# Europos Sąjungos L 33/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 33 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. vasario 8d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 33

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. vasario 8d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. spalio 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/207 dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos | 1 |
| | * | 2016 m. spalio 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/208, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su papildomu netenkamų pinigų srautu, atitinkančiu užtikrinimo poreikius, atsirandančius dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams (
  1
  ) | 14 |
| | * | 2017 m. vasario 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/209 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 16 |
| | * | 2017 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/210 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip vištų dedeklių pašarų priedą (leidimo turėtojasAdisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | 2017 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/211 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1259/2004, (EB) Nr. 1206/2005 ir (EB) Nr. 322/2009 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 516/2007 (leidimo turėtojas Beldem, Puratos NV padalinys) (
  1
  ) | 23 |
| | * | 2017 m. vasario 7 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/212, kuriuo skiriama ES etaloninė smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorija, nustatomos jos papildomos pareigos bei užduotys ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas (
  1
  ) | 27 |
| | | 2017 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/213, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 31 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2016 m. spalio 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/207 dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

1

*

2016 m. spalio 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/208, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su papildomu netenkamų pinigų srautu, atitinkančiu užtikrinimo poreikius, atsirandančius dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams (
  1
  )

1

14

*

2017 m. vasario 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/209 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

16

*

2017 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/210 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip vištų dedeklių pašarų priedą (leidimo turėtojasAdisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

1

19

*

2017 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/211 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1259/2004, (EB) Nr. 1206/2005 ir (EB) Nr. 322/2009 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 516/2007 (leidimo turėtojas Beldem, Puratos NV padalinys) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

23

*

2017 m. vasario 7 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/212, kuriuo skiriama ES etaloninė smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorija, nustatomos jos papildomos pareigos bei užduotys ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas (
  1
  )

1

27

2017 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/213, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/207

2016 m. spalio 3 d.

dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos (1), ypač į jo 55 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | tam, kad Komisija galėtų vykdyti Reglamento (ES) Nr. 514/2014 ir 2 straipsnyje nurodytų specialiųjų reglamentų stebėseną ir vertinimą, ir tam, kad būtų įmanoma atlikti integruotą Sąjungos lygmens analizę, valstybėms narėms vykdant stebėseną ir vertinimą reikėtų, kiek įmanoma, laikytis vienodo metodo; |
| --- | --- |

(1)

tam, kad Komisija galėtų vykdyti Reglamento (ES) Nr. 514/2014 ir 2 straipsnyje nurodytų specialiųjų reglamentų stebėseną ir vertinimą, ir tam, kad būtų įmanoma atlikti integruotą Sąjungos lygmens analizę, valstybėms narėms vykdant stebėseną ir vertinimą reikėtų, kiek įmanoma, laikytis vienodo metodo;

| (2) | kuriant bendrus rezultatų ir poveikio rodiklius, naudotinus vertinant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 ir specialiųjų reglamentų įgyvendinimą, su Komisija bendradarbiavo valstybių narių stebėsenos ir vertinimo ekspertai. Šiais rodikliais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 513/2014 (2) II priede, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 515/2014 (3) IV priede ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 516/2014 (4) IV priede nurodytas bendrų rodiklių sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

kuriant bendrus rezultatų ir poveikio rodiklius, naudotinus vertinant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 ir specialiųjų reglamentų įgyvendinimą, su Komisija bendradarbiavo valstybių narių stebėsenos ir vertinimo ekspertai. Šiais rodikliais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 513/2014 (2) II priede, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 515/2014 (3) IV priede ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 516/2014 (4) IV priede nurodytas bendrų rodiklių sąrašas;

| (3) | kuriant bendrus vertinimo klausimus, skirtus valstybių narių nacionalinių programų įgyvendinimui įvertinti, su Komisija bendradarbiavo valstybių narių stebėsenos ir vertinimo ekspertai. Vertinimo klausimai atitinka Reglamento (ES) Nr. 514/2014 55 straipsnio 3 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(3)

kuriant bendrus vertinimo klausimus, skirtus valstybių narių nacionalinių programų įgyvendinimui įvertinti, su Komisija bendradarbiavo valstybių narių stebėsenos ir vertinimo ekspertai. Vertinimo klausimai atitinka Reglamento (ES) Nr. 514/2014 55 straipsnio 3 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus;

| (4) | Jungtinei Karalystei ir Airijai Reglamentas (ES) Nr. 514/2014 yra privalomas, todėl joms privalomas ir šis reglamentas; |
| --- | --- |

(4)

Jungtinei Karalystei ir Airijai Reglamentas (ES) Nr. 514/2014 yra privalomas, todėl joms privalomas ir šis reglamentas;

| (5) | Danijai neprivalomas nei Reglamentas (ES) Nr. 514/2014, nei šis reglamentas, ir ji neprivalo jų taikyti, |
| --- | --- |

(5)

Danijai neprivalomas nei Reglamentas (ES) Nr. 514/2014, nei šis reglamentas, ir ji neprivalo jų taikyti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kiekviena valstybė narė skiria už stebėsenos ir vertinimo valdymą atsakingą koordinatorių iš atsakingos institucijos ir apibrėžia jo užduotis.

Stebėsenos ir vertinimo koordinatoriai, dalyvaudami Komisijos tinklų veikloje:

| a) | keičiasi ekspertinėmis žiniomis apie geriausią stebėsenos ir vertinimo srities patirtį; |
| --- | --- |

a)

keičiasi ekspertinėmis žiniomis apie geriausią stebėsenos ir vertinimo srities patirtį;

| b) | prisideda prie bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos įgyvendinimo, kaip išdėstyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 55 straipsnyje ir papildyta šiuo reglamentu; |
| --- | --- |

b)

prisideda prie bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos įgyvendinimo, kaip išdėstyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 55 straipsnyje ir papildyta šiuo reglamentu;

| c) | padeda vertinti nacionalinių programų įgyvendinimą, kaip išdėstyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 ir 57 straipsniuose ir papildyta šiuo reglamentu; taip pat |
| --- | --- |

c)

padeda vertinti nacionalinių programų įgyvendinimą, kaip išdėstyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 ir 57 straipsniuose ir papildyta šiuo reglamentu; taip pat

| d) | bendradarbiauja su Komisija rengiant rengiant vertinimo gaires, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

d)

bendradarbiauja su Komisija rengiant rengiant vertinimo gaires, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 straipsnio 3 dalyje.

2 straipsnis

1.   Reglamento (ES) Nr. 514/2014 57 straipsnio 1 dalyje nurodytos vertinimo ataskaitos teikiamos pagal šabloną, kurį nustatys Komisija ir į kurį bus įtraukti šio reglamento I ir II prieduose pateikti vertinimo klausimai.

2.   Vertinimo ataskaitose naudojami III ir IV prieduose nustatyti rodikliai. Komisija III ir IV prieduose pateiktų rodiklių apibrėžtis, šaltinius ir pradines reikšmes išdėsto dokumente, kuriame pateikiamos gairės, kaip atlikti vertinimus, nurodytame Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 straipsnio 3 dalyje.

3.   Valstybės narės vertinimo ataskaitas teikia naudodamosi elektroninio keitimosi duomenimis sistema (SFC2014), nustatyta pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 802/2014 (5) 2 straipsnį.

4.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 12 straipsnio 3 ir 4 dalis atsakinga institucija konsultuojasi su stebėsenos komitetu dėl metinių įgyvendinimo ataskaitų ir tolesnių veiksmų, susijusių su vertinimo ataskaitose pateiktomis išvadomis ir rekomendacijomis, prieš šiuos dokumentus pateikiant Komisijai.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 150, 2014 5 20, p. 112.

1

(2)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 513/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2007/125/TVR (OL L 150, 2014 5 20, p. 93).

2

(3)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).

3

(4)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2008/381/EB ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB bei Tarybos sprendimas 2007/435/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 168).

4

(5)  
  2014 m. liepos 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 802/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos, nustatomi nacionalinių programų pavyzdžiai ir Komisijos ir valstybių narių elektroninio keitimosi duomenimis sistemos nuostatos bei sąlygos (OL L 219, 2014 7 25, p. 22).

5

---

I PRIEDAS

Su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu susijusių valstybių narių ir Komisijos vertinimo ataskaitų vertinimo klausimų sąrašas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 ir 57 straipsniuose

Veiksmingumas

| 1) | Kokiu mastu Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (toliau – Fondas) padėjo pasiekti Reglamente (ES) Nr. 516/2014 nustatytus tikslus?






  a) | Kaip Fondas prisidėjo prie visų bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektų, įskaitant jos išorės dimensiją, stiprinimo ir plėtojimo?






  i) | Kokia pažanga padaryta tobulinant ir plėtojant prieglobsčio procedūras, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a)

Kaip Fondas prisidėjo prie visų bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektų, įskaitant jos išorės dimensiją, stiprinimo ir plėtojimo?

i)

Kokia pažanga padaryta tobulinant ir plėtojant prieglobsčio procedūras, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta tobulinant ir plėtojant priėmimo sąlygas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta tobulinant ir plėtojant priėmimo sąlygas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta sėkmingai įgyvendinant Priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų direktyvos (su vėlesniais jos pakeitimais) teisinę sistemą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta sėkmingai įgyvendinant Priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų direktyvos (su vėlesniais jos pakeitimais) teisinę sistemą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iv) | Kokia pažanga padaryta stiprinant valstybės narės pajėgumą plėtoti, stebėti ir vertinti savo prieglobsčio politiką ir procedūras, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iv)

Kokia pažanga padaryta stiprinant valstybės narės pajėgumą plėtoti, stebėti ir vertinti savo prieglobsčio politiką ir procedūras, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| v) | Kokia pažanga padaryta nustatant, plėtojant ir įgyvendinant nacionalines perkėlimo į Europos Sąjungą programas ir strategijas ir kitas priėmimo dėl humanitarinių priežasčių programas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

v)

Kokia pažanga padaryta nustatant, plėtojant ir įgyvendinant nacionalines perkėlimo į Europos Sąjungą programas ir strategijas ir kitas priėmimo dėl humanitarinių priežasčių programas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| b) | Kaip Fondas prisidėjo remiant teisėtą migraciją į valstybes nares, atitinkančią jų ekonominius ir socialinius poreikius, pavyzdžiui, darbo rinkos poreikius, kartu užtikrinant valstybių narių imigracijos sistemų vientisumą, ir skatinant veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją?






  i) | Kokia pažanga padaryta remiant teisėtą migraciją į valstybes nares, atitinkančią jų ekonominius ir socialinius poreikius, pavyzdžiui, darbo rinkos poreikius, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- |

b)

Kaip Fondas prisidėjo remiant teisėtą migraciją į valstybes nares, atitinkančią jų ekonominius ir socialinius poreikius, pavyzdžiui, darbo rinkos poreikius, kartu užtikrinant valstybių narių imigracijos sistemų vientisumą, ir skatinant veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją?

i)

Kokia pažanga padaryta remiant teisėtą migraciją į valstybes nares, atitinkančią jų ekonominius ir socialinius poreikius, pavyzdžiui, darbo rinkos poreikius, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta skatinant veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta skatinant veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta remiant valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas valstybių narių imigracijos sistemų vientisumas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta remiant valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas valstybių narių imigracijos sistemų vientisumas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iv) | Kokia pažanga padaryta didinant integracijos ir teisėtos migracijos valstybių teritorijose pajėgumus, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iv)

Kokia pažanga padaryta didinant integracijos ir teisėtos migracijos valstybių teritorijose pajėgumus, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| c) | Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų stiprinamos teisingos ir veiksmingos valstybių narių grąžinimo strategijos, kuriomis būtų padedama kovoti su neteisėta imigracija ir kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės ir tranzito šalyse?






  i) | Kokia pažanga padaryta remiant priemones, kuriomis papildomos grąžinimo procedūros, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- |

c)

Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų stiprinamos teisingos ir veiksmingos valstybių narių grąžinimo strategijos, kuriomis būtų padedama kovoti su neteisėta imigracija ir kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės ir tranzito šalyse?

i)

Kokia pažanga padaryta remiant priemones, kuriomis papildomos grąžinimo procedūros, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta veiksmingai įgyvendinant grąžinimo (savanoriško ar priverstinio) priemones, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta veiksmingai įgyvendinant grąžinimo (savanoriško ar priverstinio) priemones, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta stiprinant praktinį valstybių narių ir (arba) trečiųjų šalių valdžios institucijų bendradarbiavimą grąžinimo priemonių srityje, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta stiprinant praktinį valstybių narių ir (arba) trečiųjų šalių valdžios institucijų bendradarbiavimą grąžinimo priemonių srityje, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iv) | Kokia pažanga padaryta didinant grąžinimo pajėgumus, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iv)

Kokia pažanga padaryta didinant grąžinimo pajėgumus, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| d) | Kaip Fondas prisidėjo stiprinant valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe, visų pirma kiek tai susiję su valstybėmis narėmis, kurioms migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį, įskaitant praktinį bendradarbiavimą?






  i) | Kaip Fondas prisidėjo prie prieglobsčio prašytojų perdavimo (perkėlimas Europos Sąjungoje pagal Tarybos sprendimus (ES) 2015/1523 (1) ir (ES) 2015/1601 (2))? |
| --- | --- | --- |

d)

Kaip Fondas prisidėjo stiprinant valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe, visų pirma kiek tai susiję su valstybėmis narėmis, kurioms migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį, įskaitant praktinį bendradarbiavimą?

i)

Kaip Fondas prisidėjo prie prieglobsčio prašytojų perdavimo (perkėlimas Europos Sąjungoje pagal Tarybos sprendimus (ES) 2015/1523 (1) ir (ES) 2015/1601 (2))?

| ii) | Kaip Fondas prisidėjo prie asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perdavimo iš vienos valstybės narės į kitą? |
| --- | --- |

ii)

Kaip Fondas prisidėjo prie asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perdavimo iš vienos valstybės narės į kitą?

| e) | Kaip Fondas prisidėjo prie paramos valstybėms narėms tinkamai pagrįstais nepaprastosios padėties atvejais, kuriais reikia imtis skubių veiksmų?






  i) | Kokie skubūs veiksmai buvo įgyvendinti? |
| --- | --- | --- |

e)

Kaip Fondas prisidėjo prie paramos valstybėms narėms tinkamai pagrįstais nepaprastosios padėties atvejais, kuriais reikia imtis skubių veiksmų?

i)

Kokie skubūs veiksmai buvo įgyvendinti?

| ii) | Kaip Fondo remti įgyvendinti skubūs veiksmai padėjo tenkinti neatidėliotinus valstybės narės poreikius? |
| --- | --- |

ii)

Kaip Fondo remti įgyvendinti skubūs veiksmai padėjo tenkinti neatidėliotinus valstybės narės poreikius?

| iii) | Kokie buvo pagrindiniai skubių veiksmų rezultatai? |
| --- | --- |

iii)

Kokie buvo pagrindiniai skubių veiksmų rezultatai?

Efektyvumas (ar bendrųjų Fondo tikslų pasiekta priimtinomis sąnaudomis?)

| 2) | Kokiu mastu Fondo rezultatai pasiekti priimtinomis sąnaudomis, vertinant pagal panaudotus finansinius ir žmogiškuosius išteklius? Kokių priemonių imtasi, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui ir kitiems pažeidimams, jiems nustatyti, apie juos pranešti ir vykdyti tolesnius veiksmus? Kokių jos davė rezultatų? |
| --- | --- |

2)

Tinkamumas (ar Fondo remtų intervencijų tikslai atitinka realius poreikius?)

| 3) | Ar valstybės narės nacionalinės programos tikslai atitinka nustatytus poreikius? Ar metinėje darbų programoje („Sąjungos veiksmai“) nustatyti tikslai atitinka realius poreikius? Ar metinėje darbų programoje („Skubi pagalba“) nustatyti tikslai atitinka realius poreikius? Kokių priemonių valstybė narė ėmėsi, kad atsižvelgtų į kintančius poreikius? |
| --- | --- |

3)

Suderinamumas (ar nacionalinėje Fondo programoje nustatyti tikslai suderinami su kitų iš ES šaltinių finansuojamų programų tikslais ir ar jie taikomi panašioms veiksmų sritims? Ar suderinamumas taip pat užtikrintas ir įgyvendinant Fondo paramą?)

| 4) | Ar programavimo etapu buvo įvertintos kitos panašių tikslų intervencijos ir ar į jas buvo atsižvelgta? Ar buvo nustatyti Fondo ir kitų panašių tikslų intervencijų koordinavimo mechanizmai, taikytini įgyvendinimo etapu? Ar iš Fondo remti veiksmai buvo suderinami su kitomis panašių tikslų intervencijomis ir ar jie joms neprieštaravo? |
| --- | --- |

4)

Papildomumas (ar nacionalinėje programoje nustatyti tikslai ir atitinkami įgyvendinti veiksmai papildė pagal kitas politikos (ypač tos, kurią vykdo valstybė narė) priemones nustatytus tikslus ir įgyvendintus veiksmus?)

| 5) | Ar programavimo etapu buvo įvertintos kitos papildančių tikslų intervencijos, ir ar į jas buvo atsižvelgta? Ar buvo nustatyta Fondo ir kitų panašių tikslų intervencijų koordinavimo mechanizmų, skirtų papildomumui užtikrinti ir taikytinų įgyvendinimo etapu? Ar šiais mechanizmais buvo siekiama užtikrinti, kad taikomos finansinės priemonės nesidubliuotų? |
| --- | --- |

5)

ES pridėtinė vertė (ar ES parama davė kokios nors pridėtinės vertės?)

| 6) | Kokie yra pagrindiniai pridėtinės vertės, kurią lėmė Fondo parama, tipai (mastas, taikymo sritis, vaidmuo, procesas)? Ar valstybė narė būtų vykdžiusi veiksmus, reikalingus ES politikai Fondo srityse įgyvendinti, be finansinės Fondo paramos? Kokios būtų labiausiai tikėtinos pasekmės, jei būtų nutraukta Fondo teikiama parama? Kokiu mastu Fondo remiami veiksmai davė naudos Sąjungos lygmeniu? |
| --- | --- |

6)

Tvarumas (ar tikėtina, kad teigiama Fondo lėšomis paremtų projektų įtaka išliks ir tada, kai Fondo parama bus nutraukta?)

| 7) | Kokių pagrindinių priemonių ėmėsi valstybė narė (tiek programavimo, tiek įgyvendinimo etapais), kad užtikrintų su Fondo parama įgyvendintų projektų tvarumą? Ar buvo nustatyti mechanizmai, kuriais užtikrinama, kad programavimo ir įgyvendinimo etapais būtų įvertintas projektų tvarumas? Kokia yra tikimybė, kad Fondo remtų veiksmų rezultatai ir (arba) suteikta nauda turės tęstinumą? |
| --- | --- |

7)

Administracinių procedūrų supaprastinimas ir administracinės naštos sumažinimas (ar buvo supaprastintos Fondo valdymo procedūros ir ar buvo sumažinta administracinė našta jo paramos gavėjams?)

| 8) | Ar dėl Fondo nustatytų naujoviškų procedūrų (supaprastintas išlaidų metodas, daugiametis programavimas, nacionalinės tinkamumo finansuoti taisyklės, lankstumo suteikiančios visapusiškesnės nacionalinės programos) Fondo paramos gavėjams taikomos procedūros tapo paprastesnės? |
| --- | --- |

8)

---

(1)  
  2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1523, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 239, 2015 9 15, p. 146).

(2)  
  2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 248, 2015 9 24, p. 80).

---

II PRIEDAS

Su Vidaus saugumo fondu susijusių valstybių narių ir Komisijos vertinimo ataskaitų vertinimo klausimų sąrašas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 ir 57 straipsniuose

Veiksmingumas

| 1) | Kaip Vidaus saugumo fondas (toliau – Fondas) prisidėjo prie to, kad būtų pasiektas Reglamente (ES) Nr. 515/2014 nustatytas bendrasis tikslas?






  a) | Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų pasiekti toliau nurodyti konkretūs tikslai: | remti bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą keliavimą; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a)

Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų pasiekti toliau nurodyti konkretūs tikslai:

remti bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą keliavimą;

| | užtikrinti kokybiškas paslaugas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims; |
| --- | --- |

užtikrinti kokybiškas paslaugas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims;

| | užtikrinti vienodas sąlygas trečiųjų šalių piliečiams ir |
| --- | --- |

užtikrinti vienodas sąlygas trečiųjų šalių piliečiams ir

| | spręsti neteisėtos imigracijos klausimą?






  i) | Kokia pažanga padaryta skatinant bendros vizų politikos siekiant palengvinti teisėtą keliavimą plėtotę ir įgyvendinimą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- |

spręsti neteisėtos imigracijos klausimą?

i)

Kokia pažanga padaryta skatinant bendros vizų politikos siekiant palengvinti teisėtą keliavimą plėtotę ir įgyvendinimą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta užtikrinant didesnį konsulinių paslaugų teikimo mastą ir vienodinant valstybių narių vizų išdavimo praktiką, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta užtikrinant didesnį konsulinių paslaugų teikimo mastą ir vienodinant valstybių narių vizų išdavimo praktiką, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta užtikrinant Sąjungos acquis dėl vizų taikymą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta užtikrinant Sąjungos acquis dėl vizų taikymą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iv) | Kokia pažanga padaryta valstybėms narėms prisidedant prie valstybių narių, veikiančių trečiosiose šalyse, bendradarbiavimo dėl trečiųjų šalių piliečių srautų į valstybių narių teritoriją, be kita ko, dėl neteisėtos imigracijos prevencijos ir atitinkamų problemų sprendimo, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iv)

Kokia pažanga padaryta valstybėms narėms prisidedant prie valstybių narių, veikiančių trečiosiose šalyse, bendradarbiavimo dėl trečiųjų šalių piliečių srautų į valstybių narių teritoriją, be kita ko, dėl neteisėtos imigracijos prevencijos ir atitinkamų problemų sprendimo, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| v) | Kokia pažanga padaryta plėtojant bendrą vizų politiką kuriant ir naudojant IT sistemas, jų ryšių infrastruktūrą bei įrangą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

v)

Kokia pažanga padaryta plėtojant bendrą vizų politiką kuriant ir naudojant IT sistemas, jų ryšių infrastruktūrą bei įrangą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| vi) | Kaip Reglamento (ES) Nr. 515/2014 10 straipsnyje numatyta veiklos programa prisidėjo siekiant konkretaus su bendra vizų politika susijusio tikslo? |
| --- | --- |

vi)

Kaip Reglamento (ES) Nr. 515/2014 10 straipsnyje numatyta veiklos programa prisidėjo siekiant konkretaus su bendra vizų politika susijusio tikslo?

| b) | Kaip Fondas prisidėjo prie toliau nurodytų konkrečių tikslų: | remti integruotą sienų valdymą, be kita ko, skatinant tolesnį su sienų valdymu susijusių priemonių derinimą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais ir valstybėms narėms tarpusavyje ir su Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra dalijantis informacija; |
| --- | --- | --- |

b)

Kaip Fondas prisidėjo prie toliau nurodytų konkrečių tikslų:

remti integruotą sienų valdymą, be kita ko, skatinant tolesnį su sienų valdymu susijusių priemonių derinimą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais ir valstybėms narėms tarpusavyje ir su Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra dalijantis informacija;

| | užtikrinti vienodą ir aukštą kontrolės ir apsaugos prie išorės sienų lygį, be kita ko, kovojant su neteisėta imigracija, ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis, taip pat garantuoti galimybę gauti tarptautinę apsaugą asmenims, kuriems jos reikia, atsižvelgiant į valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir negrąžinimo principo taikymo?






  i) | Kokia pažanga padaryta k formuojant ir įgyvendinant politiką, kuria užtikrinama, kad vidaus sienas kertantys asmenys nebūtų kontroliuojami, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- |

užtikrinti vienodą ir aukštą kontrolės ir apsaugos prie išorės sienų lygį, be kita ko, kovojant su neteisėta imigracija, ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis, taip pat garantuoti galimybę gauti tarptautinę apsaugą asmenims, kuriems jos reikia, atsižvelgiant į valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir negrąžinimo principo taikymo?

i)

Kokia pažanga padaryta k formuojant ir įgyvendinant politiką, kuria užtikrinama, kad vidaus sienas kertantys asmenys nebūtų kontroliuojami, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta vykdant išorės sienas kertančių asmenų kontrolę ir veiksmingai stebint, kaip kertamos išorės sienos, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta vykdant išorės sienas kertančių asmenų kontrolę ir veiksmingai stebint, kaip kertamos išorės sienos, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta palaipsniui įdiegiant integruotą išorės sienų valdymo sistemą, pagrįstą solidarumu ir atsakomybe, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta palaipsniui įdiegiant integruotą išorės sienų valdymo sistemą, pagrįstą solidarumu ir atsakomybe, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iv) | Kokia pažanga padaryta užtikrinant Sąjungos sienų valdymo acquis taikymą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iv)

Kokia pažanga padaryta užtikrinant Sąjungos sienų valdymo acquis taikymą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| v) | Kokia pažanga padaryta didinant informuotumą apie padėtį prie išorės sienų ir stiprinant valstybių narių pajėgumą reaguoti, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

v)

Kokia pažanga padaryta didinant informuotumą apie padėtį prie išorės sienų ir stiprinant valstybių narių pajėgumą reaguoti, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| vi) | Kokia pažanga padaryta kuriant ir naudojant IT sistemas, jų ryšių infrastruktūrą bei įrangą, kuri padeda vykdyti pasienio kontrolę ir sienų stebėjimą prie išorės sienų, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

vi)

Kokia pažanga padaryta kuriant ir naudojant IT sistemas, jų ryšių infrastruktūrą bei įrangą, kuri padeda vykdyti pasienio kontrolę ir sienų stebėjimą prie išorės sienų, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| vii) | Kokia pažanga padaryta teikiant paramą valstybėms narėms tinkamai pagrįstais nepaprastosios padėties atvejais, kuriais reikia imtis skubių veiksmų prie išorės sienų, ir kaip skubi pagalba prisidėjo prie šios pažangos? Kokio pobūdžio skubūs veiksmai buvo įgyvendinti? Kaip Fondo remti įgyvendinti skubūs veiksmai padėjo tenkinti neatidėliotinus valstybės narės poreikius? Kokie buvo pagrindiniai skubių veiksmų rezultatai? |
| --- | --- |

vii)

Kokia pažanga padaryta teikiant paramą valstybėms narėms tinkamai pagrįstais nepaprastosios padėties atvejais, kuriais reikia imtis skubių veiksmų prie išorės sienų, ir kaip skubi pagalba prisidėjo prie šios pažangos? Kokio pobūdžio skubūs veiksmai buvo įgyvendinti? Kaip Fondo remti įgyvendinti skubūs veiksmai padėjo tenkinti neatidėliotinus valstybės narės poreikius? Kokie buvo pagrindiniai skubių veiksmų rezultatai?

| viii) | Kaip Reglamento (ES) Nr. 515/2014 10 straipsnyje numatyta veiklos programa prisidėjo siekiant konkretaus su sienų valdymu susijusio tikslo? |
| --- | --- |

viii)

Kaip Reglamento (ES) Nr. 515/2014 10 straipsnyje numatyta veiklos programa prisidėjo siekiant konkretaus su sienų valdymu susijusio tikslo?

| 2) | Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų pasiektas Reglamente (ES) Nr. 513/2014 nustatytas bendrasis tikslas?






  a) | Kaip Fondas prisidėjo prie toliau nurodytų konkrečių tikslų: | užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją? |
| --- | --- | --- | --- |

2)

a)

Kaip Fondas prisidėjo prie toliau nurodytų konkrečių tikslų:

užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją?

| | stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų ir kitų nacionalinių valdžios institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje, taip pat su Europolu ar kitomis atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis?






  i) | Kokia pažanga padaryta siekiant didinti valstybių narių pajėgumus kovoti su tarpvalstybiniu, sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu, įskaitant terorizmą, ir stiprinti jų tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- |

stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų ir kitų nacionalinių valdžios institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje, taip pat su Europolu ar kitomis atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis?

i)

Kokia pažanga padaryta siekiant didinti valstybių narių pajėgumus kovoti su tarpvalstybiniu, sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu, įskaitant terorizmą, ir stiprinti jų tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta plėtojant valstybių narių valdžios institucijų, Europolo ar kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų bei, prireikus, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų administracinį ir operatyvinį koordinavimą ir bendradarbiavimą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta plėtojant valstybių narių valdžios institucijų, Europolo ar kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų bei, prireikus, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų administracinį ir operatyvinį koordinavimą ir bendradarbiavimą, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta plėtojant mokymo programas, pavyzdžiui, techninės ir profesinės kompetencijos gerinimo ir prievolių laikytis žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių programas, įgyvendinant ES mokymo politiką, be kita ko, vykdant specialias Sąjungos teisėsaugos srities mainų programas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta plėtojant mokymo programas, pavyzdžiui, techninės ir profesinės kompetencijos gerinimo ir prievolių laikytis žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių programas, įgyvendinant ES mokymo politiką, be kita ko, vykdant specialias Sąjungos teisėsaugos srities mainų programas, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iv) | Kokia pažanga padaryta nustatant priemones, apsaugos mechanizmus ir geriausią patirtį, susijusią su nusikaltimų liudininkų ir aukų, įskaitant terorizmo aukas, nustatymu ir parama jiems, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iv)

Kokia pažanga padaryta nustatant priemones, apsaugos mechanizmus ir geriausią patirtį, susijusią su nusikaltimų liudininkų ir aukų, įskaitant terorizmo aukas, nustatymu ir parama jiems, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| b) | Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų padidinti valstybių narių pajėgumai veiksmingai valdyti su saugumu susijusią riziką ir krizes, ir žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektus apsaugoti nuo teroristinių išpuolių ir kitų su saugumu susijusių incidentų?






  i) | Kokia pažanga padaryta stiprinant valstybių narių administracinius ir operatyvinius pajėgumus apsaugoti visų ekonominės veiklos sektorių ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, be kita ko, per viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę ir geresnį koordinavimą, bendradarbiavimą, praktinių žinių ir patirties mainus ir sklaidą Sąjungos viduje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- | --- |

b)

Kaip Fondas prisidėjo prie to, kad būtų padidinti valstybių narių pajėgumai veiksmingai valdyti su saugumu susijusią riziką ir krizes, ir žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektus apsaugoti nuo teroristinių išpuolių ir kitų su saugumu susijusių incidentų?

i)

Kokia pažanga padaryta stiprinant valstybių narių administracinius ir operatyvinius pajėgumus apsaugoti visų ekonominės veiklos sektorių ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, be kita ko, per viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę ir geresnį koordinavimą, bendradarbiavimą, praktinių žinių ir patirties mainus ir sklaidą Sąjungos viduje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| ii) | Kokia pažanga padaryta nustatant saugius konkrečių sektorių išankstinio perspėjimo ir bendradarbiavimo ištikus krizei subjektų ryšius ir veiksmingą koordinavimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

ii)

Kokia pažanga padaryta nustatant saugius konkrečių sektorių išankstinio perspėjimo ir bendradarbiavimo ištikus krizei subjektų ryšius ir veiksmingą koordinavimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

| iii) | Kokia pažanga padaryta stiprinant valstybių narių administracinius ir operatyvinius pajėgumus rengti išsamius grėsmių ir rizikos vertinimus, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos? |
| --- | --- |

iii)

Kokia pažanga padaryta stiprinant valstybių narių administracinius ir operatyvinius pajėgumus rengti išsamius grėsmių ir rizikos vertinimus, ir kaip Fondas prisidėjo prie šios pažangos?

Efektyvumas (ar Fondo rezultatų pasiekta priimtinomis sąnaudomis?)

| 3) | Kokiu mastu numatytų Fondo rezultatų pasiekta priimtinomis sąnaudomis, vertinant pagal panaudotus finansinius ir žmogiškuosius išteklius? Kokių priemonių imtasi, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui ir kitiems pažeidimams, kad būtų galima juos nustatyti, apie juos pranešti ir vykdyti tolesnius veiksmus? Kokių jos davė rezultatų? |
| --- | --- |

3)

Tinkamumas (ar Fondo remtų intervencijų tikslai atitinka realius poreikius?)

| 4) | Ar valstybės narės nacionalinių programų tikslai atitinka nustatytus poreikius? Ar metinėje darbų programoje („Sąjungos veiksmai“) nustatyti tikslai atitinka realius poreikius? Ar metinėje darbų programoje („Skubi pagalba“) nustatyti tikslai atitinka realius poreikius? Kokių priemonių valstybė narė ėmėsi, kad atsižvelgtų į kintančius poreikius? |
| --- | --- |

4)

Suderinamumas (ar nacionalinėje programoje nustatyti tikslai suderinami su kitų iš ES šaltinių finansuojamų programų tikslais ir ar jie taikomi panašioms veiksmų sritims? Ar suderinamumas taip pat užtikrintas ir įgyvendinant Fondo paramą?)

| 5) | Ar programavimo etapu buvo įvertintos kitos panašių tikslų intervencijos ir ar į jas buvo atsižvelgta? Ar buvo nustatyti Fondo ir kitų panašių tikslų intervencijų koordinavimo mechanizmai, taikytini įgyvendinimo etapu? Ar iš Fondo remti veiksmai buvo suderinami su kitomis panašių tikslų intervencijomis ir ar jie joms neprieštaravo? |
| --- | --- |

5)

Papildomumas (ar nacionalinėje programoje nustatyti tikslai ir atitinkami įgyvendinti veiksmai papildė pagal kitas politikos (ypač tos, kurią vykdo valstybė narė) priemones nustatytus tikslus ir įgyvendintus veiksmus?)

| 6) | Ar programavimo etapu buvo įvertintos kitos papildančių tikslų intervencijos, ir ar į jas buvo atsižvelgta? Ar buvo nustatyta Fondo ir kitų panašių tikslų intervencijų koordinavimo mechanizmų, skirtų papildomumui užtikrinti ir taikytinų įgyvendinimo etapu? Ar šiais mechanizmais buvo siekiama užtikrinti, kad taikomos finansinės priemonės nesidubliuotų? |
| --- | --- |

6)

ES pridėtinė vertė (ar ES parama davė kokios nors pridėtinės vertės?)

| 7) | Kokie yra pagrindiniai pridėtinės vertės, kurią lėmė Fondo parama, tipai (mastas, taikymo sritis, vaidmuo, procesas)? Ar valstybė narė būtų vykdžiusi veiksmus, reikalingus ES politikai Fondo remiamose srityse įgyvendinti, be jo finansinės paramos? Kokios būtų labiausiai tikėtinos pasekmės, jei būtų nutraukta Fondo teikiama parama? Kokiu mastu Fondo remiami veiksmai davė naudos Sąjungos lygmeniu? Kokia buvo veiksmų paramos pridėtinė vertė? |
| --- | --- |

7)

Tvarumas (ar tikėtina, kad teigiama Fondo finansuotų projektų įtaka išliks ir tada, kai Fondo parama bus nutraukta?)

| 8) | Kokios yra pagrindinės priemonės, kurių ėmėsi valstybė narė (tiek programavimo, tiek įgyvendinimo etapais), kad užtikrintų su Fondo parama įgyvendintų projektų tvarumą? Ar buvo nustatyti mechanizmai, kuriais būtų užtikrintas projektų tvarumo vertinimas programavimo ir įgyvendinimo etapais? Kokia yra tikimybė, kad Fondo remtų veiksmų rezultatai ir (arba) suteikta nauda turės tęstinumą? Kokių priemonių imtasi veiksmų, vykdytų gavus veiksmų paramą, tęstinumui užtikrinti? |
| --- | --- |

8)

Administracinių procedūrų supaprastinimas ir administracinės naštos sumažinimas (ar buvo supaprastintos Fondo valdymo procedūros ir ar buvo sumažinta administracinė našta jo paramos gavėjams?)

| 9) | Ar dėl Fondo nustatytų naujoviškų procedūrų (supaprastintas išlaidų metodas, daugiametis programavimas, nacionalinės tinkamumo finansuoti taisyklės, lankstumo suteikiančios visapusiškesnės nacionalinės programos, veiklos parama, speciali Lietuvai taikoma tranzito programa) Fondo paramos gavėjams taikomos procedūros tapo paprastesnės? |
| --- | --- |

9)

---

III PRIEDAS

Valstybių narių ir Komisijos vertinimo ataskaitų bendrų rezultatų ir poveikio rodiklių sąrašas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 ir 57 straipsniuose

Reglamento (ES) Nr. 516/2014 konkrečių tikslų vertinimo rodikliai

1.   Rodikliai pagal konkrečius tikslus

| a) | Stiprinti ir plėtoti visus bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektus, įskaitant jos išorės dimensiją:






  i) | nelydimiems nepilnamečiams pritaikytų vietų, remiamų Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (toliau – Fondas) lėšomis, skaičius, palyginti su visu nelydimiems nepilnamečiams pritaikytų vietų skaičiumi; |
| --- | --- | --- |

a)

Stiprinti ir plėtoti visus bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektus, įskaitant jos išorės dimensiją:

i)

nelydimiems nepilnamečiams pritaikytų vietų, remiamų Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (toliau – Fondas) lėšomis, skaičius, palyginti su visu nelydimiems nepilnamečiams pritaikytų vietų skaičiumi;

| ii) | pirmojoje instancijoje nebaigtų svarstyti prašymų skaičius, pagal trukmę; |
| --- | --- |

ii)

pirmojoje instancijoje nebaigtų svarstyti prašymų skaičius, pagal trukmę;

| iii) | galutinių teigiamų sprendimų apeliacinėje instancijoje dalis; |
| --- | --- |

iii)

galutinių teigiamų sprendimų apeliacinėje instancijoje dalis;

| iv) | priėmimo sistemoje esančių asmenų skaičius (padėtis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje); |
| --- | --- |

iv)

priėmimo sistemoje esančių asmenų skaičius (padėtis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje);

| v) | priėmimo sistemoje esančių asmenų skaičius, palyginti su prieglobsčio prašytojų skaičiumi; |
| --- | --- |

v)

priėmimo sistemoje esančių asmenų skaičius, palyginti su prieglobsčio prašytojų skaičiumi;

| vi) | nelydimiems nepilnamečiams pritaikytų apgyvendinimo vietų skaičius, palyginti su visu nelydimų nepilnamečių skaičiumi; |
| --- | --- |

vi)

nelydimiems nepilnamečiams pritaikytų apgyvendinimo vietų skaičius, palyginti su visu nelydimų nepilnamečių skaičiumi;

| vii) | valstybių narių pirmosios ir galutinės instancijų pripažinimo normos konvergencija prieglobsčio prašytojų iš tos pačios trečiosios šalies atžvilgiu. |
| --- | --- |

vii)

valstybių narių pirmosios ir galutinės instancijų pripažinimo normos konvergencija prieglobsčio prašytojų iš tos pačios trečiosios šalies atžvilgiu.

| b) | Remti į valstybes nares nukreiptą teisėtą migraciją, atitinkančią jų ekonominius ir socialinius poreikius, pavyzdžiui, darbo rinkos poreikius, kartu užtikrinant valstybių narių imigracijos sistemų vientisumą, ir skatinti veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją:






  i) | trečiųjų šalių piliečių, gavusių ilgalaikių gyventojų statusą, dalis, palyginti su visais trečiųjų šalių piliečiais; |
| --- | --- | --- |

b)

Remti į valstybes nares nukreiptą teisėtą migraciją, atitinkančią jų ekonominius ir socialinius poreikius, pavyzdžiui, darbo rinkos poreikius, kartu užtikrinant valstybių narių imigracijos sistemų vientisumą, ir skatinti veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją:

i)

trečiųjų šalių piliečių, gavusių ilgalaikių gyventojų statusą, dalis, palyginti su visais trečiųjų šalių piliečiais;

| ii) | užimtumo lygis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas; |
| --- | --- |

ii)

užimtumo lygis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas;

| iii) | nedarbo lygis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas; |
| --- | --- |

iii)

nedarbo lygis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas;

| iv) | aktyvumo lygis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas; |
| --- | --- |

iv)

aktyvumo lygis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas;

| v) | mokyklos nebaigusių asmenų dalis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas; |
| --- | --- |

v)

mokyklos nebaigusių asmenų dalis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas;

| vi) | aukštąjį išsilavinimą įgijusių 30–34 metų amžiaus asmenų dalis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas; |
| --- | --- |

vi)

aukštąjį išsilavinimą įgijusių 30–34 metų amžiaus asmenų dalis: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas;

| vii) | dalis gyventojų, kuriems kyla socialinio skurdo ar socialinės atskirties pavojus: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas. |
| --- | --- |

vii)

dalis gyventojų, kuriems kyla socialinio skurdo ar socialinės atskirties pavojus: trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios šalies piliečių lygio skirtumas.

| c) | Stiprinti valstybių narių teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriomis būtų remiama kova su neteisėta imigracija ir kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės ir tranzito šalyse:






  i) | Fondo lėšomis paremtų išsiuntimų skaičius, palyginti su visu grąžinimų, vykdant nurodymą išvykti, skaičiumi; |
| --- | --- | --- |

c)

Stiprinti valstybių narių teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriomis būtų remiama kova su neteisėta imigracija ir kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės ir tranzito šalyse:

i)

Fondo lėšomis paremtų išsiuntimų skaičius, palyginti su visu grąžinimų, vykdant nurodymą išvykti, skaičiumi;

| ii) | vykdant Fondo lėšomis remiamas bendras grąžinimo operacijas grąžintų asmenų skaičius, palyginti su visu Fondo lėšomis paremtų grąžinimų skaičiumi; |
| --- | --- |

ii)

vykdant Fondo lėšomis remiamas bendras grąžinimo operacijas grąžintų asmenų skaičius, palyginti su visu Fondo lėšomis paremtų grąžinimų skaičiumi;

| iii) | grįžusių asmenų, gavusių Fondo lėšomis bendrai finansuotą reintegracijos pagalbą prieš grįžimą arba po jo, skaičius, palyginti su visu Fondo lėšomis paremtų savanoriškų grįžimų skaičiumi; |
| --- | --- |

iii)

grįžusių asmenų, gavusių Fondo lėšomis bendrai finansuotą reintegracijos pagalbą prieš grįžimą arba po jo, skaičius, palyginti su visu Fondo lėšomis paremtų savanoriškų grįžimų skaičiumi;

| iv) | su Fondo parama sukurtų/atnaujintų vietų sulaikymo centruose skaičius, palyginti su visu vietų sulaikymo centruose skaičiumi; |
| --- | --- |

iv)

su Fondo parama sukurtų/atnaujintų vietų sulaikymo centruose skaičius, palyginti su visu vietų sulaikymo centruose skaičiumi;

| v) | grąžinimų, vykdant nurodymą išvykti, skaičius, palyginti su trečiųjų šalių piliečių, gavusių nurodymą išvykti, skaičiumi; |
| --- | --- |

v)

grąžinimų, vykdant nurodymą išvykti, skaičius, palyginti su trečiųjų šalių piliečių, gavusių nurodymą išvykti, skaičiumi;

| vi) | sprendimų grąžinti asmenis, kurių prieglobsčio prašymai atmesti, skaičius; |
| --- | --- |

vi)

sprendimų grąžinti asmenis, kurių prieglobsčio prašymai atmesti, skaičius;

| vii) | veiksmingai sugrąžintų asmenų, kurių prieglobsčio prašymai atmesti, skaičius. |
| --- | --- |

vii)

veiksmingai sugrąžintų asmenų, kurių prieglobsčio prašymai atmesti, skaičius.

2.   Efektyvumo, pridėtinės vertės ir tvarumo rodikliai, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 514/2014

| d) | Efektyvumui, pridėtinei vertei ir tvarumui matuoti ir vertinti:






  i) | etatų atsakingoje institucijoje, įgaliotoje institucijoje ir audito institucijoje, pagal kuriuos asmenys dirba PMIF įgyvendinimo srityje ir kurie apmokami techninės pagalbos ar nacionalinių biudžetų lėšomis, skaičius, palyginti su įgyvendinamų projektų skaičiumi ir už finansinius metus prašomų lėšų suma; |
| --- | --- | --- |

d)

Efektyvumui, pridėtinei vertei ir tvarumui matuoti ir vertinti:

i)

etatų atsakingoje institucijoje, įgaliotoje institucijoje ir audito institucijoje, pagal kuriuos asmenys dirba PMIF įgyvendinimo srityje ir kurie apmokami techninės pagalbos ar nacionalinių biudžetų lėšomis, skaičius, palyginti su įgyvendinamų projektų skaičiumi ir už finansinius metus prašomų lėšų suma;

| ii) | techninė pagalba ir projektų administracinės (netiesioginės) išlaidos, palyginti su už finansinius metus prašomų lėšų suma; |
| --- | --- |

ii)

techninė pagalba ir projektų administracinės (netiesioginės) išlaidos, palyginti su už finansinius metus prašomų lėšų suma;

| iii) | Fondo lėšų panaudojimo lygis. |
| --- | --- |

iii)

Fondo lėšų panaudojimo lygis.

---

IV PRIEDAS

Valstybių narių ir Komisijos vertinimo ataskaitų bendrų rezultatų ir poveikio rodiklių sąrašas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 56 ir 57 straipsniuose

Reglamento (ES) Nr. 513/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonė, ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, konkrečių tikslų vertinimo rodikliai

1.   Rodikliai pagal konkrečius tikslus

| a) | Remti bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą keliavimą, užtikrinti aukštos kokybės paslaugas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, laikytis vienodo požiūrio į trečiųjų šalių piliečius ir spręsti neteisėtos migracijos klausimą:






  i) | Vidaus saugumo fondui (toliau – Fondas) remiant įvykdytų Šengeno vertinimo misijų vizų srityje skaičius; |
| --- | --- | --- |

a)

Remti bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą keliavimą, užtikrinti aukštos kokybės paslaugas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, laikytis vienodo požiūrio į trečiųjų šalių piliečius ir spręsti neteisėtos migracijos klausimą:

i)

Vidaus saugumo fondui (toliau – Fondas) remiant įvykdytų Šengeno vertinimo misijų vizų srityje skaičius;

| ii) | Šengeno vertinimo rekomendacijų vizų srityje, pateiktų naudojantis Fondo parama, skaičius, palyginti su visų rekomendacijų skaičiumi; |
| --- | --- |

ii)

Šengeno vertinimo rekomendacijų vizų srityje, pateiktų naudojantis Fondo parama, skaičius, palyginti su visų rekomendacijų skaičiumi;

| iii) | Fondo lėšomis remiamuose konsulatuose nustatytas asmenų su suklastotais kelionės dokumentais skaičius; |
| --- | --- |

iii)

Fondo lėšomis remiamuose konsulatuose nustatytas asmenų su suklastotais kelionės dokumentais skaičius;

| iv) | ne savo gyvenamosios vietos šalyje prašymus išduoti Šengeno vizą pateikusių asmenų skaičius; |
| --- | --- |

iv)

ne savo gyvenamosios vietos šalyje prašymus išduoti Šengeno vizą pateikusių asmenų skaičius;

| v) | skaičius pasaulio šalių, iš kurių atvykstant reikalingos vizos ir kuriose esančių ar atstovaujamų valstybių narių konsulatų skaičius padidėjo. |
| --- | --- |

v)

skaičius pasaulio šalių, iš kurių atvykstant reikalingos vizos ir kuriose esančių ar atstovaujamų valstybių narių konsulatų skaičius padidėjo.

| b) | Remti integruotą sienų valdymą ir skatinti tolesnį su sienų valdymu susijusių priemonių derinimą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais ir valstybėms narėms ir Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai (FRONTEX) dalijantis informacija, siekiant užtikrinti vienodą ir aukštą kontrolės ir apsaugos prie išorės sienų lygį, be kita ko, kovojant su neteisėta imigracija, ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis, taip pat garantuoti galimybę gauti tarptautinę apsaugą asmenims, kuriems jos reikia, atsižvelgiant į valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir negrąžinimo principo taikymo:






  i) | Fondui remiant įvykdytų Šengeno vertinimo misijų sienų srityje skaičius; |
| --- | --- | --- |

b)

Remti integruotą sienų valdymą ir skatinti tolesnį su sienų valdymu susijusių priemonių derinimą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais ir valstybėms narėms ir Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai (FRONTEX) dalijantis informacija, siekiant užtikrinti vienodą ir aukštą kontrolės ir apsaugos prie išorės sienų lygį, be kita ko, kovojant su neteisėta imigracija, ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis, taip pat garantuoti galimybę gauti tarptautinę apsaugą asmenims, kuriems jos reikia, atsižvelgiant į valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir negrąžinimo principo taikymo:

i)

Fondui remiant įvykdytų Šengeno vertinimo misijų sienų srityje skaičius;

| ii) | Šengeno vertinimo rekomendacijų sienų srityje, į kurias atsižvelgta naudojantis Fondo lėšomis remiant, skaičius, palyginti su visų rekomendacijų skaičiumi; |
| --- | --- |

ii)

Šengeno vertinimo rekomendacijų sienų srityje, į kurias atsižvelgta naudojantis Fondo lėšomis remiant, skaičius, palyginti su visų rekomendacijų skaičiumi;

| iii) | įrangos vienetų, naudotų vykdant FRONTEX koordinuotas operacijas ir įsigytų su Fondo parama, skaičius, palyginti su visu FRONTEX koordinuotose operacijose naudotų įrangos vienetų skaičiumi; |
| --- | --- |

iii)

įrangos vienetų, naudotų vykdant FRONTEX koordinuotas operacijas ir įsigytų su Fondo parama, skaičius, palyginti su visu FRONTEX koordinuotose operacijose naudotų įrangos vienetų skaičiumi;

| iv) | prie ES išorės sienų nustatytų neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius a) tarp sienos perėjimo punktų; b) sienos perėjimo punktuose; |
| --- | --- |

iv)

prie ES išorės sienų nustatytų neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius a) tarp sienos perėjimo punktų; b) sienos perėjimo punktuose;

| v) | paieškų Šengeno informacinėje sistemoje (SIS II) skaičius; |
| --- | --- |

v)

paieškų Šengeno informacinėje sistemoje (SIS II) skaičius;

| vi) | sienos perėjimo punktuose nustatytas asmenų su suklastotais kelionės dokumentais skaičius. |
| --- | --- |

vi)

sienos perėjimo punktuose nustatytas asmenų su suklastotais kelionės dokumentais skaičius.

| c) | Užtikrinti nusikalstamumo prevenciją, kovoti su tarpvalstybiniu, sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu, įskaitant terorizmą, ir stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų ir kitų nacionalinių valdžios institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje, taip pat su Europolu ar kitomis atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis:






  i) | Fondo remiamų veiksmų, kuriais prisidėta, kad būtų išardytos organizuotos nusikalstamos grupės, rezultatai; |
| --- | --- | --- |

c)

Užtikrinti nusikalstamumo prevenciją, kovoti su tarpvalstybiniu, sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu, įskaitant terorizmą, ir stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų ir kitų nacionalinių valdžios institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje, taip pat su Europolu ar kitomis atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis:

i)

Fondo remiamų veiksmų, kuriais prisidėta, kad būtų išardytos organizuotos nusikalstamos grupės, rezultatai;

| ii) | vykdant veiksmus, patenkančius į Reglamento (ES) Nr. 513/2014 taikymo sritį, įšaldyto, sulaikyto ir konfiskuoto nusikalstamu būdu įgyto turto vienetų skaičius/vertė; |
| --- | --- |

ii)

vykdant veiksmus, patenkančius į Reglamento (ES) Nr. 513/2014 taikymo sritį, įšaldyto, sulaikyto ir konfiskuoto nusikalstamu būdu įgyto turto vienetų skaičius/vertė;

| iii) | policijos užregistruotų įtariamųjų ir pažeidimų, baudžiamojo persekiojimo, apkaltinamųjų nuosprendžių atvejų, kurie yra veiksmų, patenkančių į Reglamento (ES) Nr. 513/2014 taikymo sritį, rezultatas, skaičius; |
| --- | --- |

iii)

policijos užregistruotų įtariamųjų ir pažeidimų, baudžiamojo persekiojimo, apkaltinamųjų nuosprendžių atvejų, kurie yra veiksmų, patenkančių į Reglamento (ES) Nr. 513/2014 taikymo sritį, rezultatas, skaičius;

| iv) | vykdant Fondo remiamą kovos su organizuotu nusikalstamumu veiklą konfiskuotų narkotikų kiekis; |
| --- | --- |

iv)

vykdant Fondo remiamą kovos su organizuotu nusikalstamumu veiklą konfiskuotų narkotikų kiekis;

| v) | apsaugotų nusikaltimų aukų arba nusikaltimo aukų, kurioms suteikta pagalba, skaičius; |
| --- | --- |

v)

apsaugotų nusikaltimų aukų arba nusikaltimo aukų, kurioms suteikta pagalba, skaičius;

| vi) | informacijos, kuria keistasi pagal Priumo sistemą, apimtis (remiantis bendru DNR sutapimo atvejų per metus skaičiumi); bendras metinis pirštų atspaudų atitikties atvejų skaičius; bendras metinis transporto priemonių registracijos duomenų atitikties atvejų skaičius; |
| --- | --- |

vi)

informacijos, kuria keistasi pagal Priumo sistemą, apimtis (remiantis bendru DNR sutapimo atvejų per metus skaičiumi); bendras metinis pirštų atspaudų atitikties atvejų skaičius; bendras metinis transporto priemonių registracijos duomenų atitikties atvejų skaičius;

| vii) | informacijos, kuria dalytasi naudojant Saugaus keitimosi informacija tinklo programą (SIENA), apimtis (apskaičiuojama pagal SIENA bylų, inicijuotų valstybių narių, Europolo ir trečiųjų šalių, SIENA pranešimų, kuriais per metus pasikeitė valstybės narės, Europolas ir trečiosios šalys, skaičių); |
| --- | --- |

vii)

informacijos, kuria dalytasi naudojant Saugaus keitimosi informacija tinklo programą (SIENA), apimtis (apskaičiuojama pagal SIENA bylų, inicijuotų valstybių narių, Europolo ir trečiųjų šalių, SIENA pranešimų, kuriais per metus pasikeitė valstybės narės, Europolas ir trečiosios šalys, skaičių);

| viii) | informacijos, kuria dalytasi per Europolo informacinę sistemą (EIS), apimtis (apskaičiuojama pagal asmenų skaičių ir valstybių narių per metus į EIS įtrauktų objektų skaičių; asmenų ir objektų, kuriuos per metus valstybės narės įtraukė į EIS (įtariamieji, nuteistieji), skaičių ir per metus valstybių narių atliktų paieškų EIS skaičių). |
| --- | --- |

viii)

informacijos, kuria dalytasi per Europolo informacinę sistemą (EIS), apimtis (apskaičiuojama pagal asmenų skaičių ir valstybių narių per metus į EIS įtrauktų objektų skaičių; asmenų ir objektų, kuriuos per metus valstybės narės įtraukė į EIS (įtariamieji, nuteistieji), skaičių ir per metus valstybių narių atliktų paieškų EIS skaičių).

| d) | Stiprinti valstybių narių ir Sąjungos pajėgumą veiksmingai valdyti saugumui kylančią riziką ir krizes, pasirengti teroro aktams bei kitiems su saugumu susijusiems incidentams ir nuo jų apsaugoti žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūrą:






  i) | teroristinių išpuolių mastas (apskaičiuojamas pagal nepavykusių, sužlugdytų ir įvykdytų teroristinių išpuolių skaičių; teroristinių išpuolių aukų skaičių). |
| --- | --- | --- |

d)

Stiprinti valstybių narių ir Sąjungos pajėgumą veiksmingai valdyti saugumui kylančią riziką ir krizes, pasirengti teroro aktams bei kitiems su saugumu susijusiems incidentams ir nuo jų apsaugoti žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūrą:

i)

teroristinių išpuolių mastas (apskaičiuojamas pagal nepavykusių, sužlugdytų ir įvykdytų teroristinių išpuolių skaičių; teroristinių išpuolių aukų skaičių).

2.   Efektyvumo, pridėtinės vertės ir tvarumo rodikliai, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 514/2014

| e) | Efektyvumui, pridėtinei vertei ir tvarumui matuoti ir vertinti:






  i) | etatų atsakingoje institucijoje, įgaliotoje institucijoje ir audito institucijoje, pagal kuriuos asmenys dirba Fondo įgyvendinimo srityje ir kurie apmokami techninės pagalbos ar nacionalinių biudžetų lėšomis, skaičius, palyginti su įgyvendinamų projektų skaičiumi ir už finansinius metus prašomų lėšų suma; |
| --- | --- | --- |

e)

Efektyvumui, pridėtinei vertei ir tvarumui matuoti ir vertinti:

i)

etatų atsakingoje institucijoje, įgaliotoje institucijoje ir audito institucijoje, pagal kuriuos asmenys dirba Fondo įgyvendinimo srityje ir kurie apmokami techninės pagalbos ar nacionalinių biudžetų lėšomis, skaičius, palyginti su įgyvendinamų projektų skaičiumi ir už finansinius metus prašomų lėšų suma;

| ii) | techninė pagalba ir projektų administracinės (netiesioginės) išlaidos, palyginti su už finansinius metus prašomų lėšų suma; |
| --- | --- |

ii)

techninė pagalba ir projektų administracinės (netiesioginės) išlaidos, palyginti su už finansinius metus prašomų lėšų suma;

| iii) | Fondo lėšų panaudojimo lygis; |
| --- | --- |

iii)

Fondo lėšų panaudojimo lygis;

| iv) | įrangos, naudojamos praėjus 2 metams po jos įsigijimo, vienetų skaičius/įrangos, įsigytos Fondo lėšomis (> kaip 10 000 EUR), vienetų skaičius; |
| --- | --- |

iv)

įrangos, naudojamos praėjus 2 metams po jos įsigijimo, vienetų skaičius/įrangos, įsigytos Fondo lėšomis (> kaip 10 000 EUR), vienetų skaičius;

| v) | Fondo lėšomis įsigytos įrangos priežiūros sąnaudos, palyginti su visu Sąjungos įnašu Fondo bendrai finansuojamiems veiksmams. |
| --- | --- |

v)

Fondo lėšomis įsigytos įrangos priežiūros sąnaudos, palyginti su visu Sąjungos įnašu Fondo bendrai finansuojamiems veiksmams.

---

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/14

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/208

2016 m. spalio 31 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su papildomu netenkamų pinigų srautu, atitinkančiu užtikrinimo poreikius, atsirandančius dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 423 straipsnio 3 dalies ketvirtą pastraipą,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 423 straipsnio 3 dalį įstaigos turi pridėti papildomą netenkamų pinigų srautą, atitinkantį užtikrinimo poreikius, kurie atsirastų dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, finansavimo sandoriams ir kitoms sutartims, jei jos reikšmingos. Turint omenyje reikšmingumo argumentus, būtina nedelsiant patikslinti papildomą netenkamų pinigų srautą, atitinkantį užtikrinimo poreikius, kurie atsirastų dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, o užtikrinimo poreikių, kurie atsirastų dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos finansavimo sandoriams ir kitoms sutartims, reikšmingumas bus svarstomas kitu etapu; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 423 straipsnio 3 dalį įstaigos turi pridėti papildomą netenkamų pinigų srautą, atitinkantį užtikrinimo poreikius, kurie atsirastų dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, finansavimo sandoriams ir kitoms sutartims, jei jos reikšmingos. Turint omenyje reikšmingumo argumentus, būtina nedelsiant patikslinti papildomą netenkamų pinigų srautą, atitinkantį užtikrinimo poreikius, kurie atsirastų dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, o užtikrinimo poreikių, kurie atsirastų dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos finansavimo sandoriams ir kitoms sutartims, reikšmingumas bus svarstomas kitu etapu;

| (2) | turint omenyje, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 423 straipsnio 3 dalimi daroma nuoroda į užtikrinimo poreikius, taisyklės, kurias reikia nustatyti, turėtų apsiriboti užtikrintais išvestinių finansinių priemonių sandoriais, įskaitant tokius, kurių terminas trumpesnis negu 30 dienų; |
| --- | --- |

(2)

turint omenyje, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 423 straipsnio 3 dalimi daroma nuoroda į užtikrinimo poreikius, taisyklės, kurias reikia nustatyti, turėtų apsiriboti užtikrintais išvestinių finansinių priemonių sandoriais, įskaitant tokius, kurių terminas trumpesnis negu 30 dienų;

| (3) | siekiant užtikrinti vienodas įstaigų ir išvestinių finansinių priemonių rinkų veikimo sąlygas, papildomo netenkamų užtikrinimo priemonių srauto apskaičiavimas turėtų būti grindžiamas vertinimo rinkos verte pokyčiams skirtu ankstesnio laikotarpio duomenimis grindžiamu metodu, kurį parengė Bazelio bankų priežiūros komitetas (BBPK) tam papildomam netenkamų užtikrinimo priemonių srautui nustatyti ir pagal kurį tuo tikslu naudojamas didžiausias agreguotas kaupiamasis grynasis netenkamų ir gaunamų užtikrinimo priemonių srautas, portfelio lygmeniu realizuotas kiekvieno 30 dienų laikotarpio pabaigoje per praėjusius 24 mėnesius; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti vienodas įstaigų ir išvestinių finansinių priemonių rinkų veikimo sąlygas, papildomo netenkamų užtikrinimo priemonių srauto apskaičiavimas turėtų būti grindžiamas vertinimo rinkos verte pokyčiams skirtu ankstesnio laikotarpio duomenimis grindžiamu metodu, kurį parengė Bazelio bankų priežiūros komitetas (BBPK) tam papildomam netenkamų užtikrinimo priemonių srautui nustatyti ir pagal kurį tuo tikslu naudojamas didžiausias agreguotas kaupiamasis grynasis netenkamų ir gaunamų užtikrinimo priemonių srautas, portfelio lygmeniu realizuotas kiekvieno 30 dienų laikotarpio pabaigoje per praėjusius 24 mėnesius;

| (4) | Europos bankininkystės institucija (EBI) Komisijai pateikė techninių reguliavimo standartų projektus. Tačiau Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (2) 10 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija EBI informavo apie ketinimą nepatvirtinti tų techninių reguliavimo standartų projektų ir paaiškino to priežastis. EBI iš naujo pateikė techninių reguliavimo standartų projektus oficialios nuomonės forma, priėmusi Komisijos siūlomą metodą, visiškai atitinkantį BBPK ankstesnio laikotarpio duomenimis grindžiamą metodą; |
| --- | --- |

(4)

Europos bankininkystės institucija (EBI) Komisijai pateikė techninių reguliavimo standartų projektus. Tačiau Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (2) 10 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija EBI informavo apie ketinimą nepatvirtinti tų techninių reguliavimo standartų projektų ir paaiškino to priežastis. EBI iš naujo pateikė techninių reguliavimo standartų projektus oficialios nuomonės forma, priėmusi Komisijos siūlomą metodą, visiškai atitinkantį BBPK ankstesnio laikotarpio duomenimis grindžiamą metodą;

| (5) | šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos EBI iš naujo pateikė Komisijai; |
| --- | --- |

(5)

šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos EBI iš naujo pateikė Komisijai;

| (6) | EBI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais grindžiamas šis reglamentas, išanalizavo galimas susijusias sąnaudas ir naudą bei paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 37 straipsnį, nuomonės, |
| --- | --- |

(6)

EBI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais grindžiamas šis reglamentas, išanalizavo galimas susijusias sąnaudas ir naudą bei paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 37 straipsnį, nuomonės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandorių reikšmingumas

1.   Laikoma, kad taikant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 423 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriai yra reikšmingi, jei tokių sandorių tariamųjų sumų bendra suma bet kada per praėjusius dvejus metus viršijo 10 % grynojo netenkamų pinigų srauto, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 412 straipsnio 1 dalyje.

2.   Taikant 1 dalį, grynasis netenkamų pinigų srautas apskaičiuojamas be papildomo netenkamų pinigų srauto komponento, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 575/2013 423 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje.

2 straipsnis

Papildomo netenkamų pinigų srauto, atitinkančio užtikrinimo poreikius, atsirandančius dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, apskaičiavimas

1.   1. Papildomas netenkamų pinigų srautas, atitinkantis užtikrinimo poreikius, atsirandančius dėl neigiamo rinkos scenarijaus poveikio įstaigos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kurie taikant šio reglamento 1 straipsnį laikomi reikšmingais, yra didžiausias absoliutusis grynasis 30 dienų užtikrinimo priemonių srautas, realizuotas per 24 mėnesius iki padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 575/2013 412 straipsnio 1 dalyje, apskaičiavimo datos.

2.   Su sandoriais susijusius netenkamų ir gaunamų pinigų srautus įstaigos grynuoju pagrindu vertinti gali tik tuomet, jei tie sandoriai vykdomi pagal tą patį pagrindinį užskaitos sandorį. Absoliutusis grynasis užtikrinimo priemonių srautas yra grindžiamas realizuotais ir netenkamų, ir gaunamų pinigų srautais, o užskaita yra apskaičiuojama įstaigos portfelio lygmeniu.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

2

---

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/209

2017 m. vasario 2 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 57 straipsnio 4 dalį ir 58 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Stephen QUEST

Generalinis direktorius

Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Trys mažmeninei prekybai kartu supakuoti daiktai:






  a) | maždaug 8 × 14 cm dydžio apytiksliai 75 tuščių popieriaus lapų bloknotas (paskutiniame lape nurodyti kontaktiniai duomenys norintiems įsigyti daugiau bloknotų). Lapai suklijuoti viršuje ir perforuoti, kad juos būtų galima nuplėšti po vieną. Nugarėlė ir nedidelė dalis priekinės pusės padengtos kartonu; |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Trys mažmeninei prekybai kartu supakuoti daiktai:

a)

maždaug 8 × 14 cm dydžio apytiksliai 75 tuščių popieriaus lapų bloknotas (paskutiniame lape nurodyti kontaktiniai duomenys norintiems įsigyti daugiau bloknotų). Lapai suklijuoti viršuje ir perforuoti, kad juos būtų galima nuplėšti po vieną. Nugarėlė ir nedidelė dalis priekinės pusės padengtos kartonu;

| b) | maždaug 32 × 10 cm dydžio bloknoto aplankas, pagamintas iš plastiko lakštų, viduje sutvirtintų kartonu. Kartoninė bloknoto dalis įkišama į aplanke padarytą įpjovą. Aplanke, kurį galima sulenkti ir taip uždengti bloknotą, taip pat yra permatoma plastikinė kišenėlė (viršutinėje dalyje) ir elastinės tekstilės medžiagos kilpa tušinukui įdėti; |
| --- | --- |

b)

maždaug 32 × 10 cm dydžio bloknoto aplankas, pagamintas iš plastiko lakštų, viduje sutvirtintų kartonu. Kartoninė bloknoto dalis įkišama į aplanke padarytą įpjovą. Aplanke, kurį galima sulenkti ir taip uždengti bloknotą, taip pat yra permatoma plastikinė kišenėlė (viršutinėje dalyje) ir elastinės tekstilės medžiagos kilpa tušinukui įdėti;

| c) | plonas maždaug 10 cm ilgio tušinukas, įkišamas į tekstilinę kilpą. |
| --- | --- |

c)

plonas maždaug 10 cm ilgio tušinukas, įkišamas į tekstilinę kilpą.

(Žr. paveikslą) (*1).

4820 10 30

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (b punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis (BAT) ir KN kodus 4820 , 4820 10 ir 4820 10 30 atitinkančiais prekių aprašymais.

Daiktai laikomi prekėmis, supakuotomis į mažmeninei prekybai skirtą rinkinį, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte. Naudojant rinkinį pagrindinę funkciją atlieka bloknotas, naudojamas, kai reikia rašomojo popieriaus smulkiems užrašams ar pranešimams. Aplankas yra tik tam tikras apvalkalas bloknotui apsaugoti nuo sutepimo ir suglamžymo. Atsižvelgiant į plastikinio tušinuko objektyvias charakteristikas (dydį, dizainą ir vertę), jis nelaikytinas esmine rinkinio dalimi. Rašyti bloknote galima bet kokiu kitu rašikliu ar pieštuku. Todėl esminį rinkinio požymį nulemia bloknotas.

Bloknotas priskirtinas 4820 pozicijai, kuri apima visų rūšių užrašų knygeles ir bloknotus (žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 4820 pozicijos paaiškinimų pirmos pastraipos 1 punktą).

Todėl rinkiniui kaip užrašų knygelėms, laiškinio popieriaus bloknotams ir užrašų bloknotams priskirtinas KN kodas 4820 10 30 .

---

(*1)  Paveikslas pateikiamas tik dėl informacijos.

---

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/19

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/210

2017 m. vasario 7 d.

dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip vištų dedeklių pašarų priedą (leidimo turėtojas„Adisseo France S.A.S.“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip vištų dedeklių pašarų priedą, skirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip vištų dedeklių pašarų priedą, skirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“;

| (4) | leidimas dešimt metų naudoti preparatą kaip mėsinių viščiukų, dedeklinių vištaičių, retesnių rūšių mėsinių ir dedeklinių naminių paukščių pašarų priedą buvo suteiktas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/661 (2) ir kaip mėsinių kalakutų ir veislei auginamų kalakutų pašarų priedą – Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2304 (3); |
| --- | --- |

(4)

leidimas dešimt metų naudoti preparatą kaip mėsinių viščiukų, dedeklinių vištaičių, retesnių rūšių mėsinių ir dedeklinių naminių paukščių pašarų priedą buvo suteiktas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/661 (2) ir kaip mėsinių kalakutų ir veislei auginamų kalakutų pašarų priedą – Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2304 (3);

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2016 m. gegužės 25 d. priimtoje nuomonėje (4) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir kad šis preparatas pagerina vištų dedeklių produktyvumą. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2016 m. gegužės 25 d. priimtoje nuomonėje (4) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702, preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir kad šis preparatas pagerina vištų dedeklių produktyvumą. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (6) | endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautos iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(6)

endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautos iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  2015 m. balandžio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/661 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip mėsinių viščiukų, dedeklinių vištaičių, retesnių rūšių mėsinių ir dedeklinių naminių paukščių pašarų priedą (leidimo turėtojas „Adisseo France S.A.S.“) (OL L 110, 2015 4 29, p. 1).

2

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(3)  
  2015 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2304 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702, preparatą kaip mėsinių kalakutų ir veislei auginamų kalakutų pašarų priedą (leidimo turėtojas „Adisseo France S.A.S.“) (OL L 326, 2015 12 11, p. 39).

3

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(4)  
  EFSA Journal 2016; 14(6):4510.

4

EFSA Journal 2016

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai. |
| 4a22 | „Adisseo France S.A.S.“ | Endo-1,4-beta-ksilanazė EC 3.2.1.8
  ir
  endo-1,3(4)-beta-gliukanazė EC 3.2.1.6 | Priedo sudėtis

  endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8) ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės (EC 3.2.1.6), gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp.nov. DSM 26702, preparatas, kurio mažiausias aktyvumas:






  — | kieto pavidalo: endo-1,4-beta-ksilanazė 22 000 – VU/g, endo-1,3(4)-beta-gliukanazė – 15 200 VU (1)/g, |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai.

4a22

„Adisseo France S.A.S.“

Endo-1,4-beta-ksilanazė EC 3.2.1.8

ir

endo-1,3(4)-beta-gliukanazė EC 3.2.1.6

Priedo sudėtis

endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8) ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės (EC 3.2.1.6), gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp.nov. DSM 26702, preparatas, kurio mažiausias aktyvumas:

—

kieto pavidalo: endo-1,4-beta-ksilanazė 22 000 – VU/g, endo-1,3(4)-beta-gliukanazė – 15 200 VU (1)/g,

| — | skysčių: endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumas – 5 500 VU/ml, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės – 3 800 VU/ml. |
| --- | --- |

—

skysčių: endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumas – 5 500 VU/ml, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės – 3 800 VU/ml.

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8) ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazė (EC 3.2.1.6), gautos iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ir Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702.

Analizės metodas
   (2)

Kiekybiniam endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumui nustatyti:

| — | viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu endo-1,4-beta-ksilanazei veikiant ksilano turintį substratą (kviečių arabinoksilaną). |
| --- | --- |

—

viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu endo-1,4-beta-ksilanazei veikiant ksilano turintį substratą (kviečių arabinoksilaną).

Kiekybiniam endo-1,3(4)-beta-gliukanazės aktyvumui įvertinti:

| — | viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu endo-1,3(4)-beta-gliukanazei veikiant gliukano turintį substratą (miežių betagliukaną) esant 5,5 pH ir 30 °C temperatūrai. |
| --- | --- |

—

viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu endo-1,3(4)-beta-gliukanazei veikiant gliukano turintį substratą (miežių betagliukaną) esant 5,5 pH ir 30 °C temperatūrai.

Vištos dedeklės

—

endo-1,4-beta-ksilanazė: 1 100 VU

endo-1,3(4)-beta-gliukanazė: 760 VU

—

| 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų ir odos apsaugos priemones. |
| --- | --- |

2.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų ir odos apsaugos priemones.

2027 m. vasario 28 d.

---

(1)  1 VU (viskozimetrinis vienetas) yra fermento kiekis, hidrolizuojantis substratą (atitinkamai miežių betagliukaną ir kviečių arabinoksilaną), sumažindamas tirpalo klampumą, kad pasikeistų 1 (nedimensinis vienetas)/min esant 30 °C temperatūrai ir 5,5 pH santykinis takumas.

(2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/23

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/211

2017 m. vasario 7 d.

dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1259/2004, (EB) Nr. 1206/2005 ir (EB) Nr. 322/2009 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 516/2007 (leidimo turėtojas „Beldem“, „Puratos NV“ padalinys)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2);

| (2) | neterminuotas leidimas naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą pagal Direktyvą 70/524/EEB kaip mėsinių viščiukų pašarų priedą išduotas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1259/2004 (3), kaip nujunkytų paršelių pašarų priedą – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1206/2005 (4), kaip penimųjų kiaulių ir mėsinių kalakutų pašarų priedą – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 516/2007 (5) ir kaip vištų dedeklių pašarų priedą – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 322/2009 (6). Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis preparatas įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 šį preparatą taip pat leista naudoti dešimt metų ančių lesaluose Komisijos reglamentu (EB) Nr. 242/2007 (7); |
| --- | --- |

(2)

neterminuotas leidimas naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą pagal Direktyvą 70/524/EEB kaip mėsinių viščiukų pašarų priedą išduotas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1259/2004 (3), kaip nujunkytų paršelių pašarų priedą – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1206/2005 (4), kaip penimųjų kiaulių ir mėsinių kalakutų pašarų priedą – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 516/2007 (5) ir kaip vištų dedeklių pašarų priedą – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 322/2009 (6). Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis preparatas įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 šį preparatą taip pat leista naudoti dešimt metų ančių lesaluose Komisijos reglamentu (EB) Nr. 242/2007 (7);

| (3) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 7 straipsniu buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą. Pareiškėjas paprašė tą priedą priskirti prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“. Kartu su prašymu pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 7 straipsniu buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatą kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą. Pareiškėjas paprašė tą priedą priskirti prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“. Kartu su prašymu pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2016 m. liepos 13 d. priimtoje nuomonėje (8) padarė išvadą, kad endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad šis preparatas gali būti veiksmingai naudojamas mėsiniams viščiukams, vištoms dedeklėms, nujunkytiems paršeliams ir penimosioms kiaulėms. Ši išvada taip pat gali būti taikoma dedeklinėms vištaitėms ir veislei auginamoms vištoms. Be to, Tarnyba mano, kad išvados dėl veiksmingumo gali būti ekstrapoliuotos retesnių rūšių mėsiniams, veislei auginamiems naminiams paukščiams ir dedeklėms. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2016 m. liepos 13 d. priimtoje nuomonėje (8) padarė išvadą, kad endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad šis preparatas gali būti veiksmingai naudojamas mėsiniams viščiukams, vištoms dedeklėms, nujunkytiems paršeliams ir penimosioms kiaulėms. Ši išvada taip pat gali būti taikoma dedeklinėms vištaitėms ir veislei auginamoms vištoms. Be to, Tarnyba mano, kad išvados dėl veiksmingumo gali būti ekstrapoliuotos retesnių rūšių mėsiniams, veislei auginamiems naminiams paukščiams ir dedeklėms. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | be to, dėl mėsinių kalakutų Tarnyba padarė išvadą, kad atlikus du tyrimus nustatyta įrodymų, kad preparatas teigiamai veikia galutinę kūno masę ir pašaro kiekio ir prieaugio santykį. Trečiojo tyrimo, kuriuo nustatytas daug didesnis pašaro kiekio ir prieaugio santykis ir kuris įvertintas ir patvirtintas atliekant ankstesnį vertinimą dėl leidimo, Tarnyba nelaikė svarbiu. Kadangi šie įrodymai buvo laikomi svarbiu zootechninių parametrų gerinimo rodikliu, atsižvelgiant į ilgalaikę naudojimo patirtį nuspręsta, kad pateikti duomenys atitinka priedo veiksmingumo mėsiniams kalakutams įrodymo sąlygas; |
| --- | --- |

(5)

be to, dėl mėsinių kalakutų Tarnyba padarė išvadą, kad atlikus du tyrimus nustatyta įrodymų, kad preparatas teigiamai veikia galutinę kūno masę ir pašaro kiekio ir prieaugio santykį. Trečiojo tyrimo, kuriuo nustatytas daug didesnis pašaro kiekio ir prieaugio santykis ir kuris įvertintas ir patvirtintas atliekant ankstesnį vertinimą dėl leidimo, Tarnyba nelaikė svarbiu. Kadangi šie įrodymai buvo laikomi svarbiu zootechninių parametrų gerinimo rodikliu, atsižvelgiant į ilgalaikę naudojimo patirtį nuspręsta, kad pateikti duomenys atitinka priedo veiksmingumo mėsiniams kalakutams įrodymo sąlygas;

| (6) | endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(6)

endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136), preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (7) | todėl reglamentai (EB) Nr. 1259/2004, (EB) Nr. 1206/2005 ir (EB) Nr. 322/2009 turėtų būti iš dalies pakeisti. Reglamentas (EB) Nr. 516/2007 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(7)

todėl reglamentai (EB) Nr. 1259/2004, (EB) Nr. 1206/2005 ir (EB) Nr. 322/2009 turėtų būti iš dalies pakeisti. Reglamentas (EB) Nr. 516/2007 turėtų būti panaikintas;

| (8) | kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų; |
| --- | --- |

(8)

kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Leidimas

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1259/2004 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 1259/2004 VI priedas panaikinamas.

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1206/2005 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 1206/2005 I priedo įrašas E 1606, skirtas endo-1,4-beta-ksilanazei (EC 3.2.1.8), išbraukiamas.

4 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 322/2009 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 322/2009 I priedas panaikinamas.

5 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 516/2007 panaikinamas.

6 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Priede nurodytą preparatą ir pašarą, kurių sudėtyje yra šio preparato, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2017 m. rugpjūčio 28 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2017 m. vasario 28 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 270, 1970 12 14, p. 1).

2

(3)  
  2004 m. liepos 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1259/2004 dėl ilgalaikio leidimo pašaruose naudoti jau leidžiamus priedus (OL L 239, 2004 7 9, p. 8).

3

(4)  
  2005 m. liepos 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1206/2005 dėl nuolatinio leidimo naudoti tam tikrus pašarų priedus (OL L 197, 2005 7 28, p. 12).

4

(5)  
  2007 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 516/2007 dėl nuolatinio leidimo naudoti pašarų priedą išdavimo (OL L 122, 2007 5 11, p. 22).

5

(6)  
  2009 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 322/2009 dėl nuolatinio leidimo naudoti tam tikrus pašarų priedus (OL L 101, 2009 4 21, p. 9).

6

(7)  
  2007 m. kovo 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 242/2007 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta ksilanazę EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP ir Belfeed B1100ML) kaip pašarų priedą (OL L 73, 2007 3 13, p. 1).

7

Belfeed

Belfeed

(8)  
  EFSA Journal 2016; 14(9):4562

8

EFSA Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai |
| 4a1606i | „Beldem“, „Puratos NV“ padalinys. | Endo-1,4-beta-ksilanazė EC 3.2.1.8 | Priedo sudėtis

  Endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136, preparatas, kurio mažiausias aktyvumas 400 IU (1)/g
  Kieto pavidalo ir skysto pavidalo. | Naminiai paukščiai | — | 10 IU | — | 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai

4a1606i

„Beldem“, „Puratos NV“ padalinys.

Endo-1,4-beta-ksilanazė EC 3.2.1.8

Priedo sudėtis

Endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136, preparatas, kurio mažiausias aktyvumas 400 IU (1)/g

Kieto pavidalo ir skysto pavidalo.

Naminiai paukščiai

—

10 IU

—

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Naudoti nujunkytiems paršeliams iki 35 kg kūno masės. |
| --- | --- |

2.

Naudoti nujunkytiems paršeliams iki 35 kg kūno masės.

| 3. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2027 m. vasario 28 d.

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8), gauta iš Bacillus subtilis (LMG-S 15136)

Nujunkyti paršeliai

—

10 IU

—

Analizės metodas
   (2)

Kiekybiniam ksilanazės aktyvumui pašarų priede nustatyti:

| — | kolorimetrinis metodas, matuojant redukuojančius cukrus, ksilanazės atpalaiduotus iš beržų ksilano substrato, naudojant 3,5-dinitrosalicilo rūgštį (DNS). |
| --- | --- |

—

kolorimetrinis metodas, matuojant redukuojančius cukrus, ksilanazės atpalaiduotus iš beržų ksilano substrato, naudojant 3,5-dinitrosalicilo rūgštį (DNS).

Kiekybiniam ksilanazės aktyvumui premiksuose ir pašaruose nustatyti:

| — | kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, ksilanazės atpalaiduotus iš azurino, skersiniu ryšiu susietus su kviečių arabinoksilano substratais. |
| --- | --- |

—

kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, ksilanazės atpalaiduotus iš azurino, skersiniu ryšiu susietus su kviečių arabinoksilano substratais.

Penimosios kiaulės

—

10 IU

—

---

(1)  1 IU – tai fermento kiekis, atpalaiduojantis vieną mikromolį redukuojančių cukrų (ksilozės ekvivalentai) per minutę iš beržų ksilano, esant 4,5 pH ir 30 °C temperatūrai.

(2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/27

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/212

2017 m. vasario 7 d.

kuriuo skiriama ES etaloninė smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorija, nustatomos jos papildomos pareigos bei užduotys ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (1), ypač į jo 32 straipsnio 5 ir 6 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Europos Sąjungos maisto, pašarų ir gyvūnų sveikatos etaloninių laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. ES etaloninės gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų tyrimo laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo II dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Europos Sąjungos maisto, pašarų ir gyvūnų sveikatos etaloninių laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. ES etaloninės gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų tyrimo laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo II dalyje;

| (2) | ES etaloninės smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorijos dar nėra. ES etaloninės laboratorijos turėtų būti atsakingos už pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų ir gyvūnų sveikatos sritis, kai reikalingi tikslūs analitiniai ir diagnostiniai rezultatai. Įvykus smulkiųjų atrajotojų maro protrūkiams, būtina gauti tokių tikslių analitinių ir diagnostinių rezultatų; |
| --- | --- |

(2)

ES etaloninės smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorijos dar nėra. ES etaloninės laboratorijos turėtų būti atsakingos už pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų ir gyvūnų sveikatos sritis, kai reikalingi tikslūs analitiniai ir diagnostiniai rezultatai. Įvykus smulkiųjų atrajotojų maro protrūkiams, būtina gauti tokių tikslių analitinių ir diagnostinių rezultatų;

| (3) | 2016 m. birželio 30 d. Komisija paskelbė kvietimą teikti paraiškas atrinkti ir paskirti ES etaloninę smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratoriją. Atrinkta laboratorija „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“ turėtų būti paskirta ES etalonine smulkiųjų atrajotojų maro laboratorija; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. birželio 30 d. Komisija paskelbė kvietimą teikti paraiškas atrinkti ir paskirti ES etaloninę smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratoriją. Atrinkta laboratorija „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“ turėtų būti paskirta ES etalonine smulkiųjų atrajotojų maro laboratorija;

| (4) | atrinktai laboratorijai turėtų būti skirtos ne tik Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje nustatytos bendrosios funkcijos ir pareigos, bet ir tam tikros konkrečios užduotys ir pareigos. Visų pirma tai susiję su ryšių tarp valstybių narių nacionalinių etaloninių laboratorijų palaikymu, siekiant remti jų funkcijas ir teikti optimalius smulkiųjų atrajotojų maro diagnozavimo metodus; |
| --- | --- |

(4)

atrinktai laboratorijai turėtų būti skirtos ne tik Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje nustatytos bendrosios funkcijos ir pareigos, bet ir tam tikros konkrečios užduotys ir pareigos. Visų pirma tai susiję su ryšių tarp valstybių narių nacionalinių etaloninių laboratorijų palaikymu, siekiant remti jų funkcijas ir teikti optimalius smulkiųjų atrajotojų maro diagnozavimo metodus;

| (5) | todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu atrinkta laboratorija „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)“, Monpeljė, Prancūzija, skiriama ES etalonine smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorija.

Jos papildomos pareigos ir užduotys yra nustatytos priede.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II dalis papildoma šiuo 20 punktu:

| „20. | ES etaloninė smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorija





  Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) |
| --- | --- |
| TA A-15/G, |
| Campus International de Baillarguet |
| 34398 Montpellier Cedex, |
| Prancūzija“ |

„20.

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)

TA A-15/G,

Campus International de Baillarguet

34398 Montpellier Cedex,

Prancūzija“

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

1

---

PRIEDAS

ES etaloninės smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorijos pareigos ir užduotys

Be ES etaloninių laboratorijų bendrųjų funkcijų ir pareigų gyvūnų sveikatos srityje, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje, ES etaloninei smulkiųjų atrajotojų maro tyrimų laboratorijai priskiriamos tokios pareigos ir užduotys:

| 1. | Užtikrinti ryšius su valstybių narių nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis ir teikti optimalius galvijų smulkiųjų atrajotojų maro diagnozavimo metodus, visų pirma:






  a) | atlikti virusų tipavimą, nustatyti jų išsamias antigenines bei genomines savybes ir atlikti filogenetinę analizę (nustatyti ryšį su kitomis to paties viruso padermėmis), saugoti smulkiųjų atrajotojų maro virusų padermes, siekiant palengvinti ligos diagnostiką Sąjungoje, jei tinkama ir būtina, pvz., siekiant užtikrinti epidemiologinės padėties valdymą arba patikrinti diagnozę; |
| --- | --- | --- |

1.

Užtikrinti ryšius su valstybių narių nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis ir teikti optimalius galvijų smulkiųjų atrajotojų maro diagnozavimo metodus, visų pirma:

a)

atlikti virusų tipavimą, nustatyti jų išsamias antigenines bei genomines savybes ir atlikti filogenetinę analizę (nustatyti ryšį su kitomis to paties viruso padermėmis), saugoti smulkiųjų atrajotojų maro virusų padermes, siekiant palengvinti ligos diagnostiką Sąjungoje, jei tinkama ir būtina, pvz., siekiant užtikrinti epidemiologinės padėties valdymą arba patikrinti diagnozę;

| b) | kada įmanoma ir jei įmanoma, sudaryti ir prižiūrėti atnaujinamą smulkiųjų atrajotojų maro virusų padermių ir izoliatų rinkinį ir specialių serumų bei kitų reagentų nuo ligos rinkinį; |
| --- | --- |

b)

kada įmanoma ir jei įmanoma, sudaryti ir prižiūrėti atnaujinamą smulkiųjų atrajotojų maro virusų padermių ir izoliatų rinkinį ir specialių serumų bei kitų reagentų nuo ligos rinkinį;

| c) | derinti diagnozavimą ir užtikrinti Sąjungoje atliekamų tyrimų kokybę organizuojant ir atliekant periodinius lyginamuosius tarplaboratorinius tikrinimus ir nepriklausomo kokybės užtikrinimo pratybas dėl šios ligos diagnozavimo Sąjungos lygiu ir periodiškai perduodant tokių tikrinimų rezultatus Komisijai, valstybėms narėms bei susijusioms nacionalinėms laboratorijoms; |
| --- | --- |

c)

derinti diagnozavimą ir užtikrinti Sąjungoje atliekamų tyrimų kokybę organizuojant ir atliekant periodinius lyginamuosius tarplaboratorinius tikrinimus ir nepriklausomo kokybės užtikrinimo pratybas dėl šios ligos diagnozavimo Sąjungos lygiu ir periodiškai perduodant tokių tikrinimų rezultatus Komisijai, valstybėms narėms bei susijusioms nacionalinėms laboratorijoms;

| d) | kaupti informaciją apie šią ligą, kad būtų galima greitai atlikti diferencinę diagnozę, visų pirma su kitomis atitinkamomis virusinėmis ligomis; |
| --- | --- |

d)

kaupti informaciją apie šią ligą, kad būtų galima greitai atlikti diferencinę diagnozę, visų pirma su kitomis atitinkamomis virusinėmis ligomis;

| e) | atlikti mokslinius tyrimus, siekiant sukurti tobulesnius ligos kontrolės metodus, bendradarbiaujant su paskirtomis nacionalinėmis etaloninėmis šios ligos tyrimų laboratorijomis, kaip sutarta su Komisija; |
| --- | --- |

e)

atlikti mokslinius tyrimus, siekiant sukurti tobulesnius ligos kontrolės metodus, bendradarbiaujant su paskirtomis nacionalinėmis etaloninėmis šios ligos tyrimų laboratorijomis, kaip sutarta su Komisija;

| f) | konsultuoti Komisiją dėl mokslinių aspektų, susijusių su smulkiųjų atrajotojų maru, visų pirma dėl smulkiųjų atrajotojų maro virusų vakcinų padermės pasirinkimo ir naudojimo. |
| --- | --- |

f)

konsultuoti Komisiją dėl mokslinių aspektų, susijusių su smulkiųjų atrajotojų maru, visų pirma dėl smulkiųjų atrajotojų maro virusų vakcinų padermės pasirinkimo ir naudojimo.

| 2. | Remti valstybių narių paskirtų smulkiųjų atrajotojų maro diagnostikos nacionalinių etaloninių laboratorijų funkcijas, visų pirma:






  a) | saugoti ir tiekti minėtoms laboratorijoms standartinius serumus ir kitus etaloninius reagentus, kaip antai inaktyvuotus antigenus arba ląstelių linijas, siekiant standartizuoti kiekvienoje valstybėje narėje naudojamus diagnostinius tyrimus ir reagentus, kurių reikia sukėlėjui identifikuoti ir (arba) serologiniamns tyrimams atlikti; |
| --- | --- | --- |

2.

Remti valstybių narių paskirtų smulkiųjų atrajotojų maro diagnostikos nacionalinių etaloninių laboratorijų funkcijas, visų pirma:

a)

saugoti ir tiekti minėtoms laboratorijoms standartinius serumus ir kitus etaloninius reagentus, kaip antai inaktyvuotus antigenus arba ląstelių linijas, siekiant standartizuoti kiekvienoje valstybėje narėje naudojamus diagnostinius tyrimus ir reagentus, kurių reikia sukėlėjui identifikuoti ir (arba) serologiniamns tyrimams atlikti;

| b) | aktyviai padėti diagnozuoti ligas atsižvelgiant į įtariamus ir patvirtintus ligos protrūkius valstybėse narėse priimant smulkiųjų atrajotojų maro virusų izoliatus diagnozei patvirtinti, virusui apibūdinti ir epidemiologiniams tyrimams bei moksliniams tyrimams atlikti. Nedelsiant perduoti tokios veiklos rezultatus Komisijai, valstybėms narėms bei susijusioms nacionalinėms laboratorijoms. |
| --- | --- |

b)

aktyviai padėti diagnozuoti ligas atsižvelgiant į įtariamus ir patvirtintus ligos protrūkius valstybėse narėse priimant smulkiųjų atrajotojų maro virusų izoliatus diagnozei patvirtinti, virusui apibūdinti ir epidemiologiniams tyrimams bei moksliniams tyrimams atlikti. Nedelsiant perduoti tokios veiklos rezultatus Komisijai, valstybėms narėms bei susijusioms nacionalinėms laboratorijoms.

| 3. | Teikti informaciją ir atlikti papildomus mokymus, pirmiausia:






  a) | sudaryti palankesnes sąlygas mokytis, rengti žinių atnaujinimo kursus ir seminarus paskirtoms nacionalinėms etaloninėms smulkiųjų atrajotojų maro diagnostikos laboratorijoms ir laboratorinės diagnostikos ekspertams, siekiant suderinti šios ligos diagnostikos metodus visoje Sąjungoje; |
| --- | --- | --- |

3.

Teikti informaciją ir atlikti papildomus mokymus, pirmiausia:

a)

sudaryti palankesnes sąlygas mokytis, rengti žinių atnaujinimo kursus ir seminarus paskirtoms nacionalinėms etaloninėms smulkiųjų atrajotojų maro diagnostikos laboratorijoms ir laboratorinės diagnostikos ekspertams, siekiant suderinti šios ligos diagnostikos metodus visoje Sąjungoje;

| b) | dalyvauti tarptautiniuose forumuose, ypač tuose, kuriuose aptariami analitinių šios ligos diagnostikos metodų standartizacijos ir jų taikymo klausimai; |
| --- | --- |

b)

dalyvauti tarptautiniuose forumuose, ypač tuose, kuriuose aptariami analitinių šios ligos diagnostikos metodų standartizacijos ir jų taikymo klausimai;

| c) | bendradarbiauti su susijusiomis kompetentingomis laboratorijomis trečiosiose šalyse, kuriose yra paplitęs smulkiųjų atrajotojų maras, šios ligos diagnostikos metodų srityje; |
| --- | --- |

c)

bendradarbiauti su susijusiomis kompetentingomis laboratorijomis trečiosiose šalyse, kuriose yra paplitęs smulkiųjų atrajotojų maras, šios ligos diagnostikos metodų srityje;

| d) | per metinį paskirtų nacionalinių etaloninių smulkiųjų atrajotojų maro diagnostikos laboratorijų susitikimą persvarstyti atitinkamas Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove pateiktas tyrimų rekomendacijas; |
| --- | --- |

d)

per metinį paskirtų nacionalinių etaloninių smulkiųjų atrajotojų maro diagnostikos laboratorijų susitikimą persvarstyti atitinkamas Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove pateiktas tyrimų rekomendacijas;

| e) | padėti Komisijai peržiūrėti OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

e)

padėti Komisijai peržiūrėti OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove pateiktas rekomendacijas;

| f) | neatsilikti nuo smulkiųjų atrajotojų maro epidemiologijos raidos. |
| --- | --- |

f)

neatsilikti nuo smulkiųjų atrajotojų maro epidemiologijos raidos.

---

| 2017 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 33/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 33/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/213

2017 m. vasario 7 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 125,6 |
| TN | 311,6 |
| TR | 151,5 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | MA | 81,3 |
| TR | 187,9 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 91 00 | EG | 181,2 |
| ZZ | 181,2 |
| 0709 93 10 | MA | 109,8 |
| TR | 223,6 |
| ZZ | 166,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 40,2 |
| IL | 80,7 |
| MA | 48,4 |
| TN | 56,6 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 60,6 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 91,5 |
| IL | 133,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 89,6 |
| TR | 83,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 22 00 | IL | 88,5 |
| MA | 96,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | CN | 139,4 |
| US | 205,0 |
| ZZ | 172,2 |
| 0808 30 90 | CL | 181,7 |
| CN | 112,8 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 136,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

125,6

TN

311,6

TR

151,5

ZZ

196,2

0707 00 05

MA

81,3

TR

187,9

ZZ

134,6

0709 91 00

EG

181,2

ZZ

181,2

0709 93 10

MA

109,8

TR

223,6

ZZ

166,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

40,2

IL

80,7

MA

48,4

TN

56,6

TR

77,1

ZZ

60,6

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

91,5

IL

133,7

JM

112,4

MA

89,6

TR

83,0

ZZ

102,0

0805 22 00

IL

88,5

MA

96,1

ZZ

92,3

0805 50 10

EG

85,5

TR

89,1

ZZ

87,3

0808 10 80

CN

139,4

US

205,0

ZZ

172,2

0808 30 90

CL

181,7

CN

112,8

TR

154,0

ZA

98,4

ZZ

136,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---