dėl jo Sąjungos pramonė galėjo patirti tik nedidelės žalos, todėl dėl jo nenutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys.

3.3.   Kiti Sąjungos gamintojai

| (131) | Atsižvelgiant į mažą Sąjungos gamintojų, neįtrauktų į Sąjungos pramonės apibrėžtį, gamybos apimtį ir į apskritai nedidelį jų importo kiekį, manoma, kad dėl šių gamintojų Sąjungos pramonė žalos nepatyrė. |
| --- | --- |

(131)

Atsižvelgiant į mažą Sąjungos gamintojų, neįtrauktų į Sąjungos pramonės apibrėžtį, gamybos apimtį ir į apskritai nedidelį jų importo kiekį, manoma, kad dėl šių gamintojų Sąjungos pramonė žalos nepatyrė.

3.4.   Sąjungos pramonės importas

| (132) | CARBIO, Argentinos biodyzelino gamintojų asociacija, teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė Sąjungos gamintojų iš Argentinos ir Indonezijos vykdytas importas. Šį importą ji įvardijo kaip pačių Sąjungos gamintojų veiksmais sau sukeltą žalą ir teigė, kad Argentinos gamintojai neturėtų būti laikomi prisidėję prie žalos. |
| --- | --- |

(132)

CARBIO, Argentinos biodyzelino gamintojų asociacija, teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė Sąjungos gamintojų iš Argentinos ir Indonezijos vykdytas importas. Šį importą ji įvardijo kaip pačių Sąjungos gamintojų veiksmais sau sukeltą žalą ir teigė, kad Argentinos gamintojai neturėtų būti laikomi prisidėję prie žalos.

| (133) | Sąjungos pramonės pateikti duomenys iš tikrųjų rodo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai iš Argentinos ir Indonezijos importavo tam tikrą biodyzelino kiekį – iki 60 proc. viso per TL iš šių šalių importuoto kiekio. Tačiau Sąjungos gamintojai teigė importą naudoję kaip savigynos priemonę. Galimybė mažos trukmės laikotarpiu pasinaudoti vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainomis padėjo Sąjungos gamintojams išlikti versle vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(133)

Sąjungos pramonės pateikti duomenys iš tikrųjų rodo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai iš Argentinos ir Indonezijos importavo tam tikrą biodyzelino kiekį – iki 60 proc. viso per TL iš šių šalių importuoto kiekio. Tačiau Sąjungos gamintojai teigė importą naudoję kaip savigynos priemonę. Galimybė mažos trukmės laikotarpiu pasinaudoti vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainomis padėjo Sąjungos gamintojams išlikti versle vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (134) | Sąjungos pramonės vykdytas biodyzelino importas dempingo kainomis smarkiai išaugo per 2011 m. ir TL, t. y. tuo metu, kai buvo labiausiai juntamas eksportuojamo biodyzelino ir jo žaliavų diferencijuoto apmokestinimo poveikis, nes būtent tuo metu importuoti žaliavas (sojos aliejų ir alyvpalmių aliejų) tapo ekonomiškai mažiau naudinga, nei importuoti gatavą produktą. Abiejose šalyse taikoma diferencijuoto eksportuojamų produktų apmokestinimo sistema, pagal kurią žaliavoms, palyginti su gatavu produktu, taikomi didesni eksporto mokesčiai. Ar šį diferencinį eksporto mokestį galima laikyti subsidija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 2 straipsnį, bus išsiaiškinta per šiuo metu vykdomą antisubsidijų tyrimą. |
| --- | --- |

(134)

Sąjungos pramonės vykdytas biodyzelino importas dempingo kainomis smarkiai išaugo per 2011 m. ir TL, t. y. tuo metu, kai buvo labiausiai juntamas eksportuojamo biodyzelino ir jo žaliavų diferencijuoto apmokestinimo poveikis, nes būtent tuo metu importuoti žaliavas (sojos aliejų ir alyvpalmių aliejų) tapo ekonomiškai mažiau naudinga, nei importuoti gatavą produktą. Abiejose šalyse taikoma diferencijuoto eksportuojamų produktų apmokestinimo sistema, pagal kurią žaliavoms, palyginti su gatavu produktu, taikomi didesni eksporto mokesčiai. Ar šį diferencinį eksporto mokestį galima laikyti subsidija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 2 straipsnį, bus išsiaiškinta per šiuo metu vykdomą antisubsidijų tyrimą.

| (135) | Pavyzdžiui, kelis TL mėnesius iš Argentinos importuojamo sojos aliejaus kaina buvo didesnė už SME, todėl pirkti sojos aliejų tuo metu buvo ekonomiškai nenaudinga. Taigi pirkti SME buvo vienintelė ekonomiškai pagrįsta galimybė. |
| --- | --- |

(135)

Pavyzdžiui, kelis TL mėnesius iš Argentinos importuojamo sojos aliejaus kaina buvo didesnė už SME, todėl pirkti sojos aliejų tuo metu buvo ekonomiškai nenaudinga. Taigi pirkti SME buvo vienintelė ekonomiškai pagrįsta galimybė.

| (136) | Bet kuriuo atveju, jeigu Sąjungos pramonė nebūtų importavusi minėto biodyzelino kiekio, tą kiekį būtų importavusios (priverstinai sumažindamos Sąjungos pramonės kainas) ir Sąjungos rinkoje pardavusios Sąjungos prekybos bendrovės, nes jos jau importuoja biodyzeliną iš minėtų šalių ir konkuruodamos su Sąjungos pramone parduoda jį dyzelino perdirbimo įmonėms. Dėl šio importo nepažeidžiamas priežastinis ryšys, todėl minėtas argumentas preliminariai atmetamas. |
| --- | --- |

(136)

Bet kuriuo atveju, jeigu Sąjungos pramonė nebūtų importavusi minėto biodyzelino kiekio, tą kiekį būtų importavusios (priverstinai sumažindamos Sąjungos pramonės kainas) ir Sąjungos rinkoje pardavusios Sąjungos prekybos bendrovės, nes jos jau importuoja biodyzeliną iš minėtų šalių ir konkuruodamos su Sąjungos pramone parduoda jį dyzelino perdirbimo įmonėms. Dėl šio importo nepažeidžiamas priežastinis ryšys, todėl minėtas argumentas preliminariai atmetamas.

3.5.   Sąjungos pramonės pajėgumai

| (137) | CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonei padarytą žalą reikia sieti su pertekliniais pajėgumais, kuriuos lėmė pernelyg didelė plėtra. CARBIO teigia, kad 2008 m. pajėgumų naudojimas tesiekė 50 proc., tačiau pramonė plėtėsi, nors paklausa tuo pat metu nedidėjo. |
| --- | --- |

(137)

CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonei padarytą žalą reikia sieti su pertekliniais pajėgumais, kuriuos lėmė pernelyg didelė plėtra. CARBIO teigia, kad 2008 m. pajėgumų naudojimas tesiekė 50 proc., tačiau pramonė plėtėsi, nors paklausa tuo pat metu nedidėjo.

| (138) | Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo lygis visoje Sąjungoje buvo žemas, o per TL siekė tik 40 proc. Todėl kai kurios bendrovės naudojo ne visus įsirengtus pajėgumus. |
| --- | --- |

(138)

Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo lygis visoje Sąjungoje buvo žemas, o per TL siekė tik 40 proc. Todėl kai kurios bendrovės naudojo ne visus įsirengtus pajėgumus.

| (139) | Tačiau pajėgumų naudojimo lygis buvo žemas jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, toks išliko per visą laikotarpį ir atrinktose bendrovėse taip pat nesikeitė. |
| --- | --- |

(139)

Tačiau pajėgumų naudojimo lygis buvo žemas jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, toks išliko per visą laikotarpį ir atrinktose bendrovėse taip pat nesikeitė.

| (140) | Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje atrinktos bendrovės veikė pelningai, pabaigoje – nuostolingai, o jų pajėgumų naudojimas nesikeitė. Todėl galima pagrįstai teigti, kad visa pramonė tapo mažiau pelninga, o jos pajėgumų naudojimas išliko nepasikeitęs. Taigi perteklinių pajėgumų negalima laikyti svarbia priežastimi, dėl kurios buvo padaryta žala, nes, panašu, tarp jų nėra priežastinio ryšio. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas. |
| --- | --- |

(140)

Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje atrinktos bendrovės veikė pelningai, pabaigoje – nuostolingai, o jų pajėgumų naudojimas nesikeitė. Todėl galima pagrįstai teigti, kad visa pramonė tapo mažiau pelninga, o jos pajėgumų naudojimas išliko nepasikeitęs. Taigi perteklinių pajėgumų negalima laikyti svarbia priežastimi, dėl kurios buvo padaryta žala, nes, panašu, tarp jų nėra priežastinio ryšio. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas.

3.6.   Žaliavų trūkumas ir vertikalioji integracija

| (141) | CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes yra neefektyvi, ypač dėl to, kad nėra vertikaliai integruota ir veikia ten, kur arti nėra žaliavų. |
| --- | --- |

(141)

CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes yra neefektyvi, ypač dėl to, kad nėra vertikaliai integruota ir veikia ten, kur arti nėra žaliavų.

| (142) | Šie argumentai preliminariai atmetami. Kai kurios atrinktos bendrovės yra įsikūrusios uostuose, todėl joms žaliavos tiesiogiai atplukdomos laivais, o kitų atrinktų bendrovių biodyzelino ir aliejaus gamyklos yra toje pačioje vietoje. Daug Pietų Europos biodyzelino gamintojų yra specialiai įsikūrę uostų teritorijose, kad žaliavos jiems būtų tiekiamos iš Argentinos ir Indonezijos, arba ten, kur ir jų pirkėjai (iškastinės naftos perdirbimo gamyklos). Atsižvelgiant į tai, kad pradėjus taikyti diferencijuoto eksporto apmokestinimo sistemą žaliavos tapo brangesnės už gatavą produktą ir kad dėl to gaminti PME ir SME Europos Sąjungoje tapo ekonomiškai nebeįmanoma, Sąjungos pramonei neabejotinai buvo padaryta žala. |
| --- | --- |

(142)

Šie argumentai preliminariai atmetami. Kai kurios atrinktos bendrovės yra įsikūrusios uostuose, todėl joms žaliavos tiesiogiai atplukdomos laivais, o kitų atrinktų bendrovių biodyzelino ir aliejaus gamyklos yra toje pačioje vietoje. Daug Pietų Europos biodyzelino gamintojų yra specialiai įsikūrę uostų teritorijose, kad žaliavos jiems būtų tiekiamos iš Argentinos ir Indonezijos, arba ten, kur ir jų pirkėjai (iškastinės naftos perdirbimo gamyklos). Atsižvelgiant į tai, kad pradėjus taikyti diferencijuoto eksporto apmokestinimo sistemą žaliavos tapo brangesnės už gatavą produktą ir kad dėl to gaminti PME ir SME Europos Sąjungoje tapo ekonomiškai nebeįmanoma, Sąjungos pramonei neabejotinai buvo padaryta žala.

3.7.   Kiti su reglamentavimu susiję veiksniai

| (143) | Be to, CARBIO nurodė tam tikrus su reglamentavimu susijusius veiksnius, dėl kurių, anot jos, Sąjungos pramonė patyrė žalos, nors kai kurie iš jų tėra dar neįsigalioję teisės aktų pasiūlymai. Tačiau CARBIO ypatingą dėmesį skiria toliau aprašomai dvejopo vertės skaičiavimo sistemai. |
| --- | --- |

(143)

Be to, CARBIO nurodė tam tikrus su reglamentavimu susijusius veiksnius, dėl kurių, anot jos, Sąjungos pramonė patyrė žalos, nors kai kurie iš jų tėra dar neįsigalioję teisės aktų pasiūlymai. Tačiau CARBIO ypatingą dėmesį skiria toliau aprašomai dvejopo vertės skaičiavimo sistemai.

| (144) | Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje (AEID) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles, pagal kurias mineralinis dyzelinas naudotojams būtų parduodamas tik prieš tai jį sumaišius su tam tikra biodyzelino dalimi. Kai kurios valstybės narės pasinaudojo AEID nuostata, pagal kurią minėta biodyzelino dalis gali būti dvigubai mažesnė, jeigu biodyzelinas yra pagamintas iš naudoto aliejaus arba naudotų gyvūninių riebalų. Pavyzdžiui, jeigu tam tikra valstybė narė nustato, kad mišinį turi sudaryti 7 proc. biodyzelino ir 93 proc. mineralinio dyzelino, 7 proc. biodyzelino dalis gali būti sumažinta iki 3,5 proc., jeigu maišoma su iš naudoto aliejaus gautu biodyzelinu. |
| --- | --- |

(144)

Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje (AEID) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles, pagal kurias mineralinis dyzelinas naudotojams būtų parduodamas tik prieš tai jį sumaišius su tam tikra biodyzelino dalimi. Kai kurios valstybės narės pasinaudojo AEID nuostata, pagal kurią minėta biodyzelino dalis gali būti dvigubai mažesnė, jeigu biodyzelinas yra pagamintas iš naudoto aliejaus arba naudotų gyvūninių riebalų. Pavyzdžiui, jeigu tam tikra valstybė narė nustato, kad mišinį turi sudaryti 7 proc. biodyzelino ir 93 proc. mineralinio dyzelino, 7 proc. biodyzelino dalis gali būti sumažinta iki 3,5 proc., jeigu maišoma su iš naudoto aliejaus gautu biodyzelinu.

| (145) | CARBIO teigia, kad dėl dvejopo skaičiavimo taisyklių vadinamojo pirmosios kartos biodyzelino pardavimas per TL sumažėjo 1 mln. metrinių tonų ir kad dėl to Sąjungos pramonei buvo padaryta žala. Šis argumentas atmetamas, nes tarp atrinktų Sąjungos gamintojų yra dvigubos vertės biodyzeliną gaminančių bendrovių, o jų finansinė padėtis labai nesiskiria nuo iš gryno aliejaus biodyzeliną gaminančių atrinktų bendrovių finansinės padėties. Tikrinant šių bendrovių duomenis nustatyta, kad jų biodyzelino kainai įtakos turėjo mažos iš Argentinos ir Indonezijos importuojamo biodyzelino dempingo kainos, nes jos netiesiogiai konkuruoja su iš nagrinėjamųjų šalių importuojamu PME ir SME. |
| --- | --- |

(145)

CARBIO teigia, kad dėl dvejopo skaičiavimo taisyklių vadinamojo pirmosios kartos biodyzelino pardavimas per TL sumažėjo 1 mln. metrinių tonų ir kad dėl to Sąjungos pramonei buvo padaryta žala. Šis argumentas atmetamas, nes tarp atrinktų Sąjungos gamintojų yra dvigubos vertės biodyzeliną gaminančių bendrovių, o jų finansinė padėtis labai nesiskiria nuo iš gryno aliejaus biodyzeliną gaminančių atrinktų bendrovių finansinės padėties. Tikrinant šių bendrovių duomenis nustatyta, kad jų biodyzelino kainai įtakos turėjo mažos iš Argentinos ir Indonezijos importuojamo biodyzelino dempingo kainos, nes jos netiesiogiai konkuruoja su iš nagrinėjamųjų šalių importuojamu PME ir SME.

| (146) | Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes nepakankamai investuoja į antrosios kartos biodegalus, pvz., nenaudoja naudoto aliejaus. Šis argumentas preliminariai atmetamas, nes Sąjungoje nėra tiek naudoto aliejaus, kad būtų galima žymiai padidinti iš naudoto aliejaus jau gaminamą biodyzelino kiekį. |
| --- | --- |

(146)

Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes nepakankamai investuoja į antrosios kartos biodegalus, pvz., nenaudoja naudoto aliejaus. Šis argumentas preliminariai atmetamas, nes Sąjungoje nėra tiek naudoto aliejaus, kad būtų galima žymiai padidinti iš naudoto aliejaus jau gaminamą biodyzelino kiekį.

3.8.   Apribojimai valstybėse narėse

| (147) | CARBIO taip pat teigė, kad Sąjungos pramonės patirta žala negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių, nes įvairiose valstybėse narėse yra taikomos kvotų sistemos ir mokesčių režimai, kuriais ribojamas patekimas į tas rinkas. Ji taip pat teigė, kad į kai kurias ES rinkas SME ir PME neįmanoma importuoti dėl klimato sąlygų. |
| --- | --- |

(147)

CARBIO taip pat teigė, kad Sąjungos pramonės patirta žala negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių, nes įvairiose valstybėse narėse yra taikomos kvotų sistemos ir mokesčių režimai, kuriais ribojamas patekimas į tas rinkas. Ji taip pat teigė, kad į kai kurias ES rinkas SME ir PME neįmanoma importuoti dėl klimato sąlygų.

| (148) | Teisinga manyti, kad PME ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT) (+13 °C) reiškia, kad PME negali būti naudojamas visoje Sąjungoje, jei nėra sumaišomas su kitu biodyzelinu siekiant sumažinti jo RFT. Tačiau SME RTF yra 0 °C, todėl jį galima naudoti plačiau, ypač šiltuoju metų laikotarpiu. |
| --- | --- |

(148)

Teisinga manyti, kad PME ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT) (+13 °C) reiškia, kad PME negali būti naudojamas visoje Sąjungoje, jei nėra sumaišomas su kitu biodyzelinu siekiant sumažinti jo RFT. Tačiau SME RTF yra 0 °C, todėl jį galima naudoti plačiau, ypač šiltuoju metų laikotarpiu.

| (149) | Argumentas, kad Sąjungos pramonei žalą daro kai kurių valstybių narių reglamentavimo sistema, buvo atidžiai nagrinėjamas per visą tyrimą. |
| --- | --- |

(149)

Argumentas, kad Sąjungos pramonei žalą daro kai kurių valstybių narių reglamentavimo sistema, buvo atidžiai nagrinėjamas per visą tyrimą.

| (150) | Kai kurios valstybės narės taiko kvotų sistemą, pagal kurią atitinkamos valstybės narės bendrovėms arba kitų Sąjungos valstybių narių bendrovėms suteikiama konkreti gamybos kvota. Vis dėlto dauguma šalių teikia lengvatas per mokesčių sistemas, tačiau šios lengvatos yra mažinamos arba jų iš viso atsisakoma. |
| --- | --- |

(150)

Kai kurios valstybės narės taiko kvotų sistemą, pagal kurią atitinkamos valstybės narės bendrovėms arba kitų Sąjungos valstybių narių bendrovėms suteikiama konkreti gamybos kvota. Vis dėlto dauguma šalių teikia lengvatas per mokesčių sistemas, tačiau šios lengvatos yra mažinamos arba jų iš viso atsisakoma.

| (151) | Prancūzija, pvz., taiko 90 EUR už toną pagal kvotą pagaminto biodyzelino lengvatą. Tačiau atsižvelgiant į mažas vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainas, dažnai pigiau jį importuoti, nei pirkti iš Sąjungos pramonės, net ir įvertinus mokesčių lengvatas. Tai įrodo faktas, kad Prancūzijos rinkoje prekiaujama iš Argentinos importuotais produktais. |
| --- | --- |

(151)

Prancūzija, pvz., taiko 90 EUR už toną pagal kvotą pagaminto biodyzelino lengvatą. Tačiau atsižvelgiant į mažas vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainas, dažnai pigiau jį importuoti, nei pirkti iš Sąjungos pramonės, net ir įvertinus mokesčių lengvatas. Tai įrodo faktas, kad Prancūzijos rinkoje prekiaujama iš Argentinos importuotais produktais.

| (152) | Kai kuriose valstybėse narėse iš Argentinos ir Indonezijos importuotais produktais neprekiaujama dėl klimato sąlygų arba dėl kvotų sistemų. Tačiau didžiojoje Sąjungos rinkos dalyje iš Argentinos ir Indonezijos importuotu biodyzelinu prekiaujama, nes nėra kvotų sistemos, arba dėl to, kad jo kaina yra mažesnė už bet kokią mokesčių lengvatą, kurią valstybė narė galėtų suteikti. |
| --- | --- |

(152)

Kai kuriose valstybėse narėse iš Argentinos ir Indonezijos importuotais produktais neprekiaujama dėl klimato sąlygų arba dėl kvotų sistemų. Tačiau didžiojoje Sąjungos rinkos dalyje iš Argentinos ir Indonezijos importuotu biodyzelinu prekiaujama, nes nėra kvotų sistemos, arba dėl to, kad jo kaina yra mažesnė už bet kokią mokesčių lengvatą, kurią valstybė narė galėtų suteikti.

| (153) | Atsižvelgiant į tai, kad PME ir SME galima prekiauti visoje Sąjungoje, jei jis sumaišomas su Sąjungoje pagamintu RME arba kitu biodyzelinu, ir į didelį dempingo kainomis importuoto produkto kiekį net ir tose valstybėse narėse, kurios taiko mokesčių lengvatų sistemas, šis argumentas preliminariai atmetamas, nes dėl esamų kvotų sistemų ir mokesčių režimų žalos ir importo dempingo kainomis daromo poveikio priežastinis ryšys nenutrūksta. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgiant į tai, kad PME ir SME galima prekiauti visoje Sąjungoje, jei jis sumaišomas su Sąjungoje pagamintu RME arba kitu biodyzelinu, ir į didelį dempingo kainomis importuoto produkto kiekį net ir tose valstybėse narėse, kurios taiko mokesčių lengvatų sistemas, šis argumentas preliminariai atmetamas, nes dėl esamų kvotų sistemų ir mokesčių režimų žalos ir importo dempingo kainomis daromo poveikio priežastinis ryšys nenutrūksta.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (154) | Atliktas vertinimas rodo, kad labai padidėjo nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Kartu nustatyta, kad dėl šio importo per TL buvo priverstinai mažinama Sąjungos pramonės kaina. |
| --- | --- |

(154)

Atliktas vertinimas rodo, kad labai padidėjo nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Kartu nustatyta, kad dėl šio importo per TL buvo priverstinai mažinama Sąjungos pramonės kaina.

| (155) | Duomenys rodo, kad išaugus nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis kainomis apimčiai, labai pablogėjo Sąjungos pramonės ekonominė padėtis. |
| --- | --- |

(155)

Duomenys rodo, kad išaugus nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis kainomis apimčiai, labai pablogėjo Sąjungos pramonės ekonominė padėtis.

| (156) | Atliekant analizę tinkamai atskirtas ir atskirai įvertintas poveikis, kurį Sąjungos pramonės padėčiai darė visi žinomi veiksniai, ir žalingas importo dempingo kaina poveikis. Remiantis šiuo tyrimu daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(156)

Atliekant analizę tinkamai atskirtas ir atskirai įvertintas poveikis, kurį Sąjungos pramonės padėčiai darė visi žinomi veiksniai, ir žalingas importo dempingo kaina poveikis. Remiantis šiuo tyrimu daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

| (157) | Žinomi veiksniai (išskyrus importą dempingo kaina) įvertinti remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi ir nenustatyta, kad dėl jų būtų nutrūkęs importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(157)

Žinomi veiksniai (išskyrus importą dempingo kaina) įvertinti remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi ir nenustatyta, kad dėl jų būtų nutrūkęs importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (158) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų – Sąjungos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų interesai. |
| --- | --- |

(158)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų – Sąjungos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų interesai.

1.   Sąjungos pramonės interesai

| (159) | Kaip minėta, dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Sąjungos pramonės padėtis ypač pablogėjo, kai 2009 m. +3 proc. siekęs pelningumas TL pabaigoje sumažėjo iki -2,5 proc. Bet koks tolesnis veiklos rezultatų blogėjimas galiausiai reikštų, kad mažėtų gamybos apimtis, būtų uždaroma daugiau gamyklų, todėl Sąjungoje gali sumažėti užimtumas ir investicijų. |
| --- | --- |

(159)

Kaip minėta, dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Sąjungos pramonės padėtis ypač pablogėjo, kai 2009 m. +3 proc. siekęs pelningumas TL pabaigoje sumažėjo iki -2,5 proc. Bet koks tolesnis veiklos rezultatų blogėjimas galiausiai reikštų, kad mažėtų gamybos apimtis, būtų uždaroma daugiau gamyklų, todėl Sąjungoje gali sumažėti užimtumas ir investicijų.

| (160) | Nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Sąjungos pramonės pelningumas mažėja dėl to, kad jai sunku konkuruoti su vykdant dempingą mažomis kainomis importuojamais nagrinėjamųjų šalių kilmės produktais; šį faktą taip pat lemia abiejose šalyse taikomas eksporto mokesčių režimas – dėl jo į Sąjungos rinką importuojamo SME ir PME kainos mažėja, o žaliavų – didėja. Todėl nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų pagerinti savo pelningumą iki tokio lygio, kuris laikomas būtinu šiai kapitalo imliai pramonei. |
| --- | --- |

(160)

Nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Sąjungos pramonės pelningumas mažėja dėl to, kad jai sunku konkuruoti su vykdant dempingą mažomis kainomis importuojamais nagrinėjamųjų šalių kilmės produktais; šį faktą taip pat lemia abiejose šalyse taikomas eksporto mokesčių režimas – dėl jo į Sąjungos rinką importuojamo SME ir PME kainos mažėja, o žaliavų – didėja. Todėl nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų pagerinti savo pelningumą iki tokio lygio, kuris laikomas būtinu šiai kapitalo imliai pramonei.

| (161) | Priemonės turėtų suteikti Sąjungos pramonei galimybę pradėti atsigauti po žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas per tyrimą. |
| --- | --- |

(161)

Priemonės turėtų suteikti Sąjungos pramonei galimybę pradėti atsigauti po žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas per tyrimą.

2.   Nesusijusių Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

| (162) | Sąjungos nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai buvo paraginti pranešti apie save Komisijai. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas. |
| --- | --- |

(162)

Sąjungos nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai buvo paraginti pranešti apie save Komisijai. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.

| (163) | Nesusiję importuotojai ar prekiautojai duomenų nepateikė, todėl nebuvo įrodymų, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų šių šalių interesams. |
| --- | --- |

(163)

Nesusiję importuotojai ar prekiautojai duomenų nepateikė, todėl nebuvo įrodymų, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų šių šalių interesams.

3.   Naudotojų ir vartotojų interesai

| (164) | Inicijavus tyrimą klausimynai nusiųsti visoms žinomoms naudotojų bendrovėms, gaminančioms ir platinančioms mineralinį dyzeliną, taip pat maišančioms, kaip reikalaujama, mineralinį dyzeliną su biodyzelinu. |
| --- | --- |

(164)

Inicijavus tyrimą klausimynai nusiųsti visoms žinomoms naudotojų bendrovėms, gaminančioms ir platinančioms mineralinį dyzeliną, taip pat maišančioms, kaip reikalaujama, mineralinį dyzeliną su biodyzelinu.

| (165) | Trys biodyzelino naudotojai atsiuntė naudotojams skirto klausimyno atsakymus, tačiau nurodė, kad biodyzelinas sudaro tik labai nedidelę jų viso verslo dalį. Jie nurodė, kad teisiškai privalėtų pirkti biodyzeliną, todėl, kaip ir anksčiau, jeigu dėl muito biodyzelino kaina padidėtų, jie tą padidėjimą savaime perkeltų savo pirkėjams. |
| --- | --- |

(165)

Trys biodyzelino naudotojai atsiuntė naudotojams skirto klausimyno atsakymus, tačiau nurodė, kad biodyzelinas sudaro tik labai nedidelę jų viso verslo dalį. Jie nurodė, kad teisiškai privalėtų pirkti biodyzeliną, todėl, kaip ir anksčiau, jeigu dėl muito biodyzelino kaina padidėtų, jie tą padidėjimą savaime perkeltų savo pirkėjams.

| (166) | Atsižvelgiant į tai, kad turima nedaug informacijos, galutiniam vartotojui nustatytos priemonės veikiausiai turėtų labai nedidelį poveikį, nes į degalinėse perkamą mineralinį dyzeliną įmaišoma tik maža dalis biodyzelino. Nenustatyta, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų naudotojų ar vartotojų interesams. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgiant į tai, kad turima nedaug informacijos, galutiniam vartotojui nustatytos priemonės veikiausiai turėtų labai nedidelį poveikį, nes į degalinėse perkamą mineralinį dyzeliną įmaišoma tik maža dalis biodyzelino. Nenustatyta, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų naudotojų ar vartotojų interesams.

4.   Žaliavų tiekėjų interesai

| (167) | Viena žaliavų tiekėjų asociacija FEDIOL (Europos aliejaus ir baltymų rupinių pramonei Europoje atstovaujanti federacija) pateikė žaliavų tiekėjams nusiųsto klausimyno atsakymus. Ši asociacija nurodė, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių visoje Sąjungoje sumažėjo rapsų aliejaus paklausa – per 2009–2011 m. daugiau kaip 1 mln. tonų. |
| --- | --- |

(167)

Viena žaliavų tiekėjų asociacija FEDIOL (Europos aliejaus ir baltymų rupinių pramonei Europoje atstovaujanti federacija) pateikė žaliavų tiekėjams nusiųsto klausimyno atsakymus. Ši asociacija nurodė, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių visoje Sąjungoje sumažėjo rapsų aliejaus paklausa – per 2009–2011 m. daugiau kaip 1 mln. tonų.

| (168) | Kaip ji mano, priemonių nustatymas turės teigiamo poveikio ES tiekėjų pramonei, nes padidės pajėgumų naudojimas. Bent kiek išaugusi rapsų aliejaus paklausa būtų naudinga ES kombinuotųjų pašarų pramonei, nes šie pašarai – tai rapsų aliejaus gamybos liekanos, ir žemės ūkio sektoriui, rapsų augintojui. |
| --- | --- |

(168)

Kaip ji mano, priemonių nustatymas turės teigiamo poveikio ES tiekėjų pramonei, nes padidės pajėgumų naudojimas. Bent kiek išaugusi rapsų aliejaus paklausa būtų naudinga ES kombinuotųjų pašarų pramonei, nes šie pašarai – tai rapsų aliejaus gamybos liekanos, ir žemės ūkio sektoriui, rapsų augintojui.

| (169) | Taigi remiantis gautais įrodymais galima teigti, kad Sąjungos žaliavų tiekėjams priemonių nustatymas būtų naudingas. |
| --- | --- |

(169)

Taigi remiantis gautais įrodymais galima teigti, kad Sąjungos žaliavų tiekėjams priemonių nustatymas būtų naudingas.

5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (170) | Priemonių nustatymas importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Sąjungos pramonės interesus. Priemonės leistų Sąjungos pramonei augti ir pradėti atsigauti po importo dempingo kaina padarytos žalos. Kita vertus, jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų ir iš verslo pasitrauktų dar daugiau veiklos vykdytojų. Nors dėl naudotojų ir importuotojų negalima daryti jokių aiškių išvadų, priemonių nustatymas turėtų būti naudingas žaliavų tiekėjams. |
| --- | --- |

(170)

Priemonių nustatymas importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Sąjungos pramonės interesus. Priemonės leistų Sąjungos pramonei augti ir pradėti atsigauti po importo dempingo kaina padarytos žalos. Kita vertus, jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų ir iš verslo pasitrauktų dar daugiau veiklos vykdytojų. Nors dėl naudotojų ir importuotojų negalima daryti jokių aiškių išvadų, priemonių nustatymas turėtų būti naudingas žaliavų tiekėjams.

| (171) | Nėra įtikinamų priežasčių manyti, kad importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos laikinosios antidempingo priemonės akivaizdžiai prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(171)

Nėra įtikinamų priežasčių manyti, kad importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos laikinosios antidempingo priemonės akivaizdžiai prieštarautų Sąjungos interesams.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (172) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(172)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (173) | Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, tačiau jie neviršyti. |
| --- | --- |

(173)

Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, tačiau jie neviršyti.

| (174) | Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama priemones Sąjungos pramonė turėtų padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(174)

Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama priemones Sąjungos pramonė turėtų padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kaina.

| (175) | Šiuo tikslu galima laikyti, kad 15 proc. nuo apyvartos yra tinkamas pelno dydis, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis uždirbti, jeigu nebūtų žalingo dempingo, remiantis ankstesniu tyrimu dėl importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų, per kurį toks dydis laikytas pagrįstu dydžiu, užtikrinančiu šiai pramonei pelningas ilgalaikes investicijas. |
| --- | --- |

(175)

Šiuo tikslu galima laikyti, kad 15 proc. nuo apyvartos yra tinkamas pelno dydis, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis uždirbti, jeigu nebūtų žalingo dempingo, remiantis ankstesniu tyrimu dėl importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų, per kurį toks dydis laikytas pagrįstu dydžiu, užtikrinančiu šiai pramonei pelningas ilgalaikes investicijas.

| (176) | Tuo remiantis buvo apskaičiuota Sąjungos pramonei nežalinga panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų, kurios buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. |
| --- | --- |

(176)

Tuo remiantis buvo apskaičiuota Sąjungos pramonei nežalinga panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų, kurios buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.

| (177) | Tuomet, remiantis nagrinėjamųjų šalių atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų per TL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(177)

Tuomet, remiantis nagrinėjamųjų šalių atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų per TL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentine dalimi.

2.   Laikinosios priemonės

| (178) | Remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui pagal mažesniojo muito taisyklę turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, t. y. pasirinktas mažesnysis iš dviejų apskaičiuotų skirtumų – dempingo arba žalos. |
| --- | --- |

(178)

Remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui pagal mažesniojo muito taisyklę turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, t. y. pasirinktas mažesnysis iš dviejų apskaičiuotų skirtumų – dempingo arba žalos.

| (179) | Antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus palyginus su dempingo skirtumais. Taigi, laikinųjų antidempingo muitų normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:









  Šalis | Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas | Laikinasis žalos skirtumas | Laikinojo antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Bunge Argentina S.A., Buenos Airės | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės | 7,2 % | 30,9 % | 7,2 % |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 7,9 % | 31 % | 7,9 % |
| | Visos kitos bendrovės | 10,6 % | 31,8 % | 10,6 % |
| Indonezija | PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta | 0,0 % | | 0,0 % |
| | PT. Musim Mas, Medanas | 2,8 % | 23,3 % | 2,8 % |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas | 5,3 % | 27,1 % | 5,3 % |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 6,5 % | 25,3 % | 6,5 % |
| | Visos kitos bendrovės | 9,6 % | 27,1 % | 9,6 % |

(179)

Antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus palyginus su dempingo skirtumais. Taigi, laikinųjų antidempingo muitų normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

Šalis

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Laikinasis žalos skirtumas

Laikinojo antidempingo muito norma

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Bunge Argentina S.A., Buenos Airės

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės

7,2 %

30,9 %

7,2 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

7,9 %

31 %

7,9 %

Visos kitos bendrovės

10,6 %

31,8 %

10,6 %

Indonezija

PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta

0,0 %

0,0 %

PT. Musim Mas, Medanas

2,8 %

23,3 %

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas

5,3 %

27,1 %

5,3 %

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas

9,6 %

26,4 %

9,6 %

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas

9,6 %

26,4 %

9,6 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

6,5 %

25,3 %

6,5 %

Visos kitos bendrovės

9,6 %

27,1 %

9,6 %

| (180) | Tačiau atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas ir mišiniams, kurių sudėtyje yra biodyzelino (pagal biodyzelino masės dalį mišinyje), ir grynam biodyzelinui, muitas bus taikomas tiksliau ir tinkamiau, jei valstybių narių muitinės jį skaičiuos kaip nustatyto dydžio eurais už neto toną išreikštą sumą ir taikys ją importuojamam grynam dyzelinui arba sumaišytame produkte esančiai biodyzelino daliai. |
| --- | --- |

(180)

Tačiau atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas ir mišiniams, kurių sudėtyje yra biodyzelino (pagal biodyzelino masės dalį mišinyje), ir grynam biodyzelinui, muitas bus taikomas tiksliau ir tinkamiau, jei valstybių narių muitinės jį skaičiuos kaip nustatyto dydžio eurais už neto toną išreikštą sumą ir taikys ją importuojamam grynam dyzelinui arba sumaišytame produkte esančiai biodyzelino daliai.

| (181) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(181)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (182) | Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiami Komisijai (8), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(182)

Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiami Komisijai (8), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

| (183) | Komisija 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 79/2013 nustatė reikalavimą registruoti nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą. Šis reikalavimas nustatytas atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį. Šiuo tyrimo etapu negalima priimti sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data. |
| --- | --- |

(183)

Komisija 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 79/2013 nustatė reikalavimą registruoti nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą. Šis reikalavimas nustatytas atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį. Šiuo tyrimo etapu negalima priimti sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.

H.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (184) | Siekiant gero administravimo, suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, per vieną mėnesį po šio reglamento paskelbimo gali raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali būti persvarstytos siekiant nustatyti galutines priemones, |
| --- | --- |

(184)

Siekiant gero administravimo, suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, per vieną mėnesį po šio reglamento paskelbimo gali raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali būti persvarstytos siekiant nustatyti galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC kodai 3824909701, 3824909703 ir 3824909704), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra šios:

| Šalis | Bendrovė | Laikinojo muito norma
  (EUR/neto tona) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės | 104,92 | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės | 69,16 | B783 |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 65,24 | B784 |
| | Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

  Cargill S.A.C.I., Buenos Airės; Unitec Bio S.A., Buenos Airės; Viluco S.A., Tukumanas | 75,97 | B785 |
| | Visos kitos bendrovės | 104,92 | B999 |
| Indonezija | PT Ciliandra Perkasa, Džakarta | 0 | B786 |
| | PT Musim Mas, Medanas | 24,99 | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medanas | 45,65 | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas | 83,84 | B789 |
| | Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

  PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta | 57,14 | B790 |
| | Visos kitos bendrovės | 83,84 | B999 |

Šalis

Bendrovė

Laikinojo muito norma

(EUR/neto tona)

Papildomas TARIC kodas

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės

104,92

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės

69,16

B783

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

65,24

B784

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

Cargill S.A.C.I., Buenos Airės; Unitec Bio S.A., Buenos Airės; Viluco S.A., Tukumanas

75,97

B785

Visos kitos bendrovės

104,92

B999

Indonezija

PT Ciliandra Perkasa, Džakarta

0

B786

PT Musim Mas, Medanas

24,99

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medanas

45,65

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas

83,84

B789

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta

57,14

B790

Visos kitos bendrovės

83,84

B999

3.   Antidempingo muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kiekį pagal masę (biodyzelino kiekį) mišinyje.

4.   Jeigu prekės, prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, buvo sugadintos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (9) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai paskirstytai faktiškai sumokėtai ar mokėtinai kainai.

5.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Europos Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

6.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.

2.   Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

1.   Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 79/2013 1 straipsniu.

2.   Produktų, kurie buvo įvežti suvartoti ne vėliau kaip likus 90 dienų iki šio reglamento įsigaliojimo datos, surinkti duomenys saugomi tol, kol įsigalios galimos galutinės priemonės arba kol bus baigtas šis tyrimas.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 260, 2012 8 29, p. 8.

2

(3)  OL L 27, 2013 1 29, p. 10.

3

(4)  OL C 342, 2012 11 10, p. 12.

4

(5)  WET BV patalpose taip pat patikrintos kitų Europoje įsikūrusių Wilmar grupės bendrovių sąskaitos: Wilmar Italia SrL, Milanas, Italija; Oxem Oleo, Mezana Bigli, Italija.

5

Wilmar

Wilmar Italia SrL

Oxem Oleo

(6)  Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 su pakeitimais, padarytais visų pirma Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1602/2000, 291–300 straipsniai.

6

(7)  Ši valstybė narė iš palmių riebalų rūgščių distiliato (PFAD) pagamintą biodyzeliną laiko dvigubos vertės biodyzelinu – tai reiškia, kad iš PFAD pagaminto biodyzelino vertė laikoma dvigubai didesne, palyginti su kitų biodegalų verte. Todėl mineralinį dyzeliną pakanka sumaišyti su puse tokio dvigubos vertės biodyzelino kiekio. Dvigubos vertės biodyzelinas yra brangesnis už įprastinį (viengubos vertės) biodyzeliną, todėl pirkėjui priskaičiuojama priemoka. Tačiau taikoma nacionalinė tvarka, pagal kurią už dvigubos vertės biodyzeliną pirkėjas priemoką sumoka tik tada, kai vyriausybė patvirtina (išduodama sertifikatą), kad atitinkamas dvigubos vertės biodyzelinas atitinka visus kriterijus, kuriais remiantis jis gali būti laikomas dvigubos vertės biodyzelinu. Vyriausybei išdavus šį sertifikatą, susijęs importuotojas gali pirkėjui pateikti atskirą mokėtinos priemokos sąskaitą faktūrą.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgija.

8

(9)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

9

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 491/2013

2013 m. gegužės 27 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 15,0 |
| MA | 56,4 |
| TN | 54,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | AL | 27,7 |
| MK | 25,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 61,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 119,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 62,2 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,2 |
| TR | 111,4 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 155,2 |
| BR | 95,6 |
| CL | 113,1 |
| CN | 90,5 |
| MK | 42,6 |
| NZ | 124,1 |
| US | 207,5 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 557,8 |
| ZZ | 557,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

15,0

MA

56,4

TN

54,8

TR

67,0

ZZ

48,3

0707 00 05

AL

27,7

MK

25,8

TR

132,0

ZZ

61,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

129,1

ZZ

119,9

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,8

MA

62,2

ZZ

61,2

0805 50 10

AR

107,2

TR

111,4

ZA

98,7

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

155,2

BR

95,6

CL

113,1

CN

90,5

MK

42,6

NZ

124,1

US

207,5

ZA

106,5

ZZ

116,9

0809 29 00

US

557,8

ZZ

557,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

DIREKTYVOS

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/28

---

TARYBOS DIREKTYVA 2013/12/ES

2013 m. gegužės 13 d.

kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Kroatijos stojimo, ypač į jos 3 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Aktą dėl Kroatijos stojimo, ypač į jo 50 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Akto dėl Kroatijos stojimo 50 straipsnį, tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti iki įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos tame Akte dėl stojimo ar jo prieduose, Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma dėl Komisijos pasiūlymo, šiuo tikslu turi priimti būtinus aktus, nebent pirminį aktą priėmė Komisija; |
| --- | --- |

(1)

pagal Akto dėl Kroatijos stojimo 50 straipsnį, tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti iki įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos tame Akte dėl stojimo ar jo prieduose, Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma dėl Komisijos pasiūlymo, šiuo tikslu turi priimti būtinus aktus, nebent pirminį aktą priėmė Komisija;

| (2) | konferencijos, kurioje buvo parengta ir priimta Sutartis dėl Kroatijos stojimo, Baigiamajame akte nurodyta, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų aktų adaptacijų, kurias reikia padaryti atsižvelgiant į stojimą, ir prašo Tarybos ir Komisijos priimti tas adaptacijas iki įstojimo, prireikus jas papildžius ir atnaujinus atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą; |
| --- | --- |

(2)

konferencijos, kurioje buvo parengta ir priimta Sutartis dėl Kroatijos stojimo, Baigiamajame akte nurodyta, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų aktų adaptacijų, kurias reikia padaryti atsižvelgiant į stojimą, ir prašo Tarybos ir Komisijos priimti tas adaptacijas iki įstojimo, prireikus jas papildžius ir atnaujinus atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (1) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų nacionalinius orientacinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus, atsižvelgdamos į 2020 m. Sąjungos energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (1) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų nacionalinius orientacinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus, atsižvelgdamos į 2020 m. Sąjungos energijos suvartojimą;

| (4) | dėl Kroatijos stojimo reikia techniškai adaptuoti prognozuotus 2020 m. Sąjungos energijos suvartojimo duomenis siekiant atsižvelgti į suvartojimą 28 valstybėse narėse. Remiantis 2007 m. prognozėmis, 2020 m. 27 valstybėse narėse turėtų būti suvartota 1 842 mln. tne pirminės energijos. Remiantis tomis pačiomis prognozėmis, 2020 m. 28 valstybėse narėse, įskaitant Kroatiją, turėtų būti suvartota 1 853 mln. tne pirminės energijos. Energijos suvartojimą sumažinus 20 %, 2020 m. būtų suvartojama 1 483 mln. tne, t. y. 370 mln. tne mažiau, nei prognozuota. Ši techninė adaptacija reikalinga, kad Direktyvą 2012/27/ES būtų galima taikyti Kroatijai; |
| --- | --- |

(4)

dėl Kroatijos stojimo reikia techniškai adaptuoti prognozuotus 2020 m. Sąjungos energijos suvartojimo duomenis siekiant atsižvelgti į suvartojimą 28 valstybėse narėse. Remiantis 2007 m. prognozėmis, 2020 m. 27 valstybėse narėse turėtų būti suvartota 1 842 mln. tne pirminės energijos. Remiantis tomis pačiomis prognozėmis, 2020 m. 28 valstybėse narėse, įskaitant Kroatiją, turėtų būti suvartota 1 853 mln. tne pirminės energijos. Energijos suvartojimą sumažinus 20 %, 2020 m. būtų suvartojama 1 483 mln. tne, t. y. 370 mln. tne mažiau, nei prognozuota. Ši techninė adaptacija reikalinga, kad Direktyvą 2012/27/ES būtų galima taikyti Kroatijai;

| (5) | todėl Direktyva 2012/27/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(5)

todėl Direktyva 2012/27/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2012/27/ES iš dalies keičiama taip, kaip nurodyta šios direktyvos priede.

2 straipsnis

Šios direktyvos priede pateikti daliniai pakeitimai neturi poveikio Direktyvos 2012/27/ES 28 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje numatytam terminui.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja tik jei įsigalioja Sutartis dėl Kroatijos stojimo jos įsigaliojimo dieną.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. COVENEY

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Direktyvos 2012/27/ES 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | 1 dalies antros pastraipos a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | tai, kad 2020 m. Sąjungos energijos suvartojimas neturi viršyti 1 483 mln. tne pirminės energijos arba neturi viršyti 1 086 mln. tne galutinės energijos;“; |
| --- | --- | --- |

a)

1 dalies antros pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

„a)

tai, kad 2020 m. Sąjungos energijos suvartojimas neturi viršyti 1 483 mln. tne pirminės energijos arba neturi viršyti 1 086 mln. tne galutinės energijos;“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. Komisija įvertina padarytą pažangą ir tai, ar tikėtina, kad Sąjunga pasieks tai, kad 2020 m. energijos suvartojimas neviršytų 1 483 mln. tne pirminės energijos ir (arba) neviršytų 1 086 mln. tne galutinės energijos.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. Komisija įvertina padarytą pažangą ir tai, ar tikėtina, kad Sąjunga pasieks tai, kad 2020 m. energijos suvartojimas neviršytų 1 483 mln. tne pirminės energijos ir (arba) neviršytų 1 086 mln. tne galutinės energijos.“;

| c) | 3 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | palygina a–c punktų rezultatus su suvartojamu energijos kiekiu, kurio reikėtų tam, kad 2020 m. būtų pasiektas energijos suvartojimo kiekis, kuris neviršytų 1 483 mln. tne pirminės energijos ir (arba) neviršytų 1 086 mln. tne galutinės energijos.“ |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

palygina a–c punktų rezultatus su suvartojamu energijos kiekiu, kurio reikėtų tam, kad 2020 m. būtų pasiektas energijos suvartojimo kiekis, kuris neviršytų 1 483 mln. tne pirminės energijos ir (arba) neviršytų 1 086 mln. tne galutinės energijos.“

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/30

---

TARYBOS DIREKTYVA 2013/13/ES

2013 m. gegužės 13 d.

kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros mokesčių srities direktyvos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Kroatijos stojimo sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Aktą dėl Kroatijos stojimo, ypač į jo 50 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Akto dėl Kroatijos stojimo 50 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti iki įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos tame Akte ir jo prieduose, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima būtinus aktus, jei pirminis aktas nebuvo priimtas Komisijos; |
| --- | --- |

(1)

Akto dėl Kroatijos stojimo 50 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti iki įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos tame Akte ir jo prieduose, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima būtinus aktus, jei pirminis aktas nebuvo priimtas Komisijos;

| (2) | konferencijos, kurioje buvo parengta ir priimta Stojimo sutartis, Baigiamajame akte nurodyta, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų aktų adaptacijų, kurias reikia padaryti atsižvelgiant į stojimą, ir prašo Tarybos ir Komisijos priimti tas adaptacijas iki įstojimo, prireikus jas papildžius ir atnaujinus atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą; |
| --- | --- |

(2)

konferencijos, kurioje buvo parengta ir priimta Stojimo sutartis, Baigiamajame akte nurodyta, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų aktų adaptacijų, kurias reikia padaryti atsižvelgiant į stojimą, ir prašo Tarybos ir Komisijos priimti tas adaptacijas iki įstojimo, prireikus jas papildžius ir atnaujinus atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą;

| (3) | todėl direktyvos 83/182/EEB (1), 2003/49/EB (2), 2008/7/EB (3), 2009/133/EB (4) ir 2011/96/ES (5) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, |
| --- | --- |

(3)

todėl direktyvos 83/182/EEB (1), 2003/49/EB (2), 2008/7/EB (3), 2009/133/EB (4) ir 2011/96/ES (5) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 83/182/EEB, 2003/49/EB, 2008/7/EB, 2009/133/EB ir 2011/96/ES iš dalies keičiamos taip, kaip nurodyta šios direktyvos priede.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip Kroatijos įstojimo į Sąjungą dieną priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Jos taiko šias nuostatas nuo Kroatijos įstojimo į Sąjungą dienos.

Valstybės narės, patvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja tik tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos stojimo sutartis, jos įsigaliojimo dieną.

4 straipsnis

Ši direktyva skiriama valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. COVENEY

---

(1)  1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyva 83/182/EEB dėl tam tikrų transporto priemonių, laikinai importuojamų iš vienos valstybės narės į kitą, atleidimo nuo mokesčių Bendrijos teritorijoje (OL L 105, 1983 4 23, p. 59).

1

(2)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).

2

(3)  2008 m. vasario 12 d. Tarybos direktyva 2008/7/EB dėl netiesioginių mokesčių, taikomų kapitalo pritraukimui (OL L 46, 2008 2 21, p. 11).

3

(4)  2009 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 2009/133/EB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, daliniam skaidymui, turto perleidimui bei keitimuisi akcijomis, ir SE arba SCE registruotos buveinės perkėlimui iš vienos valstybės narės į kitą (OL L 310, 2009 11 25, p. 34).

4

(5)  2011 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 345, 2011 12 29, p. 8).

5

---

PRIEDAS

| 1. | Direktyvos 83/182/EEB priedas papildomas taip:
  „KROATIJA






  — | poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))“. |
| --- | --- | --- |

1.

Direktyvos 83/182/EEB priedas papildomas taip:

„KROATIJA

—

poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))“.

| 2. | Direktyva 2003/49/EB iš dalies keičiama taip:






  a) | 3 straipsnio a punkto iii papunktyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:






  „— | „porez na dobit“ Kroatijoje,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Direktyva 2003/49/EB iš dalies keičiama taip:

a)

3 straipsnio a punkto iii papunktyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

„—

„porez na dobit“ Kroatijoje,“;

| b) | priedas papildomas šiuo punktu:






  „z) | bendrovės, pagal Kroatijos įstatymus žinomos kaip „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ ir kitos pagal Kroatijos įstatymus įsteigtos bendrovės, kurioms taikomas Kroatijos bendrovių pelno mokestis“. |
| --- | --- | --- |

b)

priedas papildomas šiuo punktu:

„z)

bendrovės, pagal Kroatijos įstatymus žinomos kaip „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ ir kitos pagal Kroatijos įstatymus įsteigtos bendrovės, kurioms taikomas Kroatijos bendrovių pelno mokestis“.

| 3. | Direktyvos 2008/7/EB I priede įterpiamas šis punktas:






  „11a. | Bendrovės, pagal Kroatijos teisę žinomos kaip:






  i) | dioničko društvo |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Direktyvos 2008/7/EB I priede įterpiamas šis punktas:

„11a.

Bendrovės, pagal Kroatijos teisę žinomos kaip:

i)

dioničko društvo

| ii) | društvo s ograničenom odgovornošću“. |
| --- | --- |

ii)

društvo s ograničenom odgovornošću“.

| 4. | Direktyvos 2009/133/EB I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | A dalyje įterpiamas šis punktas:






  „ka) | bendrovės, pagal Kroatijos teisę žinomos kaip „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ ir kitos pagal Kroatijos įstatymus įsteigtos bendrovės, kurios apmokestinamos Kroatijos bendrovių pelno mokesčiu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Direktyvos 2009/133/EB I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

A dalyje įterpiamas šis punktas:

„ka)

bendrovės, pagal Kroatijos teisę žinomos kaip „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ ir kitos pagal Kroatijos įstatymus įsteigtos bendrovės, kurios apmokestinamos Kroatijos bendrovių pelno mokesčiu;“;

| b) | B dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:






  „— | porez na dobit Kroatijoje,“. |
| --- | --- | --- |

b)

B dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

„—

porez na dobit Kroatijoje,“.

| 5. | Direktyvos 2011/96/ES I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | A dalyje įterpiamas šis punktas:






  „ka) | bendrovės, pagal Kroatijos įstatymus žinomos kaip „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ ir kitos pagal Kroatijos įstatymus įsteigtos bendrovės, kurioms taikomas Kroatijos bendrovių pelno mokestis;“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Direktyvos 2011/96/ES I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

A dalyje įterpiamas šis punktas:

„ka)

bendrovės, pagal Kroatijos įstatymus žinomos kaip „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ ir kitos pagal Kroatijos įstatymus įsteigtos bendrovės, kurioms taikomas Kroatijos bendrovių pelno mokestis;“;

| b) | B dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:






  „— | porez na dobit Kroatijoje,“. |
| --- | --- | --- |

b)

B dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

„—

porez na dobit Kroatijoje,“.

---

SPRENDIMAI

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/32

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. balandžio 25 d.

skirtas Kiprui, dėl specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti

(2013/236/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnio 1 dalį kartu su 126 straipsnio 6 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 136 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 136 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį priėmė sprendimą, kuriuo konstatuojama, kad Kipre yra perviršinis deficitas (1), ir pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį rekomendavo Kiprui panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą, nurodydama, kad „Kipro valdžios institucijos esamą perviršinio deficito padėtį turėtų ištaisyti kuo skubiau ir ne vėliau kaip iki 2012 m.“; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį priėmė sprendimą, kuriuo konstatuojama, kad Kipre yra perviršinis deficitas (1), ir pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį rekomendavo Kiprui panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą, nurodydama, kad „Kipro valdžios institucijos esamą perviršinio deficito padėtį turėtų ištaisyti kuo skubiau ir ne vėliau kaip iki 2012 m.“;

| (3) | 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje dėl Kipro 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Kipro stabilumo programos (2) Taryba, be kita ko, rekomendavo, kad Kipras imtųsi veiksmų ir tvariai panaikintų savo perviršinį deficitą 2012 m., užtikrintų pakankamą savo skolos mažinimo kriterijaus atitikties pažangą, griežtintų finansų įstaigų veiksmingo rekapitalizavimo reguliavimo nuostatas ir pagerintų konkurencingumą; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje dėl Kipro 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Kipro stabilumo programos (2) Taryba, be kita ko, rekomendavo, kad Kipras imtųsi veiksmų ir tvariai panaikintų savo perviršinį deficitą 2012 m., užtikrintų pakankamą savo skolos mažinimo kriterijaus atitikties pažangą, griežtintų finansų įstaigų veiksmingo rekapitalizavimo reguliavimo nuostatas ir pagerintų konkurencingumą;

| (4) | pastaruoju metu spaudimas Kiprui finansų rinkose vis didėjo, nes augo nerimas dėl šios šalies valstybės finansų tvarumo, įskaitant nusilpusiam finansų sektoriui reikalingas svarbias valstybės pagalbos priemones. Kai kuriuos disbalansus nulėmė neigiami euro zonos krizės padariniai, įskaitant įvykius Graikijoje. Kiti disbalansai, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos nuodugnioje Kipro apžvalgoje ir 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje, kilo šalies viduje ir yra ilgalaikiškesni. Kredito reitingų agentūroms keletą kartų iš eilės sumažinus Kipro Vyriausybės obligacijų reitingus, šalis tapo nepajėgi refinansuoti savo skolų tokiomis palūkanų normomis, kurios atitiktų ilgalaikio fiskalinio tvarumo tikslą. Taip pat bankų sektoriui laipsniškai buvo nutraukiamas tarptautinių rinkų finansavimas, o didžiausios įstaigos užregistravo esminį kapitalo nepakankamumą; |
| --- | --- |

(4)

pastaruoju metu spaudimas Kiprui finansų rinkose vis didėjo, nes augo nerimas dėl šios šalies valstybės finansų tvarumo, įskaitant nusilpusiam finansų sektoriui reikalingas svarbias valstybės pagalbos priemones. Kai kuriuos disbalansus nulėmė neigiami euro zonos krizės padariniai, įskaitant įvykius Graikijoje. Kiti disbalansai, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos nuodugnioje Kipro apžvalgoje ir 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje, kilo šalies viduje ir yra ilgalaikiškesni. Kredito reitingų agentūroms keletą kartų iš eilės sumažinus Kipro Vyriausybės obligacijų reitingus, šalis tapo nepajėgi refinansuoti savo skolų tokiomis palūkanų normomis, kurios atitiktų ilgalaikio fiskalinio tvarumo tikslą. Taip pat bankų sektoriui laipsniškai buvo nutraukiamas tarptautinių rinkų finansavimas, o didžiausios įstaigos užregistravo esminį kapitalo nepakankamumą;

| (5) | atsižvelgdamos į šiuos labai nepalankius ekonominius ir finansinius sunkumus, Kipro valdžios institucijos oficialiai paprašė finansinės pagalbos – 2012 m. birželio 25 d. kreipėsi paskolos į Europos finansinio stabilumo fondą / Europos stabilumo mechanizmą (ESM), taip pat kreipėsi paskolos į Tarptautinį valiutos fondą (TVF), – kad atkurtų tvarų Kipro ekonomikos augimą, užtikrintų tvarkingai veikiančią bankų sistemą ir apsaugotų Sąjungos ir euro zonos finansinį stabilumą. 2012 m. birželio 27 d. euro grupė paragino Komisiją kartu su Europos Centriniu Banku (ECB), Kipro valdžios institucijas ir TVF susitarti dėl Kipro makroekonominio koregavimo programos, įskaitant jo finansavimo poreikius, ir imtis tinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas dabartinėmis labai sudėtingomis aplinkybėmis, kai kyla grėsmė, kad gali pasireikšti šalutinis neramumų valstybės skolos vertybinių popierių rinkoje poveikis. 2013 m. kovo 25 d. euro grupė pasiekė politinį susitarimą su Kipro valdžios institucijomis dėl kertinių makroekonominio koregavimo programos klausimų. Bankų sektorius turi būti restruktūrizuotas ir sumažintas, turi būti paspartintas fiskalinis konsolidavimas, struktūrinės reformos ir privatizavimas. Be to, du didžiausi bankai turi būti rekapitalizuoti išskirtinai tų pačių bankų (t. y. akcininkų, obligacijų turėtojų ir indėlininkų) lėšomis; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgdamos į šiuos labai nepalankius ekonominius ir finansinius sunkumus, Kipro valdžios institucijos oficialiai paprašė finansinės pagalbos – 2012 m. birželio 25 d. kreipėsi paskolos į Europos finansinio stabilumo fondą / Europos stabilumo mechanizmą (ESM), taip pat kreipėsi paskolos į Tarptautinį valiutos fondą (TVF), – kad atkurtų tvarų Kipro ekonomikos augimą, užtikrintų tvarkingai veikiančią bankų sistemą ir apsaugotų Sąjungos ir euro zonos finansinį stabilumą. 2012 m. birželio 27 d. euro grupė paragino Komisiją kartu su Europos Centriniu Banku (ECB), Kipro valdžios institucijas ir TVF susitarti dėl Kipro makroekonominio koregavimo programos, įskaitant jo finansavimo poreikius, ir imtis tinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas dabartinėmis labai sudėtingomis aplinkybėmis, kai kyla grėsmė, kad gali pasireikšti šalutinis neramumų valstybės skolos vertybinių popierių rinkoje poveikis. 2013 m. kovo 25 d. euro grupė pasiekė politinį susitarimą su Kipro valdžios institucijomis dėl kertinių makroekonominio koregavimo programos klausimų. Bankų sektorius turi būti restruktūrizuotas ir sumažintas, turi būti paspartintas fiskalinis konsolidavimas, struktūrinės reformos ir privatizavimas. Be to, du didžiausi bankai turi būti rekapitalizuoti išskirtinai tų pačių bankų (t. y. akcininkų, obligacijų turėtojų ir indėlininkų) lėšomis;

| (6) | šiomis aplinkybėmis Kipras turėtų patvirtinti išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per 3-ejus makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2013 m. antrojo ketvirčio iki 2016 m. pirmojo ketvirčio; |
| --- | --- |

(6)

šiomis aplinkybėmis Kipras turėtų patvirtinti išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per 3-ejus makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2013 m. antrojo ketvirčio iki 2016 m. pirmojo ketvirčio;

| (7) | visapusiškų politikos priemonių paketas turėtų būti skirtas atgauti finansų rinkos pasitikėjimą, atkurti tvirtą makroekonominę pusiausvyrą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jį turėtų sudaryti trys ramsčiai. Pirmasis ramstis turėtų apimti finansų sektoriaus strategiją, grindžiamą šio sektoriaus finansų įstaigų restruktūrizavimu ir mažinimu, taip pat šio sektoriaus priežiūros stiprinimu siekiant spręsti kapitalo ir likvidumo problemas. Antrasis ramstis turėtų apimti plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo, kurio pastangos koncentruojamos laikotarpio pradžioje, strategiją, įgyvendintiną visų pirma taikant einamųjų pirminių išlaidų mažinimo, valdžios sektoriaus pajamų didinimo, viešojo sektoriaus veikimo gerinimo ir fiskalinio konsolidavimo išlaikymo vidutinės trukmės laikotarpiu priemones, kartu kuo labiau mažinant poveikį socialiai remtiniems žmonėms ir toliau sėkmingai naudojant struktūrinius ir kitus Sąjungos fondus. Trečiasis ramstis turėtų apimti plataus užmojo struktūrinių reformų darbotvarkę, kuri skirta konkurencingumui bei tvariam ir subalansuotam augimui remti ir kuria sudaromos sąlygos šalinti makroekonominius disbalansus (visų pirma reformuojant darbo užmokesčio indeksavimo sistemą konsultuojantis su socialiniais partneriais) ir sklandaus rinkų veikimo kliūtis. Remiantis 2013 m. vasario 28 d. politiniu susitarimu dėl Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, turėtų būti išlaikytos jaunimo įsidarbinimo galimybės ir perspektyvos; |
| --- | --- |

(7)

visapusiškų politikos priemonių paketas turėtų būti skirtas atgauti finansų rinkos pasitikėjimą, atkurti tvirtą makroekonominę pusiausvyrą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jį turėtų sudaryti trys ramsčiai. Pirmasis ramstis turėtų apimti finansų sektoriaus strategiją, grindžiamą šio sektoriaus finansų įstaigų restruktūrizavimu ir mažinimu, taip pat šio sektoriaus priežiūros stiprinimu siekiant spręsti kapitalo ir likvidumo problemas. Antrasis ramstis turėtų apimti plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo, kurio pastangos koncentruojamos laikotarpio pradžioje, strategiją, įgyvendintiną visų pirma taikant einamųjų pirminių išlaidų mažinimo, valdžios sektoriaus pajamų didinimo, viešojo sektoriaus veikimo gerinimo ir fiskalinio konsolidavimo išlaikymo vidutinės trukmės laikotarpiu priemones, kartu kuo labiau mažinant poveikį socialiai remtiniems žmonėms ir toliau sėkmingai naudojant struktūrinius ir kitus Sąjungos fondus. Trečiasis ramstis turėtų apimti plataus užmojo struktūrinių reformų darbotvarkę, kuri skirta konkurencingumui bei tvariam ir subalansuotam augimui remti ir kuria sudaromos sąlygos šalinti makroekonominius disbalansus (visų pirma reformuojant darbo užmokesčio indeksavimo sistemą konsultuojantis su socialiniais partneriais) ir sklandaus rinkų veikimo kliūtis. Remiantis 2013 m. vasario 28 d. politiniu susitarimu dėl Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, turėtų būti išlaikytos jaunimo įsidarbinimo galimybės ir perspektyvos;

| (8) | pagal Komisijos tarnybų 2012 m. žiemos nominaliojo BVP augimo prognozės (– 0,5 % 2012 m., – 8,2 % 2013 m., – 2,9 % 2014 m., 2,6 % 2015 m. ir 3,7 % 2016 m.) atnaujinimą, 2012 m. skolos ir BVP santykis būtų 87 %, 2013 m. – 109 %, 2014 m. – 123 %, 2015 m. – 126 % ir 2016 m. – 122 %. Taigi iki 2015 m. skolos ir BVP santykis sparčiai didėtų, tačiau vėliau imtų laipsniškai mažėti ir 2020 m. sumažėtų iki apskaičiuotųjų 105 %. Skolos dinamikai poveikio turi keletas ypatingų operacijų. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. žiemos nominaliojo BVP augimo prognozės atnaujinimą numatyta, kad 2013 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 395 mln. EUR (2,4 % BVP), 2014 m. – 678 mln. EUR (4,3 % BVP), 2015 m. – 344 mln. EUR (2,1 % BVP), o 2016 m. numatomas perviršis – 204 mln. EUR (1,2 % BVP); |
| --- | --- |

(8)

pagal Komisijos tarnybų 2012 m. žiemos nominaliojo BVP augimo prognozės (– 0,5 % 2012 m., – 8,2 % 2013 m., – 2,9 % 2014 m., 2,6 % 2015 m. ir 3,7 % 2016 m.) atnaujinimą, 2012 m. skolos ir BVP santykis būtų 87 %, 2013 m. – 109 %, 2014 m. – 123 %, 2015 m. – 126 % ir 2016 m. – 122 %. Taigi iki 2015 m. skolos ir BVP santykis sparčiai didėtų, tačiau vėliau imtų laipsniškai mažėti ir 2020 m. sumažėtų iki apskaičiuotųjų 105 %. Skolos dinamikai poveikio turi keletas ypatingų operacijų. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. žiemos nominaliojo BVP augimo prognozės atnaujinimą numatyta, kad 2013 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 395 mln. EUR (2,4 % BVP), 2014 m. – 678 mln. EUR (4,3 % BVP), 2015 m. – 344 mln. EUR (2,1 % BVP), o 2016 m. numatomas perviršis – 204 mln. EUR (1,2 % BVP);

| (9) | kad būtų atkurtas Kipro finansinis stabilumas ir, atsižvelgiant į glaudų ryšį, kad būtų išlaikytas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, labai svarbu padidinti ilgalaikį Kipro bankų sektoriaus atsparumą. Esminis Kipro bankų sektoriaus mažinimas ir restruktūrizavimas jau vyksta. Kipro Atstovų Rūmai priėmė teisės aktą, kuriuo nustatoma išsami kredito įstaigų atgaivinimo ir pertvarkymo sistema. Panaudojus tą naują sistemą Kipro bankų sektorius nedelsiant iš esmės sumažintas. Siekiant išlaikyti Kipro bankų sektoriaus likvidumą, įvestos laikinos administracinės priemonės, įskaitant kapitalo kontrolę; |
| --- | --- |

(9)

kad būtų atkurtas Kipro finansinis stabilumas ir, atsižvelgiant į glaudų ryšį, kad būtų išlaikytas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, labai svarbu padidinti ilgalaikį Kipro bankų sektoriaus atsparumą. Esminis Kipro bankų sektoriaus mažinimas ir restruktūrizavimas jau vyksta. Kipro Atstovų Rūmai priėmė teisės aktą, kuriuo nustatoma išsami kredito įstaigų atgaivinimo ir pertvarkymo sistema. Panaudojus tą naują sistemą Kipro bankų sektorius nedelsiant iš esmės sumažintas. Siekiant išlaikyti Kipro bankų sektoriaus likvidumą, įvestos laikinos administracinės priemonės, įskaitant kapitalo kontrolę;

| (10) | įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(10)

įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (11) | Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF, pasitelkusi išvykstamuosius tikrinimus ir reguliarias kas ketvirtį pateikiamas Kipro valdžios institucijų ataskaitas, turėtų reguliariai tikrinti, ar tiksliai įgyvendinama Kipro makroekonominio koregavimo programa; |
| --- | --- |

(11)

Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF, pasitelkusi išvykstamuosius tikrinimus ir reguliarias kas ketvirtį pateikiamas Kipro valdžios institucijų ataskaitas, turėtų reguliariai tikrinti, ar tiksliai įgyvendinama Kipro makroekonominio koregavimo programa;

| (12) | per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse; |
| --- | --- |

(12)

per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse;

| (13) | laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą; |
| --- | --- |

(13)

laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą;

| (14) | bet kokia Kipro gaunama finansinė pagalba jo makroekonominio koregavimo programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą, |
| --- | --- |

(14)

bet kokia Kipro gaunama finansinė pagalba jo makroekonominio koregavimo programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Kad būtų lengviau atkurtas tvarus Kipro ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis stabilumas, Kipras tiksliai įgyvendina makroekonominio koregavimo programą (toliau – programa), kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2 straipsnyje. Programa sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Kipras euro zonos finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas – greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Kipre bei šios šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius tarptautinėse finansų rinkose. Programoje deramai atsižvelgiama į pagal SESV 121, 126, 136 ir 148 straipsnius Kiprui skirtas Tarybos rekomendacijas bei Kipro veiksmus siekiant laikytis šių rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas politikos priemones.

2.   Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF stebi Kipro pažangą įgyvendinant savo programą. Kipras visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis jiems pateikia visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga programai stebėti.

3.   Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF bei su Kipro valdžios institucijomis nagrinėja visus programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių atotrūkį nuo rezultatų (įskaitant užimtumą), neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius sukrėtimus.

Siekdama užtikrinti, kad programa būtų sklandžiai įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai ištaisyti disbalansus, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų.

Komisija reguliariai vertina programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį.

2 straipsnis

1.   Pagrindiniai programos tikslai yra: atkurti Kipro bankų sektoriaus patikimumą, tęsti vykstantį fiskalinį konsolidavimą, įgyvendinti struktūrines reformas konkurencingumui ir tvariam ir subalansuotam augimui skatinti.

2.   Kipras vykdo fiskalinį konsolidavimą, atitinkantį jo įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą, įgyvendindamas nuolatines aukštos kokybės priemones ir kuo labiau mažindamas poveikį socialiai remtiniems žmonėms.

3.   Kipras patvirtina 4–15 dalyse nustatytas priemones.

4.   Kad kuo greičiau sumažintų deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, Kipras yra pasirengęs imtis papildomų konsolidavimo priemonių. Konkrečiai, jei dėl neigiamo makroekonominio poveikio nesurenkamos numatytos pajamos arba socialinės išlaidos yra didesnės, Kipro Vyriausybė yra pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad ir toliau būtų vykdomi programos tikslai, be kita ko, mažinti diskrecines išlaidas kuo labiau mažinant poveikį socialiai remtiniems žmonėms. Per programos vykdymo laikotarpį didesnės, negu numatyta programoje, grynųjų pinigų pajamos, įskaitant bet kokias nenumatytas pajamas, yra kaupiamos arba naudojamos skolai mažinti. Priešingai, pasiekus geresnių, nei numatyta, rezultatų ir jeigu laikoma, kad jie yra ilgalaikiai, gali sumažėti poreikis taikyti papildomas priemones vėlesniais metais.

5.   Kipras ir toliau sėkmingai naudoja struktūrinius ir kitus Sąjungos fondus.

6.   Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau iš esmės reformuoja ir restruktūrizuoja bankų sektorių ir stiprina gyvybingus bankus – atkuria jų kapitalą, sprendžia jų likvidumo problemas ir stiprina jų priežiūrą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:

| a) | užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi neseniai nustatyti laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, elektroninio mokėjimo ir pervedimų į užsienį apribojimai). Tų apribojimų tikslas – taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų išvengta rimtos tiesioginės grėsmės finansiniam stabilumui. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų vidutinės trukmės finansavimas ir kapitalo planai turėtų realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės. Kad ateityje būtų užkirstas kelias per didelei emitentų koncentracijai, turi būti atnaujintos mažiausių likvidumo reikalavimų taisyklės; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi neseniai nustatyti laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, elektroninio mokėjimo ir pervedimų į užsienį apribojimai). Tų apribojimų tikslas – taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų išvengta rimtos tiesioginės grėsmės finansiniam stabilumui. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų vidutinės trukmės finansavimas ir kapitalo planai turėtų realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės. Kad ateityje būtų užkirstas kelias per didelei emitentų koncentracijai, turi būti atnaujintos mažiausių likvidumo reikalavimų taisyklės;

| b) | nustatyti nepriklausomą Kipro banko ir Kipro liaudies banko turto vertinimą ir Kipro liaudies banko operacijas skubiai integruoti į Kipro banko operacijas. Vertinimas atliekamas skubiai, kad būtų galima užbaigti indėlių konvertavimą į nuosavybę Kipro banke; |
| --- | --- |

b)

nustatyti nepriklausomą Kipro banko ir Kipro liaudies banko turto vertinimą ir Kipro liaudies banko operacijas skubiai integruoti į Kipro banko operacijas. Vertinimas atliekamas skubiai, kad būtų galima užbaigti indėlių konvertavimą į nuosavybę Kipro banke;

| c) | priimti būtinus norminius reikalavimus, susijusius su bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklio padidinimu iki 9 % ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

c)

priimti būtinus norminius reikalavimus, susijusius su bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklio padidinimu iki 9 % ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje;

| d) | imtis priemonių, kad būtų kuo labiau sumažintos dėl bankų restruktūrizavimo mokesčių mokėtojams tenkančios išlaidos. Prieš pasinaudodamos valstybės pagalbos priemonėmis, pakankamai kapitalo neturinčios komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos kiek įmanoma padidina savo kapitalą iš privačių šaltinių. Prieš suteikiant tokią valstybės pagalbą, bet kokie restruktūrizavimo planai oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos, turinčios kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras; |
| --- | --- |

d)

imtis priemonių, kad būtų kuo labiau sumažintos dėl bankų restruktūrizavimo mokesčių mokėtojams tenkančios išlaidos. Prieš pasinaudodamos valstybės pagalbos priemonėmis, pakankamai kapitalo neturinčios komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos kiek įmanoma padidina savo kapitalą iš privačių šaltinių. Prieš suteikiant tokią valstybės pagalbą, bet kokie restruktūrizavimo planai oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos, turinčios kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras;

| e) | užtikrinti, kad būtų sukurtas kreditų registras, prireikus būtų peržiūrėta ir pataisyta esama paskolų suteikimo ir valdymo procesų reguliavimo sistema ir būtų priimti teisės aktai, kuriais stiprinamas komercinių bankų valdymas; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad būtų sukurtas kreditų registras, prireikus būtų peržiūrėta ir pataisyta esama paskolų suteikimo ir valdymo procesų reguliavimo sistema ir būtų priimti teisės aktai, kuriais stiprinamas komercinių bankų valdymas;

| f) | stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba susijusioms šalims; |
| --- | --- |

f)

stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba susijusioms šalims;

| g) | maksimaliai padidinti neveiksnių skolų išieškojimą ir mažinti strateginio skolininkų įsipareigojimų nevykdymo paskatas. Be kita ko, sumažinami suvaržymai konfiskuoti užstatą ir užtikrinama tinkama neveiksnių paskolų stebėsena ir valdymas. Kipro centrinis bankas rekomenduoja visas paskolas, kurių mokėjimo terminas baigėsi prieš daugiau kaip 90 dienų, laikyti neveiksniomis; |
| --- | --- |

g)

maksimaliai padidinti neveiksnių skolų išieškojimą ir mažinti strateginio skolininkų įsipareigojimų nevykdymo paskatas. Be kita ko, sumažinami suvaržymai konfiskuoti užstatą ir užtikrinama tinkama neveiksnių paskolų stebėsena ir valdymas. Kipro centrinis bankas rekomenduoja visas paskolas, kurių mokėjimo terminas baigėsi prieš daugiau kaip 90 dienų, laikyti neveiksniomis;

| h) | prilyginti kooperacinių kredito institucijų reguliavimą ir priežiūrą prie komercinių bankų reguliavimo ir priežiūros; |
| --- | --- |

h)

prilyginti kooperacinių kredito institucijų reguliavimą ir priežiūrą prie komercinių bankų reguliavimo ir priežiūros;

| i) | nustatyti kooperacinių kredito įstaigų gyvybingumą ir, konsultuojantis su Komisija, ECB ir TVF, parengti kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus būsimos struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją. Tos strategijos įgyvendinimas turėtų būti baigtas iki 2015 m. vidurio; |
| --- | --- |

i)

nustatyti kooperacinių kredito įstaigų gyvybingumą ir, konsultuojantis su Komisija, ECB ir TVF, parengti kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus būsimos struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją. Tos strategijos įgyvendinimas turėtų būti baigtas iki 2015 m. vidurio;

| j) | padidinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus; |
| --- | --- |

j)

padidinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus;

| k) | toliau stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą ir, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinti visapusišką subjektų (juridinių asmenų ir kitų juridinių struktūrų, kaip antai, fondai) skaidrumą; |
| --- | --- |

k)

toliau stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą ir, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinti visapusišką subjektų (juridinių asmenų ir kitų juridinių struktūrų, kaip antai, fondai) skaidrumą;

| l) | įvesti privalomą priežiūrą, pagrįstą kapitalizavimo lygiais; |
| --- | --- |

l)

įvesti privalomą priežiūrą, pagrįstą kapitalizavimo lygiais;

| m) | integruoti testavimą nepalankiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą ir |
| --- | --- |

m)

integruoti testavimą nepalankiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą ir

| n) | įgyvendinti suvienodintą duomenų pranešimo sistemą bankams ir kredito įstaigoms. |
| --- | --- |

n)

įgyvendinti suvienodintą duomenų pranešimo sistemą bankams ir kredito įstaigoms.

7.   2013 m. Kipro valdžios institucijos tiksliai vykdo 2013 m. Kipro biudžeto įstatymą ir taiko papildomas nuolatines priemones, kurių vertė – mažiausiai 351 mln. EUR (2,1 % BVP). Kipras įgyvendina papildomas konsolidavimo priemones pasitelkdamas teisėkūros ir kitas priemones, prireikus įskaitant 2013 m. biudžeto įstatymo pakeitimą. Kipras patvirtina šias priemones:

| a) | kalbant apie išlaidas, į jo biudžetą įtraukiamas išlaidų būsto programoms sumažinimas mažiausiai 36 mln. EUR, tolesnis laipsniškas viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio mažinimas ir tam tikrų socialinių išmokų racionalizavimas; |
| --- | --- |

a)

kalbant apie išlaidas, į jo biudžetą įtraukiamas išlaidų būsto programoms sumažinimas mažiausiai 36 mln. EUR, tolesnis laipsniškas viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio mažinimas ir tam tikrų socialinių išmokų racionalizavimas;

| b) | kalbant apie pajamas, į papildomas priemones įtraukiamas nekilnojamojo turto mokesčių, įstatymais nustatyto pelno mokesčio tarifo, pajamų iš palūkanų mokesčio tarifo, bankams taikomo mokesčio ir mokesčio už viešąsias paslaugas didinimas; |
| --- | --- |

b)

kalbant apie pajamas, į papildomas priemones įtraukiamas nekilnojamojo turto mokesčių, įstatymais nustatyto pelno mokesčio tarifo, pajamų iš palūkanų mokesčio tarifo, bankams taikomo mokesčio ir mokesčio už viešąsias paslaugas didinimas;

| c) | mokesčio už transporto priemones sistemos reformą, grįsdamas ją ekologiniais principais ir siekdamas gauti papildomų pajamų; |
| --- | --- |

c)

mokesčio už transporto priemones sistemos reformą, grįsdamas ją ekologiniais principais ir siekdamas gauti papildomų pajamų;

| d) | priemones sveikatos priežiūros išlaidoms kontroliuoti ir sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumui gerinti – didina viešųjų ligoninių efektyvumą, konkurencingumą ir išlaidų efektyvumą. Be to, Kipras pradeda taikyti bendro mokėjimo už tam tikras medicinos paslaugas ir vaistus sistemą; ir |
| --- | --- |

d)

priemones sveikatos priežiūros išlaidoms kontroliuoti ir sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumui gerinti – didina viešųjų ligoninių efektyvumą, konkurencingumą ir išlaidų efektyvumą. Be to, Kipras pradeda taikyti bendro mokėjimo už tam tikras medicinos paslaugas ir vaistus sistemą; ir

| e) | visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą. |
| --- | --- |

e)

visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą.

8.   Nuo 2014 m. sausio 1 d. taikomos šios priemonės:

| a) | kalbant apie išlaidas, į biudžetą įtraukiamas: bendrų socialinių pervedimų išlaidų sumažinimas padidinant jų tikslingumą, kad būtų sutaupyta mažiausiai 28,5 mln. EUR; tolesnis viešojo ir bendro viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio mažinimas; mokesčio studentams ir pensininkams už viešojo transporto korteles nustatymas ir struktūrinės švietimo sektoriaus reformos priemonės siekiant sumažinti darbo užmokesčio išlaidas; ir |
| --- | --- |

a)

kalbant apie išlaidas, į biudžetą įtraukiamas: bendrų socialinių pervedimų išlaidų sumažinimas padidinant jų tikslingumą, kad būtų sutaupyta mažiausiai 28,5 mln. EUR; tolesnis viešojo ir bendro viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio mažinimas; mokesčio studentams ir pensininkams už viešojo transporto korteles nustatymas ir struktūrinės švietimo sektoriaus reformos priemonės siekiant sumažinti darbo užmokesčio išlaidas; ir

| b) | kalbant apie pajamas, į 2014 m. biudžetą įtraukiamas: laikinų įmokų nuo viešojo ir privačiojo sektoriaus darbuotojų bruto darbo užmokesčio pratęsimas iki 2016 m. gruodžio 31 d.; PVM didinimas; akcizų didinimas; ir bendrosios socialinio draudimo sistemos įmokų didinimas. |
| --- | --- |

b)

kalbant apie pajamas, į 2014 m. biudžetą įtraukiamas: laikinų įmokų nuo viešojo ir privačiojo sektoriaus darbuotojų bruto darbo užmokesčio pratęsimas iki 2016 m. gruodžio 31 d.; PVM didinimas; akcizų didinimas; ir bendrosios socialinio draudimo sistemos įmokų didinimas.

9.   Siekdamas užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, Kipras vykdo fiskalines struktūrines reformas, apimančias, be kita ko, šias priemones ir rezultatus:

| a) | bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas, kad pensijų sistema būtų tvari ir būtų sprendžiama pensijų pakankamumo problema. Prireikus reformos bus papildomai stiprinamos; |
| --- | --- |

a)

bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas, kad pensijų sistema būtų tvari ir būtų sprendžiama pensijų pakankamumo problema. Prireikus reformos bus papildomai stiprinamos;

| b) | sveikatos išlaidų augimo kontrolę, kad būtų padidintas finansavimo struktūros tvarumas ir viešosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimo veiksmingumas; |
| --- | --- |

b)

sveikatos išlaidų augimo kontrolę, kad būtų padidintas finansavimo struktūros tvarumas ir viešosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimo veiksmingumas;

| c) | viešųjų išlaidų veiksmingumo ir biudžeto sudarymo gerinimą, taikant veiksmingą vidutinės trukmės biudžeto sudarymo sistemą, kuri yra geresnio viešųjų finansų valdymo dalis ir visapusiškai atitinka 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (3) ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytą Briuselyje 2012 m. kovo 2 d.; |
| --- | --- |

c)

viešųjų išlaidų veiksmingumo ir biudžeto sudarymo gerinimą, taikant veiksmingą vidutinės trukmės biudžeto sudarymo sistemą, kuri yra geresnio viešųjų finansų valdymo dalis ir visapusiškai atitinka 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (3) ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytą Briuselyje 2012 m. kovo 2 d.;

| d) | tinkamos teisinės ir institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, pagrįstos geriausia praktika, patvirtinimą; |
| --- | --- |

d)

tinkamos teisinės ir institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, pagrįstos geriausia praktika, patvirtinimą;

| e) | programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, inicijavimą; |
| --- | --- |

e)

programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, inicijavimą;

| f) | išsamaus reformų plano, kuriuo gerinamas mokesčių surinkimo ir administravimo efektyvumas ir veiksmingumas (įskaitant priemones visapusiškam įstatymų ir standartų, reglamentuojančių tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje bei keitimąsi mokesčių informacija, taikymui tinkamu laiku gerinti) parengimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

f)

išsamaus reformų plano, kuriuo gerinamas mokesčių surinkimo ir administravimo efektyvumas ir veiksmingumas (įskaitant priemones visapusiškam įstatymų ir standartų, reglamentuojančių tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje bei keitimąsi mokesčių informacija, taikymui tinkamu laiku gerinti) parengimą ir vykdymą;

| g) | nekilnojamo turto mokesčio tvarkos reformą; |
| --- | --- |

g)

nekilnojamo turto mokesčio tvarkos reformą;

| h) | viešojo administravimo reformą, kad būtų pagerintas jo veikimas ir išlaidų efektyvumas, visų pirma peržiūrint viešosios tarnybos dydį, įdarbinimo sąlygas ir funkcinę organizaciją siekiant užtikrinti veiksmingą valdžios sektoriaus išteklių panaudojimą ir kokybiškų paslaugų teikimą gyventojams; ir |
| --- | --- |

h)

viešojo administravimo reformą, kad būtų pagerintas jo veikimas ir išlaidų efektyvumas, visų pirma peržiūrint viešosios tarnybos dydį, įdarbinimo sąlygas ir funkcinę organizaciją siekiant užtikrinti veiksmingą valdžios sektoriaus išteklių panaudojimą ir kokybiškų paslaugų teikimą gyventojams; ir

| i) | bendrą socialinių išmokų struktūros ir dydžių reformą siekiant veiksmingai panaudoti išteklius ir užtikrinti tinkamą socialinės paramos ir paskatų dirbti pusiausvyrą. |
| --- | --- |

i)

bendrą socialinių išmokų struktūros ir dydžių reformą siekiant veiksmingai panaudoti išteklius ir užtikrinti tinkamą socialinės paramos ir paskatų dirbti pusiausvyrą.

10.   Pasikonsultavęs su socialiniais partneriais, Kipras vykdo darbo užmokesčio indeksavimo sistemos reformą, laikydamasis ekonomikos konkurencingumo gerinimo tikslų ir atspindinčią darbo našumo pokyčius. Planuojama valstybės paramos reforma turėtų užtikrinti, kad socialinė parama būtų minimali apsauga, užtikrinanti minimalias pajamas žmonėms, negalintiems užsitikrinti būtiniausio gyvenimo lygio, tačiau išlaikanti paskatas dirbti. Bet koks minimalaus darbo užmokesčio pokytis turi atitikti ekonominius ir darbo rinkos pokyčius ir turi būti priimamas pasikonsultavus su socialiniais partneriais.

11.   Kipras priima likusius konkrečių sektorių teisės aktų pakeitimus, būtinus, kad būtų visapusiškai įgyvendinta 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (4). Pašalinamos nepagrįstos kliūtys paslaugų rinkose, visų pirma reglamentuojamųjų profesijų srityje. Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos veikimą, taip pat nacionalinių reguliavimo institucijų savarankiškumą ir įgaliojimus.

12.   Ne vėliau kaip 2014 m. pabaigoje Kipras sumažina vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų skaičių iki mažiau negu 2 000 ir laikosi nustatytų pastatų sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminų.

13.   Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje Kipras iš dalies pakeičia įkeisto turto priverstinio pardavimo taisykles ir per trumpiausią pagrįstą laikotarpį sudaro sąlygas vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas.

14.   Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą. Tos iniciatyvos apima 2011–2015 m. turizmo strategijos peržiūrą, pagrįstą tyrimu, kaip pagerinti turizmo sektoriaus verslo modelį, ir išsamią geriausių būdų, kaip užtikrinti pakankamų oro transporto jungčių su Kipru, analizę.

15.   Energetikos srityje Kipras į nacionalinės teisės aktus perkelia ir visapusiškai įgyvendina Trečiąjį energetikos paketą. Be to, parengiamas išsamus plėtros planas Kipro energetikos sektoriui pertvarkyti. Tas planas apima:

| a) | dujoms eksploatuoti reikalingos infrastruktūros diegimo planą; |
| --- | --- |

a)

dujoms eksploatuoti reikalingos infrastruktūros diegimo planą;

| b) | energetikos sektoriaus ir dujų eksporto reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo pagrindus; ir |
| --- | --- |

b)

energetikos sektoriaus ir dujų eksporto reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo pagrindus; ir

| c) | planą nustatyti institucinę angliavandenilių išteklių valdymo sistemą, įskaitant išteklių fondą, kuriam turėtų būti skirtos valstybės lėšos, gaunamos iš dujų eksploatavimo jūroje, kuris turėtų šias lėšas valdyti ir kuris būtų įsteigtas pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią patirtį. |
| --- | --- |

c)

planą nustatyti institucinę angliavandenilių išteklių valdymo sistemą, įskaitant išteklių fondą, kuriam turėtų būti skirtos valstybės lėšos, gaunamos iš dujų eksploatavimo jūroje, kuris turėtų šias lėšas valdyti ir kuris būtų įsteigtas pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią patirtį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. balandžio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. NOONAN

---

(1)  OL L 186, 2010 7 20, p. 30.

1

(2)  OL C 219, 2012 7 24, p. 13.

2

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

3

(4)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

4

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/37

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gegužės 14 d.

kuriuo Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai leidžiama taikyti specialias priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 5 straipsnio

(2013/237/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2011 m. rugsėjo 26 d. ir 2012 m. lapkričio 5 d. Komisijoje užregistruotais raštais iš Čekijos Respublikos ir 2012 m. birželio 8 d. Komisijoje užregistruotu raštu iš Lenkijos Respublikos Čekijos Respublika ir Lenkijos Respublika paprašė leisti taikyti specialias priemones, kuriomis būtų galima nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio, kiek tai susiję su pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų tarp tų dviejų valstybių narių statymu ir priežiūra; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. rugsėjo 26 d. ir 2012 m. lapkričio 5 d. Komisijoje užregistruotais raštais iš Čekijos Respublikos ir 2012 m. birželio 8 d. Komisijoje užregistruotu raštu iš Lenkijos Respublikos Čekijos Respublika ir Lenkijos Respublika paprašė leisti taikyti specialias priemones, kuriomis būtų galima nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio, kiek tai susiję su pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų tarp tų dviejų valstybių narių statymu ir priežiūra;

| (2) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalį 2012 m. gruodžio 5 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Čekijos Respublikos ir Lenkijos Respublikos prašymus. 2012 m. gruodžio 10 d. raštu Komisija pranešė Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai, kad turi visą prašymams įvertinti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalį 2012 m. gruodžio 5 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Čekijos Respublikos ir Lenkijos Respublikos prašymus. 2012 m. gruodžio 10 d. raštu Komisija pranešė Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai, kad turi visą prašymams įvertinti būtiną informaciją;

| (3) | prekių tiekimo ir paslaugų teikimo ir prekių, skirtų I priede išvardytų pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų priežiūrai ir II priede išvardytų pasienio tiltų statybai ir tolesnei priežiūrai, įsigijimo Bendrijos teritorijoje atveju, laikoma, jog tiltai ir bendri kelio ruožai, taip pat ir jų statybos aikštelės, yra išimtinai tik Čekijos Respublikos arba tik Lenkijos Respublikos teritorijoje pagal susitarimą, kurį šios šalys sudarys dėl tiltų statymo ir priežiūros ir bendrų kelio ruožų priežiūros Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje. Jeigu specialios priemonės nebūtų taikomos, reikėtų kiekvienu prekių tiekimo, paslaugų teikimo ar prekių įsigijimo Bendrijos teritorijoje atveju nustatyti, ar apmokestinimo vieta yra Čekijos Respublika, ar Lenkijos Respublika. Darbai, atliekami ant pasienio tiltų ir bendruose kelio ruožuose Čekijos Respublikos teritorijoje, būtų apmokestinti pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) Čekijos Respublikoje, o Lenkijos Respublikos teritorijoje vykdomi darbai – PVM Lenkijos Respublikoje; |
| --- | --- |

(3)

prekių tiekimo ir paslaugų teikimo ir prekių, skirtų I priede išvardytų pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų priežiūrai ir II priede išvardytų pasienio tiltų statybai ir tolesnei priežiūrai, įsigijimo Bendrijos teritorijoje atveju, laikoma, jog tiltai ir bendri kelio ruožai, taip pat ir jų statybos aikštelės, yra išimtinai tik Čekijos Respublikos arba tik Lenkijos Respublikos teritorijoje pagal susitarimą, kurį šios šalys sudarys dėl tiltų statymo ir priežiūros ir bendrų kelio ruožų priežiūros Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje. Jeigu specialios priemonės nebūtų taikomos, reikėtų kiekvienu prekių tiekimo, paslaugų teikimo ar prekių įsigijimo Bendrijos teritorijoje atveju nustatyti, ar apmokestinimo vieta yra Čekijos Respublika, ar Lenkijos Respublika. Darbai, atliekami ant pasienio tiltų ir bendruose kelio ruožuose Čekijos Respublikos teritorijoje, būtų apmokestinti pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) Čekijos Respublikoje, o Lenkijos Respublikos teritorijoje vykdomi darbai – PVM Lenkijos Respublikoje;

| (4) | todėl prašymo leisti taikyti priemones, kuriomis būtų galima nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio tikslas – supaprastinti PVM surinkimo procedūrą, taikomą tų dviejų valstybių narių pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų statybai ir priežiūrai; |
| --- | --- |

(4)

todėl prašymo leisti taikyti priemones, kuriomis būtų galima nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio tikslas – supaprastinti PVM surinkimo procedūrą, taikomą tų dviejų valstybių narių pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų statybai ir priežiūrai;

| (5) | leidžianti nukrypti nuostata galėtų turėti labai nežymios įtakos valstybių narių surenkamų galutinio vartojimo etape mokėtinų mokesčių bendrai sumai ir neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas pridėtinės vertės mokestis |
| --- | --- |

(5)

leidžianti nukrypti nuostata galėtų turėti labai nežymios įtakos valstybių narių surenkamų galutinio vartojimo etape mokėtinų mokesčių bendrai sumai ir neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas pridėtinės vertės mokestis

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Įsigaliojus Čekijos Respublikos ir Lenkijos Respublikos sudarytam susitarimui dėl tiltų ir bendrų kelio ruožų priežiūros Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje, kaip nurodyta šio sprendimo I priede, ir dėl tiltų statybos ir tolesnės priežiūros Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje, kaip nurodyta šio sprendimo II priede, šiuo sprendimu Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai pagal 2 ir 3 straipsnius leidžiama taikyti priemones, kuriomis leidžiama nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio, taikomas tų pasienio tiltų ir bendrų kelio ruožų, kurie iš dalies yra Čekijos Respublikos ir iš dalies Lenkijos Respublikos teritorijoje, statybai ir priežiūrai.

2.   Šis leidimas taip pat taikomas papildomiems tiltams ir bendriems kelio ruožams, kurie patenka į susitarimo, minimo 1 dalyje, taikymo sritį pasikeičiant diplomatinėmis notomis. Apie tai pranešama PVM komitetui, įsteigtam pagal Direktyvos 2006/112/EB 398 straipsnį.

2 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio, laikoma, kad pasienio tiltai ir bendri kelio ruožai, už kurių statybą ir priežiūrą atsakinga Čekijos Respublika, ir prireikus atitinkamos statybos aikštelės, jei jų dalis yra Lenkijos Respublikos teritorijoje, yra Čekijos Respublikos teritorijos dalis prekių tiekimo ir paslaugų teikimo ir prekių, skirtų šių tiltų ir bendrų kelio ruožų statybai ir priežiūrai, įsigijimo Bendrijos teritorijoje tikslais.

3 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 5 straipsnio, laikoma, kad pasienio tiltai ir bendri kelio ruožai, už kurių statybą ir priežiūrą atsakinga Lenkijos Respublika, ir prireikus atitinkamos statybos aikštelės, jei jų dalis yra Čekijos Respublikos teritorijoje, yra Lenkijos Respublikos teritorijos dalis prekių tiekimo ir paslaugų teikimo ir prekių, skirtų šių tiltų ir bendrų kelio ruožų statybai ir priežiūrai, įsigijimo Bendrijos teritorijoje tikslais.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja paskelbimo apie jį dieną.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai ir Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. NOONAN

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

---

I PRIEDAS

Čekijos Respublika yra atsakinga už šių tiltų ir bendrų kelio ruožų priežiūrą Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje:

| 1) | tiltą per Alėckos upelį tarp Jasnovicių ir Bukoveco I pasienio ruože tarp 12/6 ir I/13 riboženklių; |
| --- | --- |

1)

tiltą per Alėckos upelį tarp Jasnovicių ir Bukoveco I pasienio ruože tarp 12/6 ir I/13 riboženklių;

| 2) | tiltą („Laisvės“) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože tarp I/86 ir 86/1 riboženklių; |
| --- | --- |

2)

tiltą („Laisvės“) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože tarp I/86 ir 86/1 riboženklių;

| 3) | tiltą („Draugystės“) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože tarp 87/2 ir I/88 riboženklių; |
| --- | --- |

3)

tiltą („Draugystės“) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože tarp 87/2 ir I/88 riboženklių;

| 4) | tiltą per Piotruvkos (Petrūvkos) upelį tarp Golkovicių ir Zavados I pasienio ruože tarp I/156 ir 156/1 riboženklių; |
| --- | --- |

4)

tiltą per Piotruvkos (Petrūvkos) upelį tarp Golkovicių ir Zavados I pasienio ruože tarp I/156 ir 156/1 riboženklių;

| 5) | tiltą (betoninę seno tilto konstrukciją) per Odros (Oderio) upę tarp Chalupkų ir Bohumyno II pasienio ruože tarp 7/4 ir 7/5 riboženklių; |
| --- | --- |

5)

tiltą (betoninę seno tilto konstrukciją) per Odros (Oderio) upę tarp Chalupkų ir Bohumyno II pasienio ruože tarp 7/4 ir 7/5 riboženklių;

| 6) | tiltą (naują tiltą) per Odros (Oderio) upę tarp Chalupkų ir Bohumyno II pasienio ruože tarp 8/1 ir 8/2 riboženklių; |
| --- | --- |

6)

tiltą (naują tiltą) per Odros (Oderio) upę tarp Chalupkų ir Bohumyno II pasienio ruože tarp 8/1 ir 8/2 riboženklių;

| 7) | tiltą per Opavos upę tarp Vechovicių ir Vavrovicių II pasienio ruože tarp 71/4 ir II/72 riboženklių; |
| --- | --- |

7)

tiltą per Opavos upę tarp Vechovicių ir Vavrovicių II pasienio ruože tarp 71/4 ir II/72 riboženklių;

| 8) | tiltą per Opavos upę tarp Džeškovicių ir Držkovcų II pasienio ruože tarp 74/1 ir 74/2 riboženklių; |
| --- | --- |

8)

tiltą per Opavos upę tarp Džeškovicių ir Držkovcų II pasienio ruože tarp 74/1 ir 74/2 riboženklių;

| 9) | tiltą per Opavos upę tarp Branicių ir Ūvalno II pasienio ruože tarp 85/4 ir 85/5 riboženklių; |
| --- | --- |

9)

tiltą per Opavos upę tarp Branicių ir Ūvalno II pasienio ruože tarp 85/4 ir 85/5 riboženklių;

| 10) | tiltą per Opavicos (Opavicės) upę tarp Krasne Polės ir Krnovo miesto Krasne Loučkų rajono II pasienio ruože tarp 97/11 ir II/98 riboženklių; |
| --- | --- |

10)

tiltą per Opavicos (Opavicės) upę tarp Krasne Polės ir Krnovo miesto Krasne Loučkų rajono II pasienio ruože tarp 97/11 ir II/98 riboženklių;

| 11) | tiltą per Opavicos (Opavicės) upę tarp Lenarcicių ir Linhartovo II pasienio ruože tarp 99/8 ir 99/9 riboženklių; |
| --- | --- |

11)

tiltą per Opavicos (Opavicės) upę tarp Lenarcicių ir Linhartovo II pasienio ruože tarp 99/8 ir 99/9 riboženklių;

| 12) | tiltą per Olesnicos (Olešnicės) upelį tarp Podlesės ir Ondržejovicių (šalia sporto aikštės) II pasienio ruože tarp 155/3a ir 155/3b riboženklių; |
| --- | --- |

12)

tiltą per Olesnicos (Olešnicės) upelį tarp Podlesės ir Ondržejovicių (šalia sporto aikštės) II pasienio ruože tarp 155/3a ir 155/3b riboženklių;

| 13) | tiltą per Olesnicos (Olešnicės) upelį tarp Podlesės ir Ondržejovicių (šalia sankirtos su keliu į Reivyzą) II pasienio ruože tarp 155/9 ir 155/10 riboženklių; |
| --- | --- |

13)

tiltą per Olesnicos (Olešnicės) upelį tarp Podlesės ir Ondržejovicių (šalia sankirtos su keliu į Reivyzą) II pasienio ruože tarp 155/9 ir 155/10 riboženklių;

| 14) | tiltą per Olesnicos (Olešnicės) upelį tarp Podlesės ir Ondržejovicių (šalia Ondržejovicių mašinų gamyklos) II pasienio ruože tarp 157/8 ir II/158a riboženklių; |
| --- | --- |

14)

tiltą per Olesnicos (Olešnicės) upelį tarp Podlesės ir Ondržejovicių (šalia Ondržejovicių mašinų gamyklos) II pasienio ruože tarp 157/8 ir II/158a riboženklių;

| 15) | tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Nemojuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose III pasienio ruože tarp III/102 ir III/103 riboženklių; |
| --- | --- |

15)

tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Nemojuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose III pasienio ruože tarp III/102 ir III/103 riboženklių;

| 16) | tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Mostovicių ir Orlicke Zahoržio III pasienio ruože tarp III/113 ir III/114 riboženklių; |
| --- | --- |

16)

tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Mostovicių ir Orlicke Zahoržio III pasienio ruože tarp III/113 ir III/114 riboženklių;

| 17) | tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Liasuvkos ir Orlicke Zahoržio Bedržichovkos kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp 117/8 ir III/118 riboženklių; |
| --- | --- |

17)

tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Liasuvkos ir Orlicke Zahoržio Bedržichovkos kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp 117/8 ir III/118 riboženklių;

| 18) | tiltą per Lubotos (Oldržichovo) upelį tarp Kopačuvo ir Pasienio Oldržichovo IV pasienio ruože tarp IV/144 ir 144/1 riboženklių; |
| --- | --- |

18)

tiltą per Lubotos (Oldržichovo) upelį tarp Kopačuvo ir Pasienio Oldržichovo IV pasienio ruože tarp IV/144 ir 144/1 riboženklių;

| 19) | tiltą per Lubotos (Oldržichovo) upelį tarp Porajuvo ir Hradeko prie Nisos IV pasienio ruože tarp 145/16 ir IV/146 riboženklių; |
| --- | --- |

19)

tiltą per Lubotos (Oldržichovo) upelį tarp Porajuvo ir Hradeko prie Nisos IV pasienio ruože tarp 145/16 ir IV/146 riboženklių;

| 20) | kelią tarp Aukštutinės Lešnos ir Kalnų Lištnos I pasienio ruože tarp I/60 ir 60/3a, 60/3b riboženklių (0,333 km kelio atkarpa); |
| --- | --- |

20)

kelią tarp Aukštutinės Lešnos ir Kalnų Lištnos I pasienio ruože tarp I/60 ir 60/3a, 60/3b riboženklių (0,333 km kelio atkarpa);

| 21) | kelią tarp Chalupkų ir Šilheržovicių II pasienio ruože tarp 11/4a, 11/4b ir II/12 riboženklių (0,671 km kelio atkarpa); |
| --- | --- |

21)

kelią tarp Chalupkų ir Šilheržovicių II pasienio ruože tarp 11/4a, 11/4b ir II/12 riboženklių (0,671 km kelio atkarpa);

| 22) | kelią tarp Kopačuvo ir Pasienio Oldržichovo IV pasienio ruože tarp IV/142 ir 142/14a, 142/14b riboženklių (0,867 km kelio atkarpa). |
| --- | --- |

22)

kelią tarp Kopačuvo ir Pasienio Oldržichovo IV pasienio ruože tarp IV/142 ir 142/14a, 142/14b riboženklių (0,867 km kelio atkarpa).

Lenkijos Respublika yra atsakinga už šių tiltų ir bendrų kelio ruožų priežiūrą Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje:

| 1) | tiltą per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Chotebuzo I pasienio ruože tarp 91/3 ir 91/4 riboženklių; |
| --- | --- |

1)

tiltą per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Chotebuzo I pasienio ruože tarp 91/3 ir 91/4 riboženklių;

| 2) | tiltą (plieninę seno tilto konstrukciją) per Odros (Oderio) upę tarp Chalupkų ir Bohumyno II pasienio ruože tarp 7/4 ir 7/5 riboženklių; |
| --- | --- |

2)

tiltą (plieninę seno tilto konstrukciją) per Odros (Oderio) upę tarp Chalupkų ir Bohumyno II pasienio ruože tarp 7/4 ir 7/5 riboženklių;

| 3) | tiltą per Strachovicių upelį tarp Kšanovicių ir Rohovo II pasienio ruože tarp 35/12 ir 35/13 riboženklių; |
| --- | --- |

3)

tiltą per Strachovicių upelį tarp Kšanovicių ir Rohovo II pasienio ruože tarp 35/12 ir 35/13 riboženklių;

| 4) | tiltą per Opavos upę tarp Boboliuškų ir Skrochovicių II pasienio ruože tarp 81/8 ir 81/9 riboženklių; |
| --- | --- |

4)

tiltą per Opavos upę tarp Boboliuškų ir Skrochovicių II pasienio ruože tarp 81/8 ir 81/9 riboženklių;

| 5) | tiltą per Opavicos (Opavicės) upę tarp Chomionžos ir Chomyžo II pasienio ruože tarp II/96 ir 96/1 riboženklių; |
| --- | --- |

5)

tiltą per Opavicos (Opavicės) upę tarp Chomionžos ir Chomyžo II pasienio ruože tarp II/96 ir 96/1 riboženklių;

| 6) | tiltą per Velkio (Hrozovos) upelį tarp Pelgžymuvo ir Pelhržimovų II pasienio ruože tarp 108/2 ir 108/3 riboženklių; |
| --- | --- |

6)

tiltą per Velkio (Hrozovos) upelį tarp Pelgžymuvo ir Pelhržimovų II pasienio ruože tarp 108/2 ir 108/3 riboženklių;

| 7) | tiltą per Cekleco (Hrozovos) upelį tarp Ruvno ir Silezijos Rodulticių II pasienio ruože tarp 110/7 ir 110/8 riboženklių; |
| --- | --- |

7)

tiltą per Cekleco (Hrozovos) upelį tarp Ruvno ir Silezijos Rodulticių II pasienio ruože tarp 110/7 ir 110/8 riboženklių;

| 8) | tiltą (pralaidą) per Pasienio upelį tarp Tšebinos ir Bartultovicių II pasienio ruože tarp II/135 ir 135/1 riboženklių; |
| --- | --- |

8)

tiltą (pralaidą) per Pasienio upelį tarp Tšebinos ir Bartultovicių II pasienio ruože tarp II/135 ir 135/1 riboženklių;

| 9) | tiltą (pralaidą) per Lužicos upelį tarp Černiava Zdrujaus ir Nove Mesto prie Smrko IV pasienio ruože tarp 66/23 ir IV/67 riboženklių; |
| --- | --- |

9)

tiltą (pralaidą) per Lužicos upelį tarp Černiava Zdrujaus ir Nove Mesto prie Smrko IV pasienio ruože tarp 66/23 ir IV/67 riboženklių;

| 10) | kelią tarp Puncuvo ir Koikovicių prie Tršineco I pasienio ruože tarp I/65a, I/65b ir I/67a, I/67b (0,968 km kelio atkarpa); |
| --- | --- |

10)

kelią tarp Puncuvo ir Koikovicių prie Tršineco I pasienio ruože tarp I/65a, I/65b ir I/67a, I/67b (0,968 km kelio atkarpa);

| 11) | kelią tarp Chalupkų/Rudyšvaldo ir Šilheržovicių II pasienio ruože tarp II/12 ir 12/8 riboženklių (0,917 km kelio atkarpa). |
| --- | --- |

11)

kelią tarp Chalupkų/Rudyšvaldo ir Šilheržovicių II pasienio ruože tarp II/12 ir 12/8 riboženklių (0,917 km kelio atkarpa).

Tiltų ir bendrų kelio ruožų vietas žyminčių riboženklių numeriai atitinka sienos nustatymo dokumentus, parengtus pagal 1995 m. sausio 17 d. Prahoje pasirašyto Lenkijos Respublikos ir Čekijos Respublikos susitarimo dėl bendros valstybinės sienos 10 straipsnio 4 dalį.

---

II PRIEDAS

Čekijos Respublika yra atsakinga už šių tiltų statybą ir tolesnę priežiūrą Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje:

| 1) | tiltą (sportinį pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože tarp I/85 ir 84/4 riboženklių; |
| --- | --- |

1)

tiltą (sportinį pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože tarp I/85 ir 84/4 riboženklių;

| 2) | tiltą (pėsčiųjų tiltą šalia geležinkelių tilto) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože ties 88/7 riboženkliu; |
| --- | --- |

2)

tiltą (pėsčiųjų tiltą šalia geležinkelių tilto) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože ties 88/7 riboženkliu;

| 3) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Olzos ir Bohumyno miesto Kopitovo rajono I pasienio ruože tarp I/182 ir 182/1 riboženklių; |
| --- | --- |

3)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Olzos ir Bohumyno miesto Kopitovo rajono I pasienio ruože tarp I/182 ir 182/1 riboženklių;

| 4) | tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Nemojuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose III pasienio ruože ties 101/32 riboženkliu; |
| --- | --- |

4)

tiltą per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Nemojuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose III pasienio ruože ties 101/32 riboženkliu;

| 5) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Poniatuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Neratavo kadastriniame rajone III pasienio ruože ties III/106 riboženkliu; |
| --- | --- |

5)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Poniatuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Neratavo kadastriniame rajone III pasienio ruože ties III/106 riboženkliu;

| 6) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Rudavos ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Podlesės kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp 107/9 ir 107/10 riboženkliais. |
| --- | --- |

6)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Rudavos ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Podlesės kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp 107/9 ir 107/10 riboženkliais.

Lenkijos Respublika atsakinga už šių tiltų statybą ir tolesnę priežiūrą Čekijos ir Lenkijos valstybiniame pasienyje:

| 1) | tiltą („Europos“ pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože ties I/87 riboženkliu; |
| --- | --- |

1)

tiltą („Europos“ pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Cešyno ir Česky Tešyno I pasienio ruože ties I/87 riboženkliu;

| 2) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Hažliacho-Pogvidzuvo ir Karvinos miesto Loukų prie Olšės rajono I pasienio ruože tarp 98/6 ir I/99 riboženklių; |
| --- | --- |

2)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Olzos (Olšės) upę tarp Hažliacho-Pogvidzuvo ir Karvinos miesto Loukų prie Olšės rajono I pasienio ruože tarp 98/6 ir I/99 riboženklių;

| 3) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Opavicos (Opavicės) upę tarp Chomionžos ir Chomyžo II pasienio ruože tarp 95/2 ir 95/3 riboženklių; |
| --- | --- |

3)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Opavicos (Opavicės) upę tarp Chomionžos ir Chomyžo II pasienio ruože tarp 95/2 ir 95/3 riboženklių;

| 4) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Nemojuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Aukštutinės Orlicės kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp III/104 ir 104/1 riboženklių; |
| --- | --- |

4)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Nemojuvo ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Aukštutinės Orlicės kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp III/104 ir 104/1 riboženklių;

| 5) | tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Rudavos ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Nova Vesės kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp 108/2 ir 108/3 riboženklių. |
| --- | --- |

5)

tiltą (pėsčiųjų tiltą) per Orlicos (Divoka Orlicės) upę tarp Rudavos ir Bartošovicių Orlicės kalnuose Nova Vesės kadastriniame rajone III pasienio ruože tarp 108/2 ir 108/3 riboženklių.

Tiltų vietas žyminčių riboženklių numeriai atitinka sienos nustatymo dokumentus, parengtus pagal 1995 m. sausio 17 d. Prahoje pasirašyto Lenkijos Respublikos ir Čekijos Respublikos susitarimo dėl bendros valstybinės sienos 10 straipsnio 4 dalį.

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/42

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. gegužės 21 d.

kuriuo skiriami Regionų komiteto keturi Jungtinei Karalystei atstovaujantys nariai ir trys Jungtinei Karalystei atstovaujantys pakaitiniai nariai

(2013/238/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Jungtinės Karalystės Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Amanda BYRNE, Christine CHAPMAN, Flo CLUCAS ir Roger KNOX kadencijai tapo laisvos keturios Regionų komiteto narių vietos. Pasibaigus Peter MOORE ir Sandy PARK kadencijai tapo laisvos 2 Regionų komiteto pakaitinių narių vietos. Paula BAKER paskyrus Regionų komiteto nare tampa laisva viena pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Amanda BYRNE, Christine CHAPMAN, Flo CLUCAS ir Roger KNOX kadencijai tapo laisvos keturios Regionų komiteto narių vietos. Pasibaigus Peter MOORE ir Sandy PARK kadencijai tapo laisvos 2 Regionų komiteto pakaitinių narių vietos. Paula BAKER paskyrus Regionų komiteto nare tampa laisva viena pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

| a) | nariais:






  — | Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales, |
| --- | --- | --- |

a)

nariais:

—

Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales,

| — | Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council, |
| --- | --- |

—

Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council,

| — | Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council, |
| --- | --- |

—

Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council,

| — | Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council |
| --- | --- |

—

Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council

ir

| b) | pakaitiniais nariais:






  — | Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council, |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

—

Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council,

| — | Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council, |
| --- | --- |

—

Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council,

| — | Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council. |
| --- | --- |

—

Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. GILMORE

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/43

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. gegužės 21 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Estijai atstovaujantis pakaitinis narys

(2013/239/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Estijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Andres JAADLA kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Andres JAADLA kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

| — | Mihkel JUHKAMI, pirmininkas, Rakverės miesto taryba. |
| --- | --- |

—

Mihkel JUHKAMI, pirmininkas, Rakverės miesto taryba.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. GILMORE

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/44

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/240/BUSP

2013 m. gegužės 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/279/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. gegužės 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/279/BUSP (1), kuriuo EUPOL AFGHANISTAN pratęsta trejų metų laikotarpiui iki 2013 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. gegužės 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/279/BUSP (1), kuriuo EUPOL AFGHANISTAN pratęsta trejų metų laikotarpiui iki 2013 m. gegužės 31 d.;

| (2) | atsižvelgiant į 2012 m. atliktoje strateginėje apžvalgoje ir vėliau patikslintame operacijos plane (toliau – OPLAN) išdėstytas rekomendacijas, EUPOL AFGHANISTAN turėtų būti pratęsta iki 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į 2012 m. atliktoje strateginėje apžvalgoje ir vėliau patikslintame operacijos plane (toliau – OPLAN) išdėstytas rekomendacijas, EUPOL AFGHANISTAN turėtų būti pratęsta iki 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | EUPOL AFGHANISTAN bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus; |
| --- | --- |

(3)

EUPOL AFGHANISTAN bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus;

| (4) | todėl Sprendimas 2010/279/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2010/279/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2010/279/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Europos Sąjungos policijos misija Afganistane (toliau – EUPOL AFGHANISTAN arba misija), įkurta Bendraisiais veiksmais 2007/369/BUSP, pratęsiama nuo 2010 m. gegužės 31 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Europos Sąjungos policijos misija Afganistane (toliau – EUPOL AFGHANISTAN arba misija), įkurta Bendraisiais veiksmais 2007/369/BUSP, pratęsiama nuo 2010 m. gegužės 31 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.“;

| 2) | 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Siekdama 2 straipsnyje išdėstytų tikslų EUPOL AFGHANISTAN:






  a) | padeda Afganistano Vyriausybei daryti pažangą vykdant Vidaus reikalų ministerijos institucinę reformą ir kuriant bei nuosekliai įgyvendinant tvarių ir veiksmingų civilinių viešosios tvarkos palaikymo priemonių politikos sritis ir strategiją, visų pirma susijusias su Afganistano civiline policija ir Afganistano kriminalistine policija; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Siekdama 2 straipsnyje išdėstytų tikslų EUPOL AFGHANISTAN:

a)

padeda Afganistano Vyriausybei daryti pažangą vykdant Vidaus reikalų ministerijos institucinę reformą ir kuriant bei nuosekliai įgyvendinant tvarių ir veiksmingų civilinių viešosios tvarkos palaikymo priemonių politikos sritis ir strategiją, visų pirma susijusias su Afganistano civiline policija ir Afganistano kriminalistine policija;

| b) | padeda Afganistano Vyriausybei toliau didinti Afganistano nacionalinės policijos (ANP) profesionalumą, visų pirma remiant mokymo infrastruktūros kūrimą ir stiprinant Afganistano gebėjimus rengti ir vykdyti mokymus; |
| --- | --- |

b)

padeda Afganistano Vyriausybei toliau didinti Afganistano nacionalinės policijos (ANP) profesionalumą, visų pirma remiant mokymo infrastruktūros kūrimą ir stiprinant Afganistano gebėjimus rengti ir vykdyti mokymus;

| c) | remia Afganistano valdžios institucijų pastangas toliau plėtoti policijos ir platesnių teisinės valstybės principų sąsajas bei užtikrina atitinkamą bendradarbiavimą su platesne baudžiamojo teisingumo sistema; |
| --- | --- |

c)

remia Afganistano valdžios institucijų pastangas toliau plėtoti policijos ir platesnių teisinės valstybės principų sąsajas bei užtikrina atitinkamą bendradarbiavimą su platesne baudžiamojo teisingumo sistema;

| d) | gerina tarptautinių subjektų veiklos nuoseklumą ir koordinavimą ir tęsia darbą policijos reformos strategijos rengimo srityje, ypač per Tarptautinę policijos koordinavimo tarybą (toliau – TPKT), glaudžiai bendradarbiaudama su tarptautine bendruomene ir nuolat bendradarbiaudama su pagrindiniais partneriais, įskaitant NATO vadovaujamas Tarptautinės saugumo paramos pajėgas (ISAF) ir NATO mokymo misiją bei kitus paramos teikėjus. |
| --- | --- |

d)

gerina tarptautinių subjektų veiklos nuoseklumą ir koordinavimą ir tęsia darbą policijos reformos strategijos rengimo srityje, ypač per Tarptautinę policijos koordinavimo tarybą (toliau – TPKT), glaudžiai bendradarbiaudama su tarptautine bendruomene ir nuolat bendradarbiaudama su pagrindiniais partneriais, įskaitant NATO vadovaujamas Tarptautinės saugumo paramos pajėgas (ISAF) ir NATO mokymo misiją bei kitus paramos teikėjus.

Šios užduotys toliau plėtojamos operacijos plane (toliau – OPLAN). Misija vykdo savo užduotis, be kita ko, vykdydama stebėseną, patardama, konsultuodama ir mokydama.“;

| 3) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  Misijos struktūra
  1.   Misijos būstinė yra Kabule. Misiją sudaro:






  i) | misijos vadovas ir jo biuras, įskaitant vyresnįjį už misijos saugumą atsakingą pareigūną; |
| --- | --- | --- |

3)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Misijos struktūra

1.   Misijos būstinė yra Kabule. Misiją sudaro:

i)

misijos vadovas ir jo biuras, įskaitant vyresnįjį už misijos saugumą atsakingą pareigūną;

| ii) | policijos padalinys; |
| --- | --- |

ii)

policijos padalinys;

| iii) | už teisinės valstybės klausimus atsakingas padalinys; |
| --- | --- |

iii)

už teisinės valstybės klausimus atsakingas padalinys;

| iv) | mokymo padalinys; |
| --- | --- |

iv)

mokymo padalinys;

| v) | karo lauko padalinys; |
| --- | --- |

v)

karo lauko padalinys;

| vi) | misijos paramos padalinys; |
| --- | --- |

vi)

misijos paramos padalinys;

| vii) | prireikus, biurai vietose už Kabulo ribų; |
| --- | --- |

vii)

prireikus, biurai vietose už Kabulo ribų;

| viii) | paramos padalinys Briuselyje. |
| --- | --- |

viii)

paramos padalinys Briuselyje.

2.   Misijos personalas dislokuojamas centriniu, regionų ir provincijų lygiais, ir prireikus įgyvendindamas įgaliojimus gali dirbti rajonų lygiu, atsižvelgiant į saugumo įvertinimą ir kai yra tam reikalingi veiksniai, pvz., atitinkama logistinė parama ir saugumo priemonės. Su ISAF ir regioninėms vadavietėms bei provincijų atstatymo grupėms vadovaujančiomis šalimis sudaromi techniniai susitarimai dėl keitimosi informacija, medicininės, saugumo ir logistinės paramos, įskaitant regioninių vadaviečių ir provincijų atstatymo grupių patalpas.

3.   Be to, tam tikra misijos personalo dalis prireikus dislokuojama siekiant gerinti strateginį veiklos koordinavimą policijos reformos srityje Afganistane, ir visų pirma TPKT sekretoriate Kabule.“;

| 4) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:
  „11 straipsnis
  Saugumas
  1.   Civilinis operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina jų tinkamą bei veiksmingą įgyvendinimą EUPOL AFGHANISTAN tikslu pagal 5 straipsnį.
  2.   Misijos vadovas yra atsakingas už operacijos saugumą ir užtikrinimą, kad būtų įvykdyti operacijai taikytini būtiniausi saugumo reikalavimai pagal Sąjungos politiką dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.
  3.   Misijos vadovui padeda vyresnysis už misijos saugumą atsakingas pareigūnas, kuris yra atskaitingas misijos vadovui ir taip pat palaiko glaudžius darbinius santykius su Europos išorės veiksmų tarnyba.
  4.   Misijos vadovas misijos buvimo vietose provincijų ir regionų lygiu skiria už saugumą atsakingus pareigūnus, kurie, prižiūrimi vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno, atsako už atitinkamų misijos dalių visų saugumo aspektų kasdienį administravimą.
  5.   EUPOL AFGHANISTAN personalo nariai, prieš pradėdami vykdyti pareigas, dalyvauja privalomame mokyme saugumo klausimais, vadovaujantis OPLAN. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, organizuojamuose vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno.
  6.   Misijos vadovas užtikrina ES įslaptintos informacijos apsaugą pagal 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimą 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2). |
| --- | --- |

4)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Saugumas

1.   Civilinis operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina jų tinkamą bei veiksmingą įgyvendinimą EUPOL AFGHANISTAN tikslu pagal 5 straipsnį.

2.   Misijos vadovas yra atsakingas už operacijos saugumą ir užtikrinimą, kad būtų įvykdyti operacijai taikytini būtiniausi saugumo reikalavimai pagal Sąjungos politiką dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.

3.   Misijos vadovui padeda vyresnysis už misijos saugumą atsakingas pareigūnas, kuris yra atskaitingas misijos vadovui ir taip pat palaiko glaudžius darbinius santykius su Europos išorės veiksmų tarnyba.

4.   Misijos vadovas misijos buvimo vietose provincijų ir regionų lygiu skiria už saugumą atsakingus pareigūnus, kurie, prižiūrimi vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno, atsako už atitinkamų misijos dalių visų saugumo aspektų kasdienį administravimą.

5.   EUPOL AFGHANISTAN personalo nariai, prieš pradėdami vykdyti pareigas, dalyvauja privalomame mokyme saugumo klausimais, vadovaujantis OPLAN. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, organizuojamuose vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno.

6.   Misijos vadovas užtikrina ES įslaptintos informacijos apsaugą pagal 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimą 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2).

| 5) | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2010 m. gegužės 31 d.–2011 m. liepos 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 54 600 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2011 m. rugpjūčio 1 d.–2012 m. liepos 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 60 500 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2012 m. rugpjūčio 1 d.–2013 m. gegužės 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 56 870 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2013 m. birželio 1 d.–2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 108 050 000 EUR.“; |
| --- | --- |

5)

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2010 m. gegužės 31 d.–2011 m. liepos 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 54 600 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2011 m. rugpjūčio 1 d.–2012 m. liepos 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 60 500 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2012 m. rugpjūčio 1 d.–2013 m. gegužės 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 56 870 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN 2013 m. birželio 1 d.–2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, padengti, yra 108 050 000 EUR.“;

| 6) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:
  „14 straipsnis
  Informacijos teikimas
  1.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti NATO/ISAF įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Siekiant palengvinti šį procesą, sudaromi vietiniai techniniai susitarimai.
  2.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, atitinkamais atvejais ir pagal misijos reikmes, teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms iki „CONFIDENTIEL UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais.
  3.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, atitinkamais atvejais ir pagal misijos veiklos reikmes, teikti UNAMA iki „RESTREINT UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Šiuo tikslu sudaromi vietiniai susitarimai.
  4.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, atsiradus konkrečioms ir neatidėliotinoms veiklos reikmėms, vyriausiajam įgaliotiniui taip pat leidžiama teikti priimančiajai valstybei iki „RESTREINT UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Šiuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir priimančiosios valstybės kompetentingų valdžios institucijų susitarimai.
  5.   Vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms ES neįslaptintus dokumentus, susijusius su Tarybos svarstymais dėl misijos, kuriems taikomas profesinės paslapties reikalavimas pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 1 dalį (3).
  6.   Vyriausiasis įgaliotinis 1, 2, 3 ir 5 dalyse nurodytus įgaliojimus ir kompetenciją sudaryti 4 dalyje nurodytus susitarimus gali suteikti asmenims, kurie yra jam pavaldūs, civiliniam operacijos vadui ir (arba) misijos vadovui. |
| --- | --- |

6)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Informacijos teikimas

1.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti NATO/ISAF įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Siekiant palengvinti šį procesą, sudaromi vietiniai techniniai susitarimai.

2.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, atitinkamais atvejais ir pagal misijos reikmes, teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms iki „CONFIDENTIEL UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais.

3.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, atitinkamais atvejais ir pagal misijos veiklos reikmes, teikti UNAMA iki „RESTREINT UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Šiuo tikslu sudaromi vietiniai susitarimai.

4.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, atsiradus konkrečioms ir neatidėliotinoms veiklos reikmėms, vyriausiajam įgaliotiniui taip pat leidžiama teikti priimančiajai valstybei iki „RESTREINT UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Šiuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir priimančiosios valstybės kompetentingų valdžios institucijų susitarimai.

5.   Vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms ES neįslaptintus dokumentus, susijusius su Tarybos svarstymais dėl misijos, kuriems taikomas profesinės paslapties reikalavimas pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 1 dalį (3).

6.   Vyriausiasis įgaliotinis 1, 2, 3 ir 5 dalyse nurodytus įgaliojimus ir kompetenciją sudaryti 4 dalyje nurodytus susitarimus gali suteikti asmenims, kurie yra jam pavaldūs, civiliniam operacijos vadui ir (arba) misijos vadovui.

| 7) | 17 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Jis taikomas nuo 2010 m. gegužės 31 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

7)

17 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis taikomas nuo 2010 m. gegužės 31 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  OL L 123, 2010 5 19, p. 4.

1

(2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 17.“;

2

(3)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).“;

3

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/47

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/241/BUSP

2013 m. gegužės 27 d.

kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (1), EULEX KOSOVO

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2008 m. vasario 4 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (2); |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 4 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (2);

| (2) | 2012 m. birželio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/291/BUSP (3), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP ir EULEX KOSOVO galiojimo terminas pratęsiamas iki 2014 m. birželio 14 d.; |
| --- | --- |

(2)

2012 m. birželio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/291/BUSP (3), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP ir EULEX KOSOVO galiojimo terminas pratęsiamas iki 2014 m. birželio 14 d.;

| (3) | orientacinė finansavimo suma numatyta laikotarpiui iki 2013 m. birželio 14 d. Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų nustatyta nauja orientacinė finansavimo suma, numatyta laikotarpiui nuo 2013 m. birželio 15 d. iki 2014 m. birželio 14 d.; |
| --- | --- |

(3)

orientacinė finansavimo suma numatyta laikotarpiui iki 2013 m. birželio 14 d. Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų nustatyta nauja orientacinė finansavimo suma, numatyta laikotarpiui nuo 2013 m. birželio 15 d. iki 2014 m. birželio 14 d.;

| (4) | EULEX KOSOVO bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus; |
| --- | --- |

(4)

EULEX KOSOVO bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus;

| (5) | todėl Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(5)

todėl Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su EULEX KOSOVO susijusioms išlaidoms padengti iki 2010 m. spalio 14 d., yra 265 000 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su EULEX KOSOVO susijusioms išlaidoms padengti nuo 2010 m. spalio 15 d. iki 2011 m. gruodžio 14 d., yra 165 000 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su EULEX KOSOVO susijusioms išlaidoms padengti nuo 2011 m. gruodžio 15 d. iki 2012 m. birželio 14 d., yra 72 800 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su EULEX KOSOVO susijusioms išlaidoms padengti nuo 2012 m. birželio 15 d. iki 2013 m. birželio 14 d., yra 111 000 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su EULEX KOSOVO susijusioms išlaidoms padengti nuo 2013 m. birželio 15 d. iki 2014 m. birželio 14 d., yra 110 000 000 EUR.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/99 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

1

(2)  OL L 42, 2008 2 16, p. 92.

2

(3)  OL L 146, 2012 6 6, p. 46.

3

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/48

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gegužės 22 d.

dėl nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų formos nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2882)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/242/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (1), ypač į jos 24 straipsnio 2 dalį ir XIV priedą;

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvą 2012/27/ES valstybės narės įpareigotos pateikti nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 30 d., o vėliau – kas trejus metus. Šiuose planuose nurodomos reikšmingos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės ir numatomos sutaupyti ir (arba) sutaupytos energijos kiekis, įskaitant energijos tiekimo, perdavimo ir skirstymo, taip pat energijos galutinio vartojimo priemones, kad būtų pasiekti Direktyvos 2012/27/ES 3 straipsnio 1 dalyje nurodyti energijos vartojimo efektyvumo tikslai. Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planuose bet kuriuo atveju pateikiama Direktyvos 2012/27/ES XIV priedo 2 dalyje nurodyta informacija. Kartu su nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais pateikiamos atnaujintos numatomo bendro pirminės energijos suvartojimo 2020 m. prognozės, taip pat Direktyvos 2012/27/ES XIV priedo 1 dalyje nurodytuose sektoriuose numatomas suvartoti pirminės energijos kiekis; |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvą 2012/27/ES valstybės narės įpareigotos pateikti nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 30 d., o vėliau – kas trejus metus. Šiuose planuose nurodomos reikšmingos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės ir numatomos sutaupyti ir (arba) sutaupytos energijos kiekis, įskaitant energijos tiekimo, perdavimo ir skirstymo, taip pat energijos galutinio vartojimo priemones, kad būtų pasiekti Direktyvos 2012/27/ES 3 straipsnio 1 dalyje nurodyti energijos vartojimo efektyvumo tikslai. Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planuose bet kuriuo atveju pateikiama Direktyvos 2012/27/ES XIV priedo 2 dalyje nurodyta informacija. Kartu su nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais pateikiamos atnaujintos numatomo bendro pirminės energijos suvartojimo 2020 m. prognozės, taip pat Direktyvos 2012/27/ES XIV priedo 1 dalyje nurodytuose sektoriuose numatomas suvartoti pirminės energijos kiekis;

| (2) | pagal Direktyvos 2012/27/ES 24 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija pateikia rekomenduojamą nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų formą, kuri priimama laikantis tos direktyvos 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Direktyvos 26 straipsnio 1 dalimi nurodyta, kad Komisijai padeda komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (2), o 26 straipsnio 2 dalimi nurodyta, kad taikomas to reglamento 4 straipsnis; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 2012/27/ES 24 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija pateikia rekomenduojamą nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų formą, kuri priimama laikantis tos direktyvos 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Direktyvos 26 straipsnio 1 dalimi nurodyta, kad Komisijai padeda komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (2), o 26 straipsnio 2 dalimi nurodyta, kad taikomas to reglamento 4 straipsnis;

| (3) | šiame sprendime nustatytomis priemonėmis visiškai atsižvelgiama į Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos komiteto diskusijų išvadas, |
| --- | --- |

(3)

šiame sprendime nustatytomis priemonėmis visiškai atsižvelgiama į Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos komiteto diskusijų išvadas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Direktyvos 2012/27/ES 24 straipsnio 2 dalį ir XIV priedą reikalaujamų rengti nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų forma, pateikta šio sprendimo priede, yra patvirtinama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 22 d.

Komisijos vardu

Günther OETTINGER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 1.

1

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

2

---

PRIEDAS

PRIVALOMŲ PUNKTŲ FORMA

NACIONALINIS ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO VEIKSMŲ PLANAS

TURINYS

| 1. | Įžanga |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų ir numatomų sutaupyti energijos kiekių apžvalga |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Nacionalinis 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Papildomi energijos vartojimo efektyvumo tikslai |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pirminės energijos taupymas |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Galutinės energijos taupymas |
| --- | --- |

2.4.

| 3. | Politikos priemonės, kuriomis įgyvendinama EVED |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Horizontalios priemonės |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos ir kitos alternatyvios politikos priemonės (EVED 7 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas) |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Energijos vartojimo auditas ir energijos naudojimo vadybos sistemos (EVED 8 straipsnis) |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Matavimas ir sąskaitų išrašymas (EVED 9–11 straipsniai) |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Vartotojų informavimo programos ir mokymas (EVED 12 ir 17 straipsniai) |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo sistemos (EVED 16 straipsnis) |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Energetinės paslaugos (EVED 18 straipsnis) |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Kitos horizontalios energijos efektyvumo didinimo priemonės (EVED 19 ir 20 straipsniai) |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.2. | Pastatų energijos vartojimo efektyvumas |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Pastatų renovavimo strategija (EVED 4 straipsnis) |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kitos statybų sektoriaus energijos vartojimo efektyvumo priemonės |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Energijos vartojimo efektyvumas viešosiose įstaigose |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Centrinės valdžios subjektų pastatai (EVED 5 straipsnis) |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Kitų viešųjų organizacijų pastatai (EVED 5 straipsnis) |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Viešųjų organizacijų vykdomi pirkimai (EVED 6 straipsnis) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Kitos galutinės energijos efektyvumo didinimo priemonės, įskaitant priemones pramonės ir transporto srityse |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šildymo ir vėsinimo efektyvumo skatinimas |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Išsamus vertinimas (EVED 14 straipsnis) |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Kitos priemonės, kuriomis siekiama didinti šildymo ir vėsinimo efektyvumą (EVED 14 straipsnis) |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Energijos transformavimas, perdavimas ir skirstymas bei reagavimas į paklausą |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energijos vartojimo efektyvumo kriterijai, skirti elektros tinklų tarifams ir energetikos tinklų reguliavimui (EVED 15 straipsnis) |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Reagavimo į paklausą supaprastinimas ir skatinimas (EVED 15 straipsnis) |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Tinklų projektavimo ir reguliavimo energijos vartojimo efektyvumas (EVED 15 straipsnis) |
| --- | --- |

3.6.3.

1.   Įžanga

Šioje formoje tiksliai nurodoma informacija, kurią valstybės narės įpareigotos pateikti savo nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planuose (toliau – veiksmų planai) apie priemones, kurios patvirtintos arba kurias planuojama patvirtinti svarbiausioms Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (EVED, 2012/27/ES) nuostatoms įgyvendinti, kaip nurodyta tos direktyvos 24 straipsnio 2 dalyje ir XIV priede. Todėl formoje nurodomi privalomi praneštini punktai, o priemonės, kurios dar valstybių narių nepatvirtintos ir kurių neplanuojama patvirtinti, nenurodomos. Rekomenduojama veiksmų planų forma valstybėms narėms teikiama pagal EVED 24 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą.

Kai formos tekste nurodoma, kad informaciją reikia pateikti pirmame ir (arba) antrame veiksmų plane, tai atitinka EVED formuluotę, o kai tokios nuorodos nėra, informaciją reikia pateikti tiek pirmame, tiek visuose tolesniuose veiksmų planuose.

Šią formą papildo Veiksmų planų rekomendacijos [įrašyti nuorodą į susijusį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, kuriame pateiktos papildomos rekomendacijos].

2.   Nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų ir numatomų sutaupyti energijos kiekių apžvalga

2.1.   Nacionalinis 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas

| (1) | Prašome nurodyti orientacinį nacionalinį 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą, kaip reikalaujama EVED 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 3 straipsnio 1 dalis, XIV priedo 2 dalies 1 punktas). |
| --- | --- |

(1)

Prašome nurodyti orientacinį nacionalinį 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą, kaip reikalaujama EVED 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 3 straipsnio 1 dalis, XIV priedo 2 dalies 1 punktas).

| (2) | Prašome nurodyti pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 m. poveikį ir paaiškinti, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskaičiuota (EVED 3 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

(2)

Prašome nurodyti pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 m. poveikį ir paaiškinti, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskaičiuota (EVED 3 straipsnio 1 dalis).

| (3) | Prašome pateikti prognozę, kiek pirminės energijos ketinama sutaupyti 2020 m. iš viso ir pagal sektorius (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punktas). |
| --- | --- |

(3)

Prašome pateikti prognozę, kiek pirminės energijos ketinama sutaupyti 2020 m. iš viso ir pagal sektorius (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punktas).

2.2.   Papildomi energijos vartojimo efektyvumo tikslai

Prašome nurodyti visus papildomus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taikomus visam ūkiui ar konkretiems sektoriams (EVED XIV priedo 2 dalies 1 punktas).

2.3.   Pirminės energijos taupymas

Prašome nurodyti, kiek pirminės energijos sutaupyta iki ataskaitos pateikimo dienos ir kiek pirminės energijos numatoma sutaupyti iki 2020 m. (EVED 3 straipsnio 1 dalis, 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis).

2.4.   Galutinės energijos taupymas

| (1) | Taikant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/32/EB (1), pirmame ir antrame veiksmų planuose prašome pateikti informacijos apie sutaupytą galutinės energijos kiekį ir iki 2016 m. numatomą sutaupyti galutinio suvartojimo energijos kiekį (Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 ir 2 dalys; EVED XIV priedo 2 dalies 2 punkto b papunktis). |
| --- | --- |

(1)

Taikant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/32/EB (1), pirmame ir antrame veiksmų planuose prašome pateikti informacijos apie sutaupytą galutinės energijos kiekį ir iki 2016 m. numatomą sutaupyti galutinio suvartojimo energijos kiekį (Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 ir 2 dalys; EVED XIV priedo 2 dalies 2 punkto b papunktis).

| (2) | Taikant Direktyvą 2006/32/EB, pirmame ir antrame veiksmų planuose prašome nurodyti matavimo ir (arba) apskaičiavimo metodiką, naudotą sutaupytai galutinei energijai apskaičiuoti (EVED XIV priedo 2 dalies 2 punkto b papunkčio antra pastraipa). |
| --- | --- |

(2)

Taikant Direktyvą 2006/32/EB, pirmame ir antrame veiksmų planuose prašome nurodyti matavimo ir (arba) apskaičiavimo metodiką, naudotą sutaupytai galutinei energijai apskaičiuoti (EVED XIV priedo 2 dalies 2 punkto b papunkčio antra pastraipa).

3.   Politikos priemonės, kuriomis įgyvendinama EVED

3.1.   Horizontalios priemonės

3.1.1.   Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos ir kitos alternatyvios politikos priemonės (EVED 7 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas)

| (1) | Prašome pateikti informacijos apie bendrą per įsipareigojimų laikotarpį sutaupytos energijos kiekį siekiant tikslų, nustatytų pagal 7 straipsnio 1 dalį, ir, jei taikoma, nurodyti, kaip pasinaudota 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytomis galimybėmis (EVED 7 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis). |
| --- | --- |

(1)

Prašome pateikti informacijos apie bendrą per įsipareigojimų laikotarpį sutaupytos energijos kiekį siekiant tikslų, nustatytų pagal 7 straipsnio 1 dalį, ir, jei taikoma, nurodyti, kaip pasinaudota 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytomis galimybėmis (EVED 7 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis).

| (2) | Prašome trumpai aprašyti nacionalinę energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą, nurodytą 7 straipsnio 1 dalyje, pateikiant informacijos apie tai, kaip užtikrinami stebėsena ir tikrinimas (EVED 7 straipsnio 1 ir 6 dalys, 20 straipsnio 6 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas). |
| --- | --- |

(2)

Prašome trumpai aprašyti nacionalinę energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą, nurodytą 7 straipsnio 1 dalyje, pateikiant informacijos apie tai, kaip užtikrinami stebėsena ir tikrinimas (EVED 7 straipsnio 1 ir 6 dalys, 20 straipsnio 6 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas).

| (3) | Prašome pateikti informacijos apie alternatyvias politikos priemones, priimtas taikant 7 straipsnio 9 dalį ir 20 straipsnio 6 dalį, pateikiant informacijos apie tai, kaip užtikrinami stebėsena ir tikrinimas ir kaip užtikrinamas šių priemonių lygiavertiškumas (EVED 7 straipsnio 9 ir 10 dalys, 20 straipsnio 6 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas). |
| --- | --- |

(3)

Prašome pateikti informacijos apie alternatyvias politikos priemones, priimtas taikant 7 straipsnio 9 dalį ir 20 straipsnio 6 dalį, pateikiant informacijos apie tai, kaip užtikrinami stebėsena ir tikrinimas ir kaip užtikrinamas šių priemonių lygiavertiškumas (EVED 7 straipsnio 9 ir 10 dalys, 20 straipsnio 6 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas).

| (4) | Kai taikoma, prašome nurodyti viešai paskelbtą energijos kiekį, kuris sutaupytas įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą (EVED 7 straipsnio 6 ir 8 dalys, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis). |
| --- | --- |

(4)

Kai taikoma, prašome nurodyti viešai paskelbtą energijos kiekį, kuris sutaupytas įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą (EVED 7 straipsnio 6 ir 8 dalys, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis).

| (5) | Kai taikoma, prašome nurodyti paskelbtą energijos kiekį, kuris sutaupytas įgyvendinant alternatyvias politikos priemones (EVED 7 straipsnio 10 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis). |
| --- | --- |

(5)

Kai taikoma, prašome nurodyti paskelbtą energijos kiekį, kuris sutaupytas įgyvendinant alternatyvias politikos priemones (EVED 7 straipsnio 10 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis).

| (6) | Prašome pateikti pagal EVED IV priedą pasirinktų nacionalinių koeficientų duomenis (EVED XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas). |
| --- | --- |

(6)

Prašome pateikti pagal EVED IV priedą pasirinktų nacionalinių koeficientų duomenis (EVED XIV priedo 2 dalies 3.2 punktas).

| (7) | Prašome pateikti informacijos apie visus EVED V priedo 2 dalies e punkte nenumatytus metodus, kuriuos taikant atsižvelgiama į sutaupytos energijos gyvavimo trukmę, ir paaiškinti, kaip užtikrinama, kad juos taikant bus sutaupytas bent toks pat bendras energijos kiekis (EVED V priedo 2 dalies e punktas). |
| --- | --- |

(7)

Prašome pateikti informacijos apie visus EVED V priedo 2 dalies e punkte nenumatytus metodus, kuriuos taikant atsižvelgiama į sutaupytos energijos gyvavimo trukmę, ir paaiškinti, kaip užtikrinama, kad juos taikant bus sutaupytas bent toks pat bendras energijos kiekis (EVED V priedo 2 dalies e punktas).

3.1.2.   Energijos vartojimo auditas ir energijos naudojimo vadybos sistemos (EVED 8 straipsnis)

Prašome apžvelgti numatomas arba taikomas priemones, kuriomis skatinami energijos vartojimo auditas ir energijos naudojimo vadybos sistemos, pateikiant informacijos apie tai, kiek kartų atliktas energijos vartojimo auditas, ir išskiriant didelėse įmonėse atliktą auditą bei nurodant valstybės narės teritorijoje veikiančių didelių įmonių ir įmonių, kurioms taikoma 8 straipsnio 5 dalis, bendrą skaičių (EVED XIV priedo 2 dalies 3.3 punktas).

3.1.3.   Matavimas ir sąskaitų išrašymas (EVED 9–11 straipsniai)

Prašome aprašyti įgyvendintas ir numatomas matavimo ir sąskaitų išrašymo priemones, kurios priimtos arba numatomos priimti (EVED 9, 10, 11 straipsniai, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.1.4.   Vartotojų informavimo programos ir mokymas (EVED 12 ir 17 straipsniai)

Prašome pateikti informacijos apie priimtas arba numatomas priimti priemones, kuriomis MVĮ ir namų ūkiai skatinami vartoti energiją efektyviai ir tam sudaromos palankesnės sąlygos (EVED 12 ir 17 straipsniai, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.1.5.   Kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo sistemos (EVED 16 straipsnis)

Prašome pateikti informacijos apie esamas arba numatomas sertifikavimo arba akreditavimo sistemas arba lygiavertes kvalifikavimo sistemas (jei taikoma, nurodant ir mokymo programas), skirtas energetinių paslaugų, energijos vartojimo audito paslaugų teikėjams, energijos naudojimo vadybos specialistams ir su energija susijusių pastatų dalių, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/31/ES (2) 2 straipsnio 9 dalyje, montuotojams (EVED 16 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 3.7 punktas).

3.1.6.   Energetinės paslaugos (EVED 18 straipsnis)

| (1) | Prašome pateikti informacijos apie priimtas arba numatomas priimti priemones, kuriomis skatinamos energetinės paslaugos. Aprašyme pateikiama nuoroda į energetinių paslaugų teikėjų ir jų kvalifikacijos sąrašą internete (EVED XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys ir 3.8 punktas). |
| --- | --- |

(1)

Prašome pateikti informacijos apie priimtas arba numatomas priimti priemones, kuriomis skatinamos energetinės paslaugos. Aprašyme pateikiama nuoroda į energetinių paslaugų teikėjų ir jų kvalifikacijos sąrašą internete (EVED XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys ir 3.8 punktas).

| (2) | Prašome pateikti kokybinę nacionalinės energetinių paslaugų rinkos dabartinės būklės ir būsimos raidos apžvalgą (EVED 18 straipsnio 1 dalies e punktas). |
| --- | --- |

(2)

Prašome pateikti kokybinę nacionalinės energetinių paslaugų rinkos dabartinės būklės ir būsimos raidos apžvalgą (EVED 18 straipsnio 1 dalies e punktas).

3.1.7.   Kitos horizontalios energijos efektyvumo didinimo priemonės (EVED 19 ir 20 straipsniai)

| (1) | Pirmame veiksmų plane prašome nurodyti energijos efektyvumo didinimo priemones, kuriomis įgyvendintas EVED 19 straipsnis. Visų pirma prašome pateikti sąrašą priemonių, kuriomis šalinamos reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusios energijos vartojimo efektyvumo kliūtys (pvz., atskyrimo paskatos bendrosios nuosavybės atveju, viešųjų organizacijų vykdomas viešasis pirkimas ir metinio biudžeto sudarymas, taip pat apskaita) (EVED 19 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 3.9 punktas). |
| --- | --- |

(1)

Pirmame veiksmų plane prašome nurodyti energijos efektyvumo didinimo priemones, kuriomis įgyvendintas EVED 19 straipsnis. Visų pirma prašome pateikti sąrašą priemonių, kuriomis šalinamos reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusios energijos vartojimo efektyvumo kliūtys (pvz., atskyrimo paskatos bendrosios nuosavybės atveju, viešųjų organizacijų vykdomas viešasis pirkimas ir metinio biudžeto sudarymas, taip pat apskaita) (EVED 19 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 3.9 punktas).

| (2) | Prašome pateikti informacijos apie nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą (EVED 20 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(2)

Prašome pateikti informacijos apie nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą (EVED 20 straipsnis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.2.   Pastatų energijos vartojimo efektyvumas

3.2.1.   Pastatų renovavimo strategija (EVED 4 straipsnis)

Pateikite nacionalinę ilgalaikę pastatų renovavimo strategiją (EVED 4 straipsnio paskutinė pastraipa).

3.2.2.   Kitos statybų sektoriaus energijos vartojimo efektyvumo priemonės

Prašome pateikti informacijos apie reikšmingas pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis siekiama nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.3.   Energijos vartojimo efektyvumas viešosiose įstaigose

3.3.1.   Centrinės valdžios subjektų pastatai (EVED 5 straipsnis)

Prašome pateikti informacijos apie viešai paskelbtą šildomų ir vėsinamų centrinės valdžios subjektų pastatų inventorių (EVED 5 straipsnio 5 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.3.2.   Kitų viešųjų organizacijų pastatai (EVED 5 straipsnis)

| (1) | Prašome pateikti informacijos apie taikomas arba numatomas priemones, kuriomis viešosios organizacijos ir už socialinius būstus atsakingos įstaigos, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, skatinamos priimti energijos vartojimo efektyvumo planus, kad, kaip viešosios organizacijos, rodytų gerą pavyzdį pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityje (EVED 5 straipsnio 7 dalies a punktas, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(1)

Prašome pateikti informacijos apie taikomas arba numatomas priemones, kuriomis viešosios organizacijos ir už socialinius būstus atsakingos įstaigos, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, skatinamos priimti energijos vartojimo efektyvumo planus, kad, kaip viešosios organizacijos, rodytų gerą pavyzdį pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityje (EVED 5 straipsnio 7 dalies a punktas, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

| (2) | Prašome pateikti viešųjų organizacijų, parengusių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą, sąrašą (EVED XIV priedo 2 dalies 3.1 punktas). |
| --- | --- |

(2)

Prašome pateikti viešųjų organizacijų, parengusių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą, sąrašą (EVED XIV priedo 2 dalies 3.1 punktas).

3.3.3.   Viešųjų organizacijų vykdomi pirkimai (EVED 6 straipsnis)

Prašome pateikti informacijos apie atliktus arba numatomus veiksmus, kuriais užtikrinama, kad centrinės valdžios subjektai pirktų aukštus energijos vartojimo efektyvumo rodiklius atitinkančius produktus, paslaugas ir pastatus (EVED 6 straipsnio 1 dalis), ir taikomas arba numatomas priemones, kuriomis kitos viešosios organizacijos skatinamos elgtis taip pat (EVED 6 straipsnio 3 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.4.   Kitos galutinės energijos efektyvumo didinimo priemonės, įskaitant priemones pramonės ir transporto srityse

| (1) | Prašome pateikti informacijos apie reikšmingas pramonės energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis siekiama nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(1)

Prašome pateikti informacijos apie reikšmingas pramonės energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis siekiama nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

| (2) | Prašome pateikti informacijos apie reikšmingas keleivinio ir krovininio transporto energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis siekiama nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(2)

Prašome pateikti informacijos apie reikšmingas keleivinio ir krovininio transporto energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis siekiama nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

| (3) | Prašome pateikti informacijos apie kitas reikšmingas galutines energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis padedama siekti nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nenurodytų veiksmų plane (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(3)

Prašome pateikti informacijos apie kitas reikšmingas galutines energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis padedama siekti nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų, nenurodytų veiksmų plane (EVED 24 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.5.   Šildymo ir vėsinimo efektyvumo skatinimas

3.5.1.   Išsamus vertinimas (EVED 14 straipsnis)

| (1) | Antrame ir tolesniuose veiksmų planuose prašome pateikti pažangos, pasiektos įgyvendinant 14 straipsnio 1 dalyje nurodytą išsamų didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo taikymo galimybių vertinimą, įvertinimą (EVED 14 straipsnio 1 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.4 punktas). |
| --- | --- |

(1)

Antrame ir tolesniuose veiksmų planuose prašome pateikti pažangos, pasiektos įgyvendinant 14 straipsnio 1 dalyje nurodytą išsamų didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo taikymo galimybių vertinimą, įvertinimą (EVED 14 straipsnio 1 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.4 punktas).

| (2) | Prašome pateikti procedūros ir metodikos, naudotų atliekant sąnaudų ir naudos analizę pagal EVED IX priedo kriterijus, aprašymą (EVED 14 straipsnio 3 dalis, IX priedo 1 dalies paskutinė pastraipa, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(2)

Prašome pateikti procedūros ir metodikos, naudotų atliekant sąnaudų ir naudos analizę pagal EVED IX priedo kriterijus, aprašymą (EVED 14 straipsnio 3 dalis, IX priedo 1 dalies paskutinė pastraipa, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.5.2.   Kitos priemonės, kuriomis siekiama didinti šildymo ir vėsinimo efektyvumą (EVED 14 straipsnis)

Prašome aprašyti nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens priemones, strategijas ir politiką, įskaitant programas ir planus, kuriais siekiama kurti didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo ir kitų efektyvių šildymo ir vėsinimo sistemų ekonominį potencialą, taip pat šildymo ir vėsinimo naudojant atliekinę šilumą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius ekonominį potencialą (EVED 14 straipsnio 2 ir 4 dalys, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.6.   Energijos transformavimas, perdavimas ir skirstymas bei reagavimas į paklausą

3.6.1.   Energijos vartojimo efektyvumo kriterijai, skirti elektros tinklų tarifams ir energetikos tinklų reguliavimui (EVED 15 straipsnis)

| (1) | Prašome aprašyti numatomas arba priimtas priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų pašalintos tarifų paskatos, kuriomis neigiamai veikiamas elektros energijos gamybos, perdavimo, skirstymo ir tiekimo bendras efektyvumas arba galėtų būti kliudoma dalyvauti reaguojant į paklausą balansavimo rinkose ir perkant papildomas paslaugas (EVED 15 straipsnio 4 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(1)

Prašome aprašyti numatomas arba priimtas priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų pašalintos tarifų paskatos, kuriomis neigiamai veikiamas elektros energijos gamybos, perdavimo, skirstymo ir tiekimo bendras efektyvumas arba galėtų būti kliudoma dalyvauti reaguojant į paklausą balansavimo rinkose ir perkant papildomas paslaugas (EVED 15 straipsnio 4 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

| (2) | Prašome aprašyti numatomas arba priimtas priemones, kuriomis tinklo operatoriai motyvuojami didinti infrastruktūros projektavimo ir jos veikimo efektyvumą (EVED 15 straipsnio 4 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(2)

Prašome aprašyti numatomas arba priimtas priemones, kuriomis tinklo operatoriai motyvuojami didinti infrastruktūros projektavimo ir jos veikimo efektyvumą (EVED 15 straipsnio 4 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

| (3) | Prašome aprašyti numatomas arba priimtas priemones, kuriomis užtikrinama, kad tiekėjams būtų suteikiama galimybė tarifais didinti vartotojų indėlį į sistemos efektyvumą, įskaitant reagavimą į paklausą (EVED 15 straipsnio 4 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys). |
| --- | --- |

(3)

Prašome aprašyti numatomas arba priimtas priemones, kuriomis užtikrinama, kad tiekėjams būtų suteikiama galimybė tarifais didinti vartotojų indėlį į sistemos efektyvumą, įskaitant reagavimą į paklausą (EVED 15 straipsnio 4 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 punkto pirmas sakinys).

3.6.2.   Reagavimo į paklausą supaprastinimas ir skatinimas (EVED 15 straipsnis)

Prašome pateikti informacijos apie kitas priimtas arba numatomas priemones, kuriomis sudaromos sąlygos reaguoti į paklausą, įskaitant priemones, kuriomis remiama dinamiška kainodara (EVED XI priedo 3 dalis, XIV priedo 2 dalies 3.6 punktas).

3.6.3.   Tinklų projektavimo ir reguliavimo energijos vartojimo efektyvumas (EVED 15 straipsnis)

Prašome nurodyti, kokia pažanga padaryta vertinant nacionalinės dujų ir elektros energijos infrastruktūros energijos vartojimo efektyvumo potencialą ir kokios yra priimtos ir numatomos priemonės ir investicijos, skirtos tinklo infrastruktūros energijos vartojimo ekonominiam efektyvumui didinti, pateikiant jų įgyvendinimo grafiką (EVED 15 straipsnio 2 dalis, XIV priedo 2 dalies 2 dalies 3.5 punktas).

---

(1)  OL L 114, 2006 4 27, p. 64.

(2)  OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

---

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/54

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gegužės 24 d.

dėl laikinos nuostatos, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priede, atsižvelgiant į ypatingą Svazilando padėtį, susijusią su persikais, kriaušėmis ir ananasais

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 2906)

(2013/243/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1528/2007, kuriuo taikoma prekybos tam tikrų valstybių, kurios yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės dalis, kilmės produktais tvarka, nustatyta susitarimais, kuriais sudaromi arba ketinama sudaryti ekonominės partnerystės susitarimus (1), ypač į jo II priedo 36 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2012 m. balandžio 23 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2012/213/ES (2), kuriuo nustatė laikiną nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priede, atsižvelgiant į ypatingą Svazilando padėtį, susijusią su persikais, kriaušėmis ir ananasais; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. balandžio 23 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2012/213/ES (2), kuriuo nustatė laikiną nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priede, atsižvelgiant į ypatingą Svazilando padėtį, susijusią su persikais, kriaušėmis ir ananasais;

| (2) | 2013 m. vasario 28 d. Svazilandas, vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsniu, paprašė leisti dvejus metus, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d., taikyti naują nuo tame priede nustatytų kilmės taisyklių nukrypti leidžiančią nuostatą. Prašymas pateiktas dėl bendro 780 tonų persikų, kriaušių ir persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišinių vaisių sultyse, kurių KN kodai yra ex 2008 70 98, 2008 40 90 ir ex 2008 97 98, kiekio; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. vasario 28 d. Svazilandas, vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsniu, paprašė leisti dvejus metus, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d., taikyti naują nuo tame priede nustatytų kilmės taisyklių nukrypti leidžiančią nuostatą. Prašymas pateiktas dėl bendro 780 tonų persikų, kriaušių ir persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišinių vaisių sultyse, kurių KN kodai yra ex 2008 70 98, 2008 40 90 ir ex 2008 97 98, kiekio;

| (3) | remiantis Svazilando pateikta informacija, ši valstybė nėra pajėgi vykdyti produktui taikomos konkrečios prekių kilmės taisyklės, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 1 priedėlyje, kuria, inter alia, reikalaujama, kad visos naudojamos medžiagos būtų priskiriamos kitai pozicijai nei galutinio produkto pozicija. Kilmės statuso neturinčius supjaustytus persikus ir kriaušes sultyse, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ir kurių KN kodai ex 2008 70 92 ir 2008 40 90, Svazilandas gamybai importuoja iš kaimyninės Pietų Afrikos, nes šalyje persikai ir kriaušės komerciniu mastu neauginami. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 6 straipsnio 7 dalį produktai taip pat nėra įtraukiami į kumuliaciją su Pietų Afrika. Dėl to galutinis produktas neatitinka tame priede nustatytų taisyklių; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Svazilando pateikta informacija, ši valstybė nėra pajėgi vykdyti produktui taikomos konkrečios prekių kilmės taisyklės, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 1 priedėlyje, kuria, inter alia, reikalaujama, kad visos naudojamos medžiagos būtų priskiriamos kitai pozicijai nei galutinio produkto pozicija. Kilmės statuso neturinčius supjaustytus persikus ir kriaušes sultyse, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ir kurių KN kodai ex 2008 70 92 ir 2008 40 90, Svazilandas gamybai importuoja iš kaimyninės Pietų Afrikos, nes šalyje persikai ir kriaušės komerciniu mastu neauginami. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 6 straipsnio 7 dalį produktai taip pat nėra įtraukiami į kumuliaciją su Pietų Afrika. Dėl to galutinis produktas neatitinka tame priede nustatytų taisyklių;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnyje teigiama, kad Bendrija patenkina visus AKR valstybių prašymus, kurie yra tinkamai pagrįsti pagal to straipsnio nuostatas ir kurie negali padaryti didelės žalos esamoms Bendrijos pramonės įmonėms; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnyje teigiama, kad Bendrija patenkina visus AKR valstybių prašymus, kurie yra tinkamai pagrįsti pagal to straipsnio nuostatas ir kurie negali padaryti didelės žalos esamoms Bendrijos pramonės įmonėms;

| (5) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 1 dalies b punktą Svazilandas prašo skirti daugiau laiko, kad galėtų pasirengti laikytis kilmės taisyklių, nes ekonominių operacijų vykdytojai vykdo bandymą – naudoja šviežius persikus ir (arba) kriaušes iš Pietų Afrikos, nuluptus, supjaustytus ir supakuotus statinėse su šaltu vandeniu, kurie atšaldyti gabenami į Svazilandą ir ten toliau apdorojami. Naudojant tokias medžiagas, kurios priskirtos Suderintos sistemos 8 skirsniui, galutinis Svazilande pagamintas produktas galėtų atitikti pirmiau minėtą taisyklę; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 1 dalies b punktą Svazilandas prašo skirti daugiau laiko, kad galėtų pasirengti laikytis kilmės taisyklių, nes ekonominių operacijų vykdytojai vykdo bandymą – naudoja šviežius persikus ir (arba) kriaušes iš Pietų Afrikos, nuluptus, supjaustytus ir supakuotus statinėse su šaltu vandeniu, kurie atšaldyti gabenami į Svazilandą ir ten toliau apdorojami. Naudojant tokias medžiagas, kurios priskirtos Suderintos sistemos 8 skirsniui, galutinis Svazilande pagamintas produktas galėtų atitikti pirmiau minėtą taisyklę;

| (6) | Svazilandas paaiškino poreikį atsižvelgti į Europos pirkėjų reikalavimus, susijusius su įvairiais konservuotais produktais, įskaitant ribotus kriaušių ir persikų, kurie užauginti ne šalies teritorijoje, kiekius. Jei Europos mažmenininkai negalės iš Svazilando tiekėjo įsigyti viso produktų asortimento, Svazilande gali žlugti drebučių, ananasų ir citrusų kokteilių verslas; |
| --- | --- |

(6)

Svazilandas paaiškino poreikį atsižvelgti į Europos pirkėjų reikalavimus, susijusius su įvairiais konservuotais produktais, įskaitant ribotus kriaušių ir persikų, kurie užauginti ne šalies teritorijoje, kiekius. Jei Europos mažmenininkai negalės iš Svazilando tiekėjo įsigyti viso produktų asortimento, Svazilande gali žlugti drebučių, ananasų ir citrusų kokteilių verslas;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad Svazilandui reikia daugiau laiko pasirengti laikytis kilmės taisyklių, reikėtų nustatyti laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą. Laikina nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma ne ilgiau nei reikia įmonei naudos gavėjai, kad galėtų laikytis taisyklių pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad Svazilandui reikia daugiau laiko pasirengti laikytis kilmės taisyklių, reikėtų nustatyti laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą. Laikina nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma ne ilgiau nei reikia įmonei naudos gavėjai, kad galėtų laikytis taisyklių pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 2 dalį;

| (8) | kad Svazilandas galėtų visiškai naudotis suteiktais kiekiais ir atsižvelgiant į tai, kad ankstesne nukrypti leidžiančia nuostata Svazilandas galėjo pasinaudoti tik antrąjį 2012 m. pusmetį, nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma atgaline data nuo 2013 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(8)

kad Svazilandas galėtų visiškai naudotis suteiktais kiekiais ir atsižvelgiant į tai, kad ankstesne nukrypti leidžiančia nuostata Svazilandas galėjo pasinaudoti tik antrąjį 2012 m. pusmetį, nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma atgaline data nuo 2013 m. sausio 1 d.;

| (9) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 4 dalį, jei bus laikomasi tam tikrų sąlygų, susijusių su kiekiais, priežiūra ir trukme, taikant laikiną nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, didelės žalos esamoms Sąjungos pramonės įmonėms nebus padaryta; |
| --- | --- |

(9)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 4 dalį, jei bus laikomasi tam tikrų sąlygų, susijusių su kiekiais, priežiūra ir trukme, taikant laikiną nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo kilmės taisyklių, didelės žalos esamoms Sąjungos pramonės įmonėms nebus padaryta;

| (10) | todėl Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 1 dalies b punktas yra tinkamas pagrindas patenkinti Svazilando prašymą ir leisti taikyti laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą; |
| --- | --- |

(10)

todėl Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo 36 straipsnio 1 dalies b punktas yra tinkamas pagrindas patenkinti Svazilando prašymą ir leisti taikyti laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą;

| (11) | remiantis Svazilando pateikta informacija, nuo 2012 m. liepos mėn. iki 2012 m. gruodžio mėn. pagal nukrypti leidžiančią nuostatą SS 2008 pozicijai priskirtų produktų eksportuota maždaug 250 tonų. 2013 m. ir 2014 m. skiriami kiekiai turėtų atitikti šį panaudojimą. Tiktų skirti 500 tonų per metus, taip atsižvelgiant į esamų pramonės įmonių gebėjimą toliau eksportuoti į Sąjungą; |
| --- | --- |

(11)

remiantis Svazilando pateikta informacija, nuo 2012 m. liepos mėn. iki 2012 m. gruodžio mėn. pagal nukrypti leidžiančią nuostatą SS 2008 pozicijai priskirtų produktų eksportuota maždaug 250 tonų. 2013 m. ir 2014 m. skiriami kiekiai turėtų atitikti šį panaudojimą. Tiktų skirti 500 tonų per metus, taip atsižvelgiant į esamų pramonės įmonių gebėjimą toliau eksportuoti į Sąjungą;

| (12) | atitinkamai Svazilandui turėtų būti leista dvejus metus taikyti laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą dėl 500 tonų per metus persikų, kriaušių ir persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišinių vaisių sultyse, kurių KN kodai yra ex 2008 70 98, 2008 40 90 ir ex 2008 97 98; |
| --- | --- |

(12)

atitinkamai Svazilandui turėtų būti leista dvejus metus taikyti laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą dėl 500 tonų per metus persikų, kriaušių ir persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišinių vaisių sultyse, kurių KN kodai yra ex 2008 70 98, 2008 40 90 ir ex 2008 97 98;

| (13) | 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), nustatytos tarifinių kvotų administravimo taisyklės. Kad būtų užtikrintas veiksmingas administravimas, vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant Svazilando valdžios institucijoms, valstybių narių muitinėms ir Komisijai, šios taisyklės turėtų būti taikomos pagal šiuo sprendimu leistą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą importuojamiems kiekiams; |
| --- | --- |

(13)

1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), nustatytos tarifinių kvotų administravimo taisyklės. Kad būtų užtikrintas veiksmingas administravimas, vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant Svazilando valdžios institucijoms, valstybių narių muitinėms ir Komisijai, šios taisyklės turėtų būti taikomos pagal šiuo sprendimu leistą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą importuojamiems kiekiams;

| (14) | kad būtų galima veiksmingai stebėti nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą, Svazilando valdžios institucijos turėtų nuolat pranešti Komisijai išduotų judėjimo sertifikatų EUR.1 duomenis; |
| --- | --- |

(14)

kad būtų galima veiksmingai stebėti nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą, Svazilando valdžios institucijos turėtų nuolat pranešti Komisijai išduotų judėjimo sertifikatų EUR.1 duomenis;

| (15) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1528/2007 II priedo ir remiantis to reglamento 36 straipsnio 1 dalies b punktu laikoma, kad persikų, kriaušių ir persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišinių vaisių sultyse, kurių KN kodai yra ex 2008 70 98, 2008 40 90 ir ex 2008 97 98, kurių gamyboje naudojami kilmės statuso neturintys supjaustyti persikai savo sultyse, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ir kurių KN kodas yra ex 2008 70 92, ir supjaustytos kriaušės savo sultyse, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ir kurių KN kodas yra 2008 40 90, kilmės šalis yra Svazilandas, atsižvelgiant į šio sprendimo 2–5 straipsniuose nustatytas sąlygas.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma priede nurodytiems produktams ir kiekiams, kurie deklaruojami iš Svazilando išleidžiant į laisvą apyvartą Sąjungoje nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šio sprendimo priede nustatyti kiekiai administruojami vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsniais.

4 straipsnis

Svazilando muitinė imasi 1 straipsnyje minėtų produktų eksporto kiekybiniams patikrinimams atlikti būtinų priemonių.

Visuose jų išduodamuose 1 straipsnyje minėtiems produktams judėjimo sertifikatuose EUR.1 turi būti nuoroda į šį sprendimą.

Svazilando kompetentingos institucijos kas ketvirtį, iki po ketvirčio einančio mėnesio pabaigos, Komisijai siunčia ketvirčio ataskaitą apie kiekius, kuriems pagal šį sprendimą buvo išduoti judėjimo sertifikatai EUR.1, ir tų sertifikatų serijos numerius.

5 straipsnis

Pagal šį sprendimą išduotų judėjimo sertifikatų EUR.1 7 langelyje įrašoma:

„Derogation — Implementing Decision 2013/243/EU“.

6 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 348, 2007 12 31, p. 1.

1

(2)  OL L 113, 2012 4 25, p. 12.

2

(3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | Prekių aprašymas | Laikotarpis | Bendras metinis kiekis
  (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1628 | 2008 40 90 | Produktai iš kriaušių | Nuo 2013 1 1 iki 2013 12 31 | 500 |
| ex 2008 70 98 | Produktai iš persikų |
| ex 2008 97 98 | Produktai iš vaisių; persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišiniai vaisių sultyse | Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31 | 500 |

Kvotos Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Laikotarpis

Bendras metinis kiekis

(tonomis)

09.1628

2008 40 90

Produktai iš kriaušių

Nuo 2013 1 1 iki 2013 12 31

500

ex 2008 70 98

Produktai iš persikų

ex 2008 97 98

Produktai iš vaisių; persikų ir (arba) kriaušių, ir (arba) ananasų mišiniai vaisių sultyse

Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

500

---

28.5.2013

| 28.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---