# Jurnalul Oficial L 148/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.148.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 148 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 561 iunie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.148.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 148

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 561 iunie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2013/245/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind ajutorul de stat C 40/2009 și C 43/2008 pentru restructurarea WestLB AG
  [notificat cu numărul C(2011) 9395]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/246/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 7 martie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  [notificat cu numărul C(2012) 1369]

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2013/247/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 ianuarie 2013 privind ajutorul de stat SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) pus în aplicare de Țările de Jos Presupusa vânzare a terenurilor sub prețul pieței de către municipalitatea Leidschendam-Voorburg
  [notificat cu numărul C(2013) 87]

   (
  1
  ) | 52 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2013/245/UE

*

Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind ajutorul de stat C 40/2009 și C 43/2008 pentru restructurarea WestLB AG
  [notificat cu numărul C(2011) 9395]

   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2011) 9395]

1

1

2013/246/UE

*

Decizia Comisiei din 7 martie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  [notificat cu numărul C(2012) 1369]

   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2012) 1369]

1

33

2013/247/UE

*

Decizia Comisiei din 23 ianuarie 2013 privind ajutorul de stat SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) pus în aplicare de Țările de Jos Presupusa vânzare a terenurilor sub prețul pieței de către municipalitatea Leidschendam-Voorburg
  [notificat cu numărul C(2013) 87]

   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2013) 87]

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 1.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 148/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 decembrie 2011

privind ajutorul de stat C 40/2009 și C 43/2008 pentru restructurarea WestLB AG

[notificat cu numărul C(2011) 9395]

(Numai versiunea în limba germană este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/245/UE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (2),

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin decizia din 12 mai 2009 referitoare la cazul C 43/2008 (3) (denumită în continuare „decizia din mai 2009”), Comisia a aprobat, sub rezerva anumitor condiții, o garanție de risc în valoare de 5 miliarde EUR pentru WestLB AG (4) (denumită în continuare „WestLB”), bancă a landului Renania de Nord-Westfalia, pentru un portofoliu de valori mobiliare structurate (denumit în continuare „portofoliul Phoenix”), pe baza unui plan de restructurare prezentat la 30 aprilie 2009 (denumit în continuare „planul de restructurare din aprilie 2009”). |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia din 12 mai 2009 referitoare la cazul C 43/2008 (3) (denumită în continuare „decizia din mai 2009”), Comisia a aprobat, sub rezerva anumitor condiții, o garanție de risc în valoare de 5 miliarde EUR pentru WestLB AG (4) (denumită în continuare „WestLB”), bancă a landului Renania de Nord-Westfalia, pentru un portofoliu de valori mobiliare structurate (denumit în continuare „portofoliul Phoenix”), pe baza unui plan de restructurare prezentat la 30 aprilie 2009 (denumit în continuare „planul de restructurare din aprilie 2009”).

| (2) | La 23 septembrie 2009, Germania a notificat Comisiei ajutorul suplimentar acordat WestLB sub forma unei garanții de risc provizorii pentru tranșe din portofoliul Phoenix, în valoare de 6,4 miliarde EUR, angajându-se să notifice un plan de restructurare revizuit. |
| --- | --- |

(2)

La 23 septembrie 2009, Germania a notificat Comisiei ajutorul suplimentar acordat WestLB sub forma unei garanții de risc provizorii pentru tranșe din portofoliul Phoenix, în valoare de 6,4 miliarde EUR, angajându-se să notifice un plan de restructurare revizuit.

| (3) | Prin decizia din 7 octombrie 2009 referitoare la cazul N 531/2009 (5), Comisia a hotărât că garanția de risc provizorie este compatibilă cu piața internă, fiind calificată drept ajutor de salvare. |
| --- | --- |

(3)

Prin decizia din 7 octombrie 2009 referitoare la cazul N 531/2009 (5), Comisia a hotărât că garanția de risc provizorie este compatibilă cu piața internă, fiind calificată drept ajutor de salvare.

| (4) | La 10 decembrie 2009, Germania a notificat o măsură de sprijin acordată în favoarea WestLB sub forma unui transfer de active către societatea nou înființată Erste Abwicklungsanstalt (denumită în continuare „EAA”). Această măsură este denumită în continuare „primul transfer de active”. La momentul respectiv, Germania a prezentat, de asemenea, un plan de restructurare modificat pentru WestLB (denumit în continuare „planul de restructurare din decembrie 2009”). Primul transfer de active a înlocuit măsura notificată la 23 septembrie 2009, decizia din 7 octombrie 2009 devenind astfel lipsită de conținut. |
| --- | --- |

(4)

La 10 decembrie 2009, Germania a notificat o măsură de sprijin acordată în favoarea WestLB sub forma unui transfer de active către societatea nou înființată Erste Abwicklungsanstalt (denumită în continuare „EAA”). Această măsură este denumită în continuare „primul transfer de active”. La momentul respectiv, Germania a prezentat, de asemenea, un plan de restructurare modificat pentru WestLB (denumit în continuare „planul de restructurare din decembrie 2009”). Primul transfer de active a înlocuit măsura notificată la 23 septembrie 2009, decizia din 7 octombrie 2009 devenind astfel lipsită de conținut.

| (5) | Prin decizia din 22 decembrie 2009 referitoare la cazul C 40/2009 (6) (denumită în continuare „decizia din decembrie 2009”), Comisia a aprobat temporar primul transfer de active, pe o perioadă de șase luni, din considerente de stabilitate financiară. Prin aceeași decizie, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ca urmare a îndoielilor privind compatibilitatea cu piața internă a măsurii respective. |
| --- | --- |

(5)

Prin decizia din 22 decembrie 2009 referitoare la cazul C 40/2009 (6) (denumită în continuare „decizia din decembrie 2009”), Comisia a aprobat temporar primul transfer de active, pe o perioadă de șase luni, din considerente de stabilitate financiară. Prin aceeași decizie, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ca urmare a îndoielilor privind compatibilitatea cu piața internă a măsurii respective.

| (6) | În decembrie 2009, Comisia a angajat următorii experți - Société Générale, Bangert Research și profesorul Wim Schoutens - pentru a efectua o evaluare a activelor depreciate pe care WestLB le transferase către EAA. |
| --- | --- |

(6)

În decembrie 2009, Comisia a angajat următorii experți - Société Générale, Bangert Research și profesorul Wim Schoutens - pentru a efectua o evaluare a activelor depreciate pe care WestLB le transferase către EAA.

| (7) | La 1 februarie 2010, Germania a prezentat observații asupra raționamentului care a stat la baza deciziei din decembrie 2009. |
| --- | --- |

(7)

La 1 februarie 2010, Germania a prezentat observații asupra raționamentului care a stat la baza deciziei din decembrie 2009.

| (8) | Prin decizia din 22 iunie 2010 referitoare la cazul N 249/2010 (7) (denumită în continuare „decizia din iunie 2010”), Comisia a prelungit aprobarea temporară, din considerente de stabilitate financiară, a primului transfer de active până la adoptarea deciziei definitive asupra acestui transfer și a planului de restructurare din decembrie 2009. |
| --- | --- |

(8)

Prin decizia din 22 iunie 2010 referitoare la cazul N 249/2010 (7) (denumită în continuare „decizia din iunie 2010”), Comisia a prelungit aprobarea temporară, din considerente de stabilitate financiară, a primului transfer de active până la adoptarea deciziei definitive asupra acestui transfer și a planului de restructurare din decembrie 2009.

| (9) | La 29 octombrie 2010, Comisia a transmis Germaniei un raport de evaluare detaliat cu privire la activele care au făcut obiectul primului transfer. |
| --- | --- |

(9)

La 29 octombrie 2010, Comisia a transmis Germaniei un raport de evaluare detaliat cu privire la activele care au făcut obiectul primului transfer.

| (10) | La 5 noiembrie 2010, Comisia a adoptat o decizie de prelungire a procedurii oficiale de investigare privind primul transfer de active referitoare la cazul C 40/2009 (8) (denumită în continuare „decizia din noiembrie 2010”). În decizia din noiembrie 2010, Comisia a exprimat alte îndoieli cu privire la compatibilitatea cu piața internă a primului transfer de active. |
| --- | --- |

(10)

La 5 noiembrie 2010, Comisia a adoptat o decizie de prelungire a procedurii oficiale de investigare privind primul transfer de active referitoare la cazul C 40/2009 (8) (denumită în continuare „decizia din noiembrie 2010”). În decizia din noiembrie 2010, Comisia a exprimat alte îndoieli cu privire la compatibilitatea cu piața internă a primului transfer de active.

| (11) | În noiembrie 2010, autoritățile germane au prezentat observații, pe care le-au completat la 21 decembrie 2010. Comisia nu a primit observații de la alte părți interesate. |
| --- | --- |

(11)

În noiembrie 2010, autoritățile germane au prezentat observații, pe care le-au completat la 21 decembrie 2010. Comisia nu a primit observații de la alte părți interesate.

| (12) | La 21 decembrie 2010, Comisia a hotărât să amâne termenul până la care Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (denumită în continuare „WestImmo”) trebuia să înceteze desfășurarea de noi operațiuni (10). |
| --- | --- |

(12)

La 21 decembrie 2010, Comisia a hotărât să amâne termenul până la care Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (denumită în continuare „WestImmo”) trebuia să înceteze desfășurarea de noi operațiuni (10).

| (13) | La 15 februarie 2011, Germania a prezentat un plan de restructurare modificat pentru WestLB (denumit în continuare „planul de restructurare din februarie 2011”). |
| --- | --- |

(13)

La 15 februarie 2011, Germania a prezentat un plan de restructurare modificat pentru WestLB (denumit în continuare „planul de restructurare din februarie 2011”).

| (14) | La 15 aprilie 2011, Germania a prezentat Comisiei un raport privind progresele înregistrate, realizat de mandatarul însărcinat cu cesionarea, care fusese numit în baza deciziei din mai 2009, și un nou plan de restructurare pentru WestLB (denumit în continuare „noul plan de restructurare”). |
| --- | --- |

(14)

La 15 aprilie 2011, Germania a prezentat Comisiei un raport privind progresele înregistrate, realizat de mandatarul însărcinat cu cesionarea, care fusese numit în baza deciziei din mai 2009, și un nou plan de restructurare pentru WestLB (denumit în continuare „noul plan de restructurare”).

| (15) | La 23 iunie 2011, Agenția Federală de Stabilizare a Piețelor Financiare din Germania (denumită în continuare „FMSA”) și toți acționarii WestLB și ai EAA au căzut de acord asupra tuturor detaliilor importante privind lichidarea WestLB și repartizarea sarcinilor între acționari (acest acord este denumit în continuare „Eckpunktevereinbarung”) (11). |
| --- | --- |

(15)

La 23 iunie 2011, Agenția Federală de Stabilizare a Piețelor Financiare din Germania (denumită în continuare „FMSA”) și toți acționarii WestLB și ai EAA au căzut de acord asupra tuturor detaliilor importante privind lichidarea WestLB și repartizarea sarcinilor între acționari (acest acord este denumit în continuare „Eckpunktevereinbarung”) (11).

| (16) | La 30 iunie 2011, Germania a transmis Comisiei o versiune finală a noului plan de restructurare bazat pe Eckpunktevereinbarung (această versiune finală este denumită în continuare „planul de restructurare din iunie 2011”). |
| --- | --- |

(16)

La 30 iunie 2011, Germania a transmis Comisiei o versiune finală a noului plan de restructurare bazat pe Eckpunktevereinbarung (această versiune finală este denumită în continuare „planul de restructurare din iunie 2011”).

| (17) | La 28 octombrie 2011, Germania a solicitat Comisiei amânarea până la 29 februarie 2012 a obligației WestLB de încetare a oricăror operațiuni noi, având în vedere că decizia din mai 2009 prevede ca WestLB să înceteze orice operațiuni noi începând cu 1 ianuarie 2012. Această solicitare a fost prezentată din considerente de protecție, în eventualitatea în care decizia din mai 2009 nu este înlocuită cu o nouă decizie până la 1 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(17)

La 28 octombrie 2011, Germania a solicitat Comisiei amânarea până la 29 februarie 2012 a obligației WestLB de încetare a oricăror operațiuni noi, având în vedere că decizia din mai 2009 prevede ca WestLB să înceteze orice operațiuni noi începând cu 1 ianuarie 2012. Această solicitare a fost prezentată din considerente de protecție, în eventualitatea în care decizia din mai 2009 nu este înlocuită cu o nouă decizie până la 1 ianuarie 2012.

| (18) | La 28 octombrie 2011, Germania a prezentat informații detaliate despre o altă măsură de ajutor de stat acordată în favoarea WestLB sub forma unui al doilea transfer de active către EAA (această măsură este denumită în continuare „completarea patrimoniului”). |
| --- | --- |

(18)

La 28 octombrie 2011, Germania a prezentat informații detaliate despre o altă măsură de ajutor de stat acordată în favoarea WestLB sub forma unui al doilea transfer de active către EAA (această măsură este denumită în continuare „completarea patrimoniului”).

| (19) | La 21 noiembrie 2011, Germania a comunicat informații actualizate cu privire la planul de restructurare din iunie 2011. |
| --- | --- |

(19)

La 21 noiembrie 2011, Germania a comunicat informații actualizate cu privire la planul de restructurare din iunie 2011.

| (20) | La 1 decembrie 2011, Germania a prezentat informații cu privire la valoarea asistenței temporare sub formă de aport de lichidități pe termen scurt, care ar putea fi acordată în favoarea WestLB până la 30 iunie 2012. |
| --- | --- |

(20)

La 1 decembrie 2011, Germania a prezentat informații cu privire la valoarea asistenței temporare sub formă de aport de lichidități pe termen scurt, care ar putea fi acordată în favoarea WestLB până la 30 iunie 2012.

| (21) | La 8 decembrie 2011, Germania a prezentat Comisiei o listă finală cu angajamente. |
| --- | --- |

(21)

La 8 decembrie 2011, Germania a prezentat Comisiei o listă finală cu angajamente.

| (22) | La 13 decembrie 2011, Germania a confirmat preluarea planificată, de către Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (denumită în continuare „Helaba”), a unei entități denumite Verbundbank, care va fi desprinsă din WestLB în contextul restructurării acesteia din urmă. |
| --- | --- |

(22)

La 13 decembrie 2011, Germania a confirmat preluarea planificată, de către Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (denumită în continuare „Helaba”), a unei entități denumite Verbundbank, care va fi desprinsă din WestLB în contextul restructurării acesteia din urmă.

II.   SITUAȚIA DE FAPT

1.   BENEFICIARUL

| (23) | Beneficiarul este WestLB. WestLB este banca landului Renania de Nord-Westfalia, cu sediul social la Düsseldorf. Acționarii acesteia sunt Asociația băncilor de economii din Westfalia-Lippe (denumită în continuare „SVWL”), Asociația băncilor de economii și oficiilor de virament din Renania (denumită în continuare „RSGV”; SVWL și RSGV sunt denumite în mod colectiv „asociațiile băncilor de economii”), landul Renania de Nord-Westfalia (denumit în continuare „NRW”) și cele două asociații regionale din Renania (denumită în continuare „LVR”) și Westfalia-Lippe (denumită în continuare „LWL”). Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (denumită în continuare „SoFFin”), care este administrată de FMSA, a investit sub formă de participare pasivă în cadrul WestLB AG. |
| --- | --- |

(23)

Beneficiarul este WestLB. WestLB este banca landului Renania de Nord-Westfalia, cu sediul social la Düsseldorf. Acționarii acesteia sunt Asociația băncilor de economii din Westfalia-Lippe (denumită în continuare „SVWL”), Asociația băncilor de economii și oficiilor de virament din Renania (denumită în continuare „RSGV”; SVWL și RSGV sunt denumite în mod colectiv „asociațiile băncilor de economii”), landul Renania de Nord-Westfalia (denumit în continuare „NRW”) și cele două asociații regionale din Renania (denumită în continuare „LVR”) și Westfalia-Lippe (denumită în continuare „LWL”). Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (denumită în continuare „SoFFin”), care este administrată de FMSA, a investit sub formă de participare pasivă în cadrul WestLB AG.

| (24) | Principalele date financiare ale WestLB sunt sintetizate în următorul tabel:

  Tabelul 1


  Principalele date financiare ale WestLB | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 30.6.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cifre de bilanț (miliarde EUR) |
| Total active | 288,1 | 242,3 | 191,5 | 160,4 |
| Capital propriu | 3,8 | 3,7 | 4,1 | 4,2 |
| Ratele capitalului obligatoriu al băncii (SolvV) |
| Capital de bază, în miliarde EUR | 5,7 | 5,3 | 5,5 | 4,9 |
| Fonduri proprii, în miliarde EUR | 8,9 | 7,6 | 7,7 | 7,3 |
| Active ponderate la risc, în miliarde EUR | 88,5 | 83,0 | 48,6 | 45,4 |
| Rata capitalului de bază, în % | 6,4 | 6,4 | 11,4 | 10,7 |
| Rata totală, în % | 10,1 | 9,1 | 15,9 | 16,0 |
| Angajați |
| Număr de angajați | 5 957 | 5 214 | 4 712 | 4 622 |
| Angajați cu normă întreagă | 5 663 | 4 971 | 4 473 | 4 376 |

(24)

Principalele date financiare ale WestLB sunt sintetizate în următorul tabel:

Tabelul 1

Principalele date financiare ale WestLB

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

30.6.2011

Cifre de bilanț (miliarde EUR)

Total active

288,1

242,3

191,5

160,4

Capital propriu

3,8

3,7

4,1

4,2

Ratele capitalului obligatoriu al băncii (SolvV)

Capital de bază, în miliarde EUR

5,7

5,3

5,5

4,9

Fonduri proprii, în miliarde EUR

8,9

7,6

7,7

7,3

Active ponderate la risc, în miliarde EUR

88,5

83,0

48,6

45,4

Rata capitalului de bază, în %

6,4

6,4

11,4

10,7

Rata totală, în %

10,1

9,1

15,9

16,0

Angajați

Număr de angajați

5 957

5 214

4 712

4 622

Angajați cu normă întreagă

5 663

4 971

4 473

4 376

| (25) | WestLB acționează în calitate de instituție centrală pentru băncile de economii și are un rol de legătură cu piețele financiare pentru băncile de economii care își desfășoară activitatea la nivel regional din NRW și Brandenburg. WestLB oferă o gamă largă de produse și servicii, incluzând împrumuturi, finanțări structurate personalizate, operațiuni pe piețele de capital, gestionarea activelor și servicii de tranzacționare, pentru clienții săi din Germania și internaționali, care numără societăți comerciale, precum și clienți instituționali și din sectorul public. |
| --- | --- |

(25)

WestLB acționează în calitate de instituție centrală pentru băncile de economii și are un rol de legătură cu piețele financiare pentru băncile de economii care își desfășoară activitatea la nivel regional din NRW și Brandenburg. WestLB oferă o gamă largă de produse și servicii, incluzând împrumuturi, finanțări structurate personalizate, operațiuni pe piețele de capital, gestionarea activelor și servicii de tranzacționare, pentru clienții săi din Germania și internaționali, care numără societăți comerciale, precum și clienți instituționali și din sectorul public.

| (26) | De-a lungul anilor, WestLB și-a schimbat obiectul activităților comerciale. Cu toate că, inițial, WestLB s-a limitat la rolul său de structură centrală de virament pentru băncile de economii, aceasta a devenit din ce în ce mai mult o bancă de investiții. Începând cu 2001, când și-a separat activitățile aferente misiunii sale publice de activitățile economice, WestLB trece printr-un proces de restructurare (12). |
| --- | --- |

(26)

De-a lungul anilor, WestLB și-a schimbat obiectul activităților comerciale. Cu toate că, inițial, WestLB s-a limitat la rolul său de structură centrală de virament pentru băncile de economii, aceasta a devenit din ce în ce mai mult o bancă de investiții. Începând cu 2001, când și-a separat activitățile aferente misiunii sale publice de activitățile economice, WestLB trece printr-un proces de restructurare (12).

| (27) | Mai recent, investițiile masive în valori mobiliare structurate, parțial rezervate în vehicule investiționale speciale, care nu fuseseră consolidate până în 2007, au cauzat pierderi importante și au condus la creșterea necesarului de capital, în pofida relaxării standardelor contabile adoptate ca răspuns la criza financiară. Prin urmare, în 2008, Germania și acționarii WestLB au acordat garanția de risc Phoenix (13), iar în noiembrie 2009, au convenit asupra înființării unei bănci cu active „toxice” („bancă rea”), și anume EAA, către care au fost transferate active în valoare nominală de circa 77,5 miliarde EUR și capital în valoare de aproximativ 3 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(27)

Mai recent, investițiile masive în valori mobiliare structurate, parțial rezervate în vehicule investiționale speciale, care nu fuseseră consolidate până în 2007, au cauzat pierderi importante și au condus la creșterea necesarului de capital, în pofida relaxării standardelor contabile adoptate ca răspuns la criza financiară. Prin urmare, în 2008, Germania și acționarii WestLB au acordat garanția de risc Phoenix (13), iar în noiembrie 2009, au convenit asupra înființării unei bănci cu active „toxice” („bancă rea”), și anume EAA, către care au fost transferate active în valoare nominală de circa 77,5 miliarde EUR și capital în valoare de aproximativ 3 miliarde EUR.

2.   MĂSURILE DE AJUTOR

a.   PRIMUL SET DE MĂSURI – GARANȚIA DE RISC PENTRU PORTOFOLIUL PHOENIX

| (28) | În 2008, WestLB a transferat un portofoliu de valori mobiliare structurate către un vehicul investițional special („SPV”), denumit Phoenix Light, o societate privată cu răspundere limitată, înființată în baza legilor din Irlanda, alocând titluri de valoare (14) cu un volum nominal total de aproximativ 23 miliarde EUR din bilanțul WestLB. SPV a fost asigurat cu garanții ale acționarilor WestLB, acordate la 8 februarie 2008, pentru acoperirea deficitelor de plată efective de până la 5 miliarde EUR (denumite în continuare „garanția de risc pentru portofoliul Phoenix”) și care au fost aprobate prin decizia din mai 2009 (15). Garanția de risc a constat din două garanții separate:






  — | o garanție care acoperă creanțe față de Phoenix Light de până la 2 miliarde EUR, pentru care toți acționarii WestLB răspund în mod proporțional cu participațiile respective, |
| --- | --- | --- |

(28)

În 2008, WestLB a transferat un portofoliu de valori mobiliare structurate către un vehicul investițional special („SPV”), denumit Phoenix Light, o societate privată cu răspundere limitată, înființată în baza legilor din Irlanda, alocând titluri de valoare (14) cu un volum nominal total de aproximativ 23 miliarde EUR din bilanțul WestLB. SPV a fost asigurat cu garanții ale acționarilor WestLB, acordate la 8 februarie 2008, pentru acoperirea deficitelor de plată efective de până la 5 miliarde EUR (denumite în continuare „garanția de risc pentru portofoliul Phoenix”) și care au fost aprobate prin decizia din mai 2009 (15). Garanția de risc a constat din două garanții separate:

—

o garanție care acoperă creanțe față de Phoenix Light de până la 2 miliarde EUR, pentru care toți acționarii WestLB răspund în mod proporțional cu participațiile respective,

| — | și o garanție subordonată emisă exclusiv de NRW, care acoperă alte creanțe față de Phoenix Light de până la 3 miliarde EUR. |
| --- | --- |

—

și o garanție subordonată emisă exclusiv de NRW, care acoperă alte creanțe față de Phoenix Light de până la 3 miliarde EUR.

b.   AL DOILEA SET DE MĂSURI – PRIMUL TRANSFER DE ACTIVE CĂTRE EAA

| (29) | La 24 noiembrie 2009, Germania și acționarii WestLB au căzut de acord asupra detaliilor înființării unei bănci „rele” numite Erste Abwicklungsanstalt în conformitate cu Legea germană privind fondul pentru stabilizarea piețelor financiare (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz – „FMStFG”), în scopul alocării unui portofoliu de poziții de risc și unități operaționale nestrategice. La 11 decembrie 2009, acționarii WestLB s-au reunit pentru a aproba oficial acordurile contractuale necesare. |
| --- | --- |

(29)

La 24 noiembrie 2009, Germania și acționarii WestLB au căzut de acord asupra detaliilor înființării unei bănci „rele” numite Erste Abwicklungsanstalt în conformitate cu Legea germană privind fondul pentru stabilizarea piețelor financiare (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz – „FMStFG”), în scopul alocării unui portofoliu de poziții de risc și unități operaționale nestrategice. La 11 decembrie 2009, acționarii WestLB s-au reunit pentru a aproba oficial acordurile contractuale necesare.

| (30) | Măsura primului transfer de active (16) a constat într-o injecție de capital în valoare de 3 miliarde EUR, în garanții suplimentare din partea acționarilor WestLB și într-un transfer de active care urma să aibă loc preponderent printr-o scindare („spin-off”). În plus, garanția de risc Phoenix în valoare de 5 miliarde EUR nu a fost anulată, ci transferată către EAA. Dacă garanția de risc nu ar fi fost transferată, EAA ar fi avut nevoie de încă 5 miliarde EUR capital pentru preluarea portofoliului Phoenix. |
| --- | --- |

(30)

Măsura primului transfer de active (16) a constat într-o injecție de capital în valoare de 3 miliarde EUR, în garanții suplimentare din partea acționarilor WestLB și într-un transfer de active care urma să aibă loc preponderent printr-o scindare („spin-off”). În plus, garanția de risc Phoenix în valoare de 5 miliarde EUR nu a fost anulată, ci transferată către EAA. Dacă garanția de risc nu ar fi fost transferată, EAA ar fi avut nevoie de încă 5 miliarde EUR capital pentru preluarea portofoliului Phoenix.

i)   
  Injecția de capital efectuată de SoFFin în WestLB

| (31) | Înființarea EAA a necesitat o injecție de capital prealabilă de 3 miliarde EUR, efectuată de SoFFin în WestLB (denumită în continuare „injecția de capital”). Această injecție de capital s-a efectuat în trei tranșe, la 23 decembrie 2009 (672 milioane EUR), la 4 ianuarie 2010 (1,5 miliarde EUR) și la 30 aprilie 2010 (828 milioane EUR). Capitalul a fost alocat sub forma unei participări pasive nerăscumpărabile, convertibile opțional în acțiuni ordinare după data de 1 iulie 2010. Conform termenilor conveniți, SoFFin nu poate deveni acționarul majoritar al societății. |
| --- | --- |

(31)

Înființarea EAA a necesitat o injecție de capital prealabilă de 3 miliarde EUR, efectuată de SoFFin în WestLB (denumită în continuare „injecția de capital”). Această injecție de capital s-a efectuat în trei tranșe, la 23 decembrie 2009 (672 milioane EUR), la 4 ianuarie 2010 (1,5 miliarde EUR) și la 30 aprilie 2010 (828 milioane EUR). Capitalul a fost alocat sub forma unei participări pasive nerăscumpărabile, convertibile opțional în acțiuni ordinare după data de 1 iulie 2010. Conform termenilor conveniți, SoFFin nu poate deveni acționarul majoritar al societății.

| (32) | Termenii contractuali privind participarea pasivă prevăd o remunerație de 10 % pe an dacă WestLB prezintă un profit suficient la sfârșitul anului, potrivit HGB (17). Cu toate acestea, în cazul în care se înregistrează pierderi la sfârșitul anului, nu se va plăti nicio remunerație, participarea pasivă însemnând participarea pari passu la pierderi. Din momentul injectării de capital sub formă de participare pasivă, WestLB fie a înregistrat pierderi (în 2009), fie nu a declarat niciun profit la sfârșit de an (în 2010) potrivit HGB. Prin urmare, până acum nu s-a plătit nicio remunerație, iar participarea pasivă s-a tradus într-o participare la pierderi în valoare de aproximativ 1 milion EUR. |
| --- | --- |

(32)

Termenii contractuali privind participarea pasivă prevăd o remunerație de 10 % pe an dacă WestLB prezintă un profit suficient la sfârșitul anului, potrivit HGB (17). Cu toate acestea, în cazul în care se înregistrează pierderi la sfârșitul anului, nu se va plăti nicio remunerație, participarea pasivă însemnând participarea pari passu la pierderi. Din momentul injectării de capital sub formă de participare pasivă, WestLB fie a înregistrat pierderi (în 2009), fie nu a declarat niciun profit la sfârșit de an (în 2010) potrivit HGB. Prin urmare, până acum nu s-a plătit nicio remunerație, iar participarea pasivă s-a tradus într-o participare la pierderi în valoare de aproximativ 1 milion EUR.

ii)   
  Garanțiile emise de acționari

| (33) | Înființarea EAA implică o garanție din partea acționarilor WestLB pentru acoperirea pierderilor suplimentare ocazionate de activele transferate. În realitate, toate pierderile suportate de EAA, care depășesc capitalul transferat, trebuie să fie acoperite, conform FMStFG, de acționarii WestLB și de FMSA. |
| --- | --- |

(33)

Înființarea EAA implică o garanție din partea acționarilor WestLB pentru acoperirea pierderilor suplimentare ocazionate de activele transferate. În realitate, toate pierderile suportate de EAA, care depășesc capitalul transferat, trebuie să fie acoperite, conform FMStFG, de acționarii WestLB și de FMSA.

| (34) | În acest scop, acționarii WestLB au oferit o garanție explicită în valoare totală de 1 miliard EUR, împărțită între NRW (482 milioane EUR), asociațiile băncilor de economii (501 milioane EUR) și LVR împreună cu LWL (17 milioane EUR). De asemenea, în ceea ce privește acoperirea pierderilor suplimentare, acționarii WestLB au convenit să limiteze obligația RSGV și WLSGV de compensare a pierderilor suplimentare, la suma de 4 miliarde EUR. Ținând seama de garanția de 501 milioane EUR acordată de asociațiile băncilor de economii, participarea maximă a RSGV și WLSGV la pierderi este, așadar, plafonată la 4,5 miliarde EUR. Pentru a strânge cele 4 miliarde EUR, RSGV și WLSGV au dreptul să adune rezerve corespunzătoare pentru această obligație pe o perioadă de 25 de ani. Orice pierderi care depășesc atât capitalul propriu al EAA, cât și garanțiile acordate vor fi suportate de către FMSA și NRW (18). |
| --- | --- |

(34)

În acest scop, acționarii WestLB au oferit o garanție explicită în valoare totală de 1 miliard EUR, împărțită între NRW (482 milioane EUR), asociațiile băncilor de economii (501 milioane EUR) și LVR împreună cu LWL (17 milioane EUR). De asemenea, în ceea ce privește acoperirea pierderilor suplimentare, acționarii WestLB au convenit să limiteze obligația RSGV și WLSGV de compensare a pierderilor suplimentare, la suma de 4 miliarde EUR. Ținând seama de garanția de 501 milioane EUR acordată de asociațiile băncilor de economii, participarea maximă a RSGV și WLSGV la pierderi este, așadar, plafonată la 4,5 miliarde EUR. Pentru a strânge cele 4 miliarde EUR, RSGV și WLSGV au dreptul să adune rezerve corespunzătoare pentru această obligație pe o perioadă de 25 de ani. Orice pierderi care depășesc atât capitalul propriu al EAA, cât și garanțiile acordate vor fi suportate de către FMSA și NRW (18).

iii)   
  Primul transfer de active

| (35) | Transferul de active (și pasive) toxice și nestrategice a avut loc în două etape. Într-o primă etapă, prin scindarea înregistrată la registrul comerțului la data de 23 decembrie 2009, au fost transferate către EEA titluri de valoare (în special titluri tip mezanin și alte valori mobiliare structurate) având o valoare contabilă totală de aproximativ 6,2 miliarde EUR și pasive cu o valoare contabilă de aproximativ 5,5 miliarde EUR (19). Într-o a doua etapă, restul portofoliului alocat a fost scindat sau transferat în mod sintetic către EAA la 30 aprilie 2010 (20). |
| --- | --- |

(35)

Transferul de active (și pasive) toxice și nestrategice a avut loc în două etape. Într-o primă etapă, prin scindarea înregistrată la registrul comerțului la data de 23 decembrie 2009, au fost transferate către EEA titluri de valoare (în special titluri tip mezanin și alte valori mobiliare structurate) având o valoare contabilă totală de aproximativ 6,2 miliarde EUR și pasive cu o valoare contabilă de aproximativ 5,5 miliarde EUR (19). Într-o a doua etapă, restul portofoliului alocat a fost scindat sau transferat în mod sintetic către EAA la 30 aprilie 2010 (20).

| (36) | Tranzacția a fost structurată în așa fel încât WestLB a beneficiat de efectele retroactive ale transferului. Valorile contabile ale titlurilor transferate la 23 decembrie 2009 au fost calculate în funcție de data efectivă a transferului, respectiv, 31 decembrie 2008/1 ianuarie 2009, în timp ce valorile contabile ale restului portofoliului transferat la 30 aprilie 2010 au fost calculate în funcție de data efectivă a transferului, respectiv, 31 decembrie 2009/1 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(36)

Tranzacția a fost structurată în așa fel încât WestLB a beneficiat de efectele retroactive ale transferului. Valorile contabile ale titlurilor transferate la 23 decembrie 2009 au fost calculate în funcție de data efectivă a transferului, respectiv, 31 decembrie 2008/1 ianuarie 2009, în timp ce valorile contabile ale restului portofoliului transferat la 30 aprilie 2010 au fost calculate în funcție de data efectivă a transferului, respectiv, 31 decembrie 2009/1 ianuarie 2010.

| (37) | Portofoliul acoperă active cu o valoare noțională de 77 miliarde EUR (valoarea contabilă la 31 decembrie 2009 era de 68,117 miliarde EUR (21)), conținând o gamă diversă de produse de creditare, obligațiuni obișnuite („plain vanilla”) (22), valori mobiliare structurate și instrumente derivate. De asemenea, portofoliul include pasive moștenite în valoare de 22,1 miliarde EUR (valoare contabilă potrivit „Spaltungsvertrag”). Trei tipuri principale de active au fost transferate către EAA, și anume:






  — | „portofoliul de valori mobiliare structurate”, conținând portofoliul „Phoenix” în valoare de 22,9 miliarde EUR, portofoliul de tranșe „preferențiale speciale europene” („European Super Senior”) în valoare de 2,8 miliarde EUR și alte titluri garantate cu active în valoare de 3,4 miliarde EUR (denumite în continuare „ABS”, „asset-backed securities”); |
| --- | --- | --- |

(37)

Portofoliul acoperă active cu o valoare noțională de 77 miliarde EUR (valoarea contabilă la 31 decembrie 2009 era de 68,117 miliarde EUR (21)), conținând o gamă diversă de produse de creditare, obligațiuni obișnuite („plain vanilla”) (22), valori mobiliare structurate și instrumente derivate. De asemenea, portofoliul include pasive moștenite în valoare de 22,1 miliarde EUR (valoare contabilă potrivit „Spaltungsvertrag”). Trei tipuri principale de active au fost transferate către EAA, și anume:

—

„portofoliul de valori mobiliare structurate”, conținând portofoliul „Phoenix” în valoare de 22,9 miliarde EUR, portofoliul de tranșe „preferențiale speciale europene” („European Super Senior”) în valoare de 2,8 miliarde EUR și alte titluri garantate cu active în valoare de 3,4 miliarde EUR (denumite în continuare „ABS”, „asset-backed securities”);

| — | „portofoliul de valori mobiliare”, conținând obligațiuni în valoare de 17,7 miliarde EUR, dintre care unele sunt acoperite prin swap-uri pe risc de credit (CDS, „credit default swaps”) în așa-numitele „tranzacții cu marjă negativă” (23); |
| --- | --- |

—

„portofoliul de valori mobiliare”, conținând obligațiuni în valoare de 17,7 miliarde EUR, dintre care unele sunt acoperite prin swap-uri pe risc de credit (CDS, „credit default swaps”) în așa-numitele „tranzacții cu marjă negativă” (23);

| — | „portofoliul de creditare” al împrumuturilor și angajamentelor de creditare (extrabilanțiere) având o valoare noțională totală de aproximativ 30,6 miliarde EUR, moștenit din diversele activități și sucursale ale WestLB. |
| --- | --- |

—

„portofoliul de creditare” al împrumuturilor și angajamentelor de creditare (extrabilanțiere) având o valoare noțională totală de aproximativ 30,6 miliarde EUR, moștenit din diversele activități și sucursale ale WestLB.

În plus, activele au fost parțial convertite (o rată a dobânzii și/sau un swap valutar fiind atașat la titlul de valoare sau la credit), iar unele poziții CDS nete au fost transferate, constituind partea derivată a portofoliului.

| (38) | Deși o parte din active, emitenții acestora, contrapartide sau subpiețe ar putea fi considerate depreciate, pentru o proporție importantă a acestora lucrurile nu au stat astfel. Germania a clasificat 4,2 miliarde EUR (aproximativ 6 % din active) drept „lichide”, ceea ce însemna că acestea aparțineau unor piețe care nu sunt depreciate (24). |
| --- | --- |

(38)

Deși o parte din active, emitenții acestora, contrapartide sau subpiețe ar putea fi considerate depreciate, pentru o proporție importantă a acestora lucrurile nu au stat astfel. Germania a clasificat 4,2 miliarde EUR (aproximativ 6 % din active) drept „lichide”, ceea ce însemna că acestea aparțineau unor piețe care nu sunt depreciate (24).

| (39) | La înființarea EEA, capitalul acesteia a constat din active nete totalizând 3,267 miliarde EUR. Aceste active includeau 3 miliarde EUR în capital și 267 milioane EUR provenind dintr-un pasiv intern derivat din titluri de valoare asociate unui risc de credit (CLN, „credit-linked notes”) din cadrul portofoliului de tranșe preferențiale speciale europene. |
| --- | --- |

(39)

La înființarea EEA, capitalul acesteia a constat din active nete totalizând 3,267 miliarde EUR. Aceste active includeau 3 miliarde EUR în capital și 267 milioane EUR provenind dintr-un pasiv intern derivat din titluri de valoare asociate unui risc de credit (CLN, „credit-linked notes”) din cadrul portofoliului de tranșe preferențiale speciale europene.

| (40) | În ceea ce privește gestionarea activelor, EAA a semnat un contract de servicii cu WestLB pe o perioadă de trei ani. În baza contractului respectiv, WestLB oferă servicii de gestionare a portofoliilor în beneficiul EAA, al cărui obiectiv principal este lichidarea în timp a întregului portofoliu și reducerea la minimum a riscurilor. Inițial, WestLB a acționat ca partener exclusiv al EAA în scopuri de finanțare și pentru instrumente derivate. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește gestionarea activelor, EAA a semnat un contract de servicii cu WestLB pe o perioadă de trei ani. În baza contractului respectiv, WestLB oferă servicii de gestionare a portofoliilor în beneficiul EAA, al cărui obiectiv principal este lichidarea în timp a întregului portofoliu și reducerea la minimum a riscurilor. Inițial, WestLB a acționat ca partener exclusiv al EAA în scopuri de finanțare și pentru instrumente derivate.

iv)   
  Evaluarea activelor

| (41) | Germania a evaluat ambele părți ale portofoliului rezervat, prima parte având ca dată de referință data de 30 septembrie 2009, iar cea de-a doua parte având ca dată de referință data de 31 martie 2010 (a se vedea tabelul 2, pentru un rezumat al evaluării). Germania a afirmat că valoarea economică reală (denumită în continuare „VER”) a portofoliilor combinate este de 62,727 miliarde EUR, cu 5,389 miliarde EUR mai puțin decât valorile contabile combinate ale acestora (25). Acest calcul a fost confirmat atât de Blackrock (26), cât și de Deutsche Bundesbank (27) ca având un caracter suficient de prudent. Pentru cuantificarea valorii ajutorului de stat în cauză, Germania a dedus din deficitul VER (5,389 miliarde EUR) capitalizarea inițială a EAA (28) (3,267 miliarde EUR, această sumă reprezentând diferența dintre valorile contabile ale activelor și pasivelor), ajungând astfel la valoarea de 2,123 miliarde EUR diferență netă între valoarea de transfer și VER. |
| --- | --- |

(41)

Germania a evaluat ambele părți ale portofoliului rezervat, prima parte având ca dată de referință data de 30 septembrie 2009, iar cea de-a doua parte având ca dată de referință data de 31 martie 2010 (a se vedea tabelul 2, pentru un rezumat al evaluării). Germania a afirmat că valoarea economică reală (denumită în continuare „VER”) a portofoliilor combinate este de 62,727 miliarde EUR, cu 5,389 miliarde EUR mai puțin decât valorile contabile combinate ale acestora (25). Acest calcul a fost confirmat atât de Blackrock (26), cât și de Deutsche Bundesbank (27) ca având un caracter suficient de prudent. Pentru cuantificarea valorii ajutorului de stat în cauză, Germania a dedus din deficitul VER (5,389 miliarde EUR) capitalizarea inițială a EAA (28) (3,267 miliarde EUR, această sumă reprezentând diferența dintre valorile contabile ale activelor și pasivelor), ajungând astfel la valoarea de 2,123 miliarde EUR diferență netă între valoarea de transfer și VER.

| (42) | La calcularea valorii ajutorului de stat în cauză, Comisia, ca și Germania, a pus accentul pe diferența netă dintre valorile de transfer și valorile economice reale ale activelor și pasivelor transferate (denumită în continuare „valoare delta de transfer”). |
| --- | --- |

(42)

La calcularea valorii ajutorului de stat în cauză, Comisia, ca și Germania, a pus accentul pe diferența netă dintre valorile de transfer și valorile economice reale ale activelor și pasivelor transferate (denumită în continuare „valoare delta de transfer”).

| (43) | Comisia a reexaminat evaluarea prezentată de Germania, apelând la experți externi, și anume Société Générale, Bangert Research și profesorul Wim Schoutens. Rezultatul acestei reexaminări, care este descrisă în detaliu în decizia din noiembrie 2010 (29), a condus la concluzia că, adoptând o abordare prudentă, valoarea delta de transfer este cu 1,606 miliarde EUR mai mare decât a indicat Germania (5,389 miliarde EUR). Cu alte cuvinte, VER este cu 6,949 miliarde EUR mai mică decât valoarea de transfer (30). Experții au constatat, în special la nivel de subportofolii, diferențe în evaluarea VER a anumitor obligațiuni (pentru întregul portofoliu de valori mobiliare de aproximativ 600 milioane EUR) datorate unei evaluări contradictorii în ceea ce privește deprecierea piețelor în cauză. De exemplu, contrar opiniei WestLB, experții au fost de părere că mai multe piețe de obligațiuni de bază („vanilla”) sunt piețe funcționale, astfel încât valoarea de piață s-a considerat a fi VER. În al doilea rând, s-au constatat diferențe în ceea ce privește creditele transferate de WestLB (din întregul portofoliu de creditare de 1 miliard EUR), pe baza discrepanțelor semnificative în evaluarea pierderilor datorate nerambursării (LGD, „loss-given-default”). De asemenea, s-au constatat diferențe mari între anumite subcategorii ale portofoliului de valori mobiliare structurate, însă efectul lor net pare să se fi egalizat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a reexaminat evaluarea prezentată de Germania, apelând la experți externi, și anume Société Générale, Bangert Research și profesorul Wim Schoutens. Rezultatul acestei reexaminări, care este descrisă în detaliu în decizia din noiembrie 2010 (29), a condus la concluzia că, adoptând o abordare prudentă, valoarea delta de transfer este cu 1,606 miliarde EUR mai mare decât a indicat Germania (5,389 miliarde EUR). Cu alte cuvinte, VER este cu 6,949 miliarde EUR mai mică decât valoarea de transfer (30). Experții au constatat, în special la nivel de subportofolii, diferențe în evaluarea VER a anumitor obligațiuni (pentru întregul portofoliu de valori mobiliare de aproximativ 600 milioane EUR) datorate unei evaluări contradictorii în ceea ce privește deprecierea piețelor în cauză. De exemplu, contrar opiniei WestLB, experții au fost de părere că mai multe piețe de obligațiuni de bază („vanilla”) sunt piețe funcționale, astfel încât valoarea de piață s-a considerat a fi VER. În al doilea rând, s-au constatat diferențe în ceea ce privește creditele transferate de WestLB (din întregul portofoliu de creditare de 1 miliard EUR), pe baza discrepanțelor semnificative în evaluarea pierderilor datorate nerambursării (LGD, „loss-given-default”). De asemenea, s-au constatat diferențe mari între anumite subcategorii ale portofoliului de valori mobiliare structurate, însă efectul lor net pare să se fi egalizat.

| (44) | De asemenea, Germania a prezentat potențiali factori „atenuanți” și argumente pentru a demonstra că valoarea delta de transfer este mai mică de zero.
  Tabelul de mai jos, extras din decizia din noiembrie 2010, prezintă o sinteză a concluziilor, defalcată pe subportofolii.

  Tabelul 2


  Concluzii privind primul transfer de active, astfel cum se menționează în decizia din noiembrie 2010 | Poziția Germaniei | | Poziția Comisiei |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Portfoliu transferat | Val cont. Dec. (val. transf.) | WestLB dec. VER „calculată” | WestLB dec. VER val. transf. „calculată” | Expert UE dec. Estimare VER | Expert UE dec. Estimare VER val. transf. |
| Portfoliu de valori mobiliare structurate | Phoenix | 22 764 | 20 323 | (2 441) | 19 786 | (2 978) |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 751 | (1 167) | 2 276 | (642) |
| Alte ABS | 3 188 | 3 182 | (6) | 3 178 | (10) |
| Produse de creditare | Obligațiuni | 16 501 | 16 323 | (178) | 15 762 | (739) |
| Portofoliul Banque D'Orsay | 2 749 | 2 733 | (16) | 2 770 | 21 |
| CDS & produse derivate | (65) | (45) | 20 | (102) | (37) |
| Produse de creditare | Poziții trase | 20 061 | 18 666 | (1 395) | 17 807 | (2 254) |
| Angajamente neutilizate | — | (205) | (205) | (310) | (310) |
| Total | 68 116 | 62 727 | (5 389) | 61 167 | (6 949) |
| Sursa | 22 febr. 10 | 8 iulie 10 | 8 iulie 2010 | 23 sept. 10 | 23 sept. 10 |
| Factori atenuanți | | | |
| Capitalul EAA (diferența presupusă între valorile de transfer ale activelor și pasivelor | 3 267 | | 3 267 |
| Transferul pasivelor moștenite | 882 | | n. a. |
| Profit și pierdere din portofoliul transferat | 880 | | n. a. |
| Transferul titlurilor de valoare asociate unui risc de credit | 268 | | 268 |
| Ajustarea angajamentelor neutilizate | 205 | | n. a. |
| Ajustare în scopul actualizării | 75 | | n. a. |
| Total „delta de transfer” = Preț de transfer - VER - atenuare | – 188 | | 3 414 |

(44)

De asemenea, Germania a prezentat potențiali factori „atenuanți” și argumente pentru a demonstra că valoarea delta de transfer este mai mică de zero.

Tabelul de mai jos, extras din decizia din noiembrie 2010, prezintă o sinteză a concluziilor, defalcată pe subportofolii.

Tabelul 2

Concluzii privind primul transfer de active, astfel cum se menționează în decizia din noiembrie 2010

Poziția Germaniei

Poziția Comisiei

Portfoliu transferat

Val cont. Dec. (val. transf.)

WestLB dec. VER „calculată”

WestLB dec. VER val. transf. „calculată”

Expert UE dec. Estimare VER

Expert UE dec. Estimare VER val. transf.

Portfoliu de valori mobiliare structurate

Phoenix

22 764

20 323

(2 441)

19 786

(2 978)

European Super Seniors

2 918

1 751

(1 167)

2 276

(642)

Alte ABS

3 188

3 182

(6)

3 178

(10)

Produse de creditare

Obligațiuni

16 501

16 323

(178)

15 762

(739)

Portofoliul Banque D'Orsay

2 749

2 733

(16)

2 770

21

CDS & produse derivate

(65)

(45)

20

(102)

(37)

Produse de creditare

Poziții trase

20 061

18 666

(1 395)

17 807

(2 254)

Angajamente neutilizate

—

(205)

(205)

(310)

(310)

Total

68 116

62 727

(5 389)

61 167

(6 949)

Sursa

22 febr. 10

8 iulie 10

8 iulie 2010

23 sept. 10

23 sept. 10

Factori atenuanți

Capitalul EAA (diferența presupusă între valorile de transfer ale activelor și pasivelor

3 267

3 267

Transferul pasivelor moștenite

882

n. a.

Profit și pierdere din portofoliul transferat

880

n. a.

Transferul titlurilor de valoare asociate unui risc de credit

268

268

Ajustarea angajamentelor neutilizate

205

n. a.

Ajustare în scopul actualizării

75

n. a.

Total „delta de transfer” = Preț de transfer - VER - atenuare

– 188

3 414

c.   AL TREILEA SET DE MĂSURI – MĂSURILE DE LICHIDARE

| (45) | Planul de restructurare din iunie 2011 prevede lichidarea ordonată a WestLB, pentru care va fi necesar un număr de măsuri de sprijin suplimentare. Germania are în vedere transferul către EAA a restului de active și pasive ale WestLB, înlocuirea capitalului, asumarea cheltuielilor de funcționare și a celor de lichidare pentru WestLB sau pentru succesoarea redenumită a acesteia (în continuare, „banca SPM”), după caz, și măsuri adecvate pentru asigurarea lichidității în cursul etapei de transformare. |
| --- | --- |

(45)

Planul de restructurare din iunie 2011 prevede lichidarea ordonată a WestLB, pentru care va fi necesar un număr de măsuri de sprijin suplimentare. Germania are în vedere transferul către EAA a restului de active și pasive ale WestLB, înlocuirea capitalului, asumarea cheltuielilor de funcționare și a celor de lichidare pentru WestLB sau pentru succesoarea redenumită a acesteia (în continuare, „banca SPM”), după caz, și măsuri adecvate pentru asigurarea lichidității în cursul etapei de transformare.

i)   
  Al doilea transfer de active către EAA

| (46) | Planul de restructurare din iunie 2011 prevede un transfer suplimentar al tuturor activelor și pasivelor rămase, incluzând elemente extrabilanțiere purtătoare de risc și instrumente derivate, de la WestLB către EAA (denumit în continuare „al doilea transfer de active”). Toate acele active și pasive ale WestLB care nu au fost vândute către terțe părți și nici nu au devenit parte din Verbundbank vor fi preluate de către EAA până la 30 iunie 2012 (31). După transfer, WestLB nu va mai deține active bancare pe risc propriu (cu excepția investițiilor legate de capitalul propriu al băncii SPM). |
| --- | --- |

(46)

Planul de restructurare din iunie 2011 prevede un transfer suplimentar al tuturor activelor și pasivelor rămase, incluzând elemente extrabilanțiere purtătoare de risc și instrumente derivate, de la WestLB către EAA (denumit în continuare „al doilea transfer de active”). Toate acele active și pasive ale WestLB care nu au fost vândute către terțe părți și nici nu au devenit parte din Verbundbank vor fi preluate de către EAA până la 30 iunie 2012 (31). După transfer, WestLB nu va mai deține active bancare pe risc propriu (cu excepția investițiilor legate de capitalul propriu al băncii SPM).

| (47) | Portofoliul total a fost discutat cu Comisia și ulterior prezentat de Germania pe baza unor cifre detaliate, care pot fi sintetizate după cum urmează:

  Tabelul 3


  Concluzii privind al doilea transfer de active (miliarde EUR)









  Portofoliu (32) | Valoare contabilă HGB | Valori de piață ale portofoliului | Diferență |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Active | [120-150] (33) | [120-150] | [0,8-1,3] |
| Pasive | [120-150] | [120-150] | [0,2-0,5] |
| Total | | | [1,0-1,8] |

(47)

Portofoliul total a fost discutat cu Comisia și ulterior prezentat de Germania pe baza unor cifre detaliate, care pot fi sintetizate după cum urmează:

Tabelul 3

Concluzii privind al doilea transfer de active (miliarde EUR)

Portofoliu (32)

Valoare contabilă HGB

Valori de piață ale portofoliului

Diferență

Active

[120-150] (33)

[120-150]

[0,8-1,3]

Pasive

[120-150]

[120-150]

[0,2-0,5]

Total

[1,0-1,8]

| (48) | În ceea ce privește valorile de piață ale activelor și pasivelor care vor face obiectul celui de-al doilea transfer de active către EAA, Germania a afirmat că valorile de piață respective ale acestora, în cazul în care sunt evaluate individual, sunt mai mari decât cele indicate în tabelul 3. În mod special, Germania a arătat că valorile de piață individuale ale activelor însumează [120-150] miliarde EUR, iar cele ale pasivelor [120-150] miliarde EUR. Germania susține că restul portofoliului WestLB a fost deja eliberat de sarcini în urma primului transfer de active și conține doar active care au fost evaluate la valori recuperabile. Germania a confirmat, în special, că portofoliul conține doar titluri de valoare și instrumente derivate evaluate la valorile lor de piață respective sau împrumuturi și alte instrumente financiare pentru care nu există piețe stabilite și care au fost, așadar, evaluate prin metoda fluxului de numerar actualizat. Portofoliul conține doar o cantitate foarte limitată de active (mai puțin de 1 miliard EUR), ceea ce le-ar putea clasifica drept finanțe publice internaționale sau titluri suverane internaționale. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește valorile de piață ale activelor și pasivelor care vor face obiectul celui de-al doilea transfer de active către EAA, Germania a afirmat că valorile de piață respective ale acestora, în cazul în care sunt evaluate individual, sunt mai mari decât cele indicate în tabelul 3. În mod special, Germania a arătat că valorile de piață individuale ale activelor însumează [120-150] miliarde EUR, iar cele ale pasivelor [120-150] miliarde EUR. Germania susține că restul portofoliului WestLB a fost deja eliberat de sarcini în urma primului transfer de active și conține doar active care au fost evaluate la valori recuperabile. Germania a confirmat, în special, că portofoliul conține doar titluri de valoare și instrumente derivate evaluate la valorile lor de piață respective sau împrumuturi și alte instrumente financiare pentru care nu există piețe stabilite și care au fost, așadar, evaluate prin metoda fluxului de numerar actualizat. Portofoliul conține doar o cantitate foarte limitată de active (mai puțin de 1 miliard EUR), ceea ce le-ar putea clasifica drept finanțe publice internaționale sau titluri suverane internaționale.

| (49) | Cu toate acestea, în urma discuțiilor cu Comisia, Germania a susținut că, pentru unele părți din portofoliu, și anume portofoliul de credite și active nelichide similare în valoare de aproximativ [40-70] miliarde EUR, trebuie să se ia în considerare un efect de portofoliu, având în vedere dimensiunea considerabilă a portofoliului total. Dacă într-adevăr WestLB ar trebui să vândă întregul portofoliu pe piață înainte de 30 iunie 2012, oferta excesivă ar determina scăderea valorilor de piață individuale. În acest caz, pe baza informațiilor primite, Germania a susținut că valorile de piață ale portofoliului ar trebui calculate actualizând valorile de piață individuale cu 2-5 %. |
| --- | --- |

(49)

Cu toate acestea, în urma discuțiilor cu Comisia, Germania a susținut că, pentru unele părți din portofoliu, și anume portofoliul de credite și active nelichide similare în valoare de aproximativ [40-70] miliarde EUR, trebuie să se ia în considerare un efect de portofoliu, având în vedere dimensiunea considerabilă a portofoliului total. Dacă într-adevăr WestLB ar trebui să vândă întregul portofoliu pe piață înainte de 30 iunie 2012, oferta excesivă ar determina scăderea valorilor de piață individuale. În acest caz, pe baza informațiilor primite, Germania a susținut că valorile de piață ale portofoliului ar trebui calculate actualizând valorile de piață individuale cu 2-5 %.

| (50) | Conform planului de restructurare din iunie 2011, al doilea transfer de active către EAA ar putea să includă active de la WestImmo. Aceasta va transfera active către EAA în scopul îmbunătățirii tranzacționabilității proprii. WestImmo va continua să desfășoare numai activități eligibile pentru obligațiunile garantate germane (Pfandbriefe), sub denumirea „Pfandbriefbank” (aceasta fiind o denumire preliminară). Pentru a pune în aplicare acest concept, o mare parte din activele și pasivele WestImmo pot fi disociate și transferate la EAA în prima jumătate a anului 2012. Portofoliul disociat va avea o valoare de aproximativ [5-10] miliarde EUR, incluzând, la nivel de subportofolii, un portofoliu de bunuri imobiliare comerciale negarantate, un portofoliu cu active în Japonia și un portofoliu de obligațiuni și credite ipotecare pentru persoane fizice de [2-4] miliarde EUR, care a fost deja transferat în mod sintetic la EAA în contextul primului transfer și este în prezent utilizat drept garanție în cadrul rezervei de obligațiuni garantate. În urma transferului, WestImmo va fi o bancă mult mai mică, deținând la început active de aproximativ [16-23] miliarde EUR. În cazul în care WestImmo nu va putea fi vândută până la 30 iunie 2012, activele rămase vor fi, de asemenea, transferate la EAA. Prin urmare, acestea trebuie luate în considerare pe lângă suma menționată în considerentul 51. |
| --- | --- |

(50)

Conform planului de restructurare din iunie 2011, al doilea transfer de active către EAA ar putea să includă active de la WestImmo. Aceasta va transfera active către EAA în scopul îmbunătățirii tranzacționabilității proprii. WestImmo va continua să desfășoare numai activități eligibile pentru obligațiunile garantate germane (Pfandbriefe), sub denumirea „Pfandbriefbank” (aceasta fiind o denumire preliminară). Pentru a pune în aplicare acest concept, o mare parte din activele și pasivele WestImmo pot fi disociate și transferate la EAA în prima jumătate a anului 2012. Portofoliul disociat va avea o valoare de aproximativ [5-10] miliarde EUR, incluzând, la nivel de subportofolii, un portofoliu de bunuri imobiliare comerciale negarantate, un portofoliu cu active în Japonia și un portofoliu de obligațiuni și credite ipotecare pentru persoane fizice de [2-4] miliarde EUR, care a fost deja transferat în mod sintetic la EAA în contextul primului transfer și este în prezent utilizat drept garanție în cadrul rezervei de obligațiuni garantate. În urma transferului, WestImmo va fi o bancă mult mai mică, deținând la început active de aproximativ [16-23] miliarde EUR. În cazul în care WestImmo nu va putea fi vândută până la 30 iunie 2012, activele rămase vor fi, de asemenea, transferate la EAA. Prin urmare, acestea trebuie luate în considerare pe lângă suma menționată în considerentul 51.

| (51) | Portofoliul disociat, discutat cu Comisia și prezentat ulterior de Germania pe baza cifrelor detaliate, poate fi sintetizat astfel în amănunt.

  Tabelul 4


  Evaluarea activelor WestImmo din portofoliul disociat (miliarde EUR)









  Portofoliu | Valori contabile HGB | Valori de piață | Diferență |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bunuri imobiliare internaționale | [3,5-4,0] | [3,0-4,0] | [0,1-0,4] |
| Bunuri imobiliare germane | [1,1-1,6] | [1,1-1,6] | [0,01-0,05] |
| Portofoliu FI | [0,7-1,3] | [0,5-1,25] | [0,1-0,3] |
| Total | [5,3-6,9] | [4,6-6,85] | [0,3-0,8] |

(51)

Portofoliul disociat, discutat cu Comisia și prezentat ulterior de Germania pe baza cifrelor detaliate, poate fi sintetizat astfel în amănunt.

Tabelul 4

Evaluarea activelor WestImmo din portofoliul disociat (miliarde EUR)

Portofoliu

Valori contabile HGB

Valori de piață

Diferență

Bunuri imobiliare internaționale

[3,5-4,0]

[3,0-4,0]

[0,1-0,4]

Bunuri imobiliare germane

[1,1-1,6]

[1,1-1,6]

[0,01-0,05]

Portofoliu FI

[0,7-1,3]

[0,5-1,25]

[0,1-0,3]

Total

[5,3-6,9]

[4,6-6,85]

[0,3-0,8]

| (52) | Germania a prezentat o explicație detaliată a motivelor pentru care evaluarea activelor din portofoliul disociat al WestImmo ar trebui considerată suficient de prudentă. Germania a susținut că 1) circa o treime din portofoliu constă din poziții pe termen scurt; 2) structura garanțiilor subiacente este solidă și 3) evaluarea garanțiilor a fost efectuată recent. |
| --- | --- |

(52)

Germania a prezentat o explicație detaliată a motivelor pentru care evaluarea activelor din portofoliul disociat al WestImmo ar trebui considerată suficient de prudentă. Germania a susținut că 1) circa o treime din portofoliu constă din poziții pe termen scurt; 2) structura garanțiilor subiacente este solidă și 3) evaluarea garanțiilor a fost efectuată recent.

| (53) | În plus, WestLB intenționează să vândă WestImmo Pfandbriefbank înainte de 30 iunie 2012. Totuși, dacă această vânzare propusă nu are loc, activele și pasivele complete ale WestImmo ar trebui transferate la EAA. Valoarea contabilă estimată, ajustată în funcție de risc (incluzând portofoliul disociat), era de [20-26] miliarde EUR în iunie 2011. Acest portofoliu constă, în principal, din bunuri imobiliare comerciale și ipoteci pentru persoane fizice. Germania susține că o mare parte a portofoliului inițial a făcut deja obiectul procedurii de selecție pentru primul transfer de active, astfel încât partea rămasă este liberă de sarcini și are deci o valoare de piață egală cu valoarea contabilă. De asemenea, portofoliul de bunuri imobiliare comerciale este utilizat, în primul rând, pentru emiterea de obligațiuni garantate și are deci o valoare de piață suficientă pentru a corespunde valorii de transfer. |
| --- | --- |

(53)

În plus, WestLB intenționează să vândă WestImmo Pfandbriefbank înainte de 30 iunie 2012. Totuși, dacă această vânzare propusă nu are loc, activele și pasivele complete ale WestImmo ar trebui transferate la EAA. Valoarea contabilă estimată, ajustată în funcție de risc (incluzând portofoliul disociat), era de [20-26] miliarde EUR în iunie 2011. Acest portofoliu constă, în principal, din bunuri imobiliare comerciale și ipoteci pentru persoane fizice. Germania susține că o mare parte a portofoliului inițial a făcut deja obiectul procedurii de selecție pentru primul transfer de active, astfel încât partea rămasă este liberă de sarcini și are deci o valoare de piață egală cu valoarea contabilă. De asemenea, portofoliul de bunuri imobiliare comerciale este utilizat, în primul rând, pentru emiterea de obligațiuni garantate și are deci o valoare de piață suficientă pentru a corespunde valorii de transfer.

| (54) | În sfârșit, Germania susține că pentru transferul activelor WestImmo și pentru al doilea transfer de active de la WestLB, valoarea economică reală a acestora ar trebui să fie egală cu valoarea lor de transfer. |
| --- | --- |

(54)

În sfârșit, Germania susține că pentru transferul activelor WestImmo și pentru al doilea transfer de active de la WestLB, valoarea economică reală a acestora ar trebui să fie egală cu valoarea lor de transfer.

ii)   
  Instrumentul de capital suplimentar pentru banca SPM

| (55) | Conform Eckpunktevereinbarung, NRW va prelua integral proprietatea asupra și responsabilitatea pentru WestLB începând cu 30 iunie 2012. Întrucât WestLB va rambursa către SoFFin suma de 1 miliard EUR din participarea pasivă a acesteia în cadrul WestLB în cursul perioadei de restructurare, acea parte din capital va trebui înlocuită. În acest scop, NRW s-a angajat să ofere un instrument de capital suplimentar în conformitate cu Eckpunktevereinbarung
   (34)
  , în valoare de 1 miliard EUR (denumit în continuare „instrumentul de capital suplimentar pentru banca SPM”). |
| --- | --- |

(55)

Conform Eckpunktevereinbarung, NRW va prelua integral proprietatea asupra și responsabilitatea pentru WestLB începând cu 30 iunie 2012. Întrucât WestLB va rambursa către SoFFin suma de 1 miliard EUR din participarea pasivă a acesteia în cadrul WestLB în cursul perioadei de restructurare, acea parte din capital va trebui înlocuită. În acest scop, NRW s-a angajat să ofere un instrument de capital suplimentar în conformitate cu Eckpunktevereinbarung
   (34)
  , în valoare de 1 miliard EUR (denumit în continuare „instrumentul de capital suplimentar pentru banca SPM”).

iii)   
  Asumarea cheltuielilor de funcționare suplimentare și a cheltuielilor de lichidare ale băncii SPM

| (56) | Planul de restructurare din iunie 2011 stabilește două scenarii diferite pentru WestLB/banca SPM, unul descris drept scenariu de bază, celălalt descris drept scenariu pesimist. Scenariul de bază estimează că pierderile totale pentru funcționarea și lichidarea băncii SPM în cursul unei perioade de cinci ani (Transformationskosten), inclusiv asumarea obligațiilor privind pensiile, se vor ridica la [3-6] miliarde EUR. Scenariul pesimist, care se bazează pe diferite ipoteze privind reducerile de personal, valoarea amortizării necesare a investițiilor în imobile și IT, obligațiile privind pensiile și alte costuri de vânzare, estimează că pierderile totale în cursul perioadei de cinci ani se vor ridica la [4-7] miliarde EUR. NRW preia integral proprietatea asupra și responsabilitatea pentru WestLB. Atât scenariul de bază, cât și cel pesimist presupun că instrumentul de capital de 1 miliard de EUR oferit de NRW va fi consumat. În scenariul pesimist, NRW ar trebui să asigure fonduri suplimentare, în conformitate cu Eckpunktevereinbarung. |
| --- | --- |

(56)

Planul de restructurare din iunie 2011 stabilește două scenarii diferite pentru WestLB/banca SPM, unul descris drept scenariu de bază, celălalt descris drept scenariu pesimist. Scenariul de bază estimează că pierderile totale pentru funcționarea și lichidarea băncii SPM în cursul unei perioade de cinci ani (Transformationskosten), inclusiv asumarea obligațiilor privind pensiile, se vor ridica la [3-6] miliarde EUR. Scenariul pesimist, care se bazează pe diferite ipoteze privind reducerile de personal, valoarea amortizării necesare a investițiilor în imobile și IT, obligațiile privind pensiile și alte costuri de vânzare, estimează că pierderile totale în cursul perioadei de cinci ani se vor ridica la [4-7] miliarde EUR. NRW preia integral proprietatea asupra și responsabilitatea pentru WestLB. Atât scenariul de bază, cât și cel pesimist presupun că instrumentul de capital de 1 miliard de EUR oferit de NRW va fi consumat. În scenariul pesimist, NRW ar trebui să asigure fonduri suplimentare, în conformitate cu Eckpunktevereinbarung.

iv)   
  Angajament de asigurare a asistenței pentru lichiditate în cursul perioadei de restructurare

| (57) | De asemenea, planul de restructurare din iunie 2011 prevede că lichiditatea actuală se va menține, în cursul perioadei de restructurare, cu ajutorul băncilor de economii, al NRW și al EAA. În cazul în care va fi necesară o asistență suplimentară pentru lichiditate în cursul perioadei de restructurare până la 30 iunie 2012, WestLB, acționarii acesteia și EAA vor conveni, în conformitate cu Eckpunktevereinbarung, asupra unor măsuri adecvate de asigurare a lichidității în timpul fazei de transformare. Potrivit informațiilor transmise de Germania la 1 decembrie 2011, utilizarea asistenței suplimentare pentru lichiditate [...] în cazul unui scenariu de criză. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, planul de restructurare din iunie 2011 prevede că lichiditatea actuală se va menține, în cursul perioadei de restructurare, cu ajutorul băncilor de economii, al NRW și al EAA. În cazul în care va fi necesară o asistență suplimentară pentru lichiditate în cursul perioadei de restructurare până la 30 iunie 2012, WestLB, acționarii acesteia și EAA vor conveni, în conformitate cu Eckpunktevereinbarung, asupra unor măsuri adecvate de asigurare a lichidității în timpul fazei de transformare. Potrivit informațiilor transmise de Germania la 1 decembrie 2011, utilizarea asistenței suplimentare pentru lichiditate [...] în cazul unui scenariu de criză.

3.   PLANURI DE RESTRUCTURARE

a.   INTRODUCERE

| (58) | Germania a prezentat Comisiei mai multe planuri de restructurare care se bazau pe diferite măsuri de ajutor de stat și diferite concepte de restructurare. Un prim set de documente, care se refereau doar la garanția de risc de 5 miliarde EUR, s-a concretizat în planul de restructurare din aprilie 2009 (35). |
| --- | --- |

(58)

Germania a prezentat Comisiei mai multe planuri de restructurare care se bazau pe diferite măsuri de ajutor de stat și diferite concepte de restructurare. Un prim set de documente, care se refereau doar la garanția de risc de 5 miliarde EUR, s-a concretizat în planul de restructurare din aprilie 2009 (35).

| (59) | Cele două elemente-cheie ale planului de restructurare din aprilie 2009 (36) au fost reducerea bilanțului WestLB de la 250 miliarde EUR la 125 miliarde EUR (incluzând dezinvestiția mai multor active, cum ar fi WestImmo) și reorientarea și eliminarea riscurilor din toate activitățile, urmate de vânzarea WestLB printr-o procedură de licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Dacă această vânzare nu ar fi avut loc, WestLB ar fi trebuit să înceteze orice operațiuni noi după 2011. Deși acționarii WestLB au împuternicit un mandatar însărcinat cu cesionarea, precum și o bancă de investiții în scopul procesului de vânzare și au lansat public o cerere de oferte pentru WestLB la 30 septembrie 2010, procedura de licitație nu a atras nicio ofertă pe care acționarii WestLB să o considere acceptabilă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(59)

Cele două elemente-cheie ale planului de restructurare din aprilie 2009 (36) au fost reducerea bilanțului WestLB de la 250 miliarde EUR la 125 miliarde EUR (incluzând dezinvestiția mai multor active, cum ar fi WestImmo) și reorientarea și eliminarea riscurilor din toate activitățile, urmate de vânzarea WestLB printr-o procedură de licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Dacă această vânzare nu ar fi avut loc, WestLB ar fi trebuit să înceteze orice operațiuni noi după 2011. Deși acționarii WestLB au împuternicit un mandatar însărcinat cu cesionarea, precum și o bancă de investiții în scopul procesului de vânzare și au lansat public o cerere de oferte pentru WestLB la 30 septembrie 2010, procedura de licitație nu a atras nicio ofertă pe care acționarii WestLB să o considere acceptabilă din punct de vedere economic.

| (60) | Noi planuri de restructurare au fost prezentate în decembrie 2009 (37) și în februarie 2011. Planul de restructurare din februarie 2011 menționa o nouă reducere a dimensiunii băncii la un bilanț de aproximativ 80 miliarde EUR, dar nicio plată de recuperare („claw-back”). În iunie 2011 a fost notificat un plan de restructurare final. Germania a confirmat, în mod explicit, că planul de restructurare din februarie 2011 a fost retras. Prin urmare, în prezenta decizie va fi examinat numai planul de restructurare din iunie 2011. |
| --- | --- |

(60)

Noi planuri de restructurare au fost prezentate în decembrie 2009 (37) și în februarie 2011. Planul de restructurare din februarie 2011 menționa o nouă reducere a dimensiunii băncii la un bilanț de aproximativ 80 miliarde EUR, dar nicio plată de recuperare („claw-back”). În iunie 2011 a fost notificat un plan de restructurare final. Germania a confirmat, în mod explicit, că planul de restructurare din februarie 2011 a fost retras. Prin urmare, în prezenta decizie va fi examinat numai planul de restructurare din iunie 2011.

b.   PLANUL DE RESTRUCTURARE DIN IUNIE 2011

| (61) | Planul de restructurare din iunie 2011 se bazează pe patru elemente-cheie:






  (a) | în cursul anului 2011 și până cel târziu la 30 iunie 2012, așa-numitele activități ale Verbundbank – și anume activitățile comerciale orientate spre cooperarea cu băncile de economii regionale – vor fi excluse, pentru a integra entitatea rezultată, Verbundbank, în rețeaua băncilor de economii. Helaba și-a exprimat dorința de a prelua Verbundbank; |
| --- | --- | --- |

(61)

Planul de restructurare din iunie 2011 se bazează pe patru elemente-cheie:

(a)

în cursul anului 2011 și până cel târziu la 30 iunie 2012, așa-numitele activități ale Verbundbank – și anume activitățile comerciale orientate spre cooperarea cu băncile de economii regionale – vor fi excluse, pentru a integra entitatea rezultată, Verbundbank, în rețeaua băncilor de economii. Helaba și-a exprimat dorința de a prelua Verbundbank;

| (b) | eforturile pentru vânzarea tuturor celorlalte părți din WestLB vor continua atât timp cât este posibilă încheierea unui contract de vânzare până la 30 iunie 2012; |
| --- | --- |

(b)

eforturile pentru vânzarea tuturor celorlalte părți din WestLB vor continua atât timp cât este posibilă încheierea unui contract de vânzare până la 30 iunie 2012;

| (c) | la 30 iunie 2012, EEA va prelua acele portofolii care nu au fost cesionate către Verbundbank, nu au fost preluate de membrii grupului de finanțare al băncilor de economii și nu au fost vândute până la 30 iunie 2012 de către WestLB unor terțe părți, iar după 30 iunie 2012, WestLB nu se va mai angaja în activități bancare noi (cu excepția activităților legate de gestionarea activelor) și va fi transformată într-o platformă de servicii, incluzând un vehicul de încetare a activității care să dețină poziții moștenite, transferate din punct de vedere comercial către sau acoperite împotriva riscurilor de EEA, și care se va ocupa de concedieri și va presta servicii de gestionare a activelor (denumită banca SPM); |
| --- | --- |

(c)

la 30 iunie 2012, EEA va prelua acele portofolii care nu au fost cesionate către Verbundbank, nu au fost preluate de membrii grupului de finanțare al băncilor de economii și nu au fost vândute până la 30 iunie 2012 de către WestLB unor terțe părți, iar după 30 iunie 2012, WestLB nu se va mai angaja în activități bancare noi (cu excepția activităților legate de gestionarea activelor) și va fi transformată într-o platformă de servicii, incluzând un vehicul de încetare a activității care să dețină poziții moștenite, transferate din punct de vedere comercial către sau acoperite împotriva riscurilor de EEA, și care se va ocupa de concedieri și va presta servicii de gestionare a activelor (denumită banca SPM);

| (d) | o parte din banca SPM (denumită în continuare „societatea de servicii”), care prestează servicii de gestionare a activelor pentru EAA, Verbundbank și terțe părți, va fi transferată. |
| --- | --- |

(d)

o parte din banca SPM (denumită în continuare „societatea de servicii”), care prestează servicii de gestionare a activelor pentru EAA, Verbundbank și terțe părți, va fi transferată.

| (62) | Planul poate fi, în mare, sintetizat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Structura de bază vizată de planul de restructurare din iunie 2011







  Structura actuală
  < 30 iunie 2011 | Structura țintă
  > 30 iunie 2012 |
| --- | --- | --- |
| WestLB

  Mărimea bilanțului: 160 miliarde EUR
  Active ponderate la risc: 88,5 miliarde (în 2008, a se vedea tabelul 1)
  Capital propriu: 4 miliarde EUR
  Număr de angajați: 4 400
  Acționari: NRW 48 %, regiuni 2 %,
  bănci de economii: 50 % | Holdingul bancar SPM

  Mărimea bilanțului: se va confirma ulterior (active transferate în mod sintetic la EAA)
  Active ponderate la risc: < 1 miliard
  Număr de angajați: 4 400, < 400 în 2016, fie în societatea holding, fie în societatea de exploatare
  Capital propriu: [...]
  Acționar: NRW 100 % |
| WestImmo și alte filiale ale WestLB | Filiala = societatea de exploatare SPM
  Mărimea bilanțului: se va confirma ulterior (active transferate în mod sintetic la EAA)
  Număr de angajați: a se vedea mențiunile pentru holding |
| | Filiala = societatea de servicii SPM
  Mărimea bilanțului: < 1 miliard EUR
  Număr de angajați: max. 1 000 în 2016
  Urmează a fi vândută până în 2016 |
| | Transferul Verbundbank către Helaba

  Mărimea bilanțului: 40-45 miliarde EUR
  Capital propriu: 1 miliard EUR, din partea băncilor de economii
  Număr de angajați: ~ 400
  Acționar: transfer către Helaba |
| | Vânzări de active până la 30 iunie 2012

  În special WestImmo (Pfandbriefbank)
  Mărimea bilanțului WestImmo: [16-23] miliarde EUR |
| EAA – bancă „rea” în aprilie 2010

  Volum nominal: 77,5 miliarde EUR (octombrie 2011: 53)
  Capital propriu: 3 miliarde EUR
  Acționari: NRW 48 %, regiuni 2 %,
  asociațiile băncilor de economii 50 % | EAA (după completarea patrimoniului) – banca „rea”

  Mărimea bilanțului: ~ [100-250] miliarde EUR
  Capital propriu: capitalul propriu din 06/2012 plus capitalul suplimentar pentru rotunjirea în minus fără pierderi a valorii activelor transferate la 30.06.2012
  Acționari: NRW 48 %, regiuni 2 %,
  asociațiile băncilor de economii 50 % |

(62)

Planul poate fi, în mare, sintetizat după cum urmează:

Tabelul 5

Structura de bază vizată de planul de restructurare din iunie 2011

Structura actuală

< 30 iunie 2011

Structura țintă

> 30 iunie 2012

WestLB

Mărimea bilanțului: 160 miliarde EUR

Active ponderate la risc: 88,5 miliarde (în 2008, a se vedea tabelul 1)

Capital propriu: 4 miliarde EUR

Număr de angajați: 4 400

Acționari: NRW 48 %, regiuni 2 %,

bănci de economii: 50 %

Holdingul bancar SPM

Mărimea bilanțului: se va confirma ulterior (active transferate în mod sintetic la EAA)

Active ponderate la risc: < 1 miliard

Număr de angajați: 4 400, < 400 în 2016, fie în societatea holding, fie în societatea de exploatare

Capital propriu: [...]

Acționar: NRW 100 %

WestImmo și alte filiale ale WestLB

Image

Mărimea bilanțului: se va confirma ulterior (active transferate în mod sintetic la EAA)

Număr de angajați: a se vedea mențiunile pentru holding

Image

Mărimea bilanțului: < 1 miliard EUR

Număr de angajați: max. 1 000 în 2016

Urmează a fi vândută până în 2016

Transferul Verbundbank către Helaba

Mărimea bilanțului: 40-45 miliarde EUR

Capital propriu: 1 miliard EUR, din partea băncilor de economii

Număr de angajați: ~ 400

Acționar: transfer către Helaba

Vânzări de active până la 30 iunie 2012

În special WestImmo (Pfandbriefbank)

Mărimea bilanțului WestImmo: [16-23] miliarde EUR

EAA – bancă „rea” în aprilie 2010

Volum nominal: 77,5 miliarde EUR (octombrie 2011: 53)

Capital propriu: 3 miliarde EUR

Acționari: NRW 48 %, regiuni 2 %,

asociațiile băncilor de economii 50 %

EAA (după completarea patrimoniului) – banca „rea”

Mărimea bilanțului: ~ [100-250] miliarde EUR

Capital propriu: capitalul propriu din 06/2012 plus capitalul suplimentar pentru rotunjirea în minus fără pierderi a valorii activelor transferate la 30.06.2012

Acționari: NRW 48 %, regiuni 2 %,

asociațiile băncilor de economii 50 %

i)   
  Verbundbank

| (63) | Activitățile comerciale ale Verbundbank vor fi excluse, pentru a forma o entitate care va fuziona cu o altă bancă. În cursul procedurii care a condus la adoptarea prezentei decizii, băncile de economii au renunțat la intenția inițială de a înființa o nouă bancă în regim autonom. Verbundbank va acționa ca furnizor de servicii și ca bancă centrală pentru băncile de economii în NRW și Brandenburg și va avea aproximativ 400 din foștii angajați ai WestLB. În cursul unei perioade de tranziție, Verbundbank poate contracta unele servicii furnizate de WestLB/banca SPM. |
| --- | --- |

(63)

Activitățile comerciale ale Verbundbank vor fi excluse, pentru a forma o entitate care va fuziona cu o altă bancă. În cursul procedurii care a condus la adoptarea prezentei decizii, băncile de economii au renunțat la intenția inițială de a înființa o nouă bancă în regim autonom. Verbundbank va acționa ca furnizor de servicii și ca bancă centrală pentru băncile de economii în NRW și Brandenburg și va avea aproximativ 400 din foștii angajați ai WestLB. În cursul unei perioade de tranziție, Verbundbank poate contracta unele servicii furnizate de WestLB/banca SPM.

| (64) | Verbundbank va adopta un model de afaceri cu risc scăzut. Aceasta va oferi servicii și produse băncilor de economii și clienților acestora, întreprinderilor mijlocii, precum și entităților publice și clienților instituționali. Produsele sale vor include, în principal, finanțări pentru întreprinderi și activități tradiționale („plain vanilla”) pe piața de capital. Printre datele financiare esențiale ale Verbundbank se numără active ponderate la risc în valoare de 8,3 miliarde EUR și un bilanț total în intervalul 40-45 miliarde EUR. La început, Verbundbank va avea un capital de 1 miliard EUR, pentru a putea avea o rată a capitalului obligatoriu de 12 %. Capitalul va fi furnizat de asociațiile băncilor de economii din NRW (50 %) și de asociația băncilor de economii de la nivel național (DSGV – 50 %) (38). Pasivele Verbundbank vor consta în depozite ale băncilor de economii, obligațiuni și obligațiuni garantate, precum și în depozite ale investitorilor instituționali. Cea mai mare parte a finanțării va fi asigurată prin membrii grupului de finanțare al băncilor de economii. |
| --- | --- |

(64)

Verbundbank va adopta un model de afaceri cu risc scăzut. Aceasta va oferi servicii și produse băncilor de economii și clienților acestora, întreprinderilor mijlocii, precum și entităților publice și clienților instituționali. Produsele sale vor include, în principal, finanțări pentru întreprinderi și activități tradiționale („plain vanilla”) pe piața de capital. Printre datele financiare esențiale ale Verbundbank se numără active ponderate la risc în valoare de 8,3 miliarde EUR și un bilanț total în intervalul 40-45 miliarde EUR. La început, Verbundbank va avea un capital de 1 miliard EUR, pentru a putea avea o rată a capitalului obligatoriu de 12 %. Capitalul va fi furnizat de asociațiile băncilor de economii din NRW (50 %) și de asociația băncilor de economii de la nivel național (DSGV – 50 %) (38). Pasivele Verbundbank vor consta în depozite ale băncilor de economii, obligațiuni și obligațiuni garantate, precum și în depozite ale investitorilor instituționali. Cea mai mare parte a finanțării va fi asigurată prin membrii grupului de finanțare al băncilor de economii.

| (65) | După prezentarea planului de restructurare din iunie 2011, Landesbank Helaba și-a manifestat disponibilitatea de a prelua activitățile Verbundbank. La 12 decembrie 2011, Helaba a formulat, în principiu, o concluzie favorabilă la evaluarea preliminară a unui portofoliu selectat de active și pasive de la WestLB și și-a reiterat dorința de a prelua Verbundbank, delegându-și comitetul executiv să inițieze negocieri concrete privind integrarea activităților Verbundbank (39). Integrarea Verbundbank fie în cadrul Helaba, fie în sectorul băncilor de economii a fost organizată de asociațiile băncilor de economii după ce a devenit evident faptul că profitabilitatea Verbundbank – dacă funcționează în mod autonom – putea fi estimată la un nivel destul de scăzut, cu o rentabilitate a capitalurilor proprii variind între [2,0-3,0] % și [4,0-5,0] %. Cheltuielile de regie reduse și sinergiile rezultate în urma integrării activităților Verbundbank în cadrul Helaba sau în sectorul băncilor de economii ar îmbunătăți profitabilitatea estimată și ar aduce-o la un nivel acceptabil. |
| --- | --- |

(65)

După prezentarea planului de restructurare din iunie 2011, Landesbank Helaba și-a manifestat disponibilitatea de a prelua activitățile Verbundbank. La 12 decembrie 2011, Helaba a formulat, în principiu, o concluzie favorabilă la evaluarea preliminară a unui portofoliu selectat de active și pasive de la WestLB și și-a reiterat dorința de a prelua Verbundbank, delegându-și comitetul executiv să inițieze negocieri concrete privind integrarea activităților Verbundbank (39). Integrarea Verbundbank fie în cadrul Helaba, fie în sectorul băncilor de economii a fost organizată de asociațiile băncilor de economii după ce a devenit evident faptul că profitabilitatea Verbundbank – dacă funcționează în mod autonom – putea fi estimată la un nivel destul de scăzut, cu o rentabilitate a capitalurilor proprii variind între [2,0-3,0] % și [4,0-5,0] %. Cheltuielile de regie reduse și sinergiile rezultate în urma integrării activităților Verbundbank în cadrul Helaba sau în sectorul băncilor de economii ar îmbunătăți profitabilitatea estimată și ar aduce-o la un nivel acceptabil.

ii)   
  Vânzarea sau transferul de active

| (66) | În privința acelor părți din WestLB care nu se califică pentru disocierea din cadrul Verbundbank, planul de restructurare din iunie 2011 prevede că, până la 30 iunie 2012, cât mai multe dintre aceste părți vor fi vândute (semnarea contractelor). Acest proces a fost sincronizat cu activitățile de vânzare în desfășurare care fuseseră deja inițiate, pentru a respecta condițiile deciziei din mai 2009. [...]. |
| --- | --- |

(66)

În privința acelor părți din WestLB care nu se califică pentru disocierea din cadrul Verbundbank, planul de restructurare din iunie 2011 prevede că, până la 30 iunie 2012, cât mai multe dintre aceste părți vor fi vândute (semnarea contractelor). Acest proces a fost sincronizat cu activitățile de vânzare în desfășurare care fuseseră deja inițiate, pentru a respecta condițiile deciziei din mai 2009. [...].

| (67) | WestLB a pus în vânzare entități mai mari, precum diviziile Întreprinderi și finanțări structurate și Piețe de capital, care sunt surse importante de venituri pentru WestLB, incluzând entități mai mici, precum unitățile operaționale Întreprinderi, Finanțări structurate, Piețe de acțiuni, Piețe ale datoriilor și Servicii de custodie, toate putând fi achiziționate împreună cu sistemele electronice de prelucrare a datelor și infrastructurile respective, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(67)

WestLB a pus în vânzare entități mai mari, precum diviziile Întreprinderi și finanțări structurate și Piețe de capital, care sunt surse importante de venituri pentru WestLB, incluzând entități mai mici, precum unitățile operaționale Întreprinderi, Finanțări structurate, Piețe de acțiuni, Piețe ale datoriilor și Servicii de custodie, toate putând fi achiziționate împreună cu sistemele electronice de prelucrare a datelor și infrastructurile respective, dacă este necesar.

| (68) | WestLB va evalua ofertele pe baza unui set de criterii, incluzând prețul de vânzare și clauzele de ajustare respective, efectele unei vânzări asupra bilanțului și contului de profit și pierdere al WestLB, viabilitatea ofertelor în ceea ce privește, de exemplu, conceptele de finanțare și experiența în tranzacții a cumpărătorului, aspectele juridice ale unei tranzacții și completarea patrimoniului EEA. |
| --- | --- |

(68)

WestLB va evalua ofertele pe baza unui set de criterii, incluzând prețul de vânzare și clauzele de ajustare respective, efectele unei vânzări asupra bilanțului și contului de profit și pierdere al WestLB, viabilitatea ofertelor în ceea ce privește, de exemplu, conceptele de finanțare și experiența în tranzacții a cumpărătorului, aspectele juridice ale unei tranzacții și completarea patrimoniului EEA.

| (69) | La 30 iunie 2012, toate activele și pasivele WestLB care nu au fost încă vândute sau nu au fost transferate către Verbundbank vor fi transferate către EAA. Cadrul juridic aplicabil (40) permite completarea ulterioară a patrimoniului EAA, cu condiția – între altele – să fie disponibil suficient capital propriu, să fie dezvăluite toate riscurile inerente ale activelor și să fi fost comunicat un plan de lichidare detaliat. |
| --- | --- |

(69)

La 30 iunie 2012, toate activele și pasivele WestLB care nu au fost încă vândute sau nu au fost transferate către Verbundbank vor fi transferate către EAA. Cadrul juridic aplicabil (40) permite completarea ulterioară a patrimoniului EAA, cu condiția – între altele – să fie disponibil suficient capital propriu, să fie dezvăluite toate riscurile inerente ale activelor și să fi fost comunicat un plan de lichidare detaliat.

| (70) | Metodele de transfer pentru al doilea transfer de active le vor urma pe cele care au fost deja aplicate în decembrie 2009 și în aprilie 2010, când au fost transferate la EAA primele două tranșe din primul transfer de active de la WestLB. Metoda de transfer preferată va fi tot cea a scindării și doar în cazul în care alte metode de transfer adecvate, cum ar fi vânzarea sau subparticiparea, nu vor fi posibile din punct de vedere juridic sau tehnic sau ar implica riscuri nerezonabile din punct de vedere comercial, transferul fizic va fi înlocuit cu un transfer sintetic al riscurilor subiacente. |
| --- | --- |

(70)

Metodele de transfer pentru al doilea transfer de active le vor urma pe cele care au fost deja aplicate în decembrie 2009 și în aprilie 2010, când au fost transferate la EAA primele două tranșe din primul transfer de active de la WestLB. Metoda de transfer preferată va fi tot cea a scindării și doar în cazul în care alte metode de transfer adecvate, cum ar fi vânzarea sau subparticiparea, nu vor fi posibile din punct de vedere juridic sau tehnic sau ar implica riscuri nerezonabile din punct de vedere comercial, transferul fizic va fi înlocuit cu un transfer sintetic al riscurilor subiacente.

| (71) | Scopul transferului este de a asigura ca WestLB sau banca SPM, după caz, să nu se angajeze în noi activități bancare (cu excepția operațiunilor desfășurate în legătură cu activitățile de servicii) și să nu mai fie expusă la niciun risc de credit sau de piață pe cont propriu care să trebuiască să fie acoperit de un capital propriu obligatoriu minim, în baza cadrului de reglementare aplicabil în prezent (41). |
| --- | --- |

(71)

Scopul transferului este de a asigura ca WestLB sau banca SPM, după caz, să nu se angajeze în noi activități bancare (cu excepția operațiunilor desfășurate în legătură cu activitățile de servicii) și să nu mai fie expusă la niciun risc de credit sau de piață pe cont propriu care să trebuiască să fie acoperit de un capital propriu obligatoriu minim, în baza cadrului de reglementare aplicabil în prezent (41).

| (72) | În ceea ce privește evaluarea activelor și pasivelor, transferul va avea loc la valori contabile ajustate în funcție de risc, însemnând [...]. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește evaluarea activelor și pasivelor, transferul va avea loc la valori contabile ajustate în funcție de risc, însemnând [...].

iii)   
  Banca SPM

| (73) | După 30 iunie 2012, WestLB nu se va mai angaja în noi activități bancare (cu excepția operațiunilor desfășurate în legătură cu activitățile de servicii), va renunța la denumirea comercială WestLB și va fi redenumită banca SPM (denumire preliminară). WestLB va fi transformată într-o unitate care, în scopuri de lichidare, deține poziții moștenite, transferate din punct de vedere comercial către EAA, și se îngrijește de personalul rămas și într-o platforma de servicii care va furniza doar servicii de gestionare a activelor. |
| --- | --- |

(73)

După 30 iunie 2012, WestLB nu se va mai angaja în noi activități bancare (cu excepția operațiunilor desfășurate în legătură cu activitățile de servicii), va renunța la denumirea comercială WestLB și va fi redenumită banca SPM (denumire preliminară). WestLB va fi transformată într-o unitate care, în scopuri de lichidare, deține poziții moștenite, transferate din punct de vedere comercial către EAA, și se îngrijește de personalul rămas și într-o platforma de servicii care va furniza doar servicii de gestionare a activelor.

| (74) | [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...].

| (75) | În esență, banca SPM va deveni o societate holding (denumită în continuare „holdingul bancar SPM”), planificată să aibă două filiale, SPM Betriebsgesellschaft și SPM Servicegesellschaft, o societate de servicii (denumită în continuare„societatea de servicii”). |
| --- | --- |

(75)

În esență, banca SPM va deveni o societate holding (denumită în continuare „holdingul bancar SPM”), planificată să aibă două filiale, SPM Betriebsgesellschaft și SPM Servicegesellschaft, o societate de servicii (denumită în continuare„societatea de servicii”).

| (76) | Activele care nu pot fi transferate fizic la EAA din motive fiscale, juridice sau de reglementare vor fi transferate doar sintetic. Aceste active vor fi păstrate în bilanțurile holdingului bancar SPM sau SPM Betriebsgesellschaft, dar nu și în cel al SPM Servicegesellschaft. |
| --- | --- |

(76)

Activele care nu pot fi transferate fizic la EAA din motive fiscale, juridice sau de reglementare vor fi transferate doar sintetic. Aceste active vor fi păstrate în bilanțurile holdingului bancar SPM sau SPM Betriebsgesellschaft, dar nu și în cel al SPM Servicegesellschaft.

| (77) | După încheierea procesului de completare a patrimoniului, WestLB sau banca SPM, după caz, nu va mai deține active ponderate la risc pentru riscurile de credit și de piață (42), ci numai o cantitate comparativ redusă de active ponderate la risc, astfel încât să acopere cerințele privind capitalul obligatoriu pentru riscurile pur operaționale (sub 1 miliard EUR, dacă se calculează utilizând o abordare a indicatorilor de bază) (43). |
| --- | --- |

(77)

După încheierea procesului de completare a patrimoniului, WestLB sau banca SPM, după caz, nu va mai deține active ponderate la risc pentru riscurile de credit și de piață (42), ci numai o cantitate comparativ redusă de active ponderate la risc, astfel încât să acopere cerințele privind capitalul obligatoriu pentru riscurile pur operaționale (sub 1 miliard EUR, dacă se calculează utilizând o abordare a indicatorilor de bază) (43).

| (78) | SPM Betriebsgesellschaft va prelua obligațiile rămase privind pensiile față de foștii și actualii angajați ai WestLB. Principalul rol al holdingului SPM/SPM Betriebsgesellschaft va fi de a reduce numărul de angajați de la nivelul actual de aproximativ 4 400 la 1 400 în 2016, din care 1 000 vor lucra în cadrul societății de servicii, și de a închide unitățile și sistemele care nu sunt neapărat necesare. SPM Betriebsgesellschaft va oferi doar servicii auxiliare de bază, de exemplu, întreținerea clădirilor și a birourilor. |
| --- | --- |

(78)

SPM Betriebsgesellschaft va prelua obligațiile rămase privind pensiile față de foștii și actualii angajați ai WestLB. Principalul rol al holdingului SPM/SPM Betriebsgesellschaft va fi de a reduce numărul de angajați de la nivelul actual de aproximativ 4 400 la 1 400 în 2016, din care 1 000 vor lucra în cadrul societății de servicii, și de a închide unitățile și sistemele care nu sunt neapărat necesare. SPM Betriebsgesellschaft va oferi doar servicii auxiliare de bază, de exemplu, întreținerea clădirilor și a birourilor.

| (79) | Societatea de servicii va fi transferată între 1 ianuarie 2012 și 31 Decembrie 2014, astfel încât să ofere servicii de gestionare a activelor pentru restul activelor și pasivelor WestLB. Faptul că portofoliile de active au fost transferate la EAA (și Verbundbank) creează necesitatea unor servicii de gestionare a activelor, întrucât nici EAA și nici Verbundbank nu pot desfășura singure activități de administrare a portofoliilor. Societatea de servicii va oferi aceste servicii în beneficiul EAA (și al Verbundbank) la tarifele comerciale uzuale. Toate restricțiile privind modelul de afaceri al societății de servicii [a se vedea, de asemenea, considerentele 80-85] vor lua sfârșit după vânzarea acesteia. |
| --- | --- |

(79)

Societatea de servicii va fi transferată între 1 ianuarie 2012 și 31 Decembrie 2014, astfel încât să ofere servicii de gestionare a activelor pentru restul activelor și pasivelor WestLB. Faptul că portofoliile de active au fost transferate la EAA (și Verbundbank) creează necesitatea unor servicii de gestionare a activelor, întrucât nici EAA și nici Verbundbank nu pot desfășura singure activități de administrare a portofoliilor. Societatea de servicii va oferi aceste servicii în beneficiul EAA (și al Verbundbank) la tarifele comerciale uzuale. Toate restricțiile privind modelul de afaceri al societății de servicii [a se vedea, de asemenea, considerentele 80-85] vor lua sfârșit după vânzarea acesteia.

| (80) | Holdingul SPM sau filialele acestuia vor deține toate licențele bancare care sunt încă necesare pentru desfășurarea activităților lor. Germania se angajează ca sfera de aplicare și numărul licențelor bancare să se limiteze totuși la minimul necesar pentru furnizarea serviciilor de gestionare a activelor. |
| --- | --- |

(80)

Holdingul SPM sau filialele acestuia vor deține toate licențele bancare care sunt încă necesare pentru desfășurarea activităților lor. Germania se angajează ca sfera de aplicare și numărul licențelor bancare să se limiteze totuși la minimul necesar pentru furnizarea serviciilor de gestionare a activelor.

| (81) | Părți importante din portofoliile EAA sunt și trebuie să rămână înregistrate în conturile sucursalelor din străinătate. La 31 octombrie 2011, WestLB avea expuneri de aproximativ [5-15] miliarde EUR la New York, de aproximativ [15-25] miliarde EUR la Londra și de aproximativ [5-10] miliarde EUR în Asia. Transferul fizic către EAA al acestor portofolii în contextul primului transfer de active, din motive fiscale, juridice sau de reglementare, fie nu a fost posibil, fie nu a fost rezonabil din punct de vedere economic și, prin urmare, nu s-a putut realiza decât în mod sintetic. Aceste active vor fi deținute de holdingul SPM sau de SPM Betriebsgesellschaft, parțial în sucursale sau filiale din străinătate. Germania explică faptul că sucursalele sau filialele din străinătate nu pot fi închise imediat, dar se angajează ca holdingul SPM sau SPM Betriebsgesellschaft să închidă toate sucursalele sau filialele din străinătate până la sfârșitul anului 2016, cu excepția cazului în care închiderea este împiedicată din motive legate de cerințe de reglementare din sectorul bancar. |
| --- | --- |

(81)

Părți importante din portofoliile EAA sunt și trebuie să rămână înregistrate în conturile sucursalelor din străinătate. La 31 octombrie 2011, WestLB avea expuneri de aproximativ [5-15] miliarde EUR la New York, de aproximativ [15-25] miliarde EUR la Londra și de aproximativ [5-10] miliarde EUR în Asia. Transferul fizic către EAA al acestor portofolii în contextul primului transfer de active, din motive fiscale, juridice sau de reglementare, fie nu a fost posibil, fie nu a fost rezonabil din punct de vedere economic și, prin urmare, nu s-a putut realiza decât în mod sintetic. Aceste active vor fi deținute de holdingul SPM sau de SPM Betriebsgesellschaft, parțial în sucursale sau filiale din străinătate. Germania explică faptul că sucursalele sau filialele din străinătate nu pot fi închise imediat, dar se angajează ca holdingul SPM sau SPM Betriebsgesellschaft să închidă toate sucursalele sau filialele din străinătate până la sfârșitul anului 2016, cu excepția cazului în care închiderea este împiedicată din motive legate de cerințe de reglementare din sectorul bancar.

| (82) | De asemenea, societatea de servicii va trebui să administreze în mod corespunzător aceste portofolii. Pentru a menține know-how-ul în materie de gestionare a activelor, societatea de servicii va opera câte o sucursală la New York, la Londra și la un sediu din Asia. Aproximativ o treime din angajații care se estimează că vor lucra pentru societatea de servicii își vor desfășura activitatea într-una din sucursalele din străinătate. Astfel, Comisia înțelege că, după vânzarea societății de servicii, banca SPM nu va mai avea, după 2016, sucursale sau filiale în străinătate, cu excepția cazului în care închiderile individuale sunt împiedicate din motive legate de cerințe de reglementare din sectorul bancar. |
| --- | --- |

(82)

De asemenea, societatea de servicii va trebui să administreze în mod corespunzător aceste portofolii. Pentru a menține know-how-ul în materie de gestionare a activelor, societatea de servicii va opera câte o sucursală la New York, la Londra și la un sediu din Asia. Aproximativ o treime din angajații care se estimează că vor lucra pentru societatea de servicii își vor desfășura activitatea într-una din sucursalele din străinătate. Astfel, Comisia înțelege că, după vânzarea societății de servicii, banca SPM nu va mai avea, după 2016, sucursale sau filiale în străinătate, cu excepția cazului în care închiderile individuale sunt împiedicate din motive legate de cerințe de reglementare din sectorul bancar.

| (83) | Societatea de servicii nu va fi doar transferată, ci și vândută ulterior, până cel târziu în 2016. Pentru a facilita vânzarea societății de servicii, în perioada 2012-2014, banca SPM poate încheia contracte pentru prestarea de servicii de gestionare a activelor pentru portofolii ale terțelor părți, și anume portofolii care nu au legătură cu fostele portofolii ale WestLB. Totuși, veniturile obținute din aceste activități nu trebuie să depășească [40-60] % din veniturile totale brute ale societății de servicii. Această restricție va înceta după vânzarea societății de servicii. |
| --- | --- |

(83)

Societatea de servicii nu va fi doar transferată, ci și vândută ulterior, până cel târziu în 2016. Pentru a facilita vânzarea societății de servicii, în perioada 2012-2014, banca SPM poate încheia contracte pentru prestarea de servicii de gestionare a activelor pentru portofolii ale terțelor părți, și anume portofolii care nu au legătură cu fostele portofolii ale WestLB. Totuși, veniturile obținute din aceste activități nu trebuie să depășească [40-60] % din veniturile totale brute ale societății de servicii. Această restricție va înceta după vânzarea societății de servicii.

| (84) | Se preconizează că societatea de servicii va genera o rentabilitate moderată a vânzărilor de aproximativ [8-12] %, care ar trebui să fie suficientă pentru a-i permite tranzacționabilitatea (44). Calculul profitului și pierderii pe baza căruia a fost evaluată profitabilitatea societății de servicii evidențiază faptul că, până în 2016, trebuie să se realizeze reduceri importante ale cheltuielilor (45). |
| --- | --- |

(84)

Se preconizează că societatea de servicii va genera o rentabilitate moderată a vânzărilor de aproximativ [8-12] %, care ar trebui să fie suficientă pentru a-i permite tranzacționabilitatea (44). Calculul profitului și pierderii pe baza căruia a fost evaluată profitabilitatea societății de servicii evidențiază faptul că, până în 2016, trebuie să se realizeze reduceri importante ale cheltuielilor (45).

| (85) | Totuși, în cazul în care banca SPM nu va vinde societatea de servicii până la 31 decembrie 2016, Germania se angajează ca societatea de servicii să fie lichidată. În această situație, toate obligațiile contractuale existente vor înceta până la 31 decembrie 2017, data finală a perioadei de eliminare progresivă de pe piață a societății de servicii (dacă nu a fost vândută). |
| --- | --- |

(85)

Totuși, în cazul în care banca SPM nu va vinde societatea de servicii până la 31 decembrie 2016, Germania se angajează ca societatea de servicii să fie lichidată. În această situație, toate obligațiile contractuale existente vor înceta până la 31 decembrie 2017, data finală a perioadei de eliminare progresivă de pe piață a societății de servicii (dacă nu a fost vândută).

4.   ANGAJAMENTELE ASUMATE DE GERMANIA

| (86) | În afară de planul de restructurare din iunie 2011, Germania a prezentat o listă cu angajamente (a se vedea anexa la prezenta decizie), care poate fi sintetizată după cum urmează:






  a) | DENUMIREA COMERCIALĂ







  — | În ceea ce privește denumirea comercială WestLB, Germania se angajează ca aceasta să nu mai fie utilizată după data de 30 iunie 2012 (dacă se dovedește a fi necesar din motive tehnice, se poate aplica o perioadă de grație de trei luni). |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

În afară de planul de restructurare din iunie 2011, Germania a prezentat o listă cu angajamente (a se vedea anexa la prezenta decizie), care poate fi sintetizată după cum urmează:

a)

DENUMIREA COMERCIALĂ

—

În ceea ce privește denumirea comercială WestLB, Germania se angajează ca aceasta să nu mai fie utilizată după data de 30 iunie 2012 (dacă se dovedește a fi necesar din motive tehnice, se poate aplica o perioadă de grație de trei luni).

| b) | VERBUNDBANK







  — | Germania se angajează ca activitățile comerciale ale Verbundbank să fie limitate la cele menționate în planul de restructurare din iunie 2011 până la 31 decembrie 2016, cu excepția cazului în care Verbundbank fuzionează cu o altă bancă regională (Landesbank) înainte de 31 decembrie 2016. |
| --- | --- | --- |

b)

VERBUNDBANK

—

Germania se angajează ca activitățile comerciale ale Verbundbank să fie limitate la cele menționate în planul de restructurare din iunie 2011 până la 31 decembrie 2016, cu excepția cazului în care Verbundbank fuzionează cu o altă bancă regională (Landesbank) înainte de 31 decembrie 2016.

| — | Germania se angajează ca, pe viitor, NRW să nu achiziționeze acțiuni în cadrul Verbundbank și să nu ofere acesteia nicio altă formă de sprijin financiar. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca, pe viitor, NRW să nu achiziționeze acțiuni în cadrul Verbundbank și să nu ofere acesteia nicio altă formă de sprijin financiar.

| — | Germania se angajează ca transferul autonom al Verbundbank să nu mai aibă loc și ca activele și pasivele acesteia să fie preluate de sectorul băncilor de economii înainte de 30 iunie 2012. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca transferul autonom al Verbundbank să nu mai aibă loc și ca activele și pasivele acesteia să fie preluate de sectorul băncilor de economii înainte de 30 iunie 2012.

| — | Germania se angajează ca toate părțile să pună în aplicare obligațiile rezultate din Eckpunktevereinbarung, fără nicio modificare sau întârziere, astfel încât, în special pe baza obiectului tranzacției și a aprecierii faptului că valoarea de societate a entității va fi zero, să se asigure un grad suficient de securitate a tranzacțiilor, iar vânzarea Verbundbank să aibă loc înainte de 30 iunie 2012. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca toate părțile să pună în aplicare obligațiile rezultate din Eckpunktevereinbarung, fără nicio modificare sau întârziere, astfel încât, în special pe baza obiectului tranzacției și a aprecierii faptului că valoarea de societate a entității va fi zero, să se asigure un grad suficient de securitate a tranzacțiilor, iar vânzarea Verbundbank să aibă loc înainte de 30 iunie 2012.

| — | Germania se angajează ca Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba), în cazul unui rezultat favorabil al evaluării preliminare, să fie disponibilă pentru preluarea Verbundbank. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba), în cazul unui rezultat favorabil al evaluării preliminare, să fie disponibilă pentru preluarea Verbundbank.

| c) | BANCA SPM







  — | Germania se angajează ca banca SPM să își limiteze activitățile la următoarele servicii:






  i) | servicii de administrare a portofoliilor EAA, Verbundbank și ale terțelor părți, dacă este necesar, inclusiv gestionarea soluționării creditelor neperformante, compensarea titlurilor de valoare, procesare și utilizare, evaluarea creditelor, gestionarea creditelor și supravegherea creditării, controlarea riscurilor de credit, raportare în scopuri de reglementare, gestionarea garanțiilor întreprinderilor, inclusiv gestionarea datelor respective, gestionarea riscurilor de piață, servicii IT și administrative, finanțare, acoperirea riscurilor, gestionarea numerarului, raportare financiară, control, conformitate și gestionarea participațiilor. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

BANCA SPM

—

Germania se angajează ca banca SPM să își limiteze activitățile la următoarele servicii:

i)

servicii de administrare a portofoliilor EAA, Verbundbank și ale terțelor părți, dacă este necesar, inclusiv gestionarea soluționării creditelor neperformante, compensarea titlurilor de valoare, procesare și utilizare, evaluarea creditelor, gestionarea creditelor și supravegherea creditării, controlarea riscurilor de credit, raportare în scopuri de reglementare, gestionarea garanțiilor întreprinderilor, inclusiv gestionarea datelor respective, gestionarea riscurilor de piață, servicii IT și administrative, finanțare, acoperirea riscurilor, gestionarea numerarului, raportare financiară, control, conformitate și gestionarea participațiilor.

| ii) | în cazul activelor care au fost transferate în mod sintetic la EAA, aceasta poate realiza, de asemenea, în special în cadrul strategiei sale de lichidare, extinderi, vânzări și securitizări ale acestor active; în astfel de cazuri, banca SPM va activa exclusiv în numele și la ordinul EAA (46). |
| --- | --- |

ii)

în cazul activelor care au fost transferate în mod sintetic la EAA, aceasta poate realiza, de asemenea, în special în cadrul strategiei sale de lichidare, extinderi, vânzări și securitizări ale acestor active; în astfel de cazuri, banca SPM va activa exclusiv în numele și la ordinul EAA (46).

| — | Germania a prezentat o descriere a licențelor bancare necesare și un angajament ca orice alte licențe bancare să fie returnate până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

—

Germania a prezentat o descriere a licențelor bancare necesare și un angajament ca orice alte licențe bancare să fie returnate până la 31 decembrie 2012.

| — | Germania se angajează ca numărul de salariați ai băncii SPM să fie redus de la nivelul actual de 4 400 la 1 000 în 2016 în cadrul societății de servicii. Au fost prezentate cifre orientative pentru efectivele de personal vizate în cursul acestui proces de reducere a personalului. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca numărul de salariați ai băncii SPM să fie redus de la nivelul actual de 4 400 la 1 000 în 2016 în cadrul societății de servicii. Au fost prezentate cifre orientative pentru efectivele de personal vizate în cursul acestui proces de reducere a personalului.

| — | Germania se angajează ca banca SPM să respecte anumite condiții atunci când oferă servicii terțelor părți. Volumul de afaceri în beneficiul terțelor părți nu trebuie să depășească [40-60] % din totalul veniturilor sale brute. Contractele cu terțe părți vor fi asigurate doar de o entitate separată (societatea de servicii care va trebui disociată), care va deține o licență bancară la minimul necesar. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca banca SPM să respecte anumite condiții atunci când oferă servicii terțelor părți. Volumul de afaceri în beneficiul terțelor părți nu trebuie să depășească [40-60] % din totalul veniturilor sale brute. Contractele cu terțe părți vor fi asigurate doar de o entitate separată (societatea de servicii care va trebui disociată), care va deține o licență bancară la minimul necesar.

| — | Germania se angajează ca societatea de servicii să fie vândută până la 31 decembrie 2016. Contractele cu terțe părți cu scadențe care se prelungesc după 2017 sunt permise dacă în contract se prevede un drept al clientului de reziliere din motive de capacitate (cu efect juridic începând cu 31 decembrie 2017). |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca societatea de servicii să fie vândută până la 31 decembrie 2016. Contractele cu terțe părți cu scadențe care se prelungesc după 2017 sunt permise dacă în contract se prevede un drept al clientului de reziliere din motive de capacitate (cu efect juridic începând cu 31 decembrie 2017).

| — | În cazul în care vânzarea societății de servicii nu va avea loc până la termenul limită prevăzut, Germania se va asigura că, începând cu 31 decembrie 2017, toate activitățile societății de servicii vor fi sistate sau transferate. Dacă se va reuși vânzarea societății de servicii, toate restricțiile privind activitățile comerciale ale acesteia vor fi ridicate. |
| --- | --- |

—

În cazul în care vânzarea societății de servicii nu va avea loc până la termenul limită prevăzut, Germania se va asigura că, începând cu 31 decembrie 2017, toate activitățile societății de servicii vor fi sistate sau transferate. Dacă se va reuși vânzarea societății de servicii, toate restricțiile privind activitățile comerciale ale acesteia vor fi ridicate.

| — | Germania se angajează ca banca SPM să nu ofere, în special, următoarele servicii: tranzacționări în nume propriu, emisiunea de certificate de orice tip, finanțarea de proiecte și finanțarea comerțului, finanțări pe bază de active, securitizări și credite sindicalizate și servicii bancare internaționale pentru întreprinderi. În ceea ce privește activele transferate în mod sintetic garantate de EAA, banca SPM este creditorul oficial, ceea ce poate impune băncii SPM să acorde împrumuturi, să vândă credite sau să efectueze securitizări, acțiuni pe care le va putea efectua însă numai dacă i se solicită de către EAA. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca banca SPM să nu ofere, în special, următoarele servicii: tranzacționări în nume propriu, emisiunea de certificate de orice tip, finanțarea de proiecte și finanțarea comerțului, finanțări pe bază de active, securitizări și credite sindicalizate și servicii bancare internaționale pentru întreprinderi. În ceea ce privește activele transferate în mod sintetic garantate de EAA, banca SPM este creditorul oficial, ceea ce poate impune băncii SPM să acorde împrumuturi, să vândă credite sau să efectueze securitizări, acțiuni pe care le va putea efectua însă numai dacă i se solicită de către EAA.

| — | Germania se angajează ca banca SPM să își ofere serviciile de gestionare a activelor exclusiv la prețurile reale de piață și ca tarifele oferite să fie suficiente pentru a acoperi costurile integrale ale societății de servicii. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca banca SPM să își ofere serviciile de gestionare a activelor exclusiv la prețurile reale de piață și ca tarifele oferite să fie suficiente pentru a acoperi costurile integrale ale societății de servicii.

| — | Germania se angajează ca, după 2016, banca SPM să nu mai aibă sucursale sau filiale în străinătate, cu excepția cazului în care închiderile individuale sunt împiedicate din motive legate de cerințe de reglementare din sectorul bancar. Cu toate acestea, societatea de servicii poate avea o sucursală internațională la Londra, una la New York și o a treia în Asia, pentru a putea să beneficieze de expertiza locală, să acopere diferențele de fus orar, să reducă riscurile operaționale și să fie capabilă să facă față concurenței. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca, după 2016, banca SPM să nu mai aibă sucursale sau filiale în străinătate, cu excepția cazului în care închiderile individuale sunt împiedicate din motive legate de cerințe de reglementare din sectorul bancar. Cu toate acestea, societatea de servicii poate avea o sucursală internațională la Londra, una la New York și o a treia în Asia, pentru a putea să beneficieze de expertiza locală, să acopere diferențele de fus orar, să reducă riscurile operaționale și să fie capabilă să facă față concurenței.

| — | Germania se angajează ca banca SPM să facă obiectul monitorizării efectuate de un mandatar. |
| --- | --- |

—

Germania se angajează ca banca SPM să facă obiectul monitorizării efectuate de un mandatar.

| d) | EAA






  — | Germania se angajează ca, în urma extinderii și prelungirii contractului de servicii al EAA până la 31 decembrie 2016, EAA să își achiziționeze serviciile necesare de gestionare a activelor în conformitate cu angajamentul privind prețurile comerciale și prin intermediul unei licitații publice. |
| --- | --- | --- |

d)

EAA

—

Germania se angajează ca, în urma extinderii și prelungirii contractului de servicii al EAA până la 31 decembrie 2016, EAA să își achiziționeze serviciile necesare de gestionare a activelor în conformitate cu angajamentul privind prețurile comerciale și prin intermediul unei licitații publice.

| e) | MONITORIZARE






  — | Germania se angajează să furnizeze Comisiei rapoarte trimestriale detaliate cu privire la măsurile luate pe baza unei înțelegeri la care a ajuns cu aceasta la 16 decembrie 2011. |
| --- | --- | --- |

e)

MONITORIZARE

—

Germania se angajează să furnizeze Comisiei rapoarte trimestriale detaliate cu privire la măsurile luate pe baza unei înțelegeri la care a ajuns cu aceasta la 16 decembrie 2011.

III.   INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 108 ALINEATUL (2) DIN TFUE

1.   DECIZIA DIN DECEMBRIE 2009

| (87) | În decizia din decembrie 2009, în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurilor de salvare a activelor, examinate în decizia respectivă, cu comunicarea Comisiei privind tratamentul activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (47) (denumită în continuare „Comunicarea privind activele depreciate”). De asemenea, în opinia Comisiei, restabilirea viabilității, repartizarea adecvată a sarcinilor și atenuarea denaturării concurenței cauzate de ajutorul (suplimentar) nu au fost demonstrate în mod convingător în concordanță cu comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (48) (denumită în continuare „Comunicarea privind restructurarea”). |
| --- | --- |

(87)

În decizia din decembrie 2009, în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurilor de salvare a activelor, examinate în decizia respectivă, cu comunicarea Comisiei privind tratamentul activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (47) (denumită în continuare „Comunicarea privind activele depreciate”). De asemenea, în opinia Comisiei, restabilirea viabilității, repartizarea adecvată a sarcinilor și atenuarea denaturării concurenței cauzate de ajutorul (suplimentar) nu au fost demonstrate în mod convingător în concordanță cu comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (48) (denumită în continuare „Comunicarea privind restructurarea”).

| (88) | Comisia a indicat că nu investighează doar noul ajutor rezultat din transferul de active către EAA, ci trebuie să reanalizeze și ajutorul autorizat în temeiul deciziei din mai 2009 (49). |
| --- | --- |

(88)

Comisia a indicat că nu investighează doar noul ajutor rezultat din transferul de active către EAA, ci trebuie să reanalizeze și ajutorul autorizat în temeiul deciziei din mai 2009 (49).

| (89) | De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la contribuția proprie adecvată a băncilor de economii, considerând că obligațiile acestora care decurg din măsura de salvare a activelor erau plafonate și că întregul capital necesar pentru înființarea EAA a fost asigurat exclusiv de statul german, nu de băncile de economii (50). |
| --- | --- |

(89)

De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la contribuția proprie adecvată a băncilor de economii, considerând că obligațiile acestora care decurg din măsura de salvare a activelor erau plafonate și că întregul capital necesar pentru înființarea EAA a fost asigurat exclusiv de statul german, nu de băncile de economii (50).

| (90) | Germania a fost invitată să prezinte un plan de restructurare revizuit care să ia în considerare valoarea totală a ajutorului de stat acordat, incluzând remunerarea adecvată și restructurarea aprofundată suplimentară. |
| --- | --- |

(90)

Germania a fost invitată să prezinte un plan de restructurare revizuit care să ia în considerare valoarea totală a ajutorului de stat acordat, incluzând remunerarea adecvată și restructurarea aprofundată suplimentară.

2.   DECIZIA DIN NOIEMBRIE 2010

| (91) | Prin decizia din noiembrie 2010, Comisia a extins procedura din cauza îndoielilor sporite cu privire la compatibilitatea primului transfer de active cu Comunicarea privind activele depreciate și la compatibilitatea planului de restructurare din decembrie 2009, care nu a reușit să demonstreze că are capacitatea de a restabili viabilitatea beneficiarului, precum și de a asigura repartizarea adecvată a sarcinilor și de a atenua denaturarea concurenței cauzată de ajutorul acordat. |
| --- | --- |

(91)

Prin decizia din noiembrie 2010, Comisia a extins procedura din cauza îndoielilor sporite cu privire la compatibilitatea primului transfer de active cu Comunicarea privind activele depreciate și la compatibilitatea planului de restructurare din decembrie 2009, care nu a reușit să demonstreze că are capacitatea de a restabili viabilitatea beneficiarului, precum și de a asigura repartizarea adecvată a sarcinilor și de a atenua denaturarea concurenței cauzată de ajutorul acordat.

| (92) | În special în privința primului transfer de active, Comisia a pus sub semnul îndoielii eligibilitatea activelor depreciate. Comisia a constatat existența ajutorului de stat și valoarea acestuia și a evaluat că sumele sunt de așa natură încât ajutorul ar fi incompatibil cu Comunicarea privind activele depreciate, dacă acestea nu ar fi recuperate sau compensate prin măsuri de restructurare suplimentare, în conformitate cu punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(92)

În special în privința primului transfer de active, Comisia a pus sub semnul îndoielii eligibilitatea activelor depreciate. Comisia a constatat existența ajutorului de stat și valoarea acestuia și a evaluat că sumele sunt de așa natură încât ajutorul ar fi incompatibil cu Comunicarea privind activele depreciate, dacă acestea nu ar fi recuperate sau compensate prin măsuri de restructurare suplimentare, în conformitate cu punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate.

| (93) | În decizia din noiembrie 2010, Comisia a considerat că valoarea ajutorului care poate fi atribuită primului transfer de active este de circa 6,9 miliarde EUR, astfel cum a fost stabilită de experții Comisiei. Această valoare se calculează ca diferență între valoarea de transfer și valoarea de piață a activelor (circa 11 miliarde EUR) (51), corectată cu capitalul propriu inițial oferit EAA (aproximativ 3,3 miliarde EUR) (52), cu valorile contabile ale anumitor titluri de valoare asociate unui risc de credit (aproximativ 0,3 miliarde EUR) (53), precum și cu o deducere pentru transferul pasivelor moștenite (circa 0,9 miliarde EUR) (54). |
| --- | --- |

(93)

În decizia din noiembrie 2010, Comisia a considerat că valoarea ajutorului care poate fi atribuită primului transfer de active este de circa 6,9 miliarde EUR, astfel cum a fost stabilită de experții Comisiei. Această valoare se calculează ca diferență între valoarea de transfer și valoarea de piață a activelor (circa 11 miliarde EUR) (51), corectată cu capitalul propriu inițial oferit EAA (aproximativ 3,3 miliarde EUR) (52), cu valorile contabile ale anumitor titluri de valoare asociate unui risc de credit (aproximativ 0,3 miliarde EUR) (53), precum și cu o deducere pentru transferul pasivelor moștenite (circa 0,9 miliarde EUR) (54).

| (94) | De asemenea, Comisia a confirmat valoarea delta de transfer, astfel cum a fost constatată de experții săi, și anume diferența netă dintre valorile de transfer și valorile economice reale ale activelor și pasivelor. Comisia a considerat că valoarea delta de transfer se ridică la 3,4 miliarde EUR, după efectuarea corecției în funcție de factorii de capital propriu și de credit (55). În ceea ce privește portofoliul de valori mobiliare, Comisia a observat că, pentru a califica drept depreciate clasele de active solicitate (56), ar fi fost necesare dovezi suplimentare care să conducă la concluzia că piețele pentru acele active ar fi fost într-adevăr disfuncționale, în lipsa oricăror cumpărători și vânzători. De asemenea, pe baza practicii sale decizionale, Comisia a fost de acord cu opinia experților conform căreia factorii de actualizare pe care i-a aplicat WestLB în vederea stabilirii VER sunt prea mici, determinând un rezultat final excesiv de mare pentru VER. Comisia a acceptat, de asemenea, concluzia experților potrivit căreia, datorită ipotezelor insuficient de prudente privind pierderile datorate nerambursării (LGD), valoarea economică reală a portofoliului de creditare este cu aproximativ 1,0 miliarde EUR mai mică decât cea estimată de WestLB. Comisia a observat că, potrivit practicii sale decizionale (57), cifrele au fost comparate la nivel de sector. În plus, Comisia a reanalizat alți factori atenuanți prezentați, dar a decis că nu există temei pentru a-i lua în considerare în evaluarea VER. |
| --- | --- |

(94)

De asemenea, Comisia a confirmat valoarea delta de transfer, astfel cum a fost constatată de experții săi, și anume diferența netă dintre valorile de transfer și valorile economice reale ale activelor și pasivelor. Comisia a considerat că valoarea delta de transfer se ridică la 3,4 miliarde EUR, după efectuarea corecției în funcție de factorii de capital propriu și de credit (55). În ceea ce privește portofoliul de valori mobiliare, Comisia a observat că, pentru a califica drept depreciate clasele de active solicitate (56), ar fi fost necesare dovezi suplimentare care să conducă la concluzia că piețele pentru acele active ar fi fost într-adevăr disfuncționale, în lipsa oricăror cumpărători și vânzători. De asemenea, pe baza practicii sale decizionale, Comisia a fost de acord cu opinia experților conform căreia factorii de actualizare pe care i-a aplicat WestLB în vederea stabilirii VER sunt prea mici, determinând un rezultat final excesiv de mare pentru VER. Comisia a acceptat, de asemenea, concluzia experților potrivit căreia, datorită ipotezelor insuficient de prudente privind pierderile datorate nerambursării (LGD), valoarea economică reală a portofoliului de creditare este cu aproximativ 1,0 miliarde EUR mai mică decât cea estimată de WestLB. Comisia a observat că, potrivit practicii sale decizionale (57), cifrele au fost comparate la nivel de sector. În plus, Comisia a reanalizat alți factori atenuanți prezentați, dar a decis că nu există temei pentru a-i lua în considerare în evaluarea VER.

| (95) | De asemenea, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la gestionarea activelor depreciate, întrucât acestea erau încă administrate de WestLB. În plus, Comisia a dedus din faptul că EAA a înregistrat pierderi de 1 miliard de EUR la scurt timp după înființare că este posibil ca pierderile să fi fost deja produse la data transferului. Acest fapt a cauzat îndoieli cu privire la încadrarea activelor în cauză în sfera de aplicare a punctului 32 din Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la gestionarea activelor depreciate, întrucât acestea erau încă administrate de WestLB. În plus, Comisia a dedus din faptul că EAA a înregistrat pierderi de 1 miliard de EUR la scurt timp după înființare că este posibil ca pierderile să fi fost deja produse la data transferului. Acest fapt a cauzat îndoieli cu privire la încadrarea activelor în cauză în sfera de aplicare a punctului 32 din Comunicarea privind activele depreciate.

| (96) | Din nou, Germania a fost invitată să prezinte un plan de restructurare revizuit care să ia în considerare ajutorul suplimentar acordat în favoarea WestLB și să remedieze deficiențele menționate în decizia respectivă. |
| --- | --- |

(96)

Din nou, Germania a fost invitată să prezinte un plan de restructurare revizuit care să ia în considerare ajutorul suplimentar acordat în favoarea WestLB și să remedieze deficiențele menționate în decizia respectivă.

IV.   POZIȚIA GERMANIEI

| (97) | Germania nu contestă faptul că măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(97)

Germania nu contestă faptul că măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

1.   REFERITOR LA PRIMUL TRANSFER DE ACTIVE CĂTRE EAA

| (98) | Germania contestă unele concluzii cu privire la primul transfer de active către EAA. |
| --- | --- |

(98)

Germania contestă unele concluzii cu privire la primul transfer de active către EAA.

a.   APLICABILITATEA COMUNICĂRII PRIVIND ACTIVELE DEPRECIATE

| (99) | În primul rând, Germania își reafirmă poziția exprimată la 1 februarie 2010, susținând că, în cazul primului transfer de active către EAA, Comunicarea privind activele depreciate nu este aplicabilă. Germania susține că, în realitate, WestLB suportă povara măsurii privind activele depreciate, deoarece WestLB transferă capital propriu către EAA. Referindu-se la decizia din mai 2009, Germania susține că, potrivit notei de subsol 8 de la considerentul 16 din decizia respectivă, Comunicarea privind activele depreciate nu este aplicabilă în situația în care o măsură este pusă în aplicare de acționarii publici în calitate de proprietari. |
| --- | --- |

(99)

În primul rând, Germania își reafirmă poziția exprimată la 1 februarie 2010, susținând că, în cazul primului transfer de active către EAA, Comunicarea privind activele depreciate nu este aplicabilă. Germania susține că, în realitate, WestLB suportă povara măsurii privind activele depreciate, deoarece WestLB transferă capital propriu către EAA. Referindu-se la decizia din mai 2009, Germania susține că, potrivit notei de subsol 8 de la considerentul 16 din decizia respectivă, Comunicarea privind activele depreciate nu este aplicabilă în situația în care o măsură este pusă în aplicare de acționarii publici în calitate de proprietari.

b.   STABILIREA VALORII ECONOMICE REALE A PRIMULUI TRANSFER DE ACTIVE

| (100) | În al doilea rând, Germania susține că au existat erori ale Comisiei în evaluarea activelor transferate și aplicarea coeficienților. |
| --- | --- |

(100)

În al doilea rând, Germania susține că au existat erori ale Comisiei în evaluarea activelor transferate și aplicarea coeficienților.

| (101) | Deși susține că evaluarea Comisiei a fost, în general, prea prudentă, Germania dezvoltă punctele individuale pentru clasele de active individuale „valori mobiliare structurate”, „alte valori mobiliare” și „portofoliu de credite”. |
| --- | --- |

(101)

Deși susține că evaluarea Comisiei a fost, în general, prea prudentă, Germania dezvoltă punctele individuale pentru clasele de active individuale „valori mobiliare structurate”, „alte valori mobiliare” și „portofoliu de credite”.

| (102) | În ceea ce privește portofoliul de „credite structurate”, Germania susține că metodologia de evaluare a WestLB, criticată de Comisie, a fost considerată acceptabilă de către Deutsche Bundesbank. De asemenea, Germania a subliniat că BlackRock Solutions, societatea mandatată ca expert al Germaniei, a stabilit o valoare economică mai mare a portofoliului decât WestLB, ceea ce indică faptul că WestLB a adoptat o abordare suficient de prudentă. |
| --- | --- |

(102)

În ceea ce privește portofoliul de „credite structurate”, Germania susține că metodologia de evaluare a WestLB, criticată de Comisie, a fost considerată acceptabilă de către Deutsche Bundesbank. De asemenea, Germania a subliniat că BlackRock Solutions, societatea mandatată ca expert al Germaniei, a stabilit o valoare economică mai mare a portofoliului decât WestLB, ceea ce indică faptul că WestLB a adoptat o abordare suficient de prudentă.

| (103) | În legătură cu portofoliul „alte valori mobiliare”, Germania susține că principalele diferențe dintre estimările valorice au rezultat din discuția referitoare la aplicabilitatea unei valori de piață. Deși WestLB a invocat propriile criterii (bazate, în principal, pe lichiditate) de stabilire a caracterului depreciat al unei piețe, Germania critică experții Comisiei pentru că nu și-au explicat, într-o măsură suficientă, concluzia potrivit căreia aproape toate activele aparțin unor piețe nedepreciate. Ca exemplu, Germania menționează obligațiunile suverane care alcătuiesc o mare parte din portofoliul de valori mobiliare și susține că prețurile în scădere de pe piață de la sfârșitul anului 2009 au constituit un indiciu al deprecierii piețelor. |
| --- | --- |

(103)

În legătură cu portofoliul „alte valori mobiliare”, Germania susține că principalele diferențe dintre estimările valorice au rezultat din discuția referitoare la aplicabilitatea unei valori de piață. Deși WestLB a invocat propriile criterii (bazate, în principal, pe lichiditate) de stabilire a caracterului depreciat al unei piețe, Germania critică experții Comisiei pentru că nu și-au explicat, într-o măsură suficientă, concluzia potrivit căreia aproape toate activele aparțin unor piețe nedepreciate. Ca exemplu, Germania menționează obligațiunile suverane care alcătuiesc o mare parte din portofoliul de valori mobiliare și susține că prețurile în scădere de pe piață de la sfârșitul anului 2009 au constituit un indiciu al deprecierii piețelor.

| (104) | În privința evaluării „portofoliului de credite”, Germania afirmă că opinia experților Comisiei – care a fost elaborată fără a se fi avut acces la documentația detaliată a creditelor – nu poate fi utilizată pentru a contrazice valorile WestLB. Germania critică, în special, lipsa de transparență în ceea ce privește parametrii de evaluare utilizați, contradicțiile inerente și o abordare excesiv de prudentă din partea experților Comisiei. Germania susține că ar trebui să se aplice parametrii utilizați în testele de stres ale Comitetului european al inspectorilor bancari (CEBS), nu cei utilizați de experții Comisiei. Germania a criticat în special unul dintre scenariile de criză, în care experții Comisiei au utilizat ipoteza unei probabilități de nerambursare de 70 % și ipoteza privind LGD de 30 %. |
| --- | --- |

(104)

În privința evaluării „portofoliului de credite”, Germania afirmă că opinia experților Comisiei – care a fost elaborată fără a se fi avut acces la documentația detaliată a creditelor – nu poate fi utilizată pentru a contrazice valorile WestLB. Germania critică, în special, lipsa de transparență în ceea ce privește parametrii de evaluare utilizați, contradicțiile inerente și o abordare excesiv de prudentă din partea experților Comisiei. Germania susține că ar trebui să se aplice parametrii utilizați în testele de stres ale Comitetului european al inspectorilor bancari (CEBS), nu cei utilizați de experții Comisiei. Germania a criticat în special unul dintre scenariile de criză, în care experții Comisiei au utilizat ipoteza unei probabilități de nerambursare de 70 % și ipoteza privind LGD de 30 %.

| (105) | În sfârșit, față de îndoielile Comisiei cu privire la eligibilitate, Germania a susținut că primul raport anual al EAA (30 iunie 2010) nu indică pierderi ale portofoliilor existente. Germania respinge îndoielile Comisiei referitoare la faptul că pierderile anticipate din structura EAA au fost subestimate, susținând că valoarea efectivă a provizioanelor de risc ale EAA este, în principal, determinată de portofoliul Phoenix. În realitate, această valoare a fost cu [0,5-1,5] miliarde EUR mai mică decât suma bugetată în planul de încetare a activității. Prin urmare, modul de tratare a provizioanelor EAA nu a contrazis evaluarea WestLB a pierderilor anticipate. |
| --- | --- |

(105)

În sfârșit, față de îndoielile Comisiei cu privire la eligibilitate, Germania a susținut că primul raport anual al EAA (30 iunie 2010) nu indică pierderi ale portofoliilor existente. Germania respinge îndoielile Comisiei referitoare la faptul că pierderile anticipate din structura EAA au fost subestimate, susținând că valoarea efectivă a provizioanelor de risc ale EAA este, în principal, determinată de portofoliul Phoenix. În realitate, această valoare a fost cu [0,5-1,5] miliarde EUR mai mică decât suma bugetată în planul de încetare a activității. Prin urmare, modul de tratare a provizioanelor EAA nu a contrazis evaluarea WestLB a pierderilor anticipate.

c.   FACTORI ATENUANȚI

| (106) | În sfârșit, Germania susține că evaluarea portofoliilor transferate trebuie să țină seama de anumiți factori atenuanți, în special în ceea ce privește (i) transferul pasivelor moștenite, (ii) fluxurile de numerar viitoare, (iii) liniile de credit angajate neutilizate și (iv) actualizarea pierderilor anticipate. |
| --- | --- |

(106)

În sfârșit, Germania susține că evaluarea portofoliilor transferate trebuie să țină seama de anumiți factori atenuanți, în special în ceea ce privește (i) transferul pasivelor moștenite, (ii) fluxurile de numerar viitoare, (iii) liniile de credit angajate neutilizate și (iv) actualizarea pierderilor anticipate.

| (107) | În ceea ce privește pasivele moștenite, Germania susține că, prin transferarea acestor pasive (58) către EAA, WestLB renunță la un avantaj economic în valoare de 882 milioane EUR care trebuie luat în considerare. |
| --- | --- |

(107)

În ceea ce privește pasivele moștenite, Germania susține că, prin transferarea acestor pasive (58) către EAA, WestLB renunță la un avantaj economic în valoare de 882 milioane EUR care trebuie luat în considerare.

| (108) | În legătură cu fluxurile de numerar viitoare, Germania susține că, prin transferarea portofoliilor către EAA, WestLB renunță la fluxuri de numerar viitoare (plăți de dobânzi etc.) în valoare de a 880 milioane EUR, care trebuie, de asemenea, luate în considerare. |
| --- | --- |

(108)

În legătură cu fluxurile de numerar viitoare, Germania susține că, prin transferarea portofoliilor către EAA, WestLB renunță la fluxuri de numerar viitoare (plăți de dobânzi etc.) în valoare de a 880 milioane EUR, care trebuie, de asemenea, luate în considerare.

| (109) | Referitor la liniile de credit angajate neutilizate, Germania susține că este necesară o corecție în privința transferului către EAA a liniilor de credit angajate neutilizate, întrucât riscurile lor potențiale au fost incluse în calculul VER, în timp ce rentabilitatea lor potențială nu a fost inclusă în evaluarea globală. |
| --- | --- |

(109)

Referitor la liniile de credit angajate neutilizate, Germania susține că este necesară o corecție în privința transferului către EAA a liniilor de credit angajate neutilizate, întrucât riscurile lor potențiale au fost incluse în calculul VER, în timp ce rentabilitatea lor potențială nu a fost inclusă în evaluarea globală.

| (110) | Cât privește actualizarea pierderilor anticipate, Germania susține că evaluarea portofoliilor ar trebui să se bazeze pe pierderile anticipate actualizate, deoarece conceptul contradictoriu al prudenței a fost deja suficient aplicat la calcularea VER. |
| --- | --- |

(110)

Cât privește actualizarea pierderilor anticipate, Germania susține că evaluarea portofoliilor ar trebui să se bazeze pe pierderile anticipate actualizate, deoarece conceptul contradictoriu al prudenței a fost deja suficient aplicat la calcularea VER.

2.   REFERITOR LA AVANTAJUL ÎN FAVOAREA BĂNCILOR DE ECONOMII

| (111) | Germania a prezentat următoarele observații asupra îndoielilor legate de posibilitatea acordării unui ajutor ilegal suplimentar în favoarea băncilor de economii: |
| --- | --- |

(111)

Germania a prezentat următoarele observații asupra îndoielilor legate de posibilitatea acordării unui ajutor ilegal suplimentar în favoarea băncilor de economii:

| (112) | În primul rând, Germania arată că acționarii WestLB, între care se numără băncile de economii, nu au fost obligați să înființeze o bancă „rea”, ci au procedat astfel în baza unei decizii autonome. |
| --- | --- |

(112)

În primul rând, Germania arată că acționarii WestLB, între care se numără băncile de economii, nu au fost obligați să înființeze o bancă „rea”, ci au procedat astfel în baza unei decizii autonome.

| (113) | În al doilea rând, Germania subliniază că FMStFG nu prevede o obligație nelimitată de compensare a pierderilor. Obligația de compensare a pierderilor este mai degrabă limitată la contravaloarea capitalului propriu investit în banca beneficiară. Germania susține că FMStFG permite atribuirea prin contract a obligației de compensare a pierderilor, care se abate de la principiul atribuirii proporționale în funcție de capitalul propriu, pentru a ține seama de capacitățile financiare diferite. |
| --- | --- |

(113)

În al doilea rând, Germania subliniază că FMStFG nu prevede o obligație nelimitată de compensare a pierderilor. Obligația de compensare a pierderilor este mai degrabă limitată la contravaloarea capitalului propriu investit în banca beneficiară. Germania susține că FMStFG permite atribuirea prin contract a obligației de compensare a pierderilor, care se abate de la principiul atribuirii proporționale în funcție de capitalul propriu, pentru a ține seama de capacitățile financiare diferite.

| (114) | În sfârșit, Germania susține că băncile de economii, prin asumarea obligației de compensare a eventualelor pierderi generate de EAA, de până la 4,5 miliarde EUR, au preluat o parte corespunzătoare din sarcină. |
| --- | --- |

(114)

În sfârșit, Germania susține că băncile de economii, prin asumarea obligației de compensare a eventualelor pierderi generate de EAA, de până la 4,5 miliarde EUR, au preluat o parte corespunzătoare din sarcină.

V.   EVALUAREA AJUTORULUI ACORDAT ÎN FAVOAREA WESTLB

| (115) | Evaluarea ajutorului de restructurare acordat în favoarea WestLB trebuie să ia în considerare toate ajutoarele acordate acesteia începând din 2008, având în vedere că ajutorul acordat ulterior deciziei din mai 2009 a fost acordat pentru același proces de restructurare care a fost aprobat în temeiul deciziei respective. Cu toate acestea, datorită creșterii semnificative a ajutorului și modificărilor aduse planului de restructurare, este necesară o nouă evaluare a întregului ajutor în baza planului de restructurare din iunie 2011. |
| --- | --- |

(115)

Evaluarea ajutorului de restructurare acordat în favoarea WestLB trebuie să ia în considerare toate ajutoarele acordate acesteia începând din 2008, având în vedere că ajutorul acordat ulterior deciziei din mai 2009 a fost acordat pentru același proces de restructurare care a fost aprobat în temeiul deciziei respective. Cu toate acestea, datorită creșterii semnificative a ajutorului și modificărilor aduse planului de restructurare, este necesară o nouă evaluare a întregului ajutor în baza planului de restructurare din iunie 2011.

1   AJUTOR DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (116) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(116)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (117) | Calificarea unei măsuri drept ajutor de stat necesită îndeplinirea următoarelor condiții: a) aceasta trebuie finanțată de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat; b) trebuie să confere un avantaj susceptibil de a favoriza anumite întreprinderi sau producerea de anumite bunuri; c) măsura trebuie să denatureze concurența sau să amenințe să denatureze concurența și d) măsura trebuie aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(117)

Calificarea unei măsuri drept ajutor de stat necesită îndeplinirea următoarelor condiții: a) aceasta trebuie finanțată de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat; b) trebuie să confere un avantaj susceptibil de a favoriza anumite întreprinderi sau producerea de anumite bunuri; c) măsura trebuie să denatureze concurența sau să amenințe să denatureze concurența și d) măsura trebuie aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (118) | Comisia își menține opinia potrivit căreia aceste condiții sunt îndeplinite pentru toate măsurile, după cum va explica mai jos, chiar luând în considerare faptul că WestLB își va întrerupe activitățile bancare, deoarece WestLB încă mai desfășoară activități economice, precum servicii de gestionare a activelor. Întrucât aceste activități sunt în continuare desfășurate într-un context de concurență internațională, Comisia consideră că măsurile în cauză au potențialul de a denatura concurența și, de asemenea, pot afecta schimburile comerciale dintre statele membre (59). |
| --- | --- |

(118)

Comisia își menține opinia potrivit căreia aceste condiții sunt îndeplinite pentru toate măsurile, după cum va explica mai jos, chiar luând în considerare faptul că WestLB își va întrerupe activitățile bancare, deoarece WestLB încă mai desfășoară activități economice, precum servicii de gestionare a activelor. Întrucât aceste activități sunt în continuare desfășurate într-un context de concurență internațională, Comisia consideră că măsurile în cauză au potențialul de a denatura concurența și, de asemenea, pot afecta schimburile comerciale dintre statele membre (59).

a.   GARANȚIA DE RISC PENTRU PORTOFOLIUL PHOENIX

| (119) | Comisia a constatat deja în decizia din mai 2009 că garanția de risc constituie ajutor de stat. Germania a precizat că garanția de risc își produce încă efectele asupra părții de capital propriu din portofoliul Phoenix care a fost transferată la EAA. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a constatat deja în decizia din mai 2009 că garanția de risc constituie ajutor de stat. Germania a precizat că garanția de risc își produce încă efectele asupra părții de capital propriu din portofoliul Phoenix care a fost transferată la EAA.

b.   INJECȚIA DE CAPITAL

| (120) | Comisia a concluzionat deja în decizia sa din decembrie 2009 că injecția de capital în valoare de 3 miliarde EUR constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(120)

Comisia a concluzionat deja în decizia sa din decembrie 2009 că injecția de capital în valoare de 3 miliarde EUR constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

c.   INSTRUMENTUL DE CAPITAL SUPLIMENTAR PENTRU BANCA SPM

| (121) | Conform planului de restructurare din iunie 2011, NRW va emite un instrument suplimentar în favoarea băncii SPM în valoare de 1 miliard EUR, pentru a înlocui partea din capitalul propriu al WestLB (60) care urmează a fi rambursată către SoFFin. Întrucât instrumentul suplimentar pentru banca SPM reprezintă o înlocuire de capital, acesta trebuie să absoarbă, de asemenea, integral pierderile, în caz contrar autoritatea de reglementare nu ar accepta o asemenea tranzacție. Astfel, noul instrument trebuie să constituie și capital. Acest capital este oferit de NRW, provenind, prin urmare, din resurse de stat și are ca efect acoperirea unui deficit de capital al unei bănci individuale, deci creează un avantaj selectiv pentru banca SPM. Dat fiind faptul că banca SPM va activa într-un sector în care sunt prezente întreprinderi din alte state membre, măsura în cauză este susceptibilă de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. Astfel, măsura constituie ajutor de stat, după cum se confirmă în urma analizei unor măsuri de capitalizare similare (61). |
| --- | --- |

(121)

Conform planului de restructurare din iunie 2011, NRW va emite un instrument suplimentar în favoarea băncii SPM în valoare de 1 miliard EUR, pentru a înlocui partea din capitalul propriu al WestLB (60) care urmează a fi rambursată către SoFFin. Întrucât instrumentul suplimentar pentru banca SPM reprezintă o înlocuire de capital, acesta trebuie să absoarbă, de asemenea, integral pierderile, în caz contrar autoritatea de reglementare nu ar accepta o asemenea tranzacție. Astfel, noul instrument trebuie să constituie și capital. Acest capital este oferit de NRW, provenind, prin urmare, din resurse de stat și are ca efect acoperirea unui deficit de capital al unei bănci individuale, deci creează un avantaj selectiv pentru banca SPM. Dat fiind faptul că banca SPM va activa într-un sector în care sunt prezente întreprinderi din alte state membre, măsura în cauză este susceptibilă de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. Astfel, măsura constituie ajutor de stat, după cum se confirmă în urma analizei unor măsuri de capitalizare similare (61).

d.   ACOPERIREA A PIERDERILOR SUPLIMENTARE DE CĂTRE NRW ÎN FAVOAREA BĂNCII SPM

| (122) | Conform planului de restructurare din iunie 2011, NRW va prelua pierderile pentru funcționarea și lichidarea băncii SPM în cursul unei perioade de cinci ani și își va asuma totodată toate obligațiile privind pensiile. Pierderile totale pe care banca SPM le va acumula pe durata sa de funcționare sunt estimate între [3-6] miliarde EUR în scenariul de bază și [4-7] miliarde EUR în scenariul pesimist. Aceste pierderi trebuie acoperite de [...]. Angajamentul de preluare a pierderilor generate de banca SPM este, așadar, similar cu o injecție de capital cuprinsă între [100-700] milioane EUR și [0,5-2,0] miliarde EUR. La fel ca în cazul instrumentului de capital suplimentar pentru banca SPM, acoperirea pierderilor suplimentare acoperă și deficitul de capital al băncii SPM și îi oferă un avantaj selectiv, deoarece nu există niciun indiciu că banca ar putea obține acest capital de pe piață. Având în vedere că măsura vine din partea NRW, înseamnă că este oferită din resurse de stat. Ținând seama de caracteristicile sectorului bancar descrise la considerentul 118, măsura este capabilă să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. Prin urmare, aceasta constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(122)

Conform planului de restructurare din iunie 2011, NRW va prelua pierderile pentru funcționarea și lichidarea băncii SPM în cursul unei perioade de cinci ani și își va asuma totodată toate obligațiile privind pensiile. Pierderile totale pe care banca SPM le va acumula pe durata sa de funcționare sunt estimate între [3-6] miliarde EUR în scenariul de bază și [4-7] miliarde EUR în scenariul pesimist. Aceste pierderi trebuie acoperite de [...]. Angajamentul de preluare a pierderilor generate de banca SPM este, așadar, similar cu o injecție de capital cuprinsă între [100-700] milioane EUR și [0,5-2,0] miliarde EUR. La fel ca în cazul instrumentului de capital suplimentar pentru banca SPM, acoperirea pierderilor suplimentare acoperă și deficitul de capital al băncii SPM și îi oferă un avantaj selectiv, deoarece nu există niciun indiciu că banca ar putea obține acest capital de pe piață. Având în vedere că măsura vine din partea NRW, înseamnă că este oferită din resurse de stat. Ținând seama de caracteristicile sectorului bancar descrise la considerentul 118, măsura este capabilă să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. Prin urmare, aceasta constituie ajutor de stat.

e.   PRIMUL TRANSFER DE ACTIVE

| (123) | Comisia a concluzionat deja în decizia sa din decembrie 2009 că măsura de salvare a activelor depreciate sub forma înființării unei bănci „rele” constituie ajutor de stat (62). |
| --- | --- |

(123)

Comisia a concluzionat deja în decizia sa din decembrie 2009 că măsura de salvare a activelor depreciate sub forma înființării unei bănci „rele” constituie ajutor de stat (62).

| (124) | Comisia respinge argumentul Germaniei potrivit căruia Comunicarea privind activele depreciate nu ar trebui să se aplice. În schimb, Comisia invocă practica sa decizională, în sensul că, în Comunicarea privind activele depreciate, aceasta oferea orientări referitoare la modul de tratare, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, a măsurilor de salvare a activelor adoptate de statele membre, în baza faptului că „activele depreciate corespund unor categorii de active pentru care băncile sunt susceptibile de a suferi pierderi. Comisia consideră că dispozițiile Comunicării privind activele depreciate trebuie să reglementeze orice tip de măsuri de sprijin care vizează activele depreciate și care asigură ulterior salvarea efectivă a activelor în favoarea instituției beneficiare, deoarece comunicarea respectivă definește salvarea activelor drept orice măsură prin care o bancă este scutită de necesitatea unor ajustări valorice negative severe ale anumitor clase de active” (63). De asemenea, primul transfer de active se încadrează în această categorie de măsuri, deoarece scutește WestLB de consecințele unei ajustări negative a valorii activelor sale. De fapt, Germania a confirmat anterior că WestLB nu ar mai fi îndeplinit cerințele privind capitalul minim obligatoriu dacă nu at fi fost protejată prin măsura de sprijin din partea statului (64). |
| --- | --- |

(124)

Comisia respinge argumentul Germaniei potrivit căruia Comunicarea privind activele depreciate nu ar trebui să se aplice. În schimb, Comisia invocă practica sa decizională, în sensul că, în Comunicarea privind activele depreciate, aceasta oferea orientări referitoare la modul de tratare, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, a măsurilor de salvare a activelor adoptate de statele membre, în baza faptului că „activele depreciate corespund unor categorii de active pentru care băncile sunt susceptibile de a suferi pierderi. Comisia consideră că dispozițiile Comunicării privind activele depreciate trebuie să reglementeze orice tip de măsuri de sprijin care vizează activele depreciate și care asigură ulterior salvarea efectivă a activelor în favoarea instituției beneficiare, deoarece comunicarea respectivă definește salvarea activelor drept orice măsură prin care o bancă este scutită de necesitatea unor ajustări valorice negative severe ale anumitor clase de active” (63). De asemenea, primul transfer de active se încadrează în această categorie de măsuri, deoarece scutește WestLB de consecințele unei ajustări negative a valorii activelor sale. De fapt, Germania a confirmat anterior că WestLB nu ar mai fi îndeplinit cerințele privind capitalul minim obligatoriu dacă nu at fi fost protejată prin măsura de sprijin din partea statului (64).

| (125) | În ceea ce privește sfera de aplicare temporală, Comunicarea privind activele depreciate trebuie aplicată transferului de active. Comisia invocă faptul că trebuie să aplice legea și orientările în vigoare la momentul adoptării unei decizii, indiferent de momentul în care au fost concepute sau notificate măsurile de ajutor (65). De fapt, în contextul actualei crize financiare, Comisia a aplicat anterior Comunicarea privind activele depreciate în cazul unor măsuri notificate înainte de publicarea comunicării (66). |
| --- | --- |

(125)

În ceea ce privește sfera de aplicare temporală, Comunicarea privind activele depreciate trebuie aplicată transferului de active. Comisia invocă faptul că trebuie să aplice legea și orientările în vigoare la momentul adoptării unei decizii, indiferent de momentul în care au fost concepute sau notificate măsurile de ajutor (65). De fapt, în contextul actualei crize financiare, Comisia a aplicat anterior Comunicarea privind activele depreciate în cazul unor măsuri notificate înainte de publicarea comunicării (66).

| (126) | Comisia nu a modificat această evaluare, în pofida obiecției Germaniei potrivit căreia, în decizia din mai 2009, Comisia nu aplicase Comunicarea privind activele depreciate. Cu toate că ar fi fost poate greșit să nu fi aplicat Comunicarea privind activele depreciate la acel moment, nu există niciun motiv legitim ca Germania să se aștepte că o astfel de abordare ar putea continua. În orice caz, raționamentul aplicat în decizia din mai 2009 a fost să se accepte valoarea nominală a garanției ca valoare a ajutorului, ceea ce nu este neobișnuit în cazul garanțiilor pentru active depreciate (67); totuși, dacă această abordare ar urma să fie aplicată în cazul de față, s-ar ajunge la o valoare care ar depăși cu mult valoarea ajutorului stabilită prin Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(126)

Comisia nu a modificat această evaluare, în pofida obiecției Germaniei potrivit căreia, în decizia din mai 2009, Comisia nu aplicase Comunicarea privind activele depreciate. Cu toate că ar fi fost poate greșit să nu fi aplicat Comunicarea privind activele depreciate la acel moment, nu există niciun motiv legitim ca Germania să se aștepte că o astfel de abordare ar putea continua. În orice caz, raționamentul aplicat în decizia din mai 2009 a fost să se accepte valoarea nominală a garanției ca valoare a ajutorului, ceea ce nu este neobișnuit în cazul garanțiilor pentru active depreciate (67); totuși, dacă această abordare ar urma să fie aplicată în cazul de față, s-ar ajunge la o valoare care ar depăși cu mult valoarea ajutorului stabilită prin Comunicarea privind activele depreciate.

| (127) | Astfel, principala problemă rămâne stabilirea valorii ajutorului. În conformitate cu dispozițiile punctului 39 din Comunicarea privind activele depreciate, un ajutor este acordat printr-o măsură vizând activele depreciate, atât timp cât valoarea de transfer depășește valoarea de piață a portofoliului total. |
| --- | --- |

(127)

Astfel, principala problemă rămâne stabilirea valorii ajutorului. În conformitate cu dispozițiile punctului 39 din Comunicarea privind activele depreciate, un ajutor este acordat printr-o măsură vizând activele depreciate, atât timp cât valoarea de transfer depășește valoarea de piață a portofoliului total.

| (128) | În decizia din noiembrie 2010, Comisia a calculat o valoare preliminară a ajutorului de 11 miliarde EUR, în care nu s-au luat în considerare factorii atenuanți. În acest scop, Comisia a efectuat o evaluare a unei valori de piață probabile pentru activele care nu erau tranzacționate pe piață, bazându-se pe recomandările experților. Totuși, în urma unei analize aprofundate a portofoliului bazate pe detaliile din raportul final al experților, Comisia a putut să își nuanțeze evaluarea. |
| --- | --- |

(128)

În decizia din noiembrie 2010, Comisia a calculat o valoare preliminară a ajutorului de 11 miliarde EUR, în care nu s-au luat în considerare factorii atenuanți. În acest scop, Comisia a efectuat o evaluare a unei valori de piață probabile pentru activele care nu erau tranzacționate pe piață, bazându-se pe recomandările experților. Totuși, în urma unei analize aprofundate a portofoliului bazate pe detaliile din raportul final al experților, Comisia a putut să își nuanțeze evaluarea.

| (129) | Tabelul 6 prezintă o vedere de ansamblu asupra valorii de piață, defalcată pe subportofolii:

  Tabelul 6


  Valoarea de piață a primului transfer de active (în miliarde EUR)









  Portofoliu de active transferate | Valoare contabilă, decembrie (VT) | Valoarea de piață estimată de Comisie |
| --- | --- | --- | --- |
| Portofoliu de valori mobiliare | Phoenix | 22 764 | 13 200 |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 750 |
| Alte titluri garantate cu active (ABS) | 3 188 | 2 900 |
| Portofoliu de valori mobiliare | Obligațiuni | 16 501 | (722) |
| Portofoliul Banque D'Orsay | 2 749 | 23 749 |
| Swap-uri pe risc de credit (CDS) și instrumente derivate | (65) | (102) |
| Produse de creditare | Pozi ii trase | 20 061 | 17 355 |
| Angajamente neutilizate | — | (748) |
| Total | 68 116 | 52 887 |

(129)

Tabelul 6 prezintă o vedere de ansamblu asupra valorii de piață, defalcată pe subportofolii:

Tabelul 6

Valoarea de piață a primului transfer de active (în miliarde EUR)

Portofoliu de active transferate

Valoare contabilă, decembrie (VT)

Valoarea de piață estimată de Comisie

Portofoliu de valori mobiliare

Phoenix

22 764

13 200

European Super Seniors

2 918

1 750

Alte titluri garantate cu active (ABS)

3 188

2 900

Portofoliu de valori mobiliare

Obligațiuni

16 501

(722)

Portofoliul Banque D'Orsay

2 749

23 749

Swap-uri pe risc de credit (CDS) și instrumente derivate

(65)

(102)

Produse de creditare

Pozi ii trase

20 061

17 355

Angajamente neutilizate

—

(748)

Total

68 116

52 887

| (130) | Pentru portofoliul de valori mobiliare, precum și pentru subportofoliul ABS din portofoliul de valori mobiliare structurate, valorile de piață fie au fost disponibile imediat, fie au putut fi derivate din evaluările activelor de proximitate care aveau valori de piață disponibile imediat [18,430 miliarde EUR (această cifră a fost defalcată:

  ) și, respectiv, 2,9 miliarde EUR]. |
| --- | --- |

(130)

Formula

| (131) | Pentru portofoliul de creditare, s-a utilizat un scenariu de criză sever (68) ca indicator al valorii de piață, ceea ce a condus la o reducere cu 748 milioane EUR a angajamentelor neutilizate (total 16,607 miliarde EUR, această cifră a fost defalcată:

  ). |
| --- | --- |

(131)

Formula

| (132) | Pentru subportofoliul de titluri preferențiale speciale europene, estimarea inițială a WestLB în privința pierderilor de principal anticipate este considerată foarte prudentă și apropiată de calculul valorii de piață. În consecință, valoarea economică reală dedusă de WestLB pentru portofoliul ESS ar putea fi utilizată ca estimare a valorii de piață (1,750 miliarde EUR) (69). În ceea ce privește portofoliul Phoenix, care este un portofoliu de valori mobiliare structurate cu o structură de plată („pay-off”) complicată, în cascadă, se poate face o aproximare a valorii de piață în modul următor: în primul rând, evaluarea valorii de piață (denumită în continuare „MtM”, „mark-to-market”) a garanției subiacente s-a considerat a fi de circa 54 % % (12,375 miliarde EUR). Luând în considerare numerarul disponibil (1,325 miliarde EUR de adunat) și ieșirile de numerar probabile (circa 0,5 miliarde EUR de scăzut, într-un scenariu nefavorabil, similar cu MtM), valoarea de piață poate fi estimată la aproximativ 13,2 miliarde EUR (70). |
| --- | --- |

(132)

Pentru subportofoliul de titluri preferențiale speciale europene, estimarea inițială a WestLB în privința pierderilor de principal anticipate este considerată foarte prudentă și apropiată de calculul valorii de piață. În consecință, valoarea economică reală dedusă de WestLB pentru portofoliul ESS ar putea fi utilizată ca estimare a valorii de piață (1,750 miliarde EUR) (69). În ceea ce privește portofoliul Phoenix, care este un portofoliu de valori mobiliare structurate cu o structură de plată („pay-off”) complicată, în cascadă, se poate face o aproximare a valorii de piață în modul următor: în primul rând, evaluarea valorii de piață (denumită în continuare „MtM”, „mark-to-market”) a garanției subiacente s-a considerat a fi de circa 54 % % (12,375 miliarde EUR). Luând în considerare numerarul disponibil (1,325 miliarde EUR de adunat) și ieșirile de numerar probabile (circa 0,5 miliarde EUR de scăzut, într-un scenariu nefavorabil, similar cu MtM), valoarea de piață poate fi estimată la aproximativ 13,2 miliarde EUR (70).

| (133) | Dacă se face o comparație între valoarea totală (52,887 miliarde EUR) și valoarea de transfer (68,116 miliarde EUR), se stabilește valoarea ajutorului, din care trebuie să se scadă câțiva factori atenuanți. Factorii atenuanți sunt cei menționați mai sus [considerentul 93], și anume 3,267 miliarde EUR pentru capitalul EAA; 882 milioane EUR prin pasivele moștenite precedente și 268 milioane EUR prin transferul de titluri de valoare asociate unui risc de credit în cadrul structurii Phoenix. Prin urmare, valoarea totală a ajutorului de stat se ridică la 10,812 miliarde EUR, respectiv, 15,229 miliarde EUR – 4,417 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(133)

Dacă se face o comparație între valoarea totală (52,887 miliarde EUR) și valoarea de transfer (68,116 miliarde EUR), se stabilește valoarea ajutorului, din care trebuie să se scadă câțiva factori atenuanți. Factorii atenuanți sunt cei menționați mai sus [considerentul 93], și anume 3,267 miliarde EUR pentru capitalul EAA; 882 milioane EUR prin pasivele moștenite precedente și 268 milioane EUR prin transferul de titluri de valoare asociate unui risc de credit în cadrul structurii Phoenix. Prin urmare, valoarea totală a ajutorului de stat se ridică la 10,812 miliarde EUR, respectiv, 15,229 miliarde EUR – 4,417 miliarde EUR.

| (134) | Această valoare a ajutorului include garanțiile acordate de acționarii WestLB pentru acoperirea pierderilor EAA [a se vedea considerentele 33 - 40], deoarece aceste garanții vor înlocui angajamentul pe care statul german și l-a asumat prin achiziționarea activelor de la WestLB prin intermediul EAA. Trebuie reamintit faptul că, în conformitate cu FMStFG, statul german trebuie să fie compensat de către acționari pentru orice pierderi care se cristalizează în viitor. Astfel, această obligație a statului german este, de fapt, înlocuită cu o obligație a acționarilor WestLB la nivel intern. Totuși, această înlocuire nu produce efecte în ceea ce privește beneficiarul și dacă garanțiile respective ar fi tratate ca sursă separată de ajutor, sprijinul oferit s-ar dubla. Prin urmare, garanțiile nu sporesc valoarea ajutorului în cadrul primului transfer de active către EAA. |
| --- | --- |

(134)

Această valoare a ajutorului include garanțiile acordate de acționarii WestLB pentru acoperirea pierderilor EAA [a se vedea considerentele 33 - 40], deoarece aceste garanții vor înlocui angajamentul pe care statul german și l-a asumat prin achiziționarea activelor de la WestLB prin intermediul EAA. Trebuie reamintit faptul că, în conformitate cu FMStFG, statul german trebuie să fie compensat de către acționari pentru orice pierderi care se cristalizează în viitor. Astfel, această obligație a statului german este, de fapt, înlocuită cu o obligație a acționarilor WestLB la nivel intern. Totuși, această înlocuire nu produce efecte în ceea ce privește beneficiarul și dacă garanțiile respective ar fi tratate ca sursă separată de ajutor, sprijinul oferit s-ar dubla. Prin urmare, garanțiile nu sporesc valoarea ajutorului în cadrul primului transfer de active către EAA.

f.   AL DOILEA TRANSFER DE ACTIVE – COMPLETAREA PATRIMONIULUI EAA

| (135) | Al doilea transfer de active se referă la potențiala completare a patrimoniului EAA cu toate activele și pasivele curente ale WestLB. Trebuie reținut faptul că numai transferul portofoliului disociat al WestImmo către EAA este cert, în timp ce transferul activelor și pasivelor aferente Verbundbank și Pfandbriefbank este doar o posibilitate. De asemenea, WestLB și-a pus în vânzare toate diviziile și unitățile operaționale și, în consecință, activele și pasivele aferente pot fi încă dezinvestite la prețul pieței înainte de 30 iunie 2012, deci pot să nu fie transferate la EAA. Totuși, evaluarea următoare se bazează pe ipoteza prudentă că, la 30 iunie 2012, toate activele și pasivele curente ale WestLB vor fi transferate la EAA. |
| --- | --- |

(135)

Al doilea transfer de active se referă la potențiala completare a patrimoniului EAA cu toate activele și pasivele curente ale WestLB. Trebuie reținut faptul că numai transferul portofoliului disociat al WestImmo către EAA este cert, în timp ce transferul activelor și pasivelor aferente Verbundbank și Pfandbriefbank este doar o posibilitate. De asemenea, WestLB și-a pus în vânzare toate diviziile și unitățile operaționale și, în consecință, activele și pasivele aferente pot fi încă dezinvestite la prețul pieței înainte de 30 iunie 2012, deci pot să nu fie transferate la EAA. Totuși, evaluarea următoare se bazează pe ipoteza prudentă că, la 30 iunie 2012, toate activele și pasivele curente ale WestLB vor fi transferate la EAA.

| (136) | În cazul WestImmo, un portofoliu disociat de active și pasive în valoare de aproximativ [5,3-6,9] miliarde EUR (valoare contabilă HGB) va fi scindat și transferat către EAA. Valoarea de piață stabilită este cea indicată în tabelul 4 de mai sus. Comisia a evaluat cifrele reprezentând valoarea de piață și găsește o explicație a motivului pentru care această valoare ar trebui considerată plauzibilă, într-o manieră suficient de prudentă. Așadar, Comisia constată că diferența dintre valorile de transfer și valorile de piață, respectiv, valoarea ajutorului, pentru partea aferentă WestImmo din cadrul celui de-al doilea transfer de active este de [300-800] milioane EUR. |
| --- | --- |

(136)

În cazul WestImmo, un portofoliu disociat de active și pasive în valoare de aproximativ [5,3-6,9] miliarde EUR (valoare contabilă HGB) va fi scindat și transferat către EAA. Valoarea de piață stabilită este cea indicată în tabelul 4 de mai sus. Comisia a evaluat cifrele reprezentând valoarea de piață și găsește o explicație a motivului pentru care această valoare ar trebui considerată plauzibilă, într-o manieră suficient de prudentă. Așadar, Comisia constată că diferența dintre valorile de transfer și valorile de piață, respectiv, valoarea ajutorului, pentru partea aferentă WestImmo din cadrul celui de-al doilea transfer de active este de [300-800] milioane EUR.

| (137) | În plus, Germania susține că, dacă WestImmo, eliberată de portofoliul disociat, nu poate fi vândută ca Pfandbriefbank, ci trebuie transferată la EAA, valoarea de transfer a acesteia va fi egală cu valoarea sa de piață. Acest argument pare plauzibil, dat fiind faptul că Pfandbriefbank a fost în mod intenționat eliberată de activele depreciate. |
| --- | --- |

(137)

În plus, Germania susține că, dacă WestImmo, eliberată de portofoliul disociat, nu poate fi vândută ca Pfandbriefbank, ci trebuie transferată la EAA, valoarea de transfer a acesteia va fi egală cu valoarea sa de piață. Acest argument pare plauzibil, dat fiind faptul că Pfandbriefbank a fost în mod intenționat eliberată de activele depreciate.

| (138) | În cazul WestLB, vor fi scindate active și pasive în valoare de aproximativ [120-150] miliarde EUR (valoare contabilă HGB). S-a stabilit că valorile de piață ale portofoliului sunt cu [1,0-1,8] miliarde EUR mai mici decât valorile contabile HGB, astfel cum se arată în tabelul 3, la considerentul 47. Comisia a evaluat cifrele reprezentând valoarea de piață a activelor și pasivelor rămase ale WestLB și nu a identificat neconcordanțe în evaluarea de piață. De fapt, Comisia amintește că WestLB a fost eliberată de activele depreciate în contextul primului transfer de active și că rezultatul obținut, de salvare a capitalului, a fost considerabil. Astfel, nu pare surprinzător faptul că atât calitatea portofoliului, cât și valoarea de piață a acestuia sunt mult superioare celor din primul transfer. Prin urmare, Comisia acceptă că valorile de piață ale portofoliilor de active și pasive sunt în total cu [1,0-1,8] miliarde EUR mai mici decât valorile de transfer (valori contabile HGB) și că valoarea ajutorului pentru partea aferentă WestLB din cel de-al doilea transfer de active este deci egală cu [1,0-1,8] miliarde EUR. |
| --- | --- |

(138)

În cazul WestLB, vor fi scindate active și pasive în valoare de aproximativ [120-150] miliarde EUR (valoare contabilă HGB). S-a stabilit că valorile de piață ale portofoliului sunt cu [1,0-1,8] miliarde EUR mai mici decât valorile contabile HGB, astfel cum se arată în tabelul 3, la considerentul 47. Comisia a evaluat cifrele reprezentând valoarea de piață a activelor și pasivelor rămase ale WestLB și nu a identificat neconcordanțe în evaluarea de piață. De fapt, Comisia amintește că WestLB a fost eliberată de activele depreciate în contextul primului transfer de active și că rezultatul obținut, de salvare a capitalului, a fost considerabil. Astfel, nu pare surprinzător faptul că atât calitatea portofoliului, cât și valoarea de piață a acestuia sunt mult superioare celor din primul transfer. Prin urmare, Comisia acceptă că valorile de piață ale portofoliilor de active și pasive sunt în total cu [1,0-1,8] miliarde EUR mai mici decât valorile de transfer (valori contabile HGB) și că valoarea ajutorului pentru partea aferentă WestLB din cel de-al doilea transfer de active este deci egală cu [1,0-1,8] miliarde EUR.

| (139) | În total, valorile de piață ale activelor din cel de-al doilea transfer de active sunt cu [1,3-2,6] miliarde EUR mai mici decât valorile lor de transfer. Așadar, valoarea totală a ajutorului pentru al doilea transfer de active este de [1,3-2,6] miliarde EUR. |
| --- | --- |

(139)

În total, valorile de piață ale activelor din cel de-al doilea transfer de active sunt cu [1,3-2,6] miliarde EUR mai mici decât valorile lor de transfer. Așadar, valoarea totală a ajutorului pentru al doilea transfer de active este de [1,3-2,6] miliarde EUR.

g.   ACORDAREA ASISTENȚEI PENTRU LICHIDITATE DE CĂTRE ACȚIONARII WESTLB ÎN PRIMA JUMĂTATE A ANULUI 2012

| (140) | După ce toate activele WestLB au fost transferate la EAA, aceasta din urmă se va ocupa de finanțarea lor. Până la 30 iunie 2012 (respectiv, până când va avea loc transferul), acționarii WestLB vor acorda orice asistență pentru lichiditate necesară pentru a asigura efectuarea transferului de active către EAA. Această măsură poate fi considerată drept parte integrantă din scenariul de lichidare global, deoarece asigură protecție doar în cursul perioadei de transformare în cazul apariției unor turbulențe pe piață până la 30 iunie 2012. Totuși, acesta constituie un avantaj temporar suplimentar pentru WestLB (71), care [...]. Având în vedere statutul acționarilor WestLB de autorități publice sau entități aflate, în ultimă instanță, sub controlul autorităților publice, cărora le-ar putea fi imputată orice decizie de acordare de lichidități în contextul transformării, măsura este finanțată din resurse de stat. Așa cum s-a explicat la considerentul 118, caracteristicile sectorului bancar din Germania sunt de așa natură încât acordarea unui astfel de avantaj ar putea denatura concurența și, de asemenea, ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre. În consecință, acordarea asistenței pentru lichiditate de către acționarii WestLB în prima jumătate a anului 2012 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(140)

După ce toate activele WestLB au fost transferate la EAA, aceasta din urmă se va ocupa de finanțarea lor. Până la 30 iunie 2012 (respectiv, până când va avea loc transferul), acționarii WestLB vor acorda orice asistență pentru lichiditate necesară pentru a asigura efectuarea transferului de active către EAA. Această măsură poate fi considerată drept parte integrantă din scenariul de lichidare global, deoarece asigură protecție doar în cursul perioadei de transformare în cazul apariției unor turbulențe pe piață până la 30 iunie 2012. Totuși, acesta constituie un avantaj temporar suplimentar pentru WestLB (71), care [...]. Având în vedere statutul acționarilor WestLB de autorități publice sau entități aflate, în ultimă instanță, sub controlul autorităților publice, cărora le-ar putea fi imputată orice decizie de acordare de lichidități în contextul transformării, măsura este finanțată din resurse de stat. Așa cum s-a explicat la considerentul 118, caracteristicile sectorului bancar din Germania sunt de așa natură încât acordarea unui astfel de avantaj ar putea denatura concurența și, de asemenea, ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre. În consecință, acordarea asistenței pentru lichiditate de către acționarii WestLB în prima jumătate a anului 2012 constituie ajutor de stat.

h.   CONCLUZIE

Pe scurt, WestLB a fost beneficiarul următoarelor măsuri de ajutor de stat:

Tabelul 7

Rezumatul măsurilor de ajutor

| Măsuri de capital sau similare capitalului | Element de ajutor
  (miliarde EUR) |
| --- | --- |
| Garanția de risc pentru portofoliul Phoenix | 5 |
| Injecția de capital în contextul primului transfer de active | 3 |
| Instrumentul de capital suplimentar pentru banca SPM | 1 |
| Acoperirea pierderilor suplimentare de către NRW în favoarea băncii SPM | [0,5-2,0] |
| Primul transfer de active | 10,812 |
| Al doilea transfer – completarea patrimoniului EAA cu activele și pasivele WestImmo (portofoliu disociat) | [0,3-0,8] |
| Al doilea transfer – completarea patrimoniului EAA cu activele și pasivele WestLB | [1,0-1,8] |
| Total | [21,6-24,4] |
| Procent de ajutor, comparativ cu 88,5 miliarde EUR active ponderate la risc (la 30.12.2008) | [24,4-27,6] % |
| Măsuri pentru lichiditate | [...] |

Măsuri de capital sau similare capitalului

Element de ajutor

(miliarde EUR)

Garanția de risc pentru portofoliul Phoenix

5

Injecția de capital în contextul primului transfer de active

3

Instrumentul de capital suplimentar pentru banca SPM

1

Acoperirea pierderilor suplimentare de către NRW în favoarea băncii SPM

[0,5-2,0]

Primul transfer de active

10,812

Al doilea transfer – completarea patrimoniului EAA cu activele și pasivele WestImmo (portofoliu disociat)

[0,3-0,8]

Al doilea transfer – completarea patrimoniului EAA cu activele și pasivele WestLB

[1,0-1,8]

Total

[21,6-24,4]

Procent de ajutor, comparativ cu 88,5 miliarde EUR active ponderate la risc (la 30.12.2008)

[24,4-27,6] %

Măsuri pentru lichiditate

[...]

2   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

a.   APLICAREA ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (B) DIN TFUE

| (141) | Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE permite Comisiei să concluzioneze că ajutorul este compatibil cu piața internă în cazul în care acesta este destinat „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. Comisia a recunoscut faptul că actuala criză financiară globală poate crea perturbări grave ale economiei unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor reușesc să remedieze aceste perturbări. Această apreciere a fost confirmată în comunicarea Comisiei intitulată „Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței” (72) (denumită în continuare „Comunicarea privind recapitalizarea”), în Comunicarea privind activele depreciate și în Comunicarea privind restructurarea. Comisia consideră în continuare că cerințele pentru aprobarea ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE sunt îndeplinite ținând cont de reapariția unei presiuni pe piețele financiare. Comisia și-a confirmat acest punct de vedere adoptând, în decembrie 2010, o comunicare prin care prelungește până la 31 decembrie 2011 aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de sprijin în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare (73). Comisia a extins apoi aplicarea acestor norme după data de 31 decembrie 2011 (74). |
| --- | --- |

(141)

Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE permite Comisiei să concluzioneze că ajutorul este compatibil cu piața internă în cazul în care acesta este destinat „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. Comisia a recunoscut faptul că actuala criză financiară globală poate crea perturbări grave ale economiei unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor reușesc să remedieze aceste perturbări. Această apreciere a fost confirmată în comunicarea Comisiei intitulată „Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței” (72) (denumită în continuare „Comunicarea privind recapitalizarea”), în Comunicarea privind activele depreciate și în Comunicarea privind restructurarea. Comisia consideră în continuare că cerințele pentru aprobarea ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE sunt îndeplinite ținând cont de reapariția unei presiuni pe piețele financiare. Comisia și-a confirmat acest punct de vedere adoptând, în decembrie 2010, o comunicare prin care prelungește până la 31 decembrie 2011 aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de sprijin în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare (73). Comisia a extins apoi aplicarea acestor norme după data de 31 decembrie 2011 (74).

| (142) | În ceea ce privește economia germană, această analiză a fost confirmată prin aprobarea de către Comisie a diverselor măsuri luate de autoritățile germane în scopul combaterii crizei financiare, în special prin aprobarea și prelungirile pachetului german de salvare (75). |
| --- | --- |

(142)

În ceea ce privește economia germană, această analiză a fost confirmată prin aprobarea de către Comisie a diverselor măsuri luate de autoritățile germane în scopul combaterii crizei financiare, în special prin aprobarea și prelungirile pachetului german de salvare (75).

| (143) | Un faliment necontrolat al unei bănci precum WestLB ar putea afecta direct piețele financiare și deci întreaga economie a unui stat membru. Având în vedere situația actuală fragilă a piețelor financiare, Comisia continuă să își fundamenteze evaluarea măsurilor de ajutor de stat din sectorul bancar pe dispozițiile articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(143)

Un faliment necontrolat al unei bănci precum WestLB ar putea afecta direct piețele financiare și deci întreaga economie a unui stat membru. Având în vedere situația actuală fragilă a piețelor financiare, Comisia continuă să își fundamenteze evaluarea măsurilor de ajutor de stat din sectorul bancar pe dispozițiile articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

b.   COMPATIBILITATEA MĂSURILOR PRIVIND ACTIVELE DEPRECIATE

| (144) | Din motivele explicate la considerentele 125 și 126, compatibilitatea primului transfer de active către EAA trebuie evaluată pe baza Comunicării privind activele depreciate. Evaluarea compatibilității urmărește să stabilească dacă transferul de active are loc la o valoare mai mare decât valoarea de piață, dar fără a depăși valoarea economică reală, astfel cum se prevede la punctul 40 din Comunicarea privind activele depreciate. Pentru ca măsura de ajutor să fie compatibilă, ar trebui ca valoarea de transfer să nu depășească VER, conform dispozițiilor de la punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate, iar valoarea delta de transfer să fie egală cu zero. Următoarea evaluare vizează, în primul rând, să stabilească valoarea delta de transfer [a se vedea considerentele 144 - 159]. Dacă valoarea delta de transfer nu este egală cu zero, respectiv, este mai mare decât VER, aceasta ar trebui rambursată sau recuperată [a se vedea considerentele 161 și 162]. |
| --- | --- |

(144)

Din motivele explicate la considerentele 125 și 126, compatibilitatea primului transfer de active către EAA trebuie evaluată pe baza Comunicării privind activele depreciate. Evaluarea compatibilității urmărește să stabilească dacă transferul de active are loc la o valoare mai mare decât valoarea de piață, dar fără a depăși valoarea economică reală, astfel cum se prevede la punctul 40 din Comunicarea privind activele depreciate. Pentru ca măsura de ajutor să fie compatibilă, ar trebui ca valoarea de transfer să nu depășească VER, conform dispozițiilor de la punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate, iar valoarea delta de transfer să fie egală cu zero. Următoarea evaluare vizează, în primul rând, să stabilească valoarea delta de transfer [a se vedea considerentele 144 - 159]. Dacă valoarea delta de transfer nu este egală cu zero, respectiv, este mai mare decât VER, aceasta ar trebui rambursată sau recuperată [a se vedea considerentele 161 și 162].

i)   
  Compatibilitatea primului transfer de active către EAA

| (145) | În ceea ce privește primul transfer de active către EAA, Germania a contestat valoarea economică reală stabilită. Observațiile acesteia urmăresc să conteste concluzia deciziei din noiembrie 2010, potrivit căreia există o valoare delta de transfer de 3,414 miliarde EUR. Comisia a analizat observațiile Germaniei, iar rezultatele acestei analize pot fi sintetizate după cum urmează: |
| --- | --- |

(145)

În ceea ce privește primul transfer de active către EAA, Germania a contestat valoarea economică reală stabilită. Observațiile acesteia urmăresc să conteste concluzia deciziei din noiembrie 2010, potrivit căreia există o valoare delta de transfer de 3,414 miliarde EUR. Comisia a analizat observațiile Germaniei, iar rezultatele acestei analize pot fi sintetizate după cum urmează:

—   În ceea ce privește evaluarea, în general

| (146) | În ceea ce privește exercițiul evaluării globale, prin care se determină VER pentru activele care urmează a fi transferate, Comisia susține în continuare că evaluarea sa nu este prea prudentă, ci este conformă cu dispozițiile punctului 37 din Comunicarea privind activele depreciate. Punctul 37 din Comunicarea privind activele depreciate obligă Comisia să aplice o abordare corectă și coerentă a evaluării activelor, inclusiv a activelor care sunt mai complexe și mai puțin „lichide”, astfel încât să prevină denaturările nejustificate ale concurenței. În decizia din noiembrie 2010, Comisia a explicat că abordarea sa este conformă cu practica decizională existentă. Abordările aplicate de alte organisme precum CEBS sunt, cu siguranță, credibile, dar nu sunt relevante pentru acest exercițiu. |
| --- | --- |

(146)

În ceea ce privește exercițiul evaluării globale, prin care se determină VER pentru activele care urmează a fi transferate, Comisia susține în continuare că evaluarea sa nu este prea prudentă, ci este conformă cu dispozițiile punctului 37 din Comunicarea privind activele depreciate. Punctul 37 din Comunicarea privind activele depreciate obligă Comisia să aplice o abordare corectă și coerentă a evaluării activelor, inclusiv a activelor care sunt mai complexe și mai puțin „lichide”, astfel încât să prevină denaturările nejustificate ale concurenței. În decizia din noiembrie 2010, Comisia a explicat că abordarea sa este conformă cu practica decizională existentă. Abordările aplicate de alte organisme precum CEBS sunt, cu siguranță, credibile, dar nu sunt relevante pentru acest exercițiu.

| (147) | Comisia nu este convinsă că abordarea propusă de WestLB corespunde practicii decizionale privind ajutoarele de stat. Comisia observă că Bundesbank nu a confirmat, de fapt, VER propusă de WestLB, în schimb a criticat atât metodologia, cât și utilizarea parametrilor de către WestLB (76). Această atitudine critică contrazice argumentul Germaniei potrivit căruia metodologia WestLB este, în general, o „expertiză tehnică recunoscută”. Prin urmare, Comisia susține că metodologia utilizată de WestLB se abate de la practica decizională uzuală (77). |
| --- | --- |

(147)

Comisia nu este convinsă că abordarea propusă de WestLB corespunde practicii decizionale privind ajutoarele de stat. Comisia observă că Bundesbank nu a confirmat, de fapt, VER propusă de WestLB, în schimb a criticat atât metodologia, cât și utilizarea parametrilor de către WestLB (76). Această atitudine critică contrazice argumentul Germaniei potrivit căruia metodologia WestLB este, în general, o „expertiză tehnică recunoscută”. Prin urmare, Comisia susține că metodologia utilizată de WestLB se abate de la practica decizională uzuală (77).

—   În ceea ce privește evaluarea la nivel de subportofolii

| (148) | În privința evaluării în detaliu, în primul rând a portofoliului de „valori mobiliare structurate”, Comisia observă că nu există divergențe importante. De fapt, valoarea economică reală stabilită de Comisie pentru întreaga clasă de active este foarte apropiată de cea determinată de WestLB. Comisia s-a abținut de la utilizarea unor ipoteze prudente acolo unde acest lucru ar conduce la validarea sau la respingerea evaluărilor portofoliilor individuale. În schimb, aceasta a urmat recomandările experților săi cu privire la efectuarea unei reevaluări a abordării excesiv de prudente a WestLB în cazul subportofoliului de „titluri preferențiale speciale europene”. Comisia a examinat raportul detaliat al experților, care includea și o analiză a principalelor subcategorii de active (ABS CDO (78), alte CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) și Instrumente financiare) și a constatat că metodologiile și rezultatele utilizate sunt în concordanță cu alte cazuri, cum ar fi cele menționate în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(148)

În privința evaluării în detaliu, în primul rând a portofoliului de „valori mobiliare structurate”, Comisia observă că nu există divergențe importante. De fapt, valoarea economică reală stabilită de Comisie pentru întreaga clasă de active este foarte apropiată de cea determinată de WestLB. Comisia s-a abținut de la utilizarea unor ipoteze prudente acolo unde acest lucru ar conduce la validarea sau la respingerea evaluărilor portofoliilor individuale. În schimb, aceasta a urmat recomandările experților săi cu privire la efectuarea unei reevaluări a abordării excesiv de prudente a WestLB în cazul subportofoliului de „titluri preferențiale speciale europene”. Comisia a examinat raportul detaliat al experților, care includea și o analiză a principalelor subcategorii de active (ABS CDO (78), alte CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) și Instrumente financiare) și a constatat că metodologiile și rezultatele utilizate sunt în concordanță cu alte cazuri, cum ar fi cele menționate în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare.

| (149) | În al doilea rând, în privința portofoliului de creditare, Comisia nu acceptă argumentul Germaniei referitor la lipsa de transparență și la neconcordanțele din evaluarea experților Comisiei. Comisia amintește că a încercat să ofere orientări cu privire la caracterul adecvat al anumitor metodologii de evaluare a VER. De exemplu, Comisia a recomandat resubscrierea unui eșantion considerabil de active din portofoliul de credite, pentru a evalua caracterul adecvat al sistemelor de rating existente, probabilitățile de nerambursare (PD) și LGD rezultate. Germania nu a dat curs acestei recomandări. De asemenea, Comisia a subliniat că, așa cum se explică la punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate, trebuie să utilizeze scenarii de criză suficient de prudente în legătură cu LGD și PD. Potrivit practicii decizionale a Comisiei, un transfer de active trebuie evaluat pe baza valorii economice reale a activelor. În concluzie, Comisia confirmă evaluarea sa anterioară, conform căreia valoarea determinată trebuie corectată cu aproximativ 1 miliard de EUR |
| --- | --- |

(149)

În al doilea rând, în privința portofoliului de creditare, Comisia nu acceptă argumentul Germaniei referitor la lipsa de transparență și la neconcordanțele din evaluarea experților Comisiei. Comisia amintește că a încercat să ofere orientări cu privire la caracterul adecvat al anumitor metodologii de evaluare a VER. De exemplu, Comisia a recomandat resubscrierea unui eșantion considerabil de active din portofoliul de credite, pentru a evalua caracterul adecvat al sistemelor de rating existente, probabilitățile de nerambursare (PD) și LGD rezultate. Germania nu a dat curs acestei recomandări. De asemenea, Comisia a subliniat că, așa cum se explică la punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate, trebuie să utilizeze scenarii de criză suficient de prudente în legătură cu LGD și PD. Potrivit practicii decizionale a Comisiei, un transfer de active trebuie evaluat pe baza valorii economice reale a activelor. În concluzie, Comisia confirmă evaluarea sa anterioară, conform căreia valoarea determinată trebuie corectată cu aproximativ 1 miliard de EUR

| (150) | În al treilea rând, în legătură cu „portofoliul de valori mobiliare”, Comisia este de acord cu Germania în privința faptului că diferențele rezultă din ipoteza că nu se poate stabili dacă piețele în cauză sunt sau nu sunt depreciate. De fapt, se poate pune, de asemenea, întrebarea dacă acea parte din portofoliu ar trebui totuși considerată eligibilă în temeiul Comunicării privind activele depreciate. S-ar putea argumenta că, deși se poate avea în vedere o anumită flexibilitate prin acordarea posibilității ca băncile să fie eliberate de active neimplicate în mod predominant în primele faze ale crizei financiare, activele care nu pot fi considerate depreciate la momentul transferului nu trebuie incluse într-un program de salvare. Potrivit acestei opinii, salvarea activelor nu ar trebui să acționeze ca o formă de asigurare nelimitată împotriva consecințelor recesiunii. Pe de altă parte, descărcarea unor portofolii de dimensiuni considerabile, evaluate la mai multe miliarde de euro, ar putea declanșa exact denaturarea acelor piețe. Pentru a asigura un echilibru între obiectivul de menținere a stabilității financiare și necesitatea prevenirii denaturării concurenței, Comunicarea privind activele depreciate permite transferul acestor active. Totuși, deoarece piața pentru aceste active este complet funcțională (respectiv, nedepreciată), VER va fi egală sau aproximativ egală cu valoarea de piață. |
| --- | --- |

(150)

În al treilea rând, în legătură cu „portofoliul de valori mobiliare”, Comisia este de acord cu Germania în privința faptului că diferențele rezultă din ipoteza că nu se poate stabili dacă piețele în cauză sunt sau nu sunt depreciate. De fapt, se poate pune, de asemenea, întrebarea dacă acea parte din portofoliu ar trebui totuși considerată eligibilă în temeiul Comunicării privind activele depreciate. S-ar putea argumenta că, deși se poate avea în vedere o anumită flexibilitate prin acordarea posibilității ca băncile să fie eliberate de active neimplicate în mod predominant în primele faze ale crizei financiare, activele care nu pot fi considerate depreciate la momentul transferului nu trebuie incluse într-un program de salvare. Potrivit acestei opinii, salvarea activelor nu ar trebui să acționeze ca o formă de asigurare nelimitată împotriva consecințelor recesiunii. Pe de altă parte, descărcarea unor portofolii de dimensiuni considerabile, evaluate la mai multe miliarde de euro, ar putea declanșa exact denaturarea acelor piețe. Pentru a asigura un echilibru între obiectivul de menținere a stabilității financiare și necesitatea prevenirii denaturării concurenței, Comunicarea privind activele depreciate permite transferul acestor active. Totuși, deoarece piața pentru aceste active este complet funcțională (respectiv, nedepreciată), VER va fi egală sau aproximativ egală cu valoarea de piață.

| (151) | Cu toate că WestLB apreciază existența unei piețe funcționale pe baza unui simplu criteriu de lichiditate, Comisia observă (84) că punctul de pornire pentru o evaluare a deprecierii pieței îl constituie o comparație cu o piață perfect funcțională pentru activul respectiv. Pe o piață care funcționează normal, tranzacțiile se efectuează între cumpărătorii doritori să cumpere și vânzătorii doritori să vândă. Noțiunea de cumpărător și vânzător doritor implică faptul că tranzacția este voluntară și, prin urmare, liberă de constrângeri. |
| --- | --- |

(151)

Cu toate că WestLB apreciază existența unei piețe funcționale pe baza unui simplu criteriu de lichiditate, Comisia observă (84) că punctul de pornire pentru o evaluare a deprecierii pieței îl constituie o comparație cu o piață perfect funcțională pentru activul respectiv. Pe o piață care funcționează normal, tranzacțiile se efectuează între cumpărătorii doritori să cumpere și vânzătorii doritori să vândă. Noțiunea de cumpărător și vânzător doritor implică faptul că tranzacția este voluntară și, prin urmare, liberă de constrângeri.

| (152) | Experții Comisiei au oferit criterii transparente pentru o piață funcțională în mod normal, care sunt aprobate de Comisie (85). Deși lichiditatea suficientă sau diferențele mici dintre ofertele de vânzare și cele de cumpărare indică o piață funcțională, reversul nu este neapărat valabil. De exemplu, un titlu de valoare plasat în mod privat, emis de către un emitent solvabil și stabil, ar putea să nu fie „lichid”. Totuși, dacă este necesar, s-ar putea obține cu ușurință o ofertă de piață competitivă, apropiată de o valoare evaluată pe baza unui model, calculată pe baza titlurilor de proximitate lichide. Prin urmare, criteriile propuse de WestLB sunt prea strânse pentru a evalua funcționarea normală a unei piețe. |
| --- | --- |

(152)

Experții Comisiei au oferit criterii transparente pentru o piață funcțională în mod normal, care sunt aprobate de Comisie (85). Deși lichiditatea suficientă sau diferențele mici dintre ofertele de vânzare și cele de cumpărare indică o piață funcțională, reversul nu este neapărat valabil. De exemplu, un titlu de valoare plasat în mod privat, emis de către un emitent solvabil și stabil, ar putea să nu fie „lichid”. Totuși, dacă este necesar, s-ar putea obține cu ușurință o ofertă de piață competitivă, apropiată de o valoare evaluată pe baza unui model, calculată pe baza titlurilor de proximitate lichide. Prin urmare, criteriile propuse de WestLB sunt prea strânse pentru a evalua funcționarea normală a unei piețe.

| (153) | Trebuie reținut faptul că atribuirea incorectă a activelor nedepreciate drept active depreciate nu constituie propriu-zis o problemă pentru determinarea VER. Ar fi de așteptat ca VER calculată pentru astfel de poziții de active să fie apropiată de valoarea de piață a activului, cu condiția să se aplice o metodă și o calibrare adecvate. Orice metodă de calculare a VER ar trebui să conducă, în mare, la prețul de piață, atunci când o piață anume nu este depreciată. Într-adevăr, cazurile de atribuire incorectă reprezintă un test al adecvării metodei de calculare a VER și a parametrilor utilizați. |
| --- | --- |

(153)

Trebuie reținut faptul că atribuirea incorectă a activelor nedepreciate drept active depreciate nu constituie propriu-zis o problemă pentru determinarea VER. Ar fi de așteptat ca VER calculată pentru astfel de poziții de active să fie apropiată de valoarea de piață a activului, cu condiția să se aplice o metodă și o calibrare adecvate. Orice metodă de calculare a VER ar trebui să conducă, în mare, la prețul de piață, atunci când o piață anume nu este depreciată. Într-adevăr, cazurile de atribuire incorectă reprezintă un test al adecvării metodei de calculare a VER și a parametrilor utilizați.

| (154) | În ceea ce privește argumentul Germaniei potrivit căruia anumite piețe de obligațiuni suverane erau depreciate la sfârșitul anului 2009, Comisia observă că, la momentul respectiv, criteriile care indicau o piață funcțională erau îndeplinite. În schimb, anumite subpiețe de titluri suverane indicau dovezi de depreciere spre sfârșitul celui de-al doilea trimestru al anului 2010 (86) și ulterior, în special cu intervenții la nivelul Băncii Centrale Europene (BCE) și la alte niveluri în Europa. Totuși, situația se prezenta altfel la 31 decembrie 2009 sau la 31 martie 2010, cele două date de referință utilizate în exercițiul de evaluare. |
| --- | --- |

(154)

În ceea ce privește argumentul Germaniei potrivit căruia anumite piețe de obligațiuni suverane erau depreciate la sfârșitul anului 2009, Comisia observă că, la momentul respectiv, criteriile care indicau o piață funcțională erau îndeplinite. În schimb, anumite subpiețe de titluri suverane indicau dovezi de depreciere spre sfârșitul celui de-al doilea trimestru al anului 2010 (86) și ulterior, în special cu intervenții la nivelul Băncii Centrale Europene (BCE) și la alte niveluri în Europa. Totuși, situația se prezenta altfel la 31 decembrie 2009 sau la 31 martie 2010, cele două date de referință utilizate în exercițiul de evaluare.

| (155) | Așadar, Comisia își menține opinia că WestLB a utilizat fie o metodologie de evaluare incorectă, fie a aplicat parametri eronați în metodologia sa de evaluare, astfel încât evaluarea trebuie corectată cu aproximativ 600 milioane EUR. |
| --- | --- |

(155)

Așadar, Comisia își menține opinia că WestLB a utilizat fie o metodologie de evaluare incorectă, fie a aplicat parametri eronați în metodologia sa de evaluare, astfel încât evaluarea trebuie corectată cu aproximativ 600 milioane EUR.

| (156) | În concluzie, Comisia constată că evaluarea VER pentru fiecare dintre cele trei subportofolii, așa cum se indică în raportul experților, este valabilă și conformă cu practica sa decizională. Drept urmare, Comisia consideră că diferența dintre valoarea de transfer și VER a activelor din portofoliu este de 6,949 miliarde EUR (87). |
| --- | --- |

(156)

În concluzie, Comisia constată că evaluarea VER pentru fiecare dintre cele trei subportofolii, așa cum se indică în raportul experților, este valabilă și conformă cu practica sa decizională. Drept urmare, Comisia consideră că diferența dintre valoarea de transfer și VER a activelor din portofoliu este de 6,949 miliarde EUR (87).

| (157) | În decizia din noiembrie 2010, Comisia își exprima îndoieli legate de eligibilitatea pentru transfer a tuturor activelor. Comisia a folosit afirmații din primul raport anual al EAA drept probe pentru a demonstra că, pentru unele active, pierderile fuseseră deja înregistrate la data transferului, deși aceste active nu s-ar încadra în sfera de aplicare a punctului 32 din Comunicarea privind activele depreciate. Totuși, Germania a prezentat ulterior informații suplimentare și a explicat nivelul provizioanelor de risc constituite de EAA și nivelul pierderilor care fuseseră înregistrate pentru activele transferate către EAA. Aceste explicații au fost plauzibile și au înlăturat temerile Comisiei. Prin urmare, nu este necesar să se efectueze alte corecții în legătură cu neeligibilitatea activelor. |
| --- | --- |

(157)

În decizia din noiembrie 2010, Comisia își exprima îndoieli legate de eligibilitatea pentru transfer a tuturor activelor. Comisia a folosit afirmații din primul raport anual al EAA drept probe pentru a demonstra că, pentru unele active, pierderile fuseseră deja înregistrate la data transferului, deși aceste active nu s-ar încadra în sfera de aplicare a punctului 32 din Comunicarea privind activele depreciate. Totuși, Germania a prezentat ulterior informații suplimentare și a explicat nivelul provizioanelor de risc constituite de EAA și nivelul pierderilor care fuseseră înregistrate pentru activele transferate către EAA. Aceste explicații au fost plauzibile și au înlăturat temerile Comisiei. Prin urmare, nu este necesar să se efectueze alte corecții în legătură cu neeligibilitatea activelor.

—   Factori atenuanți

| (158) | De asemenea, Comisia nu acceptă alți factori atenuanți în afara celor deja acceptați în decizia din noiembrie 2010. Comisia a acceptat deja efectele compensatorii ale injecției de capital (3,267 miliarde EUR) și titlurile CLN (268 milioane EUR) (88), astfel cum se arată în tabelul 2 de la considerentul 44. Mai mult, Comisia a invitat Germania să solicite Bundesbank să se pronunțe asupra efectelor compensatorii și să dispună verificarea și confirmarea oricărei modificări propuse a evaluării portofoliului de către o autoritate de reglementare precum Bundesbank, în conformitate cu orientările din Comunicarea privind activele depreciate. Nicio astfel de verificare sau confirmare din partea autorității de reglementare nu a avut loc. |
| --- | --- |

(158)

De asemenea, Comisia nu acceptă alți factori atenuanți în afara celor deja acceptați în decizia din noiembrie 2010. Comisia a acceptat deja efectele compensatorii ale injecției de capital (3,267 miliarde EUR) și titlurile CLN (268 milioane EUR) (88), astfel cum se arată în tabelul 2 de la considerentul 44. Mai mult, Comisia a invitat Germania să solicite Bundesbank să se pronunțe asupra efectelor compensatorii și să dispună verificarea și confirmarea oricărei modificări propuse a evaluării portofoliului de către o autoritate de reglementare precum Bundesbank, în conformitate cu orientările din Comunicarea privind activele depreciate. Nicio astfel de verificare sau confirmare din partea autorității de reglementare nu a avut loc.

| (159) | În ceea ce privește pasivele moștenite, Comisia observă că evaluarea pasivelor nu este propriu-zis discutată în Comunicarea privind activele depreciate. Prin urmare, era necesar să se evalueze modul în care trebuia abordat un transfer care combina active și pasive, așa cum s-a întâmplat în cazul de față. Deși Comisia recunoaște potențialul dezavantaj economic al transferării unor pasive cu rentabilitate scăzută, a fost necesar să se ajungă la un echilibru între valorile compatibile de pe partea de active și valorile de pe partea de pasive. Drept urmare, deși a ținut seama de efectul pasivelor moștenite la evaluarea valorii totale a ajutorului [a se vedea considerentul 133], Comisia nu îl consideră aplicabil în evaluarea VER. |
| --- | --- |

(159)

În ceea ce privește pasivele moștenite, Comisia observă că evaluarea pasivelor nu este propriu-zis discutată în Comunicarea privind activele depreciate. Prin urmare, era necesar să se evalueze modul în care trebuia abordat un transfer care combina active și pasive, așa cum s-a întâmplat în cazul de față. Deși Comisia recunoaște potențialul dezavantaj economic al transferării unor pasive cu rentabilitate scăzută, a fost necesar să se ajungă la un echilibru între valorile compatibile de pe partea de active și valorile de pe partea de pasive. Drept urmare, deși a ținut seama de efectul pasivelor moștenite la evaluarea valorii totale a ajutorului [a se vedea considerentul 133], Comisia nu îl consideră aplicabil în evaluarea VER.

| (160) | Cât privește rezultatele viitoare pozitive pentru activele transferate, Comisia nu admite argumentul Germaniei și insistă că, odată ce activele au fost transferate, profiturile viitoare nu ar mai trebui luate în considerare. Această metodologie de stabilire a valorii economice reale a portofoliului de creditare este conformă cu practica decizională a Comisiei (89). |
| --- | --- |

(160)

Cât privește rezultatele viitoare pozitive pentru activele transferate, Comisia nu admite argumentul Germaniei și insistă că, odată ce activele au fost transferate, profiturile viitoare nu ar mai trebui luate în considerare. Această metodologie de stabilire a valorii economice reale a portofoliului de creditare este conformă cu practica decizională a Comisiei (89).

| (161) | În ceea ce privește liniile de credit angajate neutilizate, Comisia confirmă că o linie de credit angajată neutilizată poate avea, într-adevăr, o valoare contabilă egală cu zero. Această posibilitate nu exclude însă faptul că o linie de credit angajată neutilizată poate avea o contribuție negativă la VER. Utilizarea liniei de credit nu este exclusă, deoarece, conform contractului, acest lucru nu poate fi evitat. Prin urmare, faptul că o linie de credit nu este încă utilizată nu va determina modificarea VER, chiar dacă aceste poziții au o valoare contabilă egală cu zero. |
| --- | --- |

(161)

În ceea ce privește liniile de credit angajate neutilizate, Comisia confirmă că o linie de credit angajată neutilizată poate avea, într-adevăr, o valoare contabilă egală cu zero. Această posibilitate nu exclude însă faptul că o linie de credit angajată neutilizată poate avea o contribuție negativă la VER. Utilizarea liniei de credit nu este exclusă, deoarece, conform contractului, acest lucru nu poate fi evitat. Prin urmare, faptul că o linie de credit nu este încă utilizată nu va determina modificarea VER, chiar dacă aceste poziții au o valoare contabilă egală cu zero.

| (162) | În ceea ce privește actualizarea pierderilor anticipate, Comisia observă că, prin actualizarea acestor pierderi, WestLB își modifică doar metoda de evaluare proprie și, mai mult decât atât, fără sprijinul Bundesbank. Astfel, Germania își contrazice propria estimare a VER, însă nu prezintă argumente suplimentare împotriva opiniei Comisiei. |
| --- | --- |

(162)

În ceea ce privește actualizarea pierderilor anticipate, Comisia observă că, prin actualizarea acestor pierderi, WestLB își modifică doar metoda de evaluare proprie și, mai mult decât atât, fără sprijinul Bundesbank. Astfel, Germania își contrazice propria estimare a VER, însă nu prezintă argumente suplimentare împotriva opiniei Comisiei.

| (163) | Pe scurt, întrucât VER a fost confirmată mai sus și este conformă cu dispozițiile punctelor 40 și 41 din Comunicarea privind activele depreciate, Comisia nu consideră, așadar, că pierderile anticipate sau oricare dintre ceilalți trei factori atenuanți propuși de Germania în observațiile sale prezintă relevanță pentru evaluarea VER. |
| --- | --- |

(163)

Pe scurt, întrucât VER a fost confirmată mai sus și este conformă cu dispozițiile punctelor 40 și 41 din Comunicarea privind activele depreciate, Comisia nu consideră, așadar, că pierderile anticipate sau oricare dintre ceilalți trei factori atenuanți propuși de Germania în observațiile sale prezintă relevanță pentru evaluarea VER.

—   Gestionarea activelor

| (164) | Îndoielile Comisiei privind gestionarea corectă a activelor depreciate în urma transferului de active au fost înlăturate. Comisia avea rezerve în legătură cu faptul că WestLB va continua să gestioneze activele depreciate, deoarece o bancă trebuie să se concentreze asupra activităților noi și să evite orice conflict între încetarea activității și activitățile noi. Totuși, întrucât WestLB/banca SPM nu va mai desfășura activități bancare noi după data de 30 iunie 2012, ci doar servicii de gestionare a activelor, îndoielile Comisiei au fost eliminate. |
| --- | --- |

(164)

Îndoielile Comisiei privind gestionarea corectă a activelor depreciate în urma transferului de active au fost înlăturate. Comisia avea rezerve în legătură cu faptul că WestLB va continua să gestioneze activele depreciate, deoarece o bancă trebuie să se concentreze asupra activităților noi și să evite orice conflict între încetarea activității și activitățile noi. Totuși, întrucât WestLB/banca SPM nu va mai desfășura activități bancare noi după data de 30 iunie 2012, ci doar servicii de gestionare a activelor, îndoielile Comisiei au fost eliminate.

| (165) | În concluzie, după ce a analizat toți factorii potențial atenuanți și argumentele suplimentare prezentate de Germania, îndoielile Comisiei nu au fost înlăturate. Prin urmare, Comisia consideră în continuare că valoarea delta de transfer este egală cu 3,414 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(165)

În concluzie, după ce a analizat toți factorii potențial atenuanți și argumentele suplimentare prezentate de Germania, îndoielile Comisiei nu au fost înlăturate. Prin urmare, Comisia consideră în continuare că valoarea delta de transfer este egală cu 3,414 miliarde EUR.

ii)   
  Recuperare

| (166) | În conformitate cu dispozițiile punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate, pentru a atenua denaturările concurenței apărute în urma unui transfer de active peste valoarea considerată acceptabilă pentru a compensa disfuncționalitatea pieței la momentul respectiv, banca trebuie să ramburseze valoarea delta de transfer. Dacă această rambursare nu este posibilă imediat, atunci ea trebuie să se realizeze în timp sub forma unui mecanism de recuperare („claw back”). Dacă nici această rambursare printr-un mecanism de recuperare nu este posibilă fără să conducă la insolvență tehnică, denaturarea concurenței trebuie compensată printr-o restructurare aprofundată care poate merge până la lichidare (90). |
| --- | --- |

(166)

În conformitate cu dispozițiile punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate, pentru a atenua denaturările concurenței apărute în urma unui transfer de active peste valoarea considerată acceptabilă pentru a compensa disfuncționalitatea pieței la momentul respectiv, banca trebuie să ramburseze valoarea delta de transfer. Dacă această rambursare nu este posibilă imediat, atunci ea trebuie să se realizeze în timp sub forma unui mecanism de recuperare („claw back”). Dacă nici această rambursare printr-un mecanism de recuperare nu este posibilă fără să conducă la insolvență tehnică, denaturarea concurenței trebuie compensată printr-o restructurare aprofundată care poate merge până la lichidare (90).

| (167) | În planul său de restructurare prezentat în februarie 2011, WestLB a indicat că nu a fost capabilă să ramburseze nici măcar cele 3,4 miliarde EUR din primul transfer de active către EAA fără a-și pune în pericol viabilitatea. În plus, vânzarea WestLB era puțin probabilă în condițiile în care potențialul cumpărător trebuia să ramburseze cele 3,4 miliarde EUR statului german. În consecință, Germania a prezentat planul de restructurare din iunie 2011, care prevede lichidarea WestLB în termen de 12 luni. Comisia consideră că lichidarea WestLB este suficientă pentru a compensa denaturările concurenței. Prin urmare, sub rezerva îndeplinirii condiției de credibilitate a planului de lichidare, care va fi evaluată la secțiunea c, Comisia constată că ajutorul este conform cu dispozițiile Comunicării privind activele depreciate și compatibil cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(167)

În planul său de restructurare prezentat în februarie 2011, WestLB a indicat că nu a fost capabilă să ramburseze nici măcar cele 3,4 miliarde EUR din primul transfer de active către EAA fără a-și pune în pericol viabilitatea. În plus, vânzarea WestLB era puțin probabilă în condițiile în care potențialul cumpărător trebuia să ramburseze cele 3,4 miliarde EUR statului german. În consecință, Germania a prezentat planul de restructurare din iunie 2011, care prevede lichidarea WestLB în termen de 12 luni. Comisia consideră că lichidarea WestLB este suficientă pentru a compensa denaturările concurenței. Prin urmare, sub rezerva îndeplinirii condiției de credibilitate a planului de lichidare, care va fi evaluată la secțiunea c, Comisia constată că ajutorul este conform cu dispozițiile Comunicării privind activele depreciate și compatibil cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

iii)   
  Compatibilitatea completării patrimoniului

| (168) | Transferul celei de-a doua tranșe trebuie, de asemenea, evaluat, în principiu, în temeiul Comunicării privind activele depreciate. Cu toate acestea, pe baza planului de restructurare din iunie 2011, Comisia consideră că rezultatul unei astfel de evaluări nu ar mai avea niciun impact. Orice denaturări suplimentare ale concurenței, rezultate dintr-o valoare delta de transfer cu privire la cea de-a doua tranșă, ar fi, în orice caz, atenuate de lichidarea prevăzută în planul de restructurare din iunie 2011. Prin urmare, în situația excepțională actuală, Comisia consideră că, în situația în care întreaga valoare a ajutorului poate fi deja considerată compatibilă în conformitate cu dispozițiile punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate, se poate abține de la o analiză aprofundată a evaluării, respectiv, calcularea VER. |
| --- | --- |

(168)

Transferul celei de-a doua tranșe trebuie, de asemenea, evaluat, în principiu, în temeiul Comunicării privind activele depreciate. Cu toate acestea, pe baza planului de restructurare din iunie 2011, Comisia consideră că rezultatul unei astfel de evaluări nu ar mai avea niciun impact. Orice denaturări suplimentare ale concurenței, rezultate dintr-o valoare delta de transfer cu privire la cea de-a doua tranșă, ar fi, în orice caz, atenuate de lichidarea prevăzută în planul de restructurare din iunie 2011. Prin urmare, în situația excepțională actuală, Comisia consideră că, în situația în care întreaga valoare a ajutorului poate fi deja considerată compatibilă în conformitate cu dispozițiile punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate, se poate abține de la o analiză aprofundată a evaluării, respectiv, calcularea VER.

| (169) | Astfel, transferul de active este compatibil, deoarece potențialele denaturări ale concurenței sunt atenuate de lichidarea WestLB, și este deci conform cu dispozițiile punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate. |
| --- | --- |

(169)

Astfel, transferul de active este compatibil, deoarece potențialele denaturări ale concurenței sunt atenuate de lichidarea WestLB, și este deci conform cu dispozițiile punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate.

c.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI DE RESTRUCTURARE/LICHIDARE

| (170) | Comisia trebuie să examineze compatibilitatea tuturor măsurilor de ajutor pe baza orientărilor privind soluționarea problemelor băncilor în contextul crizei financiare, în special a Comunicării privind restructurarea și a comunicării Comisiei intitulate „Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale” (91) (denumită în continuare „Comunicarea privind sectorul bancar”). |
| --- | --- |

(170)

Comisia trebuie să examineze compatibilitatea tuturor măsurilor de ajutor pe baza orientărilor privind soluționarea problemelor băncilor în contextul crizei financiare, în special a Comunicării privind restructurarea și a comunicării Comisiei intitulate „Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale” (91) (denumită în continuare „Comunicarea privind sectorul bancar”).

| (171) | Comisia observă că planul de restructurare din iunie 2011 trebuie să asigure compatibilitatea măsurilor de ajutor indicate în tabelul 7. |
| --- | --- |

(171)

Comisia observă că planul de restructurare din iunie 2011 trebuie să asigure compatibilitatea măsurilor de ajutor indicate în tabelul 7.

| (172) | Aceste măsuri se ridică la o valoare totală a ajutorului de [21,6-24,4] miliarde EUR, echivalând cu o valoare a ajutorului în ceea ce privește activele ponderate la risc, la 31 decembrie 2009, de [24,4-27,6] %. Această valoare a ajutorului trebuie considerată drept o proporție foarte mare din mărimea beneficiarului și impune, așadar, restructurarea aprofundată sau lichidarea. Mai mult, planul de restructurare trebuie să ia în considerare și denaturările suplimentare ale concurenței ce rezultă dintr-o valoare incompatibilă a priori a ajutorului, identificată prin valoarea delta de transfer. Restructurarea sau lichidarea propusă trebuie să fie adecvată pentru a combate această denaturare. |
| --- | --- |

(172)

Aceste măsuri se ridică la o valoare totală a ajutorului de [21,6-24,4] miliarde EUR, echivalând cu o valoare a ajutorului în ceea ce privește activele ponderate la risc, la 31 decembrie 2009, de [24,4-27,6] %. Această valoare a ajutorului trebuie considerată drept o proporție foarte mare din mărimea beneficiarului și impune, așadar, restructurarea aprofundată sau lichidarea. Mai mult, planul de restructurare trebuie să ia în considerare și denaturările suplimentare ale concurenței ce rezultă dintr-o valoare incompatibilă a priori a ajutorului, identificată prin valoarea delta de transfer. Restructurarea sau lichidarea propusă trebuie să fie adecvată pentru a combate această denaturare.

| (173) | Planul de restructurare din iunie 2011 întrunește criteriile stabilite în Comunicarea privind restructurarea. Punctul 21 din Comunicarea privind restructurarea prevede că lichidarea ordonată sau vânzarea prin licitație a unei bănci aflate în faliment trebuie avută întotdeauna în vedere atunci când o bancă nu poate, în mod credibil, să își restabilească viabilitatea pe termen lung. Comunicarea privind sectorul bancar prevede procedura în cadrul căreia trebuie să aibă loc o astfel de lichidare ordonată (92). Acest tip de lichidare controlată poate fi aplicată în cazuri individuale, după ce unei instituții financiare individuale i s-a acordat ajutor de salvare, când se dovedește în mod clar că aceasta nu poate fi restructurată cu succes. |
| --- | --- |

(173)

Planul de restructurare din iunie 2011 întrunește criteriile stabilite în Comunicarea privind restructurarea. Punctul 21 din Comunicarea privind restructurarea prevede că lichidarea ordonată sau vânzarea prin licitație a unei bănci aflate în faliment trebuie avută întotdeauna în vedere atunci când o bancă nu poate, în mod credibil, să își restabilească viabilitatea pe termen lung. Comunicarea privind sectorul bancar prevede procedura în cadrul căreia trebuie să aibă loc o astfel de lichidare ordonată (92). Acest tip de lichidare controlată poate fi aplicată în cazuri individuale, după ce unei instituții financiare individuale i s-a acordat ajutor de salvare, când se dovedește în mod clar că aceasta nu poate fi restructurată cu succes.

| (174) | Pentru ca ajutorul de lichidare să fie compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, ajutorul de lichidare trebuie să întrunească, potrivit practicii decizionale a Comisiei (93), următoarele trei condiții generale:






  (i) | trebuie să se demonstreze că ajutorul permite efectiv lichidarea ordonată a băncii, valoarea ajutorului fiind limitată la minimul necesar în raport cu obiectivul urmărit (94); |
| --- | --- | --- |

(174)

Pentru ca ajutorul de lichidare să fie compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, ajutorul de lichidare trebuie să întrunească, potrivit practicii decizionale a Comisiei (93), următoarele trei condiții generale:

(i)

trebuie să se demonstreze că ajutorul permite efectiv lichidarea ordonată a băncii, valoarea ajutorului fiind limitată la minimul necesar în raport cu obiectivul urmărit (94);

| (ii) | trebuie să se asigure repartizarea adecvată a sarcinilor, în special prin excluderea acționarilor de la beneficiul oricărui ajutor, în contextul unei proceduri de lichidare controlate (95); |
| --- | --- |

(ii)

trebuie să se asigure repartizarea adecvată a sarcinilor, în special prin excluderea acționarilor de la beneficiul oricărui ajutor, în contextul unei proceduri de lichidare controlate (95);

| (iii) | pentru a evita denaturările nejustificate ale concurenței, faza de lichidare trebuie limitată la perioada strict necesară pentru efectuarea unei lichidări într-o manieră ordonată. Atât timp cât instituția financiară beneficiară continuă să funcționeze, aceasta nu trebuie să desfășoare activități noi, ci doar să le continue pe cele existente. Licența bancară trebuie retrasă în cel mai scurt timp posibil (96). |
| --- | --- |

(iii)

pentru a evita denaturările nejustificate ale concurenței, faza de lichidare trebuie limitată la perioada strict necesară pentru efectuarea unei lichidări într-o manieră ordonată. Atât timp cât instituția financiară beneficiară continuă să funcționeze, aceasta nu trebuie să desfășoare activități noi, ci doar să le continue pe cele existente. Licența bancară trebuie retrasă în cel mai scurt timp posibil (96).

i)   
  Demonstrarea unei lichidări ordonate

| (175) | Comisia consideră că planul de restructurare din iunie 2011 reprezintă un scenariu de lichidare ordonată a WestLB, bazat pe un acord de repartizare a sarcinilor între acționarii băncii. Planul de restructurare din iunie 2011 ține seama, în special, de faptul că alte soluții posibile pentru WestLB, orientate spre piață, care ar fi putut fi mai puțin costisitoare sau mai puțin denaturante, au fost explorate deja, fără succes, timp de peste doi ani. Pe de altă parte, o procedură de lichidare necontrolată ar reprezenta o amenințare pentru stabilitatea financiară; acest risc este combătut mai eficient aplicând scenariul lichidării ordonate. Planul de restructurare din 2011 permite Comisiei să evalueze procesul de lichidare și potențialul impact asupra concurenței al măsurilor de stat implicate de acesta. |
| --- | --- |

(175)

Comisia consideră că planul de restructurare din iunie 2011 reprezintă un scenariu de lichidare ordonată a WestLB, bazat pe un acord de repartizare a sarcinilor între acționarii băncii. Planul de restructurare din iunie 2011 ține seama, în special, de faptul că alte soluții posibile pentru WestLB, orientate spre piață, care ar fi putut fi mai puțin costisitoare sau mai puțin denaturante, au fost explorate deja, fără succes, timp de peste doi ani. Pe de altă parte, o procedură de lichidare necontrolată ar reprezenta o amenințare pentru stabilitatea financiară; acest risc este combătut mai eficient aplicând scenariul lichidării ordonate. Planul de restructurare din 2011 permite Comisiei să evalueze procesul de lichidare și potențialul impact asupra concurenței al măsurilor de stat implicate de acesta.

| (176) | Cel mai important criteriu de clasificare ca scenariu de lichidare este acela că banca își va înceta toate activitățile bancare și rămâne în funcțiune doar pentru a reduce portofoliile existente, nu pentru a încheia noi contracte. |
| --- | --- |

(176)

Cel mai important criteriu de clasificare ca scenariu de lichidare este acela că banca își va înceta toate activitățile bancare și rămâne în funcțiune doar pentru a reduce portofoliile existente, nu pentru a încheia noi contracte.

| (177) | Încetarea activităților bancare trebuie asigurată, între altele, prin vânzarea sau transferul tuturor activelor și pasivelor rămase ale unei bănci, astfel încât să rămână doar un rest acolo unde este necesar pentru a permite reducerea activelor existente, în special pentru a asigura lichidarea portofoliilor sale cu menținerea valorii lor. |
| --- | --- |

(177)

Încetarea activităților bancare trebuie asigurată, între altele, prin vânzarea sau transferul tuturor activelor și pasivelor rămase ale unei bănci, astfel încât să rămână doar un rest acolo unde este necesar pentru a permite reducerea activelor existente, în special pentru a asigura lichidarea portofoliilor sale cu menținerea valorii lor.

| (178) | Pe baza planului de restructurare din iunie 2011, WestLB își va transfera toate activele bancare fie către băncile de economii, fie către EAA. Prin urmare, până la 30 iunie 2012, banca va rămâne aproape fără active ponderate la risc. Conform angajamentelor asumate de Germania, banca va înceta să mai utilizeze denumirea sa comercială „WestLB” și va fi redenumită „banca SPM” în decursul unei perioade de maxim trei luni. Mai mult, banca nu își va mai continua activitățile bancare în nume propriu, ci va fi doar un furnizor de servicii pentru EAA și, într-o măsură limitată, eventual pentru terțe părți. Așadar, în planul de restructurare au fost prevăzuți pași importanți și ireversibili, care marchează o ieșire irevocabilă de pe piață a celor mai multe dintre activitățile anterioare ale WestLB în termen de 12 luni. |
| --- | --- |

(178)

Pe baza planului de restructurare din iunie 2011, WestLB își va transfera toate activele bancare fie către băncile de economii, fie către EAA. Prin urmare, până la 30 iunie 2012, banca va rămâne aproape fără active ponderate la risc. Conform angajamentelor asumate de Germania, banca va înceta să mai utilizeze denumirea sa comercială „WestLB” și va fi redenumită „banca SPM” în decursul unei perioade de maxim trei luni. Mai mult, banca nu își va mai continua activitățile bancare în nume propriu, ci va fi doar un furnizor de servicii pentru EAA și, într-o măsură limitată, eventual pentru terțe părți. Așadar, în planul de restructurare au fost prevăzuți pași importanți și ireversibili, care marchează o ieșire irevocabilă de pe piață a celor mai multe dintre activitățile anterioare ale WestLB în termen de 12 luni.

| (179) | În al doilea rând, conform cerinței prevăzute la punctul 47 din Comunicarea privind sectorul bancar, faza de lichidare este limitată la perioada strict necesară pentru lichidarea ordonată, pentru a evita denaturările nejustificate ale concurenței. Cu toate că lichidarea WestLB va dura câțiva ani, se poate considera totuși că este limitată la o perioadă cât mai scurtă. Numai societatea de servicii va concura pe piață, oferind un număr limitat de servicii de gestionare a activelor pentru terțe părți. Germania s-a angajat ca societatea de servicii să fie vândută până la 31 decembrie 2016. Perioada de transformare de până la 31 decembrie 2016 este necesară pentru a permite conducerii să reorganizeze structurile organizaționale în cadrul băncii SPM, să separe societatea de servicii și să stabilească cel puțin un scurt istoric pentru a putea atrage potențiali investitori. Banca SPM rămâne singura responsabilă pentru activele care nu pot fi transferate fizic către EAA, durata sa de funcționare fiind astfel determinată de scadența activelor respective. Lichidarea portofoliilor cu menținerea valorii lor trebuie să dureze până în 2028 și această perioadă de timp nu poate fi micșorată. Totuși, deținerea de active nu reprezintă o activitate economică propriu-zisă, astfel încât nu are efecte asupra concurenței. Deși reducerea efectivului de personal în cadrul băncii SPM va necesita câțiva ani pentru a atinge numărul țintă de 1 000 de angajați, această reducere de personal corespunde totuși reducerii nivelului de activitate al băncii SPM, dat fiind faptul că reorganizarea acesteia va fi un proces ce va presupune o forță de muncă semnificativă, chiar dacă nu mai sunt desfășurate activități bancare. Pe scurt, toate aceste procese pot fi considerate a fi limitate la o perioadă de timp cât mai scurtă. |
| --- | --- |

(179)

În al doilea rând, conform cerinței prevăzute la punctul 47 din Comunicarea privind sectorul bancar, faza de lichidare este limitată la perioada strict necesară pentru lichidarea ordonată, pentru a evita denaturările nejustificate ale concurenței. Cu toate că lichidarea WestLB va dura câțiva ani, se poate considera totuși că este limitată la o perioadă cât mai scurtă. Numai societatea de servicii va concura pe piață, oferind un număr limitat de servicii de gestionare a activelor pentru terțe părți. Germania s-a angajat ca societatea de servicii să fie vândută până la 31 decembrie 2016. Perioada de transformare de până la 31 decembrie 2016 este necesară pentru a permite conducerii să reorganizeze structurile organizaționale în cadrul băncii SPM, să separe societatea de servicii și să stabilească cel puțin un scurt istoric pentru a putea atrage potențiali investitori. Banca SPM rămâne singura responsabilă pentru activele care nu pot fi transferate fizic către EAA, durata sa de funcționare fiind astfel determinată de scadența activelor respective. Lichidarea portofoliilor cu menținerea valorii lor trebuie să dureze până în 2028 și această perioadă de timp nu poate fi micșorată. Totuși, deținerea de active nu reprezintă o activitate economică propriu-zisă, astfel încât nu are efecte asupra concurenței. Deși reducerea efectivului de personal în cadrul băncii SPM va necesita câțiva ani pentru a atinge numărul țintă de 1 000 de angajați, această reducere de personal corespunde totuși reducerii nivelului de activitate al băncii SPM, dat fiind faptul că reorganizarea acesteia va fi un proces ce va presupune o forță de muncă semnificativă, chiar dacă nu mai sunt desfășurate activități bancare. Pe scurt, toate aceste procese pot fi considerate a fi limitate la o perioadă de timp cât mai scurtă.

| (180) | Cel de-al treilea criteriu este acela că banca nu trebuie să își continue activitățile pe piață, cu excepția vânzării activelor sale, asigurându-se că doar o parte nesemnificativă din activitățile anterioare ale băncii vor rămâne ca atare pe piață. |
| --- | --- |

(180)

Cel de-al treilea criteriu este acela că banca nu trebuie să își continue activitățile pe piață, cu excepția vânzării activelor sale, asigurându-se că doar o parte nesemnificativă din activitățile anterioare ale băncii vor rămâne ca atare pe piață.

| (181) | Unele activități asociate sub denumirea Verbundbank vor fi preluate de Helaba. Activitățile Verbundbank reprezintă, ca mărime a bilanțului, mai puțin de 20 % din fostul bilanț al WestLB (portofoliul Verbundbank va reprezenta un bilanț cu mărimea de cel mult 45 miliarde EUR, comparativ cu bilanțul total al WestLB, de 288 miliarde EUR în 2008). În privința efectivului de personal, Comisia observă că mai puțin de 10 % din foștii angajați ai WestLB vor continua să lucreze în sectorul Verbundbank disociat (aproximativ 400 de angajați în sectorul Verbundbank, comparativ cu personalul inițial al WestLB, de 5 661 de angajați în 2008). Mai mult, trebuie reținut faptul că Verbundbank va fi disociat printr-un transfer de active și pasive și nu va fi transferat ca bancă în adevăratul sens al cuvântului. Întrucât tranzacția nu privește, așadar, WestLB, ci doar o mică parte din activele și pasivele acesteia, tranzacția nu poate fi considerată o vânzare importantă a băncii. |
| --- | --- |

(181)

Unele activități asociate sub denumirea Verbundbank vor fi preluate de Helaba. Activitățile Verbundbank reprezintă, ca mărime a bilanțului, mai puțin de 20 % din fostul bilanț al WestLB (portofoliul Verbundbank va reprezenta un bilanț cu mărimea de cel mult 45 miliarde EUR, comparativ cu bilanțul total al WestLB, de 288 miliarde EUR în 2008). În privința efectivului de personal, Comisia observă că mai puțin de 10 % din foștii angajați ai WestLB vor continua să lucreze în sectorul Verbundbank disociat (aproximativ 400 de angajați în sectorul Verbundbank, comparativ cu personalul inițial al WestLB, de 5 661 de angajați în 2008). Mai mult, trebuie reținut faptul că Verbundbank va fi disociat printr-un transfer de active și pasive și nu va fi transferat ca bancă în adevăratul sens al cuvântului. Întrucât tranzacția nu privește, așadar, WestLB, ci doar o mică parte din activele și pasivele acesteia, tranzacția nu poate fi considerată o vânzare importantă a băncii.

| (182) | Mai mult, Comisia nu are niciun indiciu că nu ar fi îndeplinite cerințele prevăzute la punctul 49 din Comunicarea privind sectorul bancar, potrivit cărora o tranzacție trebuie să aibă loc în condițiile pieței și să maximizeze prețul de vânzare pentru activele și pasivele în cauză. În acest sens, Comisia observă că WestLB a inițiat un proces de vânzare nereușit, care urmărea să maximizeze prețul de vânzare pentru toate activele și pasivele sale. Totuși, WestLB nu a primit nicio ofertă acceptabilă. De asemenea, valoarea de societate a activităților Verbundbank, care include active, pasive și o structură organizațională cu aproximativ 400 de angajați, este examinată de mai mulți auditori externi pe baza unor metode de evaluare recunoscute. Germania se angajează ca activitățile Verbundbank, care vor fi preluate fie de Helaba, fie de sectorul băncilor de economii, să aibă o valoare de societate egală cu zero, în conformitate cu Eckpunktevereinbarung. De fapt, spre deosebire de alte procese de vânzare în cazuri de lichidare (97), cesionarea activităților Verbundbank de către WestLB nu va necesita plăți suplimentare din partea autorităților publice. Prin urmare, Comisia nu identifică niciun beneficiu nejustificat pentru entitatea care va prelua activitățile Verbundbank și concluzionează deci că nici Helaba și nici băncile de economii nu obțin niciun ajutor ca urmare a cesionării activităților Verbundbank. |
| --- | --- |

(182)

Mai mult, Comisia nu are niciun indiciu că nu ar fi îndeplinite cerințele prevăzute la punctul 49 din Comunicarea privind sectorul bancar, potrivit cărora o tranzacție trebuie să aibă loc în condițiile pieței și să maximizeze prețul de vânzare pentru activele și pasivele în cauză. În acest sens, Comisia observă că WestLB a inițiat un proces de vânzare nereușit, care urmărea să maximizeze prețul de vânzare pentru toate activele și pasivele sale. Totuși, WestLB nu a primit nicio ofertă acceptabilă. De asemenea, valoarea de societate a activităților Verbundbank, care include active, pasive și o structură organizațională cu aproximativ 400 de angajați, este examinată de mai mulți auditori externi pe baza unor metode de evaluare recunoscute. Germania se angajează ca activitățile Verbundbank, care vor fi preluate fie de Helaba, fie de sectorul băncilor de economii, să aibă o valoare de societate egală cu zero, în conformitate cu Eckpunktevereinbarung. De fapt, spre deosebire de alte procese de vânzare în cazuri de lichidare (97), cesionarea activităților Verbundbank de către WestLB nu va necesita plăți suplimentare din partea autorităților publice. Prin urmare, Comisia nu identifică niciun beneficiu nejustificat pentru entitatea care va prelua activitățile Verbundbank și concluzionează deci că nici Helaba și nici băncile de economii nu obțin niciun ajutor ca urmare a cesionării activităților Verbundbank.

| (183) | În orice situație, în cazul de față sunt îndeplinite și regulile privind vânzarea întregii bănci prevăzute la punctele 17 și următoarele din Comunicarea privind restructurarea, chiar dacă ele nu se aplică aici (98). Regulile unei astfel de vânzări impun îndeplinirea următoarelor criterii: restabilirea viabilității, repartizarea sarcinilor și atenuarea denaturărilor concurenței. Cesionarea către Helaba îndeplinește aceste criterii. În primul rând, Helaba trebuie să fie capabilă să asigure viabilitatea băncii transferate, dat fiind faptul că Verbundbank – în comparație cu Helaba – este destul de mică în ceea ce privește mărimea bilanțului și numărul de angajați și are doar un impact redus asupra profitabilității entității fuzionate. Pe de altă parte, fuziunea trebuie să conducă la economii în ceea ce privește costurile care ar împiedica o evaluare pozitivă a Verbundbank, efectuată în mod autonom (99). În al doilea rând, repartizarea sarcinilor este asigurată, deoarece acționarii WestLB nu vor primi venituri obținute în urma vânzării, ci în schimb își vor pierde capitalul investit în WestLB. În al treilea rând, deoarece activitățile WestLB se vor reduce la mai puțin de 20 % din cele ale băncii existente inițial, practica decizională a Comisiei nu urmărește să impună măsuri compensatorii suplimentare pentru o astfel de vânzare (100). |
| --- | --- |

(183)

În orice situație, în cazul de față sunt îndeplinite și regulile privind vânzarea întregii bănci prevăzute la punctele 17 și următoarele din Comunicarea privind restructurarea, chiar dacă ele nu se aplică aici (98). Regulile unei astfel de vânzări impun îndeplinirea următoarelor criterii: restabilirea viabilității, repartizarea sarcinilor și atenuarea denaturărilor concurenței. Cesionarea către Helaba îndeplinește aceste criterii. În primul rând, Helaba trebuie să fie capabilă să asigure viabilitatea băncii transferate, dat fiind faptul că Verbundbank – în comparație cu Helaba – este destul de mică în ceea ce privește mărimea bilanțului și numărul de angajați și are doar un impact redus asupra profitabilității entității fuzionate. Pe de altă parte, fuziunea trebuie să conducă la economii în ceea ce privește costurile care ar împiedica o evaluare pozitivă a Verbundbank, efectuată în mod autonom (99). În al doilea rând, repartizarea sarcinilor este asigurată, deoarece acționarii WestLB nu vor primi venituri obținute în urma vânzării, ci în schimb își vor pierde capitalul investit în WestLB. În al treilea rând, deoarece activitățile WestLB se vor reduce la mai puțin de 20 % din cele ale băncii existente inițial, practica decizională a Comisiei nu urmărește să impună măsuri compensatorii suplimentare pentru o astfel de vânzare (100).

| (184) | În plus, Comisia nu are motive să creadă că Verbundbank, ca grup de active, poate fi considerat succesorul economic al WestLB. Helaba nu este nici ea succesoarea legală a WestLB, iar Verbundbank nu are o identitate funcțională importantă în cadrul WestLB. Astfel, Helaba nu îndeplinește criteriile de stabilire a existenței unei entități economice care își continuă activitatea, pe care Comisia le-a utilizat pentru a stabili dacă ajutorul de stat a fost acordat unei firme care continuă activitatea firmei inițiale (101). |
| --- | --- |

(184)

În plus, Comisia nu are motive să creadă că Verbundbank, ca grup de active, poate fi considerat succesorul economic al WestLB. Helaba nu este nici ea succesoarea legală a WestLB, iar Verbundbank nu are o identitate funcțională importantă în cadrul WestLB. Astfel, Helaba nu îndeplinește criteriile de stabilire a existenței unei entități economice care își continuă activitatea, pe care Comisia le-a utilizat pentru a stabili dacă ajutorul de stat a fost acordat unei firme care continuă activitatea firmei inițiale (101).

| (185) | La final, se asigură, de asemenea, că ajutorul este limitat la minimul necesar. Mai precis, un transfer de active la EAA va avea loc numai dacă acestea nu pot fi vândute unor părți private. Mai mult, injecția suplimentară de capital în cadrul băncii SPM este necesară pentru acoperirea cheltuielilor estimate ale încetării activității. În sfârșit, asistența pentru lichiditate poate fi considerată drept parte integrantă a scenariului de lichidare global, deoarece are simplul rol de a proteja perioada de transformare în cazul apariției unei turbulențe pe piață înainte de 30 iunie 2012. Asistența pentru lichiditate garantează astfel că procedura de lichidare ordonată nu se va transforma într-o lichidare dezordonată înainte de 30 iunie 2012. |
| --- | --- |

(185)

La final, se asigură, de asemenea, că ajutorul este limitat la minimul necesar. Mai precis, un transfer de active la EAA va avea loc numai dacă acestea nu pot fi vândute unor părți private. Mai mult, injecția suplimentară de capital în cadrul băncii SPM este necesară pentru acoperirea cheltuielilor estimate ale încetării activității. În sfârșit, asistența pentru lichiditate poate fi considerată drept parte integrantă a scenariului de lichidare global, deoarece are simplul rol de a proteja perioada de transformare în cazul apariției unei turbulențe pe piață înainte de 30 iunie 2012. Asistența pentru lichiditate garantează astfel că procedura de lichidare ordonată nu se va transforma într-o lichidare dezordonată înainte de 30 iunie 2012.

ii)   
  Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor

| (186) | Cea de-a doua parte a evaluării se referă la repartizarea sarcinilor. La punctul 46 din Comunicarea privind sectorul bancar se prevede că, în contextul lichidării, trebuie să se acorde o atenție deosebită reducerii la minimum a riscului moral, în special prin excluderea acționarilor și eventual a anumitor tipuri de creditori de la beneficiul oricărui ajutor în contextul unei proceduri de lichidare controlate. În cazul Northern Rock (102) și al HRE (103), repartizarea sarcinilor s-a realizat prin naționalizare. Ca și în aceste cazuri, acționarii își vor pierde tot capitalul propriu. Mai mult, acționarii WestLB, precum și SoFFin, în calitate de principal furnizor de capital hibrid, își vor asuma responsabilitatea individuală pentru diferitele părți în care WestLB va fi scindată și vor asigura capital suplimentar. |
| --- | --- |

(186)

Cea de-a doua parte a evaluării se referă la repartizarea sarcinilor. La punctul 46 din Comunicarea privind sectorul bancar se prevede că, în contextul lichidării, trebuie să se acorde o atenție deosebită reducerii la minimum a riscului moral, în special prin excluderea acționarilor și eventual a anumitor tipuri de creditori de la beneficiul oricărui ajutor în contextul unei proceduri de lichidare controlate. În cazul Northern Rock (102) și al HRE (103), repartizarea sarcinilor s-a realizat prin naționalizare. Ca și în aceste cazuri, acționarii își vor pierde tot capitalul propriu. Mai mult, acționarii WestLB, precum și SoFFin, în calitate de principal furnizor de capital hibrid, își vor asuma responsabilitatea individuală pentru diferitele părți în care WestLB va fi scindată și vor asigura capital suplimentar.

| (187) | De fapt, băncile de economii au acceptat să își asume responsabilitatea pentru activitățile Verbundbank și vor strânge capital în acest scop, iar NRW a acceptat să preia cea mai mare parte a sarcinii, asumându-și toate cheltuielile de funcționare și de lichidare ale băncii SPM. De asemenea, SoFFin a acceptat să preia o parte importantă a sarcinii, prin menținerea a două treimi din participarea sa pasivă în cadrul WestLB, foarte probabil renunțând astfel la rambursarea investiției sale. Prin urmare, acordul general ține seama în mod suficient atât de capacitățile respective de repartizare a sarcinilor, cât și de gradul în care acestea erau implicate anterior în stabilirea strategiei băncii și de gradul lor de influență asupra guvernanței corporative a băncii. |
| --- | --- |

(187)

De fapt, băncile de economii au acceptat să își asume responsabilitatea pentru activitățile Verbundbank și vor strânge capital în acest scop, iar NRW a acceptat să preia cea mai mare parte a sarcinii, asumându-și toate cheltuielile de funcționare și de lichidare ale băncii SPM. De asemenea, SoFFin a acceptat să preia o parte importantă a sarcinii, prin menținerea a două treimi din participarea sa pasivă în cadrul WestLB, foarte probabil renunțând astfel la rambursarea investiției sale. Prin urmare, acordul general ține seama în mod suficient atât de capacitățile respective de repartizare a sarcinilor, cât și de gradul în care acestea erau implicate anterior în stabilirea strategiei băncii și de gradul lor de influență asupra guvernanței corporative a băncii.

iii)   
  Limitarea denaturărilor concurenței

| (188) | Planul de lichidare asigură o limitare a denaturărilor concurenței din partea WestLB, întrucât aceasta va dispărea de pe piață până la 30 iunie 2012. Ulterior, WestLB se va transforma într-o entitate care nu va mai desfășura activități bancare, ci va asigura reducerea activelor, împreună cu EAA. |
| --- | --- |

(188)

Planul de lichidare asigură o limitare a denaturărilor concurenței din partea WestLB, întrucât aceasta va dispărea de pe piață până la 30 iunie 2012. Ulterior, WestLB se va transforma într-o entitate care nu va mai desfășura activități bancare, ci va asigura reducerea activelor, împreună cu EAA.

| (189) | Mai mult, denaturările nejustificate ale concurenței în perioada de lichidare sunt evitate prin asigurarea continuării funcționării WestLB după data de 30 iunie 2012 doar atât cât va fi necesar pentru efectuarea lichidării și prin faptul că aceasta nu va desfășura activități noi, ci va înceta treptat activitățile existente. În cazul de față, acest principiu este aplicat prin retragerea, cât mai curând posibil, dar cel mai târziu până la 31 decembrie 2012, a acelor părți din licența bancară a WestLB care sunt necesare pentru deținerea de active sau prestarea de servicii de gestionare a activelor. |
| --- | --- |

(189)

Mai mult, denaturările nejustificate ale concurenței în perioada de lichidare sunt evitate prin asigurarea continuării funcționării WestLB după data de 30 iunie 2012 doar atât cât va fi necesar pentru efectuarea lichidării și prin faptul că aceasta nu va desfășura activități noi, ci va înceta treptat activitățile existente. În cazul de față, acest principiu este aplicat prin retragerea, cât mai curând posibil, dar cel mai târziu până la 31 decembrie 2012, a acelor părți din licența bancară a WestLB care sunt necesare pentru deținerea de active sau prestarea de servicii de gestionare a activelor.

| (190) | În ceea ce privește intenția băncii SPM de a crea o societate de servicii separată, care să ofere servicii de gestionare a activelor pentru terțe părți, concurând astfel cu alți furnizori de servicii de acest tip, Comisia observă că această măsură este propusă pentru a reduce ajutorul de stat în favoarea WestLB după data de 30 iunie 2012. De fapt, NRW, care este responsabilă pentru banca SPM, și-a asumat cea mai mare parte a sarcinii dintre acționarii WestLB. Astfel, reducerea cheltuielilor de funcționare ale băncii SPM prin oferirea de servicii terțelor părți poate fi justificată. |
| --- | --- |

(190)

În ceea ce privește intenția băncii SPM de a crea o societate de servicii separată, care să ofere servicii de gestionare a activelor pentru terțe părți, concurând astfel cu alți furnizori de servicii de acest tip, Comisia observă că această măsură este propusă pentru a reduce ajutorul de stat în favoarea WestLB după data de 30 iunie 2012. De fapt, NRW, care este responsabilă pentru banca SPM, și-a asumat cea mai mare parte a sarcinii dintre acționarii WestLB. Astfel, reducerea cheltuielilor de funcționare ale băncii SPM prin oferirea de servicii terțelor părți poate fi justificată.

| (191) | De asemenea, potențialul societății de servicii de a denatura concurența este contracarat de mai multe angajamente asumate de Germania. În primul rând, contractele cu terțe părți pot fi încheiate numai de o entitate separată a băncii SPM care deține o licență bancară limitată la minimul necesar și care urmează să fie vândută până la 31 decembrie 2016. În al doilea rând, natura serviciilor pe care le poate oferi banca SPM a fost determinată pe baza unei liste exhaustive de activități eligibile. În acest context, Germania se angajează ca toate licențele bancare ale WestLB care nu sunt necesare pentru prestarea de servicii de gestionare a activelor să fie returnate până la 31 decembrie 2012. În al treilea rând, efectivele de personal ale băncii SPM vor fi reduse considerabil în cursul procesului de restructurare a acesteia și nu vor depăși 1 000 de angajați în 2016, însemnând mai puțin de 20 % din personalul inițial al WestLB, respectiv, 5 661 de angajați în 2008. În al patrulea rând, volumul de afaceri cu terțe părți pe care societatea de servicii a băncii SPM îl poate achiziționa pe piață nu trebuie să depășească [40-60] % din veniturile sale globale, ceea ce reprezintă o plafonare efectivă a perspectivelor sale de afaceri. În al cincilea rând, Germania se angajează ca banca SPM să își ofere serviciile de gestionare a activelor numai la prețuri reale de piață și ca tarifele oferite să fie suficiente pentru a acoperi costurile integrale ale entității separate. În sfârșit, Germania se angajează ca, în cazul în care societatea de servicii care oferă servicii de gestionare a activelor pentru terțe părți nu va putea fi vândută până la 31 decembrie 2016, banca SPM să fie și ea lichidată. Aceste restricții combinate garantează că doar o mică parte din activitățile anterioare va continua să existe pe piață și că aceste activități au un potențial foarte limitat de denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(191)

De asemenea, potențialul societății de servicii de a denatura concurența este contracarat de mai multe angajamente asumate de Germania. În primul rând, contractele cu terțe părți pot fi încheiate numai de o entitate separată a băncii SPM care deține o licență bancară limitată la minimul necesar și care urmează să fie vândută până la 31 decembrie 2016. În al doilea rând, natura serviciilor pe care le poate oferi banca SPM a fost determinată pe baza unei liste exhaustive de activități eligibile. În acest context, Germania se angajează ca toate licențele bancare ale WestLB care nu sunt necesare pentru prestarea de servicii de gestionare a activelor să fie returnate până la 31 decembrie 2012. În al treilea rând, efectivele de personal ale băncii SPM vor fi reduse considerabil în cursul procesului de restructurare a acesteia și nu vor depăși 1 000 de angajați în 2016, însemnând mai puțin de 20 % din personalul inițial al WestLB, respectiv, 5 661 de angajați în 2008. În al patrulea rând, volumul de afaceri cu terțe părți pe care societatea de servicii a băncii SPM îl poate achiziționa pe piață nu trebuie să depășească [40-60] % din veniturile sale globale, ceea ce reprezintă o plafonare efectivă a perspectivelor sale de afaceri. În al cincilea rând, Germania se angajează ca banca SPM să își ofere serviciile de gestionare a activelor numai la prețuri reale de piață și ca tarifele oferite să fie suficiente pentru a acoperi costurile integrale ale entității separate. În sfârșit, Germania se angajează ca, în cazul în care societatea de servicii care oferă servicii de gestionare a activelor pentru terțe părți nu va putea fi vândută până la 31 decembrie 2016, banca SPM să fie și ea lichidată. Aceste restricții combinate garantează că doar o mică parte din activitățile anterioare va continua să existe pe piață și că aceste activități au un potențial foarte limitat de denaturare a concurenței.

| (192) | Mai mult, societatea de servicii trebuie să fie suficient de profitabilă. Documentația prezentată de Germania indică faptul că există o șansă realistă ca societatea de servicii să devină suficient de profitabilă, în special după ajustarea [...]. Dacă se vor pune în aplicare măsurile planificate de reducere a costurilor și dacă vor fi dezvoltate oportunități de afaceri, există șansa ca societatea de servicii să atragă investitori pe piață. |
| --- | --- |

(192)

Mai mult, societatea de servicii trebuie să fie suficient de profitabilă. Documentația prezentată de Germania indică faptul că există o șansă realistă ca societatea de servicii să devină suficient de profitabilă, în special după ajustarea [...]. Dacă se vor pune în aplicare măsurile planificate de reducere a costurilor și dacă vor fi dezvoltate oportunități de afaceri, există șansa ca societatea de servicii să atragă investitori pe piață.

| (193) | Angajamentele asumate de Germania asigură în mod suficient că banca SPM nu va continua să ofere servicii pe piață dacă activitățile sale se vor dovedi a fi mai puțin profitabile decât s-a anticipat, astfel încât să nu poată fi vândută în 2016. |
| --- | --- |

(193)

Angajamentele asumate de Germania asigură în mod suficient că banca SPM nu va continua să ofere servicii pe piață dacă activitățile sale se vor dovedi a fi mai puțin profitabile decât s-a anticipat, astfel încât să nu poată fi vândută în 2016.

d.   CONCLUZII

| (194) | Comisia concluzionează, așadar, că planul de restructurare din iunie 2011 reprezintă un scenariu de lichidare ordonată a WestLB, care, având în vedere angajamentele menționate în anexa la prezenta decizie, îndeplinește toate criteriile relevante ale Comunicării privind restructurarea și ale Comunicării privind sectorul bancar, asigurând astfel compatibilitatea măsurilor de ajutor indicate în tabelul 7. Prin urmare, îndoielile Comisiei exprimate în deciziile de inițiere cu privire la compatibilitatea ajutorului suplimentar au fost înlăturate. |
| --- | --- |

(194)

Comisia concluzionează, așadar, că planul de restructurare din iunie 2011 reprezintă un scenariu de lichidare ordonată a WestLB, care, având în vedere angajamentele menționate în anexa la prezenta decizie, îndeplinește toate criteriile relevante ale Comunicării privind restructurarea și ale Comunicării privind sectorul bancar, asigurând astfel compatibilitatea măsurilor de ajutor indicate în tabelul 7. Prin urmare, îndoielile Comisiei exprimate în deciziile de inițiere cu privire la compatibilitatea ajutorului suplimentar au fost înlăturate.

| (195) | În prezenta decizie, Comisia a trebuit să analizeze și măsurile acordate prin decizia din mai 2009. Decizia din mai 2009 și planul de restructurare aferent din aprilie 2009 nu s-au referit la ajutorul acordat ulterior. Planul de restructurare din aprilie 2009 nu a putut asigura viabilitatea necesară, repartizarea sarcinilor și limitarea denaturărilor concurenței, care ar face ca ajutorul ulterior să fie compatibil. Prin urmare, în deciziile din decembrie 2009 și, respectiv, noiembrie 2010, Comisia a solicitat un nou plan de restructurare cuprinzător. Acest plan a fost prezentat în iunie 2011 și a înlocuit toate celelalte planuri precedente. Mai mult, acest plan a transformat dispozițiile anterioare referitoare la restructurarea WestLB în dispoziții referitoare la un proces de lichidare. Așa cum se arată la considerentul 194, planul de restructurare din iunie 2011 este în măsură să asigure compatibilitatea tuturor ajutoarelor acordate între 2008 și 2012 în favoarea WestLB. În consecință, decizia din mai 2009 a devenit lipsită de conținut și ar trebui abrogată. Abrogarea trebuie extinsă, de asemenea, asupra tuturor angajamentelor și obligațiilor prezentate în contextul deciziei din mai 2009. |
| --- | --- |

(195)

În prezenta decizie, Comisia a trebuit să analizeze și măsurile acordate prin decizia din mai 2009. Decizia din mai 2009 și planul de restructurare aferent din aprilie 2009 nu s-au referit la ajutorul acordat ulterior. Planul de restructurare din aprilie 2009 nu a putut asigura viabilitatea necesară, repartizarea sarcinilor și limitarea denaturărilor concurenței, care ar face ca ajutorul ulterior să fie compatibil. Prin urmare, în deciziile din decembrie 2009 și, respectiv, noiembrie 2010, Comisia a solicitat un nou plan de restructurare cuprinzător. Acest plan a fost prezentat în iunie 2011 și a înlocuit toate celelalte planuri precedente. Mai mult, acest plan a transformat dispozițiile anterioare referitoare la restructurarea WestLB în dispoziții referitoare la un proces de lichidare. Așa cum se arată la considerentul 194, planul de restructurare din iunie 2011 este în măsură să asigure compatibilitatea tuturor ajutoarelor acordate între 2008 și 2012 în favoarea WestLB. În consecință, decizia din mai 2009 a devenit lipsită de conținut și ar trebui abrogată. Abrogarea trebuie extinsă, de asemenea, asupra tuturor angajamentelor și obligațiilor prezentate în contextul deciziei din mai 2009.

VI.   AVANTAJUL CREAT ÎN FAVOAREA BĂNCILOR DE ECONOMII

| (196) | Îndoielile Comisiei cu privire la participarea neadecvată a băncilor de economii la repartizarea sarcinilor și la faptul că acestea au beneficiat în mod extraordinar de măsura de salvare a activelor au fost înlăturate. |
| --- | --- |

(196)

Îndoielile Comisiei cu privire la participarea neadecvată a băncilor de economii la repartizarea sarcinilor și la faptul că acestea au beneficiat în mod extraordinar de măsura de salvare a activelor au fost înlăturate.

| (197) | În primul rând, temerea Comisiei legată de faptul că băncile de economii aveau obligația de a contribui la recapitalizarea WestLB nu a putut fi probată; băncile de economii nu și-au asumat, de fapt, o astfel de obligație specială. |
| --- | --- |

(197)

În primul rând, temerea Comisiei legată de faptul că băncile de economii aveau obligația de a contribui la recapitalizarea WestLB nu a putut fi probată; băncile de economii nu și-au asumat, de fapt, o astfel de obligație specială.

| (198) | În al doilea rând, Comisia observă un nivel adecvat de repartizare a sarcinilor, care compensează limitarea expunerii băncilor de economii la 4,5 miliarde EUR. E drept, obligația de compensare a pierderilor care pot apărea la reorganizarea EAA a fost, într-o oarecare măsură, redusă pentru băncile de economii, întrucât obligația acestora a fost plafonată la 4,5 miliarde EUR. Totuși, băncile de economii nu aveau nicio obligație de a transfera activele către EEA în primă instanță și aveau, într-adevăr, un anumit grad de libertate contractuală în ceea ce privește împărțirea la nivel intern a răspunderii pentru pierderile înregistrate. Chiar și în aceste condiții, după adoptarea deciziei din decembrie 2009, băncile de economii au contribuit în mod semnificativ la repartizarea sarcinilor, pierzându-și întreg capitalul investit în WestLB. Prin urmare, în această privință, nu mai există motive de a continua procedura împotriva băncilor de economii. |
| --- | --- |

(198)

În al doilea rând, Comisia observă un nivel adecvat de repartizare a sarcinilor, care compensează limitarea expunerii băncilor de economii la 4,5 miliarde EUR. E drept, obligația de compensare a pierderilor care pot apărea la reorganizarea EAA a fost, într-o oarecare măsură, redusă pentru băncile de economii, întrucât obligația acestora a fost plafonată la 4,5 miliarde EUR. Totuși, băncile de economii nu aveau nicio obligație de a transfera activele către EEA în primă instanță și aveau, într-adevăr, un anumit grad de libertate contractuală în ceea ce privește împărțirea la nivel intern a răspunderii pentru pierderile înregistrate. Chiar și în aceste condiții, după adoptarea deciziei din decembrie 2009, băncile de economii au contribuit în mod semnificativ la repartizarea sarcinilor, pierzându-și întreg capitalul investit în WestLB. Prin urmare, în această privință, nu mai există motive de a continua procedura împotriva băncilor de economii.

| (199) | În sfârșit, trebuie menționat faptul că nu se poate observa niciun avantaj în favoarea vreunui membru al asociațiilor băncilor de economii după lichidarea WestLB. Mai precis, transferul de active către Helaba, precum și furnizarea de capital către Helaba în schimbul primirii de acțiuni în cadrul Helaba pot fi considerate ca făcând parte din procesul de lichidare a WestLB și au fost planificate exclusiv în acest scop. Chiar dacă ar constitui ajutor de stat, acesta ar fi compatibil cu piața internă în contextul acordării ajutorului de lichidare pentru WestLB, |
| --- | --- |

(199)

În sfârșit, trebuie menționat faptul că nu se poate observa niciun avantaj în favoarea vreunui membru al asociațiilor băncilor de economii după lichidarea WestLB. Mai precis, transferul de active către Helaba, precum și furnizarea de capital către Helaba în schimbul primirii de acțiuni în cadrul Helaba pot fi considerate ca făcând parte din procesul de lichidare a WestLB și au fost planificate exclusiv în acest scop. Chiar dacă ar constitui ajutor de stat, acesta ar fi compatibil cu piața internă în contextul acordării ajutorului de lichidare pentru WestLB,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Măsurile pe care le-a pus în aplicare Germania și pe care aceasta intenționează să le pună în aplicare în favoarea WestLB constau în:

| a) | garanția de risc de 5 miliarde EUR din 2009 pentru portofoliul Phoenix; |
| --- | --- |

a)

garanția de risc de 5 miliarde EUR din 2009 pentru portofoliul Phoenix;

| b) | injecția de capital de 3 miliarde EUR din 2010 în contextul primului transfer de active; |
| --- | --- |

b)

injecția de capital de 3 miliarde EUR din 2010 în contextul primului transfer de active;

| c) | primul transfer de active din 2010 către Erste Abwicklungsanstalt, cu un ajutor în valoare de 10,812 miliarde EUR; |
| --- | --- |

c)

primul transfer de active din 2010 către Erste Abwicklungsanstalt, cu un ajutor în valoare de 10,812 miliarde EUR;

| d) | al doilea transfer din 2012 către Erste Abwicklungsanstalt, cu un ajutor în valoare de [1,3-2,6] miliarde EUR; |
| --- | --- |

d)

al doilea transfer din 2012 către Erste Abwicklungsanstalt, cu un ajutor în valoare de [1,3-2,6] miliarde EUR;

| e) | instrumentul de capital suplimentar din 2012 în favoarea băncii SPM, în valoare de 1 miliard EUR; |
| --- | --- |

e)

instrumentul de capital suplimentar din 2012 în favoarea băncii SPM, în valoare de 1 miliard EUR;

| f) | acoperirea pierderilor suplimentare de către landul NRW, în 2012,, în favoarea băncii SPM, în valoare de [0,5-2,0] miliarde EUR și |
| --- | --- |

f)

acoperirea pierderilor suplimentare de către landul NRW, în 2012,, în favoarea băncii SPM, în valoare de [0,5-2,0] miliarde EUR și

| g) | acordarea asistenței pentru lichiditate de către acționarii WestLB AG în prima jumătate a anului 2012 [...], constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

g)

acordarea asistenței pentru lichiditate de către acționarii WestLB AG în prima jumătate a anului 2012 [...], constituie ajutor de stat.

2.   Ajutorul menționat la alineatul 1 este compatibil cu piața internă, în condițiile angajamentelor prezentate în anexă.

Articolul 2

De la data notificării prezentei decizii, Germania se asigură că sunt transmise Comisiei rapoarte trimestriale detaliate privind măsurile luate în scopul respectării deciziei.

Articolul 3

Decizia Comisiei din 12 mai 2009 referitoare la cazul C43/2008 se abrogă.

Articolul 4

Prezenta decizie este adresată Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolul 107, respectiv articolul 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se înțeleg ca trimiteri la articolul 87, respectiv la articolul 88 din Tratatul CE, dacă este cazul.

1

(2)  JO C 66, 17.3.2010, p. 15; JO C 23, 25.1.2011, p. 9.

2

(3)  Decizia Comisiei din 12 mai 2009 referitoare la cazul C 43/2008, Restructurarea WestLB AG, JO L 345, 23.12.2009, p. 1.

3

Restructurarea WestLB AG

(4)  Din Grupul WestLB fac parte WestLB AG (denumită în continuare „WestLB”) și societățile afiliate, inclusiv Westdeutsche ImmobilienBank AG și WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited. Numeroase documente furnizate Comisiei de către Germania, cum ar fi planul de restructurare din 30 iunie 2011, Eckpunktevereinbarung și angajamentele asumate de Germania, menționează și/sau fac referire uneori la grupul WestLB. Prin urmare, în prezenta decizie, Comisia nu face distincție între WestLB AG și grupul WestLB, ci ia în considerare WestLB AG – ca societate holding a filialelor sale – drept pars pro toto. Aceeași abordare a fost adoptată și în decizia din mai 2009.

4

Eckpunktevereinbarung

pars pro toto.

(5)  Decizia Comisiei din 7 octombrie 2009 referitoare la cazul N 531/2009, Asumarea riscului pentru WestLB, JO C 305, 16.12.2009, p. 4.

5

Asumarea riscului pentru WestLB

(6)  Decizia Comisiei din 22 decembrie 2009 referitoare la cazul C 40/09 (ex-N 555/09), Ajutor suplimentar pentru WestLB AG cu privire la transferul de active, JO C 66, 17.3.2010, p. 15. Această decizie înlocuiește decizia din 7 octombrie 2009, adoptată în cazul N 531/2009.

6

Ajutor suplimentar pentru WestLB AG cu privire la transferul de active

(7)  Decizia Comisiei din 22 iunie 2010 referitoare la cazul N 249/10, Prelungirea aprobării temporare a ajutorului suplimentar acordat în favoarea WestLB AG cu privire la transferul de active, JO C 230, 26.8.2010, p. 3.

7

(8)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9.

8

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(9)  Westdeutsche ImmobilienBank AG este cea mai mare filială a WestLB și un furnizor important de finanțare imobiliară din Germania.

9

(10)  Decizia Comisiei din 21 decembrie 2010 referitoare la cazul MC 8/2009, Dezinvestiții ale WestLB, nepublicată încă.

10

Dezinvestiții ale WestLB

(11)  Acest acord este reflectat într-un document intitulat „Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB”, semnat la 29 iunie 2011 de toți acționarii, EAA și FMSA.

11

(12)  A se vedea Decizia Comisiei din 20 octombrie 2004 privind ajutorul acordat de Germania în favoarea Westdeutsche Landesbank - Girozentrale (WestLB), în prezent WestLB AG, JO L 307, 7.11.2006, p. 22, și Decizia Comisiei din 14 decembrie 2007, JO C 4, 9.1.2008, p. 1.

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei referitoare la cazul NN 25/2008, din 30 aprilie 2008, JO C 189, 26.7.2008, p. 3.

13

(14)  În esență, portofoliul Phoenix Light constă în valori mobiliare structurate, efecte de comerț, obligațiuni pe termen mediu și titluri de capital și titluri cu venit emise de trei vehicule investiționale: Greyhawk, Harrier, și Kestrel. Repartizarea portofoliului de 23 de miliarde EUR în funcție de tipul titlurilor de valoare poate fi sintetizată astfel: obligațiuni americane și europene garantate prin creanțe în valoare de 11,7 miliarde EUR, ipoteci comerciale în valoare de 5,5 miliarde EUR, ipoteci rezidențiale în valoare de 4,3 miliarde EUR, alte titluri în valoare de 1,7 miliarde EUR. 80 % din titlurile de valoare au rating AAA, pe baza evaluării efectuate de S&P la 31 decembrie 2007.

14

(15)  Pentru detalii, a se vedea decizia din mai 2009.

15

(16)  Pentru detalii, a se vedea decizia din decembrie 2009, JO C 66, 17.3.2010, p. 24, prin care măsura a fost aprobată pe o perioadă de șase luni.

16

(17)  HGB este abrevierea pentru Handelsgesetzbuch, însemnând principiile contabile general acceptate (GAAP) din Germania.

17

Handelsgesetzbuch

(18)  Această asumare de riscuri din partea NRW, RSGV și WLSGV este în mod clar menționată și comunicată public în primul raport anual al EAA; a se vedea raportul anual al EAA Erste Abwicklungsanstalt, exercițiul financiar 2009/2010, p. 7.

18

(19)  În realitate, au fost alese căi diferite de transfer pentru pozițiile desemnate, și anume scindarea, subparticiparea, garanția și vânzarea, pentru a ține cont de diferitele legi, regulamente și regimuri fiscale ale țărilor și autorităților de supraveghere respective. Indiferent de calea aleasă, riscul economic aferent activelor și pasivelor a fost transferat în totalitate de la WestLB la EAA.

19

(20)  A se vedea scrisoarea din 22 februarie 2010, „PEG Master COB 31 Dec 2009”, conținând versiunile actualizate, modificate și extinse până la 7 mai 2010.

20

(21)  Aproximativ 6 miliarde EUR din această sumă reprezintă titluri tip „mezanin” exprimate în EUR și în USD, care au fost transferate primele. Germania numește frecvent acest prim transfer „Kleine Aida”, pentru a-l deosebi de restul de 62 miliarde EUR („Große Aida”).

21

(22)  O obligațiune obișnuită („plain vanilla”) este o obligațiune fără particularități deosebite, care implică plata unei rate fixe a dobânzii și care poate fi răscumpărată în totalitate la scadență.

22

(23)  Tranzacția cu marjă negativă înseamnă o poziție în care un operator de pe piață cumpără o obligațiune și totodată cumpără protecție printr-un swap pe risc de credit pe numele aceluiași emitent, în care spread-ul la swap-ul pe risc de credit (prima care trebuie plătită) este mai mic decât spread-ul la obligațiune. O marjă negativă se observă relativ rar și prezintă riscuri de nerambursare față de vânzătorul protecției pentru credite.

23

(24)  Scrisoarea autorităților germane din 7 mai 2010.

24

(25)  Scrisoarea autorităților germane din 8 iulie 2010.

25

(26)  Rapoartele intermediare ale Blackrock și documentul „Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva” elaborat de Blackrock, din data de 12 mai 2010, primite de Comisie la 18 mai 2010.

26

Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva

(27)  Scrisoarea autorităților germane din 16 iunie 2010.

27

(28)  Potrivit observației comunicate de Germania la 22 decembrie 2010, capitalul inițial al EAA, în numerar, se ridica la numai 100 000 EUR. Cea mai mare parte a capitalului propriu a rezultat din transfer.

28

(29)  Experții și-au elaborat pe îndelete metodologia pentru a ajunge, în raportul final, la o VER pentru fiecare din active. Pentru o descriere detaliată a tuturor concluziilor, a se vedea Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 16, considerentele 37 și următoarele.

29

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(30)  Pentru anumite subportfolii, cum ar fi tranșele ABS preferențiale speciale europene, experții Comisiei au adoptat o abordare mai puțin prudentă decât cea a WestLB. Dacă experții ar fi folosit în permanență evaluarea realizată de WestLB ca valoare maximă, diferența totală ar fi fost cu 573 milioane EUR mai mare.

30

(31)  Transferul ar putea avea loc, din punct de vedere tehnic, după 30 iunie 2012. Completarea se va baza pe principiile stabilite în cadrul juridic aplicabil din FMStFG, care permit o astfel de completare ulterioară a EAA. Pentru ca FMSA să autorizeze o completare, trebuie să existe, printre altele, o vizibilitate a tuturor riscurilor inerente activelor și pasivelor și un plan de lichidare detaliat pentru activele transferate. Portofoliile pentru Verbundbank și al doilea transfer de active către EAA vor fi date publicității, în ultimă instanță, în situațiile financiare semestriale ale WestLB la 30 iunie 2012 și vor fi transferate în mod legal sau cel puțin economic imediat după aceea.

31

(32)  Inclusiv activele și pasivele Verbundbank. Potrivit HGB, valorile iau în considerare efectele contabile de acoperire.

32

(33)  Informații confidențiale

33

(34)

34

„Das Land NRW tritt im Gegenzug mit EUR 1 Mrd. zusätzlicher und möglichst nachrangiger Haftung in die WestLB ein. Die zusätzliche Haftung des Landes NRW entsteht an derjenigen Rangstelle in der SPM Bank, die mindestens erforderlich ist, um die aufsichtsrechtlichen Anforderungen in der SPM Bank mit Blick auf die Teilrückzahlung der Stillen Einlage des FMS zu erfüllen.”

(35)  Pentru detalii, a se vedea Decizia Comisiei din 12 mai 2009 referitoare la cazul C 43/2008, Restructurarea WestLB AG, JO L 345, 23.12.2009, considerentele 28 - 43.

35

Restructurarea WestLB AG

(36)  A se vedea Decizia Comisiei din 12 mai 2009 referitoare la cazul C 43/2008, Restructurarea WestLB AG, JO L 345, 23.12.2009, considerentele 34 și următoarele.

36

Restructurarea WestLB AG

(37)  Pentru detalii, a se vedea Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, considerentele 55 și următoarele.

37

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(38)  Dacă Verbundbank va fi preluată de Helaba, asociațiile băncilor de economii vor deveni astfel acționari în cadrul Helaba.

38

(39)  Comunicatul de presă comun din 12.12.2011 al landului Hessen, landului Turingia și al asociației băncilor de economii din Hessen și Turingia „Consiliul acționarilor dă undă verde”.

39

(40)  FMStFG §8a.

40

(41)  Scenariul nu ține seama de potențialele active ponderate la risc, conform acordurilor Basel II.5 și Basel III.

41

(42)  Scenariul nu ține seama de potențialele active ponderate la risc, conform acordurilor Basel II.5 și Basel III.

42

(43)  Cerința de a deține active ponderate la risc, pentru a respecta condițiile privind capitalul obligatoriu pentru riscurile pur operaționale, este prevăzută în Solvabilitätsverordnung. Obligația de acoperire a riscurilor operaționale nu poate fi transferată unei alte entități. În prezent, WestLB utilizează o abordare de evaluare avansată (AMA, „Advanced Measurement Approach”) pentru a calcula cantitatea necesară de active ponderate la risc pentru riscurile sale operaționale; din cauza diferențelor fundamentale dintre modelul de afaceri al WestLB și cel al băncii SPM, se intenționează să se modifice metoda de calcul, de la o abordare AMA sofisticată înapoi la abordarea indicatorilor de bază, lucru care trebuie însă aprobat de către autoritatea de supraveghere în scopuri de reglementare.

43

(44)  Potrivit informațiilor furnizate de Germania la 21 noiembrie 2011.

44

(45)  În special, [...] trebuie ajustate pentru a obține competitivitatea necesară.

45

(46)  Comisia înțelege că cele menționate la punctul (a) vor fi realizate de către societatea de servicii, în timp ce banca SPM va avea rolul de deținător și contrapartidă pentru activele EAA care au fost transferate doar în mod sintetic.

46

(47)  JO C 72, 26.3.2009, p. 1.

47

(48)  JO C 195, 19.8.2009, p. 9.

48

(49)  A se vedea Decizia Comisiei din 22 decembrie 2009 referitoare la cazul C 40/09 (ex-N 555/09), Ajutorul suplimentar acordat în favoarea WestLB AG în legătură cu transferul de active, JO C 66, 17.3.2010, p. 15, considerentul 71.

49

Ajutorul suplimentar acordat în favoarea WestLB AG în legătură cu transferul de active

(50)  A se vedea Decizia Comisiei din 22 decembrie 2009 referitoare la cazul C 40/09 (ex-N 555/09), Ajutorul suplimentar acordat în favoarea WestLB AG în legătură cu transferul de active, JO C 66, 17.3.2010, p. 15, considerentul 76.

50

Ajutorul suplimentar acordat în favoarea WestLB AG în legătură cu transferul de active

(51)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9, considerentul 74.

51

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(52)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9, considerentul 90.

52

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(53)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9, considerentul 91.

53

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(54)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9, considerentul 98. Valoarea de 6,6 miliarde EUR, respectiv (11,0 miliarde – 3,3 miliarde – 0,3 miliarde – 0,9 miliarde) EUR, reprezentând o eroare de rotunjire de 0,1 miliarde EUR. Acest calcul nu a fost efectuat în mod explicit în decizia din noiembrie 2010, iar evaluarea valorii totale a ajutorului nu a fost realizată. Ulterior, pe baza raportului final al experților, s-a efectuat o evaluare mai exactă a valorii de piață a portofoliului transferat.

54

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(55)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9, considerentul 93.

55

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(56)  Termenul de „active depreciate” nu este utilizat în sensul său strict contabil, ci se referă la activele care aparțin unei piețe disfuncționale (depreciate), unde, din cauza lipsei cumpărătorilor și vânzătorilor doritori, prețurile pieței nu se raportează la o valoare economică reală evaluată în mod prudent pe termen lung.

56

(57)  Decizia Comisiei din 17 decembrie 2009 referitoare la cazul N422/2009, Royal Bank of Scotland, JO C 119, 7.5.2010, p. 1, Decizia Comisiei din 26 februarie 2010 referitoare la cazul N725/2009, NAMA (Agenția națională de administrare a activelor), JO C 94, 14.4.2010, p. 10, și Decizia Comisiei din 3 august 2010 referitoare la cazul N331/2010, Evaluarea activelor în conformitate cu NAMA,
  JO C 37, 5.2.2011, p. 3.

57

Royal Bank of Scotland

NAMA (Agenția națională de administrare a activelor)

Evaluarea activelor în conformitate cu NAMA,

(58)  Pasivele moștenite, emise înainte de 18 iulie 2005, continuă să beneficieze de garanțiile legale ale Anstaltslast și Gewährträgerhaftung, incluzând, prin urmare, avantajul unei refinanțări.

58

Anstaltslast

Gewährträgerhaftung

(59)  Decizia Comisiei din 29 iunie 2011 în cauzele SA.32504 (2011/N) și C 11/2010 (ex N 667/2009), Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society, considerentul 102, nepublicată încă.

59

Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society

(60)  Investit de SoFFin sub forma unei participări pasive.

60

(61)  A se vedea Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 referitoare la cazul NN 25/2008, JO C 189, 26.7.2008, p. 3.

61

(62)  A se vedea Decizia Comisiei din 18 iulie 2011 referitoare la cazul SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, nepublicată încă, considerentul 71; Decizia Comisiei din 20 septembrie 2011 referitoare la cazul C 29/2009, HSH, nepublicată încă, considerentul 153, și Decizia Comisiei din 15 decembrie 2009 referitoare la cazul C17/2009, LBBW, JO L 188, 21.7.2010, p. 10, considerentul 44.

62

Hypo Real Estate

HSH

LBBW

(63)  Decizia Comisiei din 20 septembrie 2011 referitoare la cazul C 29/2009, HSH, nepublicată încă, considerentul 153.

63

HSH

(64)  A se vedea considerentul 6 din Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 9.

64

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(65)  A se vedea cazul C-334/07 P, Comisia / Freistaat Sachsen [2008] Rec., I-9465, alineatul 53, în care Curtea de Justiție a confirmat că o măsură notificată ar trebui evaluată în temeiul normelor aplicabile la data adoptării deciziei.

65

Comisia / Freistaat Sachsen

(66)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul C 9/2009, Dexia, JO L 274, 19.10.2010, p. 54, considerentul 153, și Decizia Comisiei din 20 septembrie 2011 în cazul C 29/2009, HSH, nepublicată încă, considerentul 155.

66

Dexia

HSH

(67)  Decizia Comisiei DIN 20 septembrie 2011 în cazul C 29/2009, HSH, nepublicată încă, considerentul 157.

67

HSH

(68)  A se vedea raportul experților Comisiei WestLB AIDA, cazul C40/2009, Rezumat privind evaluarea VER, p. 22 (referitor la scenariul 4A, cu un factor de conversie al creditului egal cu 1).

68

(69)  A se vedea raportul experților Comisiei, Raport de analiză detaliat final WestLB Aida, p. 29 (Concluzii principale); a se vedea tabelul 2, coloana 2.

69

(70)  A se vedea raportul experților Comisiei Raport de analiză detaliat final WestLB Aida, p. 12 și p. 16 (tabelul MtM).

70

(71)  Comisia a aprobat asistența pentru lichiditate în conformitate cu diverse scheme, a se vedea Decizia Comisiei din 20 martie 2009 referitoare la cazul N637/2008, Schemă de lichiditate în favoarea sectorului financiar din Slovenia, JO C 143, 24.6.2009, p. 2, și Decizia Comisiei din 14 ianuarie 2010 referitoare la cazul NN68/2009, Schemă de lichiditate în favoarea băncilor maghiare, JO C 47, 26.2.2010, p. 16.

71

Schemă de lichiditate în favoarea sectorului financiar din Slovenia

Schemă de lichiditate în favoarea băncilor maghiare

(72)  JO C 10, 15.1.2009, p. 2.

72

(73)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea, începând cu 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de sprijin în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare, JO C 329, 7.12.2010, p. 7.

73

(74)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea, începând cu 1 ianuarie 2012, a normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de sprijin în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare, JO C 356, 6.12.2011, p. 7.

74

(75)  Decizia Comisiei din 27 octombrie 2008 referitoare la cazul N512/2008, Schema germană de salvare a băncilor, JO C 293, 15.11.2008, p. 2, modificată prin Decizia Comisiei din 12 decembrie 2008 referitoare la cazul N625/2008, Schema germană de salvare a băncilor, prelungită prin Decizia Comisiei din 22 iunie 2009 referitoare la cazul N 330/2009, JO C 160, 14.7.2009, p. 4 și prin Decizia Comisiei din 23 iunie 2010 a referitoare la cazul N 222/2010, JO C 178, 3.7.2010, p. 1.

75

Schema germană de salvare a băncilor

Schema germană de salvare a băncilor

(76)  Critica specifică privind metodologia poate fi întâlnită în rapoartele Bundesbank, a se vedea Erster Teil des Berichts (faza I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Zweiter Teil des Berichts (faza I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Bericht (faza II) über die Prüfung nach §6a bzw. §8a FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (26.11.2009).

76

(77)  Decizia din noiembrie 2010, considerentul 83.

77

(78)  ABS CDO reprezintă obligațiuni garantate prin creanțe pentru titluri de valoare garantate cu active.

78

(79)  Alte CDO reprezintă alte obligațiuni garantate prin creanțe.

79

(80)  US RMBS reprezintă titluri de valoare americane garantate cu ipoteci rezidențiale.

80

(81)  US CMBS reprezintă titluri de valoare americane garantate cu ipoteci comerciale.

81

(82)  US ABS reprezintă titluri de valoare americane garantate cu active.

82

(83)  EUR ABS reprezintă titluri de valoare europene garantate cu active.

83

(84)  A se vedea raportul experților Comisiei, WestLB AIDA – cazul C40/2009 – Raport final privind evaluarea VER (Société Générale, Dirk Bangert, profesorul Wim Schoutens), p. 76, care a fost aprobat de Comisie.

84

(85)  Indiciile unei piețe funcționale normale sunt: o piață lichidă cu volume de tranzacții medii până la mari; diferențe mici între ofertele de cumpărare și cele de vânzare; percepția că se pot obține oferte de vânzare și de cumpărare, dacă este necesar; un număr de participanți înregistrați pe piață; absența restricțiilor structurale privind funcționarea pieței sau faptul că emitentul nu este implicat în evenimente de credit și nu face obiectul unor temeri crescute legate de calitatea creditelor.

85

Indiciile că funcționarea pieței este depreciată sunt: absența sau un număr redus de tranzacții pe piață; piețe „subțiri” și volume reduse; diferențe mari între ofertele de vânzare și cele de cumpărare, existența doar a ofertelor de vânzare sau doar a celor de cumpărare; pe o perioadă lungă de timp nu se pot obține oferte de vânzare sau de cumpărare; un număr redus de participanți înregistrați pe piață, dintre care unii pot avea în vedere părăsirea pieței; restricții structurale privind funcționarea pieței; „manipularea pieței” și faptul că emitentul este implicat în evenimente de credit.

(86)  Raportul experților menționează luna mai 2010 (de exemplu, la pagina 86) ca dată la care criza datoriei suverane s-a materializat efectiv.

86

(87)  La final, trebuie reținut faptul că, potrivit deciziei de inițiere din noiembrie 2010 (a se vedea considerentul 105), ajustarea VER, așa cum este propusă de Germania, din cauza diferenței dintre data efectivă a evaluării activelor și transferul acestora, nu este adecvată. Germania susținuse că, la calcularea VER în martie 2010, dată care ar fi fost data de referință pentru transferul din aprilie 2010, poate face aceasta prin aplicarea raportului dintre VER din decembrie 2009 și valoarea contabilă din decembrie 2009 și prin înmulțirea acestui raport cu valoarea contabilă din martie 2010. Potrivit experților Comisiei, deși este posibil să fi intervenit o modificare a valorii de transfer, orice astfel de amortizare intermediară a portofoliului a fost generată, în primul rând, de activele neproblematice. Prin urmare, nu ar exista niciun impact pentru VER și orice ajustare ar conduce la o supraestimare a VER pentru restul portofoliului, trebuind deci respinsă.

87

(88)  Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2010 referitoare la cazul C 40/2009, Extinderea procedurii de investigare privind WestLB, JO C 23, 25.1.2011, p. 27, considerentele 109 și următoarele.

88

Extinderea procedurii de investigare privind WestLB

(89)  Decizia Comisiei din 17 decembrie 2009 referitoare la cazul N422/2009, Royal Bank of Scotland, JO C 119, 7.5.2010, p. 1.

89

Royal Bank of Scotland

(90)  A se vedea Decizia Comisiei din 20 septembrie 2011 referitoare la cazul C 29/2009, HSH, nepublicată încă, considerentul 189, și Decizia Comisiei din 22 februarie 2010 referitoare la cazul C17/2009, LBBW, JO L 188, 21.7.2010, considerentele 59 și următoarele.

90

HSH

LBBW

(91)  JO C 270, 25.10.2008, p. 8.

91

(92)  A se vedea punctele 43 - 50 din Comunicarea privind sectorul bancar. Pentru a facilita o astfel de retragere ordonată, ajutorul de lichidare poate fi considerat compatibil, atunci când, de exemplu, acesta este necesar pentru recapitalizarea temporară a unei structuri sau „bănci-punte” sau când satisface pretențiile anumitor clase de creditori, dacă acestea sunt justificate de motive de stabilitate financiară. Pentru exemple de astfel de ajutoare și condițiile în care acestea au fost considerate compatibile, a se vedea Decizia Comisiei din 1 octombrie 2008 referitoare la cazul NN 41/2008 UK, Ajutor de salvare în favoarea Bradford & Bingley, JO C 290, 13.11.2008, p. 2, și Decizia Comisiei din 5 noiembrie 2008 referitoare la cazul NN 39/2008 DK, Ajutor în caz de lichidare pentru Roskilde Bank, JO C 12, 17.1.2009, p. 3.

92

Ajutor de salvare în favoarea Bradford & Bingley

Ajutor în caz de lichidare pentru Roskilde Bank

(93)  A se vedea Decizia Comisiei din 1 octombrie 2008 referitoare la cazul NN 41/2008 UK, Ajutor de salvare în favoarea Bradford & Bingley, JO C 290, 13.11.2008, p. 2, și Decizia Comisiei din 6 iunie 2011 referitoare la cazul SA. 32634, Ajutor de salvare în favoarea Amagerbanken, nepublicată încă, considerentul 52.7.

93

Ajutor de salvare în favoarea Bradford & Bingley

Ajutor de salvare în favoarea Amagerbanken

(94)  A se vedea punctul 48 din Comunicarea privind sectorul bancar.

94

(95)  A se vedea punctul 46 din Comunicarea privind sectorul bancar.

95

(96)  A se vedea punctul 47 din Comunicarea privind sectorul bancar.

96

(97)  A se vedea Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2010 referitoare la cazul N 194/2009 UK, Ajutorul în caz de lichidare a Bradford & Bingley, JO C 143, 2.6.2010, p. 22, și Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2010 referitoare la cazul NN 19/2009 UK, Dunfermline Building Society, JO C 101, 20.4.2010, p. 8.

97

Ajutorul în caz de lichidare a Bradford & Bingley

Dunfermline Building Society

(98)  Această dispoziție este, de fapt, înlocuită cu punctul 49 din Comunicarea privind sectorul bancar în contextul unei proceduri de lichidare.

98

(99)  Pare puțin probabil ca rentabilitatea capitalului propriu (RoE) estimată pentru Verbundbank, variind între 2,2 % și 4,5 %, să fi fost suficientă pentru ca aceasta să își stabilească viabilitatea ca entitate autonomă. În deciziile recente, de regulă Comisia a considerat drept adecvat un interval al RoE de 8-10 %. A se vedea Decizia Comisiei din 18 iulie 2011 referitoare la cazul SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, nepublicată încă, considerentul 111; Decizia Comisiei din 29 septembrie 2010 referitoare la cazul C 32/09 (ex NN 50/09), Sparkasse KölnBonn, JO L 235, 10.9.2011, p. 1, considerentul 82; Decizia Comisiei din 23 iunie 2011 referitoare la cazul SA.32745 (2011/NN), Kommunalkredit Austria AG,
  JO C 239, 17.8.2011, p. 2, considerentul 80, și Decizia Comisiei din 23 mai 2011 referitoare la cazul SA.31154 (N 429/10), Banca Agricolă a Greciei,
  JO C 317, 29.10.2011, p. 5, considerentul 77.

99

Hypo Real Estate,

Sparkasse KölnBonn

Kommunalkredit Austria AG,

Banca Agricolă a Greciei,

(100)  Decizia Comisiei din 28 octombrie 2009 referitoare la cazul C 14/2008, Northern Rock, JO L 112, 5.5.2010, p. 57, considerentele 154–156.

100

Northern Rock

(101)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iunie 1999 referitoare la cazul 2005/536/EC, Seleco SpA,
  JO L 227, 7.9.2000, p. 24. Această absență a succesiunii economice este în special evidentă chiar prin scopul transferului, care nu era acela de a continua operarea părților „curățate” din WestLB, ci de a identifica o zonă de protecție pentru anumite pasive ale băncilor de economii și de a prelua o parte din sarcină pentru lichidarea unor părți din WestLB. Într-adevăr, obiectivul de afaceri al Verbundbank este de a se concentra asupra acelor produse care sunt relevante pentru cooperarea cu băncile de economii [în principal, credite pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri)], precum și produse simple pentru piața de capital) și diferă substanțial de obiectivul de afaceri actual al WestLB. În sfârșit, dacă Verbundbank este transferată la Helaba, nu există nicio identitate a acționarilor în afara asociațiilor băncilor de economii, care devin un acționar minoritar în cadrul Helaba, în schimbul capitalului investit.

101

Seleco SpA,

(102)  Decizia Comisiei din 28 octombrie 2009 referitoare la cazul C 14/2008, Northern Rock,
  JO L 112, 5.5.2010, p. 38.

102

Northern Rock,

(103)  Decizia Comisiei din 18 iulie 2011 referitoare la cazul SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, nepublicată încă.

103

Hypo Real Estate,

---

ANEXĂ

| 1. | Denumirea societății: Germania își asumă angajamentul ca WestLB AG, Verbundbank, banca SPM și orice societate (succesoare) a grupului WestLB să nu mai utilizeze denumirea „WestLB” după data de 30 iunie 2012, cu excepția cazului în care obstacole tehnice vor întârzia schimbarea denumirii cu până la trei luni. Această excepție se aplică și în cazul oricărei utilizări a cuvântului „WestLB” în cadrul unei alte denumiri. |
| --- | --- |

1.

Denumirea societății: Germania își asumă angajamentul ca WestLB AG, Verbundbank, banca SPM și orice societate (succesoare) a grupului WestLB să nu mai utilizeze denumirea „WestLB” după data de 30 iunie 2012, cu excepția cazului în care obstacole tehnice vor întârzia schimbarea denumirii cu până la trei luni. Această excepție se aplică și în cazul oricărei utilizări a cuvântului „WestLB” în cadrul unei alte denumiri.

| 2. | În ceea ce privește Verbundbank, Germania își asumă următoarele angajamente:






  a) | Nu se va adopta o soluție autonomă pentru Verbundbank. |
| --- | --- | --- |

2.

În ceea ce privește Verbundbank, Germania își asumă următoarele angajamente:

a)

Nu se va adopta o soluție autonomă pentru Verbundbank.

| b) | Astfel cum se prevede la secțiunea II.2 a acordului-cadru din 23 iunie 2011 (respectiv, Eckpunktevereinbarung), responsabilitatea pentru Verbundbank va fi transferată de la WestLB asociațiilor băncilor de economii și grupului de finanțare al băncilor de economii până cel mai târziu la 30 iunie 2012. Limitarea activităților comerciale și a sferei de aplicare descrise în planul de restructurare notificat la 30 iunie 2011 se va aplica pe întreaga perioadă de restructurare, respectiv, până la 31 decembrie 2016. Acest angajament va înceta dacă se va găsi o soluție ulterioară, cum ar fi vânzarea Verbundbank sau integrarea acesteia într-o altă bancă (la nivel de land) [în special în cazul menționat la punctul 2c)]. |
| --- | --- |

b)

Astfel cum se prevede la secțiunea II.2 a acordului-cadru din 23 iunie 2011 (respectiv, Eckpunktevereinbarung), responsabilitatea pentru Verbundbank va fi transferată de la WestLB asociațiilor băncilor de economii și grupului de finanțare al băncilor de economii până cel mai târziu la 30 iunie 2012. Limitarea activităților comerciale și a sferei de aplicare descrise în planul de restructurare notificat la 30 iunie 2011 se va aplica pe întreaga perioadă de restructurare, respectiv, până la 31 decembrie 2016. Acest angajament va înceta dacă se va găsi o soluție ulterioară, cum ar fi vânzarea Verbundbank sau integrarea acesteia într-o altă bancă (la nivel de land) [în special în cazul menționat la punctul 2c)].

| c) | Sub rezerva obținerii unui rezultat pozitiv al evaluării preliminare, Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) intenționează să își exprime disponibilitatea în calitate de „partener de andocare” pentru Verbundbank. |
| --- | --- |

c)

Sub rezerva obținerii unui rezultat pozitiv al evaluării preliminare, Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) intenționează să își exprime disponibilitatea în calitate de „partener de andocare” pentru Verbundbank.

| d) | Toate părțile vor pune în aplicare, întocmai și la timp, angajamentele asumate prin acordul-cadru, astfel încât să asigure suficientă siguranță tranzacțională, în special în ceea ce privește obiectul tranzacției și „valoarea zero a societății”, iar transferul Verbundbank va avea loc până cel mai târziu la 30 iunie 2012 (1). |
| --- | --- |

d)

Toate părțile vor pune în aplicare, întocmai și la timp, angajamentele asumate prin acordul-cadru, astfel încât să asigure suficientă siguranță tranzacțională, în special în ceea ce privește obiectul tranzacției și „valoarea zero a societății”, iar transferul Verbundbank va avea loc până cel mai târziu la 30 iunie 2012 (1).

| e) | Valoarea societății va fi stabilită în timp util de către auditor și toate părțile vor respecta rezultatul pe baza acordului-cadru din 23 iunie 2011. |
| --- | --- |

e)

Valoarea societății va fi stabilită în timp util de către auditor și toate părțile vor respecta rezultatul pe baza acordului-cadru din 23 iunie 2011.

| f) | Pe viitor, landul NRW nu va deține nicio poziție de proprietate și nu va achiziționa acțiuni în cadrul Verbundbank sau nu va oferi sprijin financiar în alt mod acesteia. În acest sens, niciun transfer al funcției de centru de virament (Girozentralfunktion) efectuat de către landul NRW nu va fi considerat drept sprijin. |
| --- | --- |

f)

Pe viitor, landul NRW nu va deține nicio poziție de proprietate și nu va achiziționa acțiuni în cadrul Verbundbank sau nu va oferi sprijin financiar în alt mod acesteia. În acest sens, niciun transfer al funcției de centru de virament (Girozentralfunktion) efectuat de către landul NRW nu va fi considerat drept sprijin.

Angajamentele de mai sus vor face în continuare obiectul condițiilor și cerințelor de eficacitate prevăzute la secțiunea VIII a acordului-cadru din 23 iunie 2011.

| 3. | În ceea ce privește banca SPM (succesoarea redenumită a WestLB), Germania își asumă următoarele angajament:






  a) | Restructurarea va fi monitorizată pe toată durata sa, până la finele anului 2016, cu ajutorul unui mandatar însărcinat cu monitorizarea, iar punerea în aplicare va face obiectul unor rapoarte trimestriale. Va exista un acord separat încheiat între guvernul federal, landul NRW, WestLB și Comisie pentru numirea și specificarea atribuțiilor mandatarului însărcinat cu monitorizarea începând cu 30 iunie 2012. |
| --- | --- | --- |

3.

În ceea ce privește banca SPM (succesoarea redenumită a WestLB), Germania își asumă următoarele angajament:

a)

Restructurarea va fi monitorizată pe toată durata sa, până la finele anului 2016, cu ajutorul unui mandatar însărcinat cu monitorizarea, iar punerea în aplicare va face obiectul unor rapoarte trimestriale. Va exista un acord separat încheiat între guvernul federal, landul NRW, WestLB și Comisie pentru numirea și specificarea atribuțiilor mandatarului însărcinat cu monitorizarea începând cu 30 iunie 2012.

| b) | Banca SPM se va concentra exclusiv asupra gestionării activelor, nu va mai funcționa ca bancă universală și va efectua tranzacții bancare numai în cadrul activităților sale de gestionare a activelor.
  În acest context, gestionarea activelor înseamnă că banca SPM poate oferi următoarele servicii:






  i. | administrarea generală/controlul general al portofoliilor, inclusiv gestionarea soluțiilor pentru gestionarea creditele neperformante, lichidare și vânzare, analiza riscului de credit, procesarea și supravegherea riscului de credit; |
| --- | --- | --- |

b)

Banca SPM se va concentra exclusiv asupra gestionării activelor, nu va mai funcționa ca bancă universală și va efectua tranzacții bancare numai în cadrul activităților sale de gestionare a activelor.

În acest context, gestionarea activelor înseamnă că banca SPM poate oferi următoarele servicii:

i.

administrarea generală/controlul general al portofoliilor, inclusiv gestionarea soluțiilor pentru gestionarea creditele neperformante, lichidare și vânzare, analiza riscului de credit, procesarea și supravegherea riscului de credit;

| ii. | controlul riscului de credit, raportare în scopuri de reglementare, risc operațional, gestionarea riscurilor de piață; |
| --- | --- |

ii.

controlul riscului de credit, raportare în scopuri de reglementare, risc operațional, gestionarea riscurilor de piață;

| iii. | administrarea creditelor, gestionarea și supravegherea titlurilor de valoare, întreținerea și administrarea generală a bazelor de date de titluri de valoare; |
| --- | --- |

iii.

administrarea creditelor, gestionarea și supravegherea titlurilor de valoare, întreținerea și administrarea generală a bazelor de date de titluri de valoare;

| iv. | asistență administrativă (operațiuni la nivel de grup), inclusiv gestionarea garanțiilor; |
| --- | --- |

iv.

asistență administrativă (operațiuni la nivel de grup), inclusiv gestionarea garanțiilor;

| v. | finanțare, acoperirea riscurilor, gestionarea numerarului; |
| --- | --- |

v.

finanțare, acoperirea riscurilor, gestionarea numerarului;

| vi. | raportare financiară, control financiar; |
| --- | --- |

vi.

raportare financiară, control financiar;

| vii. | funcții de centru corporativ, de exemplu, atribuții juridice, de conformitate, de prevenire a spălării banilor, de administrare a participațiilor, de păstrare în siguranță a documentelor relevante, de auditare, de gestionare a proiectelor; |
| --- | --- |

vii.

funcții de centru corporativ, de exemplu, atribuții juridice, de conformitate, de prevenire a spălării banilor, de administrare a participațiilor, de păstrare în siguranță a documentelor relevante, de auditare, de gestionare a proiectelor;

| viii. | gestionarea rezervei de obligațiuni în cazul în care nu se găsește niciun cumpărător pentru transferul planificat al operațiunilor cu obligațiuni de la WestLB la Verbundbank/WestImmo; |
| --- | --- |

viii.

gestionarea rezervei de obligațiuni în cazul în care nu se găsește niciun cumpărător pentru transferul planificat al operațiunilor cu obligațiuni de la WestLB la Verbundbank/WestImmo;

| ix. | servicii IT în contextul activităților de mai sus și în cadrul furnizării platformei operaționale; |
| --- | --- |

ix.

servicii IT în contextul activităților de mai sus și în cadrul furnizării platformei operaționale;

| x. | activități similare de gestionare a activelor nemenționate în mod expres. |
| --- | --- |

x.

activități similare de gestionare a activelor nemenționate în mod expres.

Activitățile comerciale ale băncii SPM nu includ, în special, tranzacționările în nume propriu, emisiunea de certificate de orice tip sau alte activități de subscriere, finanțarea de proiecte și tranzacții comerciale, finanțările pe bază de active, activitățile de securitizare și credite sindicalizate și operațiunile bancare internaționale pentru întreprinderi. În cadrul strategiei sale de lichidare, prima instituție de lichidare (EAA) poate extinde, vinde sau securitiza activele care i-au fost transferate în mod sintetic. În astfel de cazuri, banca SPM va acționa exclusiv în numele și sub autoritatea EAA.

| c) | Pentru activitățile comerciale ale băncii SPM, pe baza informațiilor disponibile în prezent, numai următoarele autorizări parțiale vor fi necesare în temeiul Legii privind sectorul bancar (KWG):






  i. | acceptarea ca depozite a fondurilor aparținând altor părți sau a altor fonduri rambursabile primite din partea publicului [articolul 1 alineatul (1) punctul (1) din KWG)] (2); |
| --- | --- | --- |

c)

Pentru activitățile comerciale ale băncii SPM, pe baza informațiilor disponibile în prezent, numai următoarele autorizări parțiale vor fi necesare în temeiul Legii privind sectorul bancar (KWG):

i.

acceptarea ca depozite a fondurilor aparținând altor părți sau a altor fonduri rambursabile primite din partea publicului [articolul 1 alineatul (1) punctul (1) din KWG)] (2);

| ii. | operațiunile menționate în a doua teză de la articolul 1 alineatul (1) din Legea Pfandbrief [articolul 1 alineatul (1) punctul (1a) din KWG]; |
| --- | --- |

ii.

operațiunile menționate în a doua teză de la articolul 1 alineatul (1) din Legea Pfandbrief [articolul 1 alineatul (1) punctul (1a) din KWG];

| iii. | acordarea de împrumuturi în bani și de credite de acceptare [operațiuni de creditare; articolul 1 alineatul (1) punctul (2) din KWG] (3); |
| --- | --- |

iii.

acordarea de împrumuturi în bani și de credite de acceptare [operațiuni de creditare; articolul 1 alineatul (1) punctul (2) din KWG] (3);

| iv. | cumpărarea și vânzarea de instrumente financiare în numele instituției de credit, în contul altor părți [articolul 1 alineatul (1) punctul (4) din KWG]; |
| --- | --- |

iv.

cumpărarea și vânzarea de instrumente financiare în numele instituției de credit, în contul altor părți [articolul 1 alineatul (1) punctul (4) din KWG];

| v. | păstrarea în siguranță și administrarea titlurilor de valoare în contul altor părți [articolul 1 alineatul (1) punctul (5) din KWG]; |
| --- | --- |

v.

păstrarea în siguranță și administrarea titlurilor de valoare în contul altor părți [articolul 1 alineatul (1) punctul (5) din KWG];

| vi. | asumarea de garanții și alte asigurări în numele altor părți [articolul 1 alineatul (1) punctul (8) din KWG]; |
| --- | --- |

vi.

asumarea de garanții și alte asigurări în numele altor părți [articolul 1 alineatul (1) punctul (8) din KWG];

| vii. | efectuarea de plăți fără numerar și operațiuni de compensare [articolul 1 alineatul (1) punctul (9) din KWG]; |
| --- | --- |

vii.

efectuarea de plăți fără numerar și operațiuni de compensare [articolul 1 alineatul (1) punctul (9) din KWG];

| viii. | activitățile unei contrapartide centrale, în sensul alineatului 31 [articolul 1 alineatul (1) punctul (12) din KWG]. |
| --- | --- |

viii.

activitățile unei contrapartide centrale, în sensul alineatului 31 [articolul 1 alineatul (1) punctul (12) din KWG].

Comisia va fi imediat informată dacă, în conformitate cu KWG, sunt necesare și alte autorizări parțiale obligatorii.

Cât mai curând posibil, dar cel mai târziu până la 31 decembrie 2012, autorizările parțiale pentru licența bancară universală actuală care nu mai sunt necesare vor fi returnate sau actuala licență bancară va fi transformată într-o licență bancară limitată în mod corespunzător (4).

Necesitatea licențelor bancare pentru operațiunile externe și pentru filialele WestLB AG trebuie analizată în continuare în raport cu subproiectul 3 privind „vânzarea subzonelor” și mijloacele finale de transfer final către EAA al portofoliilor nevândute.

| d) | În ceea ce privește operațiunile desfășurate cu terțe părți: landul NRW va transforma WestLB într-o bancă de servicii și de administrare a portofoliilor („banca SPM”) pentru portofoliile bancare, care poate să includă mai multe societăți. În plus, administrarea portofoliilor terțelor părți poate fi separată într-o societate de servicii și vândută. Efectivele de personal ale WestLB vor fi reduse de la 4 400, cât numără în prezent, la maxim 1 000 în societatea de servicii, până la 31 octombrie 2016.
  Pentru facilitarea vânzării ulterioare, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2014, banca SPM poate prelua, de asemenea, serviciile legate de portofoliile terțelor părți (și anume operațiuni cu terțe părți în afara portofoliilor WestLB) într-o proporție de până la [40-60 %] din veniturile brute ale băncii SPM. În acest caz, activitatea de servicii trebuie separată, până la 31 decembrie 2014, într-o filială a băncii SPM, care va primi o licență bancară strictă numai în măsura necesară pentru serviciile de administrare și care trebuie vândută în întregime până la 31 decembrie 2016. Filiala respectivă a băncii SPM, și anume societatea de servicii, poate asigura, de asemenea, servicii de administrare pentru portofoliile EAA, Verbundbank și alte portofolii WestLB.
  Vânzarea societății de servicii trebuie notificată în prealabil Comisiei și necesită aprobarea acesteia. Dacă vânzarea nu va fi posibilă până la 31 decembrie 2016, societatea de servicii va fi lichidată treptat. În acest caz, aceasta va înceta imediat să mai încheie noi contracte de servicii cu terțe părți și își va îndeplini exclusiv angajamentele contractuale rămase. Activitatea societății de servicii nu poate fi transferată înapoi la banca SPM sau la alte filiale sau sedii ale băncii SPM. În eventualitatea lichidării societății de servicii, clienții care au încheiat un contract de servicii cu societatea de servicii înainte de 31 decembrie 2016 pot prelua personalul și infrastructura acestei societăți.
  Contractele de servicii ale societății de servicii a căror valabilitate se prelungește după data de 31 decembrie 2017 sunt permise cu condiția ca acestea să conțină o clauză care să acorde clientului un drept de reziliere, cu efect la data de 31 decembrie 2017 cel mai târziu, dacă furnizorul (societatea de servicii) nu a furnizat un serviciu adecvat sau nu a fost capabil să demonstreze capacitatea necesară pe perioada rămasă a contractului. În cazul în care vânzarea planificată nu se realizează, societatea de servicii nu va deține capacitatea necesară pe perioada rămasă a contractului. Dacă privatizarea eșuează, autoritățile germane vor asigura, începând cu 31 decembrie 2017, fie încetarea activităților societății de servicii, fie lichidarea tuturor acțiunilor, de exemplu, prin intermediul unui transfer. |
| --- | --- |

d)

În ceea ce privește operațiunile desfășurate cu terțe părți: landul NRW va transforma WestLB într-o bancă de servicii și de administrare a portofoliilor („banca SPM”) pentru portofoliile bancare, care poate să includă mai multe societăți. În plus, administrarea portofoliilor terțelor părți poate fi separată într-o societate de servicii și vândută. Efectivele de personal ale WestLB vor fi reduse de la 4 400, cât numără în prezent, la maxim 1 000 în societatea de servicii, până la 31 octombrie 2016.

Pentru facilitarea vânzării ulterioare, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2014, banca SPM poate prelua, de asemenea, serviciile legate de portofoliile terțelor părți (și anume operațiuni cu terțe părți în afara portofoliilor WestLB) într-o proporție de până la [40-60 %] din veniturile brute ale băncii SPM. În acest caz, activitatea de servicii trebuie separată, până la 31 decembrie 2014, într-o filială a băncii SPM, care va primi o licență bancară strictă numai în măsura necesară pentru serviciile de administrare și care trebuie vândută în întregime până la 31 decembrie 2016. Filiala respectivă a băncii SPM, și anume societatea de servicii, poate asigura, de asemenea, servicii de administrare pentru portofoliile EAA, Verbundbank și alte portofolii WestLB.

Vânzarea societății de servicii trebuie notificată în prealabil Comisiei și necesită aprobarea acesteia. Dacă vânzarea nu va fi posibilă până la 31 decembrie 2016, societatea de servicii va fi lichidată treptat. În acest caz, aceasta va înceta imediat să mai încheie noi contracte de servicii cu terțe părți și își va îndeplini exclusiv angajamentele contractuale rămase. Activitatea societății de servicii nu poate fi transferată înapoi la banca SPM sau la alte filiale sau sedii ale băncii SPM. În eventualitatea lichidării societății de servicii, clienții care au încheiat un contract de servicii cu societatea de servicii înainte de 31 decembrie 2016 pot prelua personalul și infrastructura acestei societăți.

Contractele de servicii ale societății de servicii a căror valabilitate se prelungește după data de 31 decembrie 2017 sunt permise cu condiția ca acestea să conțină o clauză care să acorde clientului un drept de reziliere, cu efect la data de 31 decembrie 2017 cel mai târziu, dacă furnizorul (societatea de servicii) nu a furnizat un serviciu adecvat sau nu a fost capabil să demonstreze capacitatea necesară pe perioada rămasă a contractului. În cazul în care vânzarea planificată nu se realizează, societatea de servicii nu va deține capacitatea necesară pe perioada rămasă a contractului. Dacă privatizarea eșuează, autoritățile germane vor asigura, începând cu 31 decembrie 2017, fie încetarea activităților societății de servicii, fie lichidarea tuturor acțiunilor, de exemplu, prin intermediul unui transfer.

| e) | Banca SPM/filialele acesteia își vor oferi serviciile, inclusiv terțelor părți, numai la prețuri de piață. Structura prețurilor practicate de societatea de servicii trebuie să acopere și cheltuielile generale (repartizarea integrală a cheltuielilor). Cheltuielile de regie vor fi alocate contractelor individuale, în conformitate cu scenariul aferent societății de servicii trimis Comisiei la 21 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

e)

Banca SPM/filialele acesteia își vor oferi serviciile, inclusiv terțelor părți, numai la prețuri de piață. Structura prețurilor practicate de societatea de servicii trebuie să acopere și cheltuielile generale (repartizarea integrală a cheltuielilor). Cheltuielile de regie vor fi alocate contractelor individuale, în conformitate cu scenariul aferent societății de servicii trimis Comisiei la 21 noiembrie 2011.

| f) | Holdingul SPM/societatea de exploatare SPM își va închide operațiunile din străinătate cât mai curând posibil, însă cel mai târziu până la 31 decembrie 2016, cu excepția cazului în care cerințele de reglementare prevăd obligativitatea menținerii unei operațiuni și după data de 31 decembrie 2016. Trebuie să se obțină fără întârziere acordul Comisiei privind menținerea unui sediu. Comisia poate solicita o formă adecvată de dovadă, de exemplu, un aviz juridic, care să demonstreze că cerințele de reglementare impun acest lucru. Indiferent de aceasta, pentru a-și îndeplini funcția de gestionare a activelor, societatea de servicii va fi reprezentată la New York, la Londra și în Asia, pentru a putea beneficia de expertiza locală, a putea acoperi diferențele de fus orar, a reduce riscurile operaționale și a face față concurenței. |
| --- | --- |

f)

Holdingul SPM/societatea de exploatare SPM își va închide operațiunile din străinătate cât mai curând posibil, însă cel mai târziu până la 31 decembrie 2016, cu excepția cazului în care cerințele de reglementare prevăd obligativitatea menținerii unei operațiuni și după data de 31 decembrie 2016. Trebuie să se obțină fără întârziere acordul Comisiei privind menținerea unui sediu. Comisia poate solicita o formă adecvată de dovadă, de exemplu, un aviz juridic, care să demonstreze că cerințele de reglementare impun acest lucru. Indiferent de aceasta, pentru a-și îndeplini funcția de gestionare a activelor, societatea de servicii va fi reprezentată la New York, la Londra și în Asia, pentru a putea beneficia de expertiza locală, a putea acoperi diferențele de fus orar, a reduce riscurile operaționale și a face față concurenței.

| g) | Restricțiile menționate privind societatea de servicii nu se vor mai aplica în cazul vânzării integrale a acesteia. |
| --- | --- |

g)

Restricțiile menționate privind societatea de servicii nu se vor mai aplica în cazul vânzării integrale a acesteia.

| 4. | În ceea ce privește furnizarea de servicii primei instituții de lichidare, Germania se angajează ca orice extindere a sferei contractului de servicii sau prelungire a acestuia până la 31 decembrie 2016 să respecte principiile prevăzute la punctul 3e), ca ulterior contractul să facă obiectul unei licitații corecte și ca drepturile de reziliere menționate la punctul 3d) de mai sus să fie prevăzute în contract. |
| --- | --- |

4.

În ceea ce privește furnizarea de servicii primei instituții de lichidare, Germania se angajează ca orice extindere a sferei contractului de servicii sau prelungire a acestuia până la 31 decembrie 2016 să respecte principiile prevăzute la punctul 3e), ca ulterior contractul să facă obiectul unei licitații corecte și ca drepturile de reziliere menționate la punctul 3d) de mai sus să fie prevăzute în contract.

---

(1)  Înțelegerea generală a părților este aceea că portfoliile care urmează să fie transferate la Verbundbank și EAA vor fi incluse în situația financiară semestrială a WestLB pentru anul 2012 și transferate abia imediat după aceea.

(2)  Germania precizează că această autorizare parțială este necesară numai în ceea ce privește accesul BCE și lichidarea activităților existente. Prin urmare, din acest motiv, nu se vor efectua operațiuni active și nu va exista o prezență concurențială pe piață.

(3)  Germania precizează că această autorizare parțială este necesară numai în ceea ce privește pozițiile de credit transferate în mod sintetic către EAA, în care banca SPM este în mod legal parte la contractul de credit. Prin urmare, din acest motiv, nu se vor efectua operațiuni active și nu va exista o prezență concurențială pe piață.

(4)  La cerere, Comisia poate aproba un mecanism mai extins.

---

| 1.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 148/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 148/33

---

DECIZIA COMISIEI

din 7 martie 2012

privind ajutorul de stat nr. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

[notificat cu numărul C(2012) 1369]

(Numai versiunea în limba română este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/246/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) și în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere decizia prin care Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la ajutorul C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin (demers denumit în continuare „notificarea”) în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare „Oltchim” sau „societatea”): (i) conversia datoriei față de autoritățile publice, care se ridică la 538 de milioane RON (aproximativ 128 de milioane EUR (3)), în acțiuni și (ii) o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului din rațiuni de securitate juridică, susținând că ele nu au implicat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin (demers denumit în continuare „notificarea”) în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare „Oltchim” sau „societatea”): (i) conversia datoriei față de autoritățile publice, care se ridică la 538 de milioane RON (aproximativ 128 de milioane EUR (3)), în acțiuni și (ii) o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului din rațiuni de securitate juridică, susținând că ele nu au implicat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (2) | Anterior acestei notificări, la 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare „PCC”), o societate cu sediul la Duisburg, Germania, care deține în prezent un pachet minoritar de acțiuni de 18,31 % la Oltchim, a depus o plângere oficială potrivit căreia conversia planificată a datoriei în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(2)

Anterior acestei notificări, la 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare „PCC”), o societate cu sediul la Duisburg, Germania, care deține în prezent un pachet minoritar de acțiuni de 18,31 % la Oltchim, a depus o plângere oficială potrivit căreia conversia planificată a datoriei în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (3) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamanta și a organizat mai multe întâlniri cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantei, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(3)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamanta și a organizat mai multe întâlniri cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantei, de cealaltă parte.

| (4) | La 15 septembrie 2009, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la măsurile notificate (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). România a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii în data de 3 noiembrie 2009. |
| --- | --- |

(4)

La 15 septembrie 2009, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la măsurile notificate (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). România a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii în data de 3 noiembrie 2009.

| (5) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 29 decembrie 2009 (4). Prin scrisorile din 21 decembrie 2009, Comisia a invitat opt societăți potențial interesate de procedură, în calitate de concurenți ai Oltchim, să formuleze observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(5)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 29 decembrie 2009 (4). Prin scrisorile din 21 decembrie 2009, Comisia a invitat opt societăți potențial interesate de procedură, în calitate de concurenți ai Oltchim, să formuleze observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (6) | Comisia a primit observații de la cinci părți terțe: prin scrisoarea din 26 ianuarie 2010, de la Vestolit GmbH & Co. KG (denumită în continuare „Vestolit”), prin scrisoarea din 26 ianuarie 2010, de la Ineos ChlorVinyls (denumită în continuare „Ineos”), prin scrisorile din 27 ianuarie și 28 ianuarie 2010, de la două societăți care au solicitat să nu le fie divulgată identitatea (denumite în continuare „părțile anonime I și II”) și prin scrisoarea din 29 ianuarie 2010, de la domnul Virgil Bestea, persoană privată. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a primit observații de la cinci părți terțe: prin scrisoarea din 26 ianuarie 2010, de la Vestolit GmbH & Co. KG (denumită în continuare „Vestolit”), prin scrisoarea din 26 ianuarie 2010, de la Ineos ChlorVinyls (denumită în continuare „Ineos”), prin scrisorile din 27 ianuarie și 28 ianuarie 2010, de la două societăți care au solicitat să nu le fie divulgată identitatea (denumite în continuare „părțile anonime I și II”) și prin scrisoarea din 29 ianuarie 2010, de la domnul Virgil Bestea, persoană privată.

| (7) | Aceste observații au fost comunicate României prin scrisoarea din 2 martie 2010. România a răspuns la observațiile părților terțe menționate mai sus prin scrisoarea din 8 aprilie 2010. |
| --- | --- |

(7)

Aceste observații au fost comunicate României prin scrisoarea din 2 martie 2010. România a răspuns la observațiile părților terțe menționate mai sus prin scrisoarea din 8 aprilie 2010.

| (8) | O a șasea parte terță, Firebird Management LLC (denumită în continuare „Firebird) – un fond de investiții care deținea la data respectivă 1,328 % din acțiunile Oltchim – a transmis informații și observații prin scrisorile din 27 mai 2010 și 8 iulie 2010. Observațiile Firebird au fost comunicate României prin scrisorile din 25 iunie 2010 și, respectiv, 27 iulie 2010. |
| --- | --- |

(8)

O a șasea parte terță, Firebird Management LLC (denumită în continuare „Firebird) – un fond de investiții care deținea la data respectivă 1,328 % din acțiunile Oltchim – a transmis informații și observații prin scrisorile din 27 mai 2010 și 8 iulie 2010. Observațiile Firebird au fost comunicate României prin scrisorile din 25 iunie 2010 și, respectiv, 27 iulie 2010.

| (9) | PCC, reclamanta, a prezentat informații cu privire la acest caz prin scrisorile din 6 mai 2010, 18 mai 2010, 19 mai 2010, 28 mai 2010, 13 iunie 2010, 18 iunie 2010, 22 iulie 2010, 6 august 2010, 2 septembrie 2010, 18 octombrie 2010, 9 aprilie 2011 și 14 aprilie 2011. În afara acestor scrisori, PCC a trimis numeroase materiale conținând informații legate de caz, care cuprindeau în principal diverse articole în presă și alte informații, în majoritate publice. |
| --- | --- |

(9)

PCC, reclamanta, a prezentat informații cu privire la acest caz prin scrisorile din 6 mai 2010, 18 mai 2010, 19 mai 2010, 28 mai 2010, 13 iunie 2010, 18 iunie 2010, 22 iulie 2010, 6 august 2010, 2 septembrie 2010, 18 octombrie 2010, 9 aprilie 2011 și 14 aprilie 2011. În afara acestor scrisori, PCC a trimis numeroase materiale conținând informații legate de caz, care cuprindeau în principal diverse articole în presă și alte informații, în majoritate publice.

| (10) | În plus, părțile anonime I și II (care au transmis de asemenea observații privind decizia de inițiere a procedurii și care au solicitat păstrarea confidențialității în ceea ce privește identitatea lor), au transmis informații suplimentare la 21 septembrie 2010, 22 februarie 2011, 28 februarie 2011, 26 iulie 2011 și 28 octombrie 2011. |
| --- | --- |

(10)

În plus, părțile anonime I și II (care au transmis de asemenea observații privind decizia de inițiere a procedurii și care au solicitat păstrarea confidențialității în ceea ce privește identitatea lor), au transmis informații suplimentare la 21 septembrie 2010, 22 februarie 2011, 28 februarie 2011, 26 iulie 2011 și 28 octombrie 2011.

| (11) | Comisia a transmis observațiile menționate anterior la considerentele (9) și (10) autorităților române atunci când acestea au conținut informații și argumente noi și când au fost relevante pentru procedura în cauză, prin scrisorile din 25 iunie 2010, 2 august 2010, 9 septembrie 2010, 22 septembrie 2010, 20 octombrie 2010 și 23 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a transmis observațiile menționate anterior la considerentele (9) și (10) autorităților române atunci când acestea au conținut informații și argumente noi și când au fost relevante pentru procedura în cauză, prin scrisorile din 25 iunie 2010, 2 august 2010, 9 septembrie 2010, 22 septembrie 2010, 20 octombrie 2010 și 23 noiembrie 2011.

| (12) | România a răspuns la observațiile suplimentare primite prin scrisorile din 30 iulie 2010, 2 septembrie 2010, 12 octombrie 2010, 26 octombrie 2010, 23 noiembrie 2010 și 7 decembrie 2011. Aceasta a transmis, de asemenea, informații suplimentare referitoare la caz prin scrisorile din 29 martie 2011, 14 aprilie 2011, 27 iulie 2011, 9 septembrie 2011 și 21 septembrie 2011. |
| --- | --- |

(12)

România a răspuns la observațiile suplimentare primite prin scrisorile din 30 iulie 2010, 2 septembrie 2010, 12 octombrie 2010, 26 octombrie 2010, 23 noiembrie 2010 și 7 decembrie 2011. Aceasta a transmis, de asemenea, informații suplimentare referitoare la caz prin scrisorile din 29 martie 2011, 14 aprilie 2011, 27 iulie 2011, 9 septembrie 2011 și 21 septembrie 2011.

| (13) | În urma deciziei de inițiere a procedurii, au avut loc, la Bruxelles, mai multe reuniuni între serviciile Comisiei și autoritățile române: la 30 iunie 2010, 15 iulie 2010, 19 mai 2011 și 12 septembrie 2011. De asemenea, serviciile Comisiei s-au întâlnit de mai multe ori cu reprezentanții reclamantei PCC. |
| --- | --- |

(13)

În urma deciziei de inițiere a procedurii, au avut loc, la Bruxelles, mai multe reuniuni între serviciile Comisiei și autoritățile române: la 30 iunie 2010, 15 iulie 2010, 19 mai 2011 și 12 septembrie 2011. De asemenea, serviciile Comisiei s-au întâlnit de mai multe ori cu reprezentanții reclamantei PCC.

| (14) | Prin scrisoarea din 22 iunie 2011, autoritățile române și-au retras notificarea din 17 iulie 2009 cu privire la garanția de stat pentru împrumutul de 424 de milioane EUR. De asemenea, autoritățile române au informat Comisia că își mențin notificarea privind conversia datoriei în acțiuni. |
| --- | --- |

(14)

Prin scrisoarea din 22 iunie 2011, autoritățile române și-au retras notificarea din 17 iulie 2009 cu privire la garanția de stat pentru împrumutul de 424 de milioane EUR. De asemenea, autoritățile române au informat Comisia că își mențin notificarea privind conversia datoriei în acțiuni.

| (15) | La 10 august 2011, guvernul român a aprobat un memorandum prin care reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, ai AVAS (5) și ai Oltchim erau mandatați să încheie o convenție de drept privat între AVAS și Oltchim prin care societatea să recunoască dobânzile aferente datoriei publice acumulate începând cu 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(15)

La 10 august 2011, guvernul român a aprobat un memorandum prin care reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, ai AVAS (5) și ai Oltchim erau mandatați să încheie o convenție de drept privat între AVAS și Oltchim prin care societatea să recunoască dobânzile aferente datoriei publice acumulate începând cu 1 ianuarie 2007.

| (16) | Prin scrisoarea din 9 septembrie 2011, autoritățile române au comunicat că Oltchim și AVAS intenționau să încheie convenția de drept privat menționată anterior și că AVAS urma să convertească, de asemenea, dobânzile acumulate astfel în acțiuni, împreună cu principalul datoriei. |
| --- | --- |

(16)

Prin scrisoarea din 9 septembrie 2011, autoritățile române au comunicat că Oltchim și AVAS intenționau să încheie convenția de drept privat menționată anterior și că AVAS urma să convertească, de asemenea, dobânzile acumulate astfel în acțiuni, împreună cu principalul datoriei.

| (17) | Prin scrisoarea din 21 octombrie 2011, primul-ministru al României, Emil Boc, a transmis angajamentul ferm al guvernului român de a privatiza integral Oltchim, inclusiv întregul pachet de acțiuni revenind autorităților publice după conversia datoriei. Anunțul privatizării urmează a fi făcut la sfârșitul lunii martie 2012, iar privatizarea va fi încheiată până la sfârșitul lunii mai 2012. Prin scrisoarea din 16 februarie 2012, Mihai-Răzvan Ungureanu, noul prim-ministru al României, a reafirmat aceste angajamente. |
| --- | --- |

(17)

Prin scrisoarea din 21 octombrie 2011, primul-ministru al României, Emil Boc, a transmis angajamentul ferm al guvernului român de a privatiza integral Oltchim, inclusiv întregul pachet de acțiuni revenind autorităților publice după conversia datoriei. Anunțul privatizării urmează a fi făcut la sfârșitul lunii martie 2012, iar privatizarea va fi încheiată până la sfârșitul lunii mai 2012. Prin scrisoarea din 16 februarie 2012, Mihai-Răzvan Ungureanu, noul prim-ministru al României, a reafirmat aceste angajamente.

| (18) | România a prezentat observații și informații suplimentare prin scrisorile din 12 octombrie 2011 și 23 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(18)

România a prezentat observații și informații suplimentare prin scrisorile din 12 octombrie 2011 și 23 decembrie 2011.

| (19) | Din scrisorile menționate în considerentele (17) și (18) rezultă că România a modificat notificarea măsurii 1. Potrivit acestei modificări, conversia datoriei față de autoritățile publice, care se ridică la 538 de milioane RON, va fi urmată de privatizarea acțiunilor la Oltchim care rezultă, iar conversia trebuie să fie evaluată avându-se în vedere privatizarea ulterioară. |
| --- | --- |

(19)

Din scrisorile menționate în considerentele (17) și (18) rezultă că România a modificat notificarea măsurii 1. Potrivit acestei modificări, conversia datoriei față de autoritățile publice, care se ridică la 538 de milioane RON, va fi urmată de privatizarea acțiunilor la Oltchim care rezultă, iar conversia trebuie să fie evaluată avându-se în vedere privatizarea ulterioară.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (20) | Oltchim este un producător român important de produse petrochimice cum ar fi PVC, sodă caustică, clor, DOF și polioli polieteri. Principalul produs al societății este PVC-ul (în prezent aproximativ 37,5 % din producția totală), cu o cotă de piață la nivelul Uniunii de 2,1 % în 2008 (6). Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(20)

Oltchim este un producător român important de produse petrochimice cum ar fi PVC, sodă caustică, clor, DOF și polioli polieteri. Principalul produs al societății este PVC-ul (în prezent aproximativ 37,5 % din producția totală), cu o cotă de piață la nivelul Uniunii de 2,1 % în 2008 (6). Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (21) | Oltchim este principalul angajator industrial în Vâlcea, o regiune din România care beneficiază de asistență în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. La 15 octombrie 2011, numărul angajaților se ridica la 3 470 de persoane (7). Din cauza situației financiare dificile cu care se confruntă în prezent, societatea a trimis în șomaj tehnic 1 000 de angajați în luna decembrie 2011 și încă 993 de angajați în luna ianuarie 2012 (8). |
| --- | --- |

(21)

Oltchim este principalul angajator industrial în Vâlcea, o regiune din România care beneficiază de asistență în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. La 15 octombrie 2011, numărul angajaților se ridica la 3 470 de persoane (7). Din cauza situației financiare dificile cu care se confruntă în prezent, societatea a trimis în șomaj tehnic 1 000 de angajați în luna decembrie 2011 și încă 993 de angajați în luna ianuarie 2012 (8).

| (22) | Societatea și-a început activitatea în anul 1966, a fost reorganizată în anul 1990 și cotată la Bursa de Valori București în anul 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet majoritar de 54,8 % din societate. Principalul acționar minoritar este PCC, care are și calitatea de reclamantă în prezenta procedură și deține, de asemenea, societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim, cu un pachet de 18,31 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de Nachbar Services Ltd. (14,02 %), de diverse persoane fizice (11,04 %) și de alte persoane juridice (1,81 %). |
| --- | --- |

(22)

Societatea și-a început activitatea în anul 1966, a fost reorganizată în anul 1990 și cotată la Bursa de Valori București în anul 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet majoritar de 54,8 % din societate. Principalul acționar minoritar este PCC, care are și calitatea de reclamantă în prezenta procedură și deține, de asemenea, societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim, cu un pachet de 18,31 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de Nachbar Services Ltd. (14,02 %), de diverse persoane fizice (11,04 %) și de alte persoane juridice (1,81 %).

II.2.   Evenimentele anterioare aderării României la UE

II.2.1   Originea datoriei publice

| (23) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). În ceea ce privește unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat în perioada 1995-2000 o serie de 12 împrumuturi comerciale, care se ridică în total la aproximativ 171 de milioane DEM, plus 60 de milioane USD. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat emise de Ministerul Finanțelor. |
| --- | --- |

(23)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). În ceea ce privește unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat în perioada 1995-2000 o serie de 12 împrumuturi comerciale, care se ridică în total la aproximativ 171 de milioane DEM, plus 60 de milioane USD. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat emise de Ministerul Finanțelor.

| (24) | Întrucât Oltchim nu și-a putut rambursa împrumuturile, băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat, începând cu luna noiembrie 1999. |
| --- | --- |

(24)

Întrucât Oltchim nu și-a putut rambursa împrumuturile, băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat, începând cu luna noiembrie 1999.

| (25) | Între 1999 și 2002, Ministerul Finanțelor a efectuat plăți în contul garanțiilor executate. Ministerul Finanțelor a perceput dobânzi și penalități substanțiale pentru sumele plătite astfel în contul garanțiilor de stat activate între 1999 și 2002, care au fluctuat între 0,15 % și 0,3 % pe zi, mai exact între 54 % și 110 % pe an (9). |
| --- | --- |

(25)

Între 1999 și 2002, Ministerul Finanțelor a efectuat plăți în contul garanțiilor executate. Ministerul Finanțelor a perceput dobânzi și penalități substanțiale pentru sumele plătite astfel în contul garanțiilor de stat activate între 1999 și 2002, care au fluctuat între 0,15 % și 0,3 % pe zi, mai exact între 54 % și 110 % pe an (9).

| (26) | Până în luna iunie 2002, datoria acumulată de Oltchim față de Ministerul Finanțelor provenind din garanțiile de stat plus dobânda și penalitățile aferente, se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 72 de milioane EUR). La acea dată, suma menționată a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română însărcinată cu recuperarea datoriei publice, AVAS (10), și a fost consolidată în USD, cu scopul de a se păstra valoarea datoriei în contextul hiperinflaționist. Valoarea rezultată a fost de 91 de milioane USD. |
| --- | --- |

(26)

Până în luna iunie 2002, datoria acumulată de Oltchim față de Ministerul Finanțelor provenind din garanțiile de stat plus dobânda și penalitățile aferente, se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 72 de milioane EUR). La acea dată, suma menționată a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română însărcinată cu recuperarea datoriei publice, AVAS (10), și a fost consolidată în USD, cu scopul de a se păstra valoarea datoriei în contextul hiperinflaționist. Valoarea rezultată a fost de 91 de milioane USD.

| (27) | În conformitate cu legislația românească (OUG 51/1998) AVAS nu avea un mandat specific pentru a percepe dobândă și penalități asupra datoriei publice pe care era însărcinată să o recupereze de la societățile debitoare. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu legislația românească (OUG 51/1998) AVAS nu avea un mandat specific pentru a percepe dobândă și penalități asupra datoriei publice pe care era însărcinată să o recupereze de la societățile debitoare.

II.2.2   Conversia din 2003 a datoriei

| (28) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în anul 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și din cauză că acesta nu a putut garanta investițiile tehnologice/de mediu în societate. |
| --- | --- |

(28)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în anul 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și din cauză că acesta nu a putut garanta investițiile tehnologice/de mediu în societate.

| (29) | A doua tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în luna octombrie 2003, când agenția română de privatizare APAPS a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Investitorii potențiali au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni, în vederea creșterii atractivității societății pentru investitorii potențiali. |
| --- | --- |

(29)

A doua tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în luna octombrie 2003, când agenția română de privatizare APAPS a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Investitorii potențiali au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni, în vederea creșterii atractivității societății pentru investitorii potențiali.

| (30) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat în fața instanțelor române conversia datoriei din anul 2003, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În pofida acestei situații, în luna noiembrie 2003, datoria de 95 de milioane USD față de AVAS (și anume cele 91 de milioane USD transferate, plus plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor și transferate către AVAS din luna iunie 2002), egală cu 322 de milioane RON, a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a acționarilor Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținute de stat la Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat în fața instanțelor române conversia datoriei din anul 2003, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În pofida acestei situații, în luna noiembrie 2003, datoria de 95 de milioane USD față de AVAS (și anume cele 91 de milioane USD transferate, plus plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor și transferate către AVAS din luna iunie 2002), egală cu 322 de milioane RON, a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a acționarilor Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținute de stat la Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (31) | În luna noiembrie 2005, o instanță de drept comercial din Vâlcea a anulat hotărârea Adunării generale a Oltchim cu privire la conversia datoriei, motivând că aceasta a fost adoptată fără să li se fi permis și acționarilor minoritari să participe la majorarea capitalului. |
| --- | --- |

(31)

În luna noiembrie 2005, o instanță de drept comercial din Vâlcea a anulat hotărârea Adunării generale a Oltchim cu privire la conversia datoriei, motivând că aceasta a fost adoptată fără să li se fi permis și acționarilor minoritari să participe la majorarea capitalului.

| (32) | În luna iunie 2006, Guvernul României a emis o ordonanță de urgență (11) prin care mandata reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a acționarilor Oltchim să voteze aprobarea renunțării la calea de atac exercitată împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie a datoriei și să ia măsurile necesare pentru revocarea tuturor actelor subsecvente. Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei datoriei a devenit definitivă în luna august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. Datoria care a rezultat din anularea conversiei datoriei a fost reintrodusă în conturi la valoarea sa istorică de 95 de milioane USD, reprezentând ulterior 317 milioane RON. |
| --- | --- |

(32)

În luna iunie 2006, Guvernul României a emis o ordonanță de urgență (11) prin care mandata reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a acționarilor Oltchim să voteze aprobarea renunțării la calea de atac exercitată împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie a datoriei și să ia măsurile necesare pentru revocarea tuturor actelor subsecvente. Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei datoriei a devenit definitivă în luna august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. Datoria care a rezultat din anularea conversiei datoriei a fost reintrodusă în conturi la valoarea sa istorică de 95 de milioane USD, reprezentând ulterior 317 milioane RON.

II.2.3   Datoria acumulată în continuare

| (33) | După primul transfer al datoriei către AVAS, în luna iunie 2002, în perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat care fuseseră activate în luna noiembrie 1999. În perioada 2003-2006, în timp ce conversia din 2003 a datoriei era încă valabilă, suma totală a plăților suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor activate s-a ridicat la 191 de milioane RON. În aplicarea convenției încheiate în luna iunie 2002 între Ministerul Finanțelor și AVAS pentru transferul datoriei publice, Ministerul Finanțelor a transferat de asemenea către AVAS, în tranșe succesive posterioare plăților efective în temeiul garanțiilor, toate aceste creanțe. AVAS a consolidat, de asemenea, aceste creanțe în USD, care, în anul 2006, se ridicau în total la 60 de milioane USD. |
| --- | --- |

(33)

După primul transfer al datoriei către AVAS, în luna iunie 2002, în perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat care fuseseră activate în luna noiembrie 1999. În perioada 2003-2006, în timp ce conversia din 2003 a datoriei era încă valabilă, suma totală a plăților suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor activate s-a ridicat la 191 de milioane RON. În aplicarea convenției încheiate în luna iunie 2002 între Ministerul Finanțelor și AVAS pentru transferul datoriei publice, Ministerul Finanțelor a transferat de asemenea către AVAS, în tranșe succesive posterioare plăților efective în temeiul garanțiilor, toate aceste creanțe. AVAS a consolidat, de asemenea, aceste creanțe în USD, care, în anul 2006, se ridicau în total la 60 de milioane USD.

| (34) | Astfel, la 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 60 de milioane USD (12). |
| --- | --- |

(34)

Astfel, la 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 60 de milioane USD (12).

II.3.   Evenimente ulterioare aderării României la UE

II.3.1   Evoluția datoriei

| (35) | Începând cu 1 ianuarie 2007, toate plățile aferente creditelor externe au fost efectuate de Oltchim. Ministerul Finanțelor nu a mai efectuat nici o plată suplimentară în temeiul garanțiilor de stat. |
| --- | --- |

(35)

Începând cu 1 ianuarie 2007, toate plățile aferente creditelor externe au fost efectuate de Oltchim. Ministerul Finanțelor nu a mai efectuat nici o plată suplimentară în temeiul garanțiilor de stat.

| (36) | În luna noiembrie 2007, suma corespunzătoare revocării conversiei datoriei de 95 de milioane USD a fost introdusă în situațiile contabile ale Oltchim și s-a adăugat celor 60 de milioane USD legate de plățile suplimentare, rezultând astfel o datorie publică totală de 155 de milioane USD (508 milioane RON). Această datorie publică de 155 de milioane USD este evidențiată în situațiile contabile ale Oltchim în RON (și anume 508 milioane RON). Această datorie exprimată în USD este raportată de atunci în conturile Oltchim în RON, iar suma a rămas neschimbată în moneda românească deoarece, la fiecare interval nou de raportare, societatea a raportat în bilanțul contabil valoarea istorică în RON (13), care a fost întotdeauna mai mare decât valoarea aplicabilă la acel moment, întrucât RON s-a reevaluat față de USD în timp. |
| --- | --- |

(36)

În luna noiembrie 2007, suma corespunzătoare revocării conversiei datoriei de 95 de milioane USD a fost introdusă în situațiile contabile ale Oltchim și s-a adăugat celor 60 de milioane USD legate de plățile suplimentare, rezultând astfel o datorie publică totală de 155 de milioane USD (508 milioane RON). Această datorie publică de 155 de milioane USD este evidențiată în situațiile contabile ale Oltchim în RON (și anume 508 milioane RON). Această datorie exprimată în USD este raportată de atunci în conturile Oltchim în RON, iar suma a rămas neschimbată în moneda românească deoarece, la fiecare interval nou de raportare, societatea a raportat în bilanțul contabil valoarea istorică în RON (13), care a fost întotdeauna mai mare decât valoarea aplicabilă la acel moment, întrucât RON s-a reevaluat față de USD în timp.

| (37) | Ca o excepție la regula generală prevăzută în OUG 51/1998 [a se vedea considerentul (27) de mai sus], pe baza articolului 2 alineatul (2) din Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006 (denumită în continuare „OUG 45/2006”), în 2007, AVAS a perceput dobânzi de 29,9 milioane RON, la nivelul ratei LIBOR (14) pe un an pentru depozite în USD, pentru creanțele Oltchim transferate acesteia de Ministerul Finanțelor, care au făcut obiectul conversiei datoriei din 2003, pentru perioada 2003-2006. |
| --- | --- |

(37)

Ca o excepție la regula generală prevăzută în OUG 51/1998 [a se vedea considerentul (27) de mai sus], pe baza articolului 2 alineatul (2) din Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006 (denumită în continuare „OUG 45/2006”), în 2007, AVAS a perceput dobânzi de 29,9 milioane RON, la nivelul ratei LIBOR (14) pe un an pentru depozite în USD, pentru creanțele Oltchim transferate acesteia de Ministerul Finanțelor, care au făcut obiectul conversiei datoriei din 2003, pentru perioada 2003-2006.

| (38) | Prin urmare, din luna noiembrie 2007, suma totală datorată de Oltchim Agenției pentru Valorificarea Activelor Statului s-a ridicat la 155 de milioane USD (508 milioane RON) plus 29 de milioane RON, pentru un total 538 de milioane RON. În continuare, prezenta decizie va menționa datoria în RON, întrucât conversia datoriei notificată este și ea exprimată în RON. |
| --- | --- |

(38)

Prin urmare, din luna noiembrie 2007, suma totală datorată de Oltchim Agenției pentru Valorificarea Activelor Statului s-a ridicat la 155 de milioane USD (508 milioane RON) plus 29 de milioane RON, pentru un total 538 de milioane RON. În continuare, prezenta decizie va menționa datoria în RON, întrucât conversia datoriei notificată este și ea exprimată în RON.

II.3.2   A doua conversie a datoriei

| (39) | În luna ianuarie 2007, Parlamentul României a aprobat OUG 45/2006 prin Legea nr. 30/2007, care autoriza AVAS să revoce prima conversie a datoriei și mandata această agenție să pună în aplicare o a doua conversie, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. |
| --- | --- |

(39)

În luna ianuarie 2007, Parlamentul României a aprobat OUG 45/2006 prin Legea nr. 30/2007, care autoriza AVAS să revoce prima conversie a datoriei și mandata această agenție să pună în aplicare o a doua conversie, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

| (40) | Cu toate acestea, a doua tentativă de conversie a datoriei în acțiuni a fost contestată de noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. |
| --- | --- |

(40)

Cu toate acestea, a doua tentativă de conversie a datoriei în acțiuni a fost contestată de noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune.

| (41) | PCC a achiziționat un pachet de acțiuni de 1,2 % ale Oltchim plătind 7,5 milioane EUR în luna mai 2007, mai exact după data la care decizia instanței naționale care a anulat prima conversie a datoriei a devenit definitivă prin neexercitarea căii de atac de Oltchim și de autoritățile române. Atunci când conversia datoriei a fost revocată în conturile societății, cota de 1,2 % a PCC a devenit o cotă de 12 % (15). |
| --- | --- |

(41)

PCC a achiziționat un pachet de acțiuni de 1,2 % ale Oltchim plătind 7,5 milioane EUR în luna mai 2007, mai exact după data la care decizia instanței naționale care a anulat prima conversie a datoriei a devenit definitivă prin neexercitarea căii de atac de Oltchim și de autoritățile române. Atunci când conversia datoriei a fost revocată în conturile societății, cota de 1,2 % a PCC a devenit o cotă de 12 % (15).

| (42) | În luna aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, susținând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil [a se vedea considerentul (2) de mai sus]. |
| --- | --- |

(42)

În luna aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, susținând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil [a se vedea considerentul (2) de mai sus].

| (43) | Pentru a asigura respectarea dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, autoritățile române au hotărât să obțină autorizarea de către Comisie din perspectiva regulilor privind ajutorul de stat înainte de efectuarea celei de a doua conversii a datoriei și au notificat măsura. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a asigura respectarea dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, autoritățile române au hotărât să obțină autorizarea de către Comisie din perspectiva regulilor privind ajutorul de stat înainte de efectuarea celei de a doua conversii a datoriei și au notificat măsura.

II.4.   Situația actuală a societății Oltchim

| (44) | Autoritățile române susțin că, după revocarea, în anul 2006, a conversiei din 2003 a datoriei, au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în anul 2006 și, respectiv, în anul 2008. Potrivit autorităților române, niciun investitor nu a fost interesat să cumpere în astfel de condiții. |
| --- | --- |

(44)

Autoritățile române susțin că, după revocarea, în anul 2006, a conversiei din 2003 a datoriei, au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în anul 2006 și, respectiv, în anul 2008. Potrivit autorităților române, niciun investitor nu a fost interesat să cumpere în astfel de condiții.

| (45) | Mai mult, potrivit autorităților române, dificultățile cu care se confruntă societatea din anul 2008 sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor – Arpechim, (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în luna noiembrie 2007, a conversiei din 2003 a datoriei în acțiuni, (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei datoriei, și, în sfârșit, (iv) efectele crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(45)

Mai mult, potrivit autorităților române, dificultățile cu care se confruntă societatea din anul 2008 sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor – Arpechim, (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în luna noiembrie 2007, a conversiei din 2003 a datoriei în acțiuni, (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei datoriei, și, în sfârșit, (iv) efectele crizei financiare și economice mondiale.

| (46) | În exercițiul financiar 2008, Oltchim înregistrase o pierdere din exploatare de 71 de milioane RON (17 milioane EUR), o pierdere netă de 226 de milioane RON (54 de milioane EUR), iar pierderile acumulate ajunseseră la 1,367 de miliarde RON (325 de milioane EUR). După închiderea principalului furnizor de etilen, Arpechim, în luna noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(46)

În exercițiul financiar 2008, Oltchim înregistrase o pierdere din exploatare de 71 de milioane RON (17 milioane EUR), o pierdere netă de 226 de milioane RON (54 de milioane EUR), iar pierderile acumulate ajunseseră la 1,367 de miliarde RON (325 de milioane EUR). După închiderea principalului furnizor de etilen, Arpechim, în luna noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (47) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile la Oltchim deținute la acel moment de AVAS au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei. |
| --- | --- |

(47)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile la Oltchim deținute la acel moment de AVAS au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei.

| (48) | În luna decembrie 2009, Oltchim a achiziționat active (instalația de etilen) ale fostului său furnizor Arpechim la prețul de [0]-[10] EUR (16) și a plătit pentru stocurile sale/obiectele sale de inventar [10]-[20] milioane EUR. Potrivit autorităților române, achiziționarea fost finanțată din plățile în avans ale clienților. Arpechim și-a reluat operațiunile în mai 2011. |
| --- | --- |

(48)

În luna decembrie 2009, Oltchim a achiziționat active (instalația de etilen) ale fostului său furnizor Arpechim la prețul de [0]-[10] EUR (16) și a plătit pentru stocurile sale/obiectele sale de inventar [10]-[20] milioane EUR. Potrivit autorităților române, achiziționarea fost finanțată din plățile în avans ale clienților. Arpechim și-a reluat operațiunile în mai 2011.

| (49) | La 31 decembrie 2009, situația financiară a Oltchim pe 2009 indica pierderi din exploatare în valoare de 26 de milioane EUR (109 milioane RON), o pierdere netă de 52,4 milioane EUR (220 de milioane RON), pierderi acumulate de 377 de milioane EUR (1,584 miliarde RON) și fonduri proprii negative în valoare de 112 milioane EUR (469 de milioane RON). |
| --- | --- |

(49)

La 31 decembrie 2009, situația financiară a Oltchim pe 2009 indica pierderi din exploatare în valoare de 26 de milioane EUR (109 milioane RON), o pierdere netă de 52,4 milioane EUR (220 de milioane RON), pierderi acumulate de 377 de milioane EUR (1,584 miliarde RON) și fonduri proprii negative în valoare de 112 milioane EUR (469 de milioane RON).

| (50) | La 31 decembrie 2010, situația financiară a Oltchim indica un profit din exploatare de 56 de milioane EUR, un profit net de 32 de milioane EUR (220 de milioane RON) și pierderi acumulate de 383 de milioane EUR. Rezultatul pozitiv din exploatare și rezultatul net s-au datorat faptului că activele Arpechim cumpărate la prețul de [0]-[10] EUR au fost reevaluate la [80]-[100] de milioane EUR, iar diferența a fost introdusă în evidențele contabile drept „câștig dintr-o cumpărare în condiții avantajoase”. |
| --- | --- |

(50)

La 31 decembrie 2010, situația financiară a Oltchim indica un profit din exploatare de 56 de milioane EUR, un profit net de 32 de milioane EUR (220 de milioane RON) și pierderi acumulate de 383 de milioane EUR. Rezultatul pozitiv din exploatare și rezultatul net s-au datorat faptului că activele Arpechim cumpărate la prețul de [0]-[10] EUR au fost reevaluate la [80]-[100] de milioane EUR, iar diferența a fost introdusă în evidențele contabile drept „câștig dintr-o cumpărare în condiții avantajoase”.

| (51) | La 30 iunie 2011, situațiile financiare pe șase luni ale Oltchim (17) indicau o pierdere din exploatare de 7,4 milioane EUR și o pierdere netă de 17,4 milioane EUR, pierderi acumulate de 401 milioane EUR și fonduri proprii negative în valoare de 358 de milioane EUR (fără a se lua în considerare datoria față de AVAS). |
| --- | --- |

(51)

La 30 iunie 2011, situațiile financiare pe șase luni ale Oltchim (17) indicau o pierdere din exploatare de 7,4 milioane EUR și o pierdere netă de 17,4 milioane EUR, pierderi acumulate de 401 milioane EUR și fonduri proprii negative în valoare de 358 de milioane EUR (fără a se lua în considerare datoria față de AVAS).

III.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (52) | La 15 septembrie 2009, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în luna iulie 2009:






  — | măsura 1: o conversie a datoriei pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 128 de milioane EUR) și |
| --- | --- | --- |

(52)

La 15 septembrie 2009, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în luna iulie 2009:

—

măsura 1: o conversie a datoriei pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 128 de milioane EUR) și

| — | măsura 2: o „garanție a acționarului” care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR pentru continuarea investițiilor de modernizare (România și-a retras notificarea cu privire la măsura 2 printr-o scrisoare din 22 iunie 2011). |
| --- | --- |

—

măsura 2: o „garanție a acționarului” care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR pentru continuarea investițiilor de modernizare (România și-a retras notificarea cu privire la măsura 2 printr-o scrisoare din 22 iunie 2011).

| (53) | Comisia a ridicat problema dacă, contrar argumentelor României, pachetul de sprijin notificat conferă societății un avantaj necuvenit și constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(53)

Comisia a ridicat problema dacă, contrar argumentelor României, pachetul de sprijin notificat conferă societății un avantaj necuvenit și constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (54) | În plus, în decizia de inițiere a procedurii a fost identificat drept posibil ajutor de stat suplimentar faptul că, începând cu 1 ianuarie 2007, statul nu a perceput dobândă și/sau penalități la datoria publică restantă (identificată drept „măsura 3”). |
| --- | --- |

(54)

În plus, în decizia de inițiere a procedurii a fost identificat drept posibil ajutor de stat suplimentar faptul că, începând cu 1 ianuarie 2007, statul nu a perceput dobândă și/sau penalități la datoria publică restantă (identificată drept „măsura 3”).

| (55) | În cele din urmă, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la posibilitatea ca măsurile să fie considerate compatibile cu TFUE din perspectiva normelor relevante privind ajutorul de stat dacă se stabilește că implică ajutor de stat. |
| --- | --- |

(55)

În cele din urmă, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la posibilitatea ca măsurile să fie considerate compatibile cu TFUE din perspectiva normelor relevante privind ajutorul de stat dacă se stabilește că implică ajutor de stat.

IV.   OBSERVAȚIILE ROMÂNIEI LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (56) | În răspunsul lor la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile române au susținut că niciuna din cele trei măsuri nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, întrucât statul român a adoptat o conduită coerentă cu principiile pieței. |
| --- | --- |

(56)

În răspunsul lor la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile române au susținut că niciuna din cele trei măsuri nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, întrucât statul român a adoptat o conduită coerentă cu principiile pieței.

| (57) | În special, România a insistat că măsurile notificate (conversia datoriei și garanția acționarului) ar fi asigurat rentabilizarea Oltchim, prin rezolvarea problemei subcapitalizării și prin asigurarea fondurilor necesare pentru realizarea strategiei sale de creștere. În plus, România a subliniat faptul că trebuie să se aibă în vedere de către Comisie rolul dublu al statului, de acționar și de creditor al Oltchim. |
| --- | --- |

(57)

În special, România a insistat că măsurile notificate (conversia datoriei și garanția acționarului) ar fi asigurat rentabilizarea Oltchim, prin rezolvarea problemei subcapitalizării și prin asigurarea fondurilor necesare pentru realizarea strategiei sale de creștere. În plus, România a subliniat faptul că trebuie să se aibă în vedere de către Comisie rolul dublu al statului, de acționar și de creditor al Oltchim.

| (58) | În final, România a susținut că măsura 3 nu constituie ajutor de stat întrucât comportamentul statului cu privire la neexecutarea datoriei anterioare este strict legat de conversia planificată a datoriei, și că, în ceea ce privește această datorie, autoritățile române au acționat în mod consecvent în conformitate cu modul în care ar fi ales să procedeze un operator de pe piață aflat într-o situație similară. |
| --- | --- |

(58)

În final, România a susținut că măsura 3 nu constituie ajutor de stat întrucât comportamentul statului cu privire la neexecutarea datoriei anterioare este strict legat de conversia planificată a datoriei, și că, în ceea ce privește această datorie, autoritățile române au acționat în mod consecvent în conformitate cu modul în care ar fi ales să procedeze un operator de pe piață aflat într-o situație similară.

V.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (59) | În observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii, din 26 ianuarie 2010, Vestolit și-a exprimat îngrijorarea cu privire la pachetul de ajutor de stat notificat de România în iulie 2009. Vestolit se consideră un concurent al Oltchim, întrucât ambele părți desfășoară activități în domeniul producției de PVC. Potrivit societății Vestolit, niciun investitor privat nu ar fi sprijinit un program de investiții care vizează exclusiv achiziționarea și modernizarea instalației vechi de etilenă a Arpechim. |
| --- | --- |

(59)

În observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii, din 26 ianuarie 2010, Vestolit și-a exprimat îngrijorarea cu privire la pachetul de ajutor de stat notificat de România în iulie 2009. Vestolit se consideră un concurent al Oltchim, întrucât ambele părți desfășoară activități în domeniul producției de PVC. Potrivit societății Vestolit, niciun investitor privat nu ar fi sprijinit un program de investiții care vizează exclusiv achiziționarea și modernizarea instalației vechi de etilenă a Arpechim.

| (60) | În scrisoarea sa din 21 ianuarie 2010, Ineos a susținut că, pe baza informațiilor din decizia de inițiere a procedurii, Oltchim părea să fie o întreprindere aflată în dificultate și, prin urmare, era improbabil ca un investitor privat să fi întreprins măsurile de sprijin care urmau a fi adoptate de statul român în favoarea sa. Ineos a atras, de asemenea, atenția asupra faptului că piața europeană a PVC-ului se caracterizează printr-o capacitate excedentară semnificativă și că, prin urmare, orice ajutor potențial acordat unuia dintre actorii pieței ar putea avea drept rezultat o denaturare puternică. |
| --- | --- |

(60)

În scrisoarea sa din 21 ianuarie 2010, Ineos a susținut că, pe baza informațiilor din decizia de inițiere a procedurii, Oltchim părea să fie o întreprindere aflată în dificultate și, prin urmare, era improbabil ca un investitor privat să fi întreprins măsurile de sprijin care urmau a fi adoptate de statul român în favoarea sa. Ineos a atras, de asemenea, atenția asupra faptului că piața europeană a PVC-ului se caracterizează printr-o capacitate excedentară semnificativă și că, prin urmare, orice ajutor potențial acordat unuia dintre actorii pieței ar putea avea drept rezultat o denaturare puternică.

| (61) | Observațiile prezentate de Firebird la 28 mai 2010 au un conținut similar cu cel al observațiilor prezentate de părțile interesate menționate anterior. |
| --- | --- |

(61)

Observațiile prezentate de Firebird la 28 mai 2010 au un conținut similar cu cel al observațiilor prezentate de părțile interesate menționate anterior.

| (62) | Prin scrisoarea din 28 ianuarie 2010, un alt concurent al Oltchim, partea anonimă I, a prezentat, de asemenea, observații în același sens cu cele formulate de Vestolit și Ineos. Acesta subliniază, de asemenea, că ajutorul de exploatare nu poate fi considerat compatibil cu TFUE și că se pare că nu există alte motive de compatibilitate în cazul Oltchim. |
| --- | --- |

(62)

Prin scrisoarea din 28 ianuarie 2010, un alt concurent al Oltchim, partea anonimă I, a prezentat, de asemenea, observații în același sens cu cele formulate de Vestolit și Ineos. Acesta subliniază, de asemenea, că ajutorul de exploatare nu poate fi considerat compatibil cu TFUE și că se pare că nu există alte motive de compatibilitate în cazul Oltchim.

| (63) | Prin scrisoarea din 27 ianuarie 2010, partea anonimă II a susținut că toate măsurile de sprijin identificate în decizia de inițiere a procedurii constituie ajutor incompatibil. Partea anonimă II a susținut, de asemenea, că:






  (a) | garanțiile de stat acordate Oltchim în perioada 1995-2000 au fost în continuare în vigoare după aderarea României la UE, și anume până la data de 31 octombrie 2009, și, prin urmare, ar trebui să fie tratate ca ajutor nou după data aderării; |
| --- | --- | --- |

(63)

Prin scrisoarea din 27 ianuarie 2010, partea anonimă II a susținut că toate măsurile de sprijin identificate în decizia de inițiere a procedurii constituie ajutor incompatibil. Partea anonimă II a susținut, de asemenea, că:

(a)

garanțiile de stat acordate Oltchim în perioada 1995-2000 au fost în continuare în vigoare după aderarea României la UE, și anume până la data de 31 octombrie 2009, și, prin urmare, ar trebui să fie tratate ca ajutor nou după data aderării;

| (b) | dificultățile întâmpinate de Oltchim după activarea garanțiilor de stat în luna noiembrie 1999 sunt cauzate de probleme structurale ale societății (gestionarea ineficientă, adoptarea unei strategii de afaceri necorespunzătoare, lipsa unei restructurări reale și eficace); |
| --- | --- |

(b)

dificultățile întâmpinate de Oltchim după activarea garanțiilor de stat în luna noiembrie 1999 sunt cauzate de probleme structurale ale societății (gestionarea ineficientă, adoptarea unei strategii de afaceri necorespunzătoare, lipsa unei restructurări reale și eficace);

| (c) | achiziționarea societății Arpechim contravine interesului comercial al Oltchim; aceasta nu va genera profit în viitor; |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea societății Arpechim contravine interesului comercial al Oltchim; aceasta nu va genera profit în viitor;

| (d) | plățile ulterioare efectuate de Ministerul Finanțelor în perioada iunie 2002 – decembrie 2006 pe baza garanțiilor de stat activate indică faptul că Oltchim s-a aflat în dificultate de-a lungul acestei perioade; |
| --- | --- |

(d)

plățile ulterioare efectuate de Ministerul Finanțelor în perioada iunie 2002 – decembrie 2006 pe baza garanțiilor de stat activate indică faptul că Oltchim s-a aflat în dificultate de-a lungul acestei perioade;

| (e) | România a încercat cu adevărat să privatizeze societatea o singură dată, în anul 2001, iar încercările succesive „eșuate” de privatizare din anii 2003 și 2006 au fost doar o strategie în scopul neexecutării datoriei publice; |
| --- | --- |

(e)

România a încercat cu adevărat să privatizeze societatea o singură dată, în anul 2001, iar încercările succesive „eșuate” de privatizare din anii 2003 și 2006 au fost doar o strategie în scopul neexecutării datoriei publice;

| (f) | planul de afaceri care stă la baza pachetului de sprijin astfel cum a fost notificat în luna iulie 2009 nu a fost fiabil, în special în ceea ce privește analiza sensibilității și a ratei estimate de recuperare a investiției; |
| --- | --- |

(f)

planul de afaceri care stă la baza pachetului de sprijin astfel cum a fost notificat în luna iulie 2009 nu a fost fiabil, în special în ceea ce privește analiza sensibilității și a ratei estimate de recuperare a investiției;

| (g) | statul ar fi înregistrat o pierdere importantă prin sprijinirea unui program de investiții de o asemenea anvergură, întrucât veniturile scontate din privatizarea Oltchim nu ar fi acoperit costurile măsurilor de sprijin; |
| --- | --- |

(g)

statul ar fi înregistrat o pierdere importantă prin sprijinirea unui program de investiții de o asemenea anvergură, întrucât veniturile scontate din privatizarea Oltchim nu ar fi acoperit costurile măsurilor de sprijin;

| (h) | având în vedere faptul că măsurile notificate implică ajutor de stat, România ar fi trebuit să propună un plan de restructurare pentru Oltchim, care să permită o evaluare a compatibilității ajutorului în temeiul Liniilor directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor (18). |
| --- | --- |

(h)

având în vedere faptul că măsurile notificate implică ajutor de stat, România ar fi trebuit să propună un plan de restructurare pentru Oltchim, care să permită o evaluare a compatibilității ajutorului în temeiul Liniilor directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor (18).

| (64) | Ulterior în cursul procedurii, PCC a atras atenția Comisiei asupra faptului că în luna iunie 2010, Agenția pentru Protecția Mediului din România a aplicat societății Oltchim o amendă de 14,34 milioane EUR pentru restituirea cu întârziere a certificatelor corespunzătoare emisiilor de CO2 pentru anul 2009 (19). În opinia PCC, posibila neexecutare a amenzii implică un ajutor de stat suplimentar acordat societății. În scrisoarea sa din 8 iulie 2010 societatea Firebird ridică, de asemenea, problema amenzii de mediu. |
| --- | --- |

(64)

Ulterior în cursul procedurii, PCC a atras atenția Comisiei asupra faptului că în luna iunie 2010, Agenția pentru Protecția Mediului din România a aplicat societății Oltchim o amendă de 14,34 milioane EUR pentru restituirea cu întârziere a certificatelor corespunzătoare emisiilor de CO2 pentru anul 2009 (19). În opinia PCC, posibila neexecutare a amenzii implică un ajutor de stat suplimentar acordat societății. În scrisoarea sa din 8 iulie 2010 societatea Firebird ridică, de asemenea, problema amenzii de mediu.

| (65) | În lunile octombrie 2010 și octombrie 2011, PCC a adus, de asemenea, la cunoștința Comisiei că întreprinderea de stat de furnizare de energie electrică SC Electrica SA (denumită în continuare „Electrica”) și alți creditori de stat (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, un furnizor de soluție de sare și de calcar, precum și SC CET Govora SA, un furnizor de abur industrial) dețin creanțe reeșalonate importante față de Oltchim. |
| --- | --- |

(65)

În lunile octombrie 2010 și octombrie 2011, PCC a adus, de asemenea, la cunoștința Comisiei că întreprinderea de stat de furnizare de energie electrică SC Electrica SA (denumită în continuare „Electrica”) și alți creditori de stat (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, un furnizor de soluție de sare și de calcar, precum și SC CET Govora SA, un furnizor de abur industrial) dețin creanțe reeșalonate importante față de Oltchim.

VI.   OBSERVAȚIILE ROMÂNIEI LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (66) | În răspunsul său din 8 aprilie 2010 la observațiile părților interesate, România face trimitere în mare măsură la notificare și la observațiile sale anterioare cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(66)

În răspunsul său din 8 aprilie 2010 la observațiile părților interesate, România face trimitere în mare măsură la notificare și la observațiile sale anterioare cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (67) | În special, România a susținut că, în pofida celor afirmate de una dintre părțile terțe, achiziționarea și modernizarea activelor petrochimice ale Arpechim includ toate restructurările necesare și că acestea sunt esențiale pentru viabilitatea pe termen lung a societății, precum și că exploatarea platformei petrochimice integrate Oltchim-Arpechim ar putea să genereze profit. |
| --- | --- |

(67)

În special, România a susținut că, în pofida celor afirmate de una dintre părțile terțe, achiziționarea și modernizarea activelor petrochimice ale Arpechim includ toate restructurările necesare și că acestea sunt esențiale pentru viabilitatea pe termen lung a societății, precum și că exploatarea platformei petrochimice integrate Oltchim-Arpechim ar putea să genereze profit.

| (68) | De asemenea, România își reiterează argumentele potrivit cărora măsurile luate împotriva Oltchim pentru executarea creanței nu au oferit niciun avantaj societății Oltchim. În cele din urmă, România a insistat, de asemenea, asupra intenției sale de a privatiza Oltchim. |
| --- | --- |

(68)

De asemenea, România își reiterează argumentele potrivit cărora măsurile luate împotriva Oltchim pentru executarea creanței nu au oferit niciun avantaj societății Oltchim. În cele din urmă, România a insistat, de asemenea, asupra intenției sale de a privatiza Oltchim.

VII.   RETRAGEREA NOTIFICĂRII CU PRIVIRE LA GARANȚIA DE STAT (MĂSURA 2)

| (69) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din tratat (20), un stat membru poate să retragă notificarea după inițierea procedurii oficiale de investigare în timp util, înainte de adoptarea de către Comisie a unei decizii cu privire la caracterul de ajutor al măsurii notificate. Într-un astfel de caz, Comisia va încheia procedura respectivă cu o decizie fără obiect. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din tratat (20), un stat membru poate să retragă notificarea după inițierea procedurii oficiale de investigare în timp util, înainte de adoptarea de către Comisie a unei decizii cu privire la caracterul de ajutor al măsurii notificate. Într-un astfel de caz, Comisia va încheia procedura respectivă cu o decizie fără obiect.

| (70) | Autoritățile române au retras notificarea cu privire la garanția de stat (care acoperă 80 % dintr-un împrumut de până la 424 de milioane EUR). Prin urmare, în ceea ce privește măsura 2, procedura de investigare derulată de Comisie a devenit lipsită de obiect. |
| --- | --- |

(70)

Autoritățile române au retras notificarea cu privire la garanția de stat (care acoperă 80 % dintr-un împrumut de până la 424 de milioane EUR). Prin urmare, în ceea ce privește măsura 2, procedura de investigare derulată de Comisie a devenit lipsită de obiect.

VIII.   POZIȚIA ROMÂNIEI DUPĂ RETRAGEREA MĂSURII 2

VIII.1.   Modificarea măsurii 1 - intenția României de a privatiza

| (71) | În luna februarie 2011, a fost solicitată crearea unui program comun preventiv de asistență financiară UE/Fondul Monetar Internațional (denumit în continuare „FMI”) pentru a sprijini relansarea creșterii economice în România, cu accent pe reformele structurale, odată cu îmbunătățirea sustenabilității fiscale și consolidarea stabilității financiare. În luna mai 2011, Consiliul a adoptat o decizie (21) pentru a pune la dispoziția României o asistență financiară preventivă pe termen mediu de până la 1,4 miliarde EUR. În luna martie 2011, FMI a aprobat un nou acord stand-by preventiv (22) pentru România. În temeiul acestui acord, FMI pune la dispoziția României asistență financiară în valoare de 3 090,6 miliarde DST (3,5 miliarde EUR) pentru următorii doi ani. Finanțarea este condiționată de îndeplinirea de către România a unei serii de obiective pentru reducerea deficitului bugetar, menționate într-o scrisoare de intenție prezentată de autoritățile române și reflectată într-un memorandum tehnic de înțelegere (denumit în continuare „MTÎ”). Obiectivele MTÎ includ, inter alia, reducerea arieratelor de plată și a pierderilor întreprinderilor de stat. În scrisoarea de intenție și în MTÎ din 2 decembrie 2011 (23), România s-a angajat să anunțe oferta de privatizare a Oltchim până la sfârșitul lunii aprilie 2012. |
| --- | --- |

(71)

În luna februarie 2011, a fost solicitată crearea unui program comun preventiv de asistență financiară UE/Fondul Monetar Internațional (denumit în continuare „FMI”) pentru a sprijini relansarea creșterii economice în România, cu accent pe reformele structurale, odată cu îmbunătățirea sustenabilității fiscale și consolidarea stabilității financiare. În luna mai 2011, Consiliul a adoptat o decizie (21) pentru a pune la dispoziția României o asistență financiară preventivă pe termen mediu de până la 1,4 miliarde EUR. În luna martie 2011, FMI a aprobat un nou acord stand-by preventiv (22) pentru România. În temeiul acestui acord, FMI pune la dispoziția României asistență financiară în valoare de 3 090,6 miliarde DST (3,5 miliarde EUR) pentru următorii doi ani. Finanțarea este condiționată de îndeplinirea de către România a unei serii de obiective pentru reducerea deficitului bugetar, menționate într-o scrisoare de intenție prezentată de autoritățile române și reflectată într-un memorandum tehnic de înțelegere (denumit în continuare „MTÎ”). Obiectivele MTÎ includ, inter alia, reducerea arieratelor de plată și a pierderilor întreprinderilor de stat. În scrisoarea de intenție și în MTÎ din 2 decembrie 2011 (23), România s-a angajat să anunțe oferta de privatizare a Oltchim până la sfârșitul lunii aprilie 2012.

| (72) | Aceasta survine în urma mai multor declarații publice ale autorităților române făcute în cursul anului 2011 referitoare la intențiile guvernului român de a privatiza Oltchim. |
| --- | --- |

(72)

Aceasta survine în urma mai multor declarații publice ale autorităților române făcute în cursul anului 2011 referitoare la intențiile guvernului român de a privatiza Oltchim.

| (73) | România a făcut cunoscut, de asemenea, Comisiei angajamentul său de a privatiza Oltchim. Mai exact, prin scrisoarea din data de 21 octombrie 2011 adresată vicepreședintelui Joaquin Almunia, primul-ministru român Emil Boc a declarat că România se angajează să privatizeze integral Oltchim (inclusiv pachetul de acțiuni care face obiectul conversiei datoriei) până în luna mai 2012. În urma numirii noului guvern în România la 9 februarie 2012, noul prim-ministru, Mihai-Răzvan Ungureanu, a reconfirmat acest angajament printr-o scrisoare din data de 16 februarie 2012. |
| --- | --- |

(73)

România a făcut cunoscut, de asemenea, Comisiei angajamentul său de a privatiza Oltchim. Mai exact, prin scrisoarea din data de 21 octombrie 2011 adresată vicepreședintelui Joaquin Almunia, primul-ministru român Emil Boc a declarat că România se angajează să privatizeze integral Oltchim (inclusiv pachetul de acțiuni care face obiectul conversiei datoriei) până în luna mai 2012. În urma numirii noului guvern în România la 9 februarie 2012, noul prim-ministru, Mihai-Răzvan Ungureanu, a reconfirmat acest angajament printr-o scrisoare din data de 16 februarie 2012.

| (74) | Având în vedere constrângerile bugetare cu care se confruntă, România nu mai intenționează să rămână proprietarul societății Oltchim și să finanțeze investițiile necesare printr-o garanție de stat; aceasta dorește să vândă acțiunile pe care le deține la Oltchim. |
| --- | --- |

(74)

Având în vedere constrângerile bugetare cu care se confruntă, România nu mai intenționează să rămână proprietarul societății Oltchim și să finanțeze investițiile necesare printr-o garanție de stat; aceasta dorește să vândă acțiunile pe care le deține la Oltchim.

VIII.2.   Evoluții în ceea ce privește măsura 3 – convenția privind dobânzile

| (75) | Prin scrisoarea din 9 septembrie 2011, autoritățile române au informat Comisia că intenționează să perceapă dobânzi asupra datoriei față de AVAS care se ridică la 538 de milioane RON, începând cu 1 ianuarie 2007. De asemenea, România a explicat că aceasta se va concretiza în cadrul unui acord-convenție privind datoria încheiat între AVAS și Oltchim, prin care societatea va accepta dobânda datorată. În aceeași scrisoare, autoritățile române au precizat că dobânzile acumulate astfel vor fi, de asemenea, convertite în acțiuni, împreună cu principalul datoriei publice, așa cum s-a notificat în cadrul măsurii 1. |
| --- | --- |

(75)

Prin scrisoarea din 9 septembrie 2011, autoritățile române au informat Comisia că intenționează să perceapă dobânzi asupra datoriei față de AVAS care se ridică la 538 de milioane RON, începând cu 1 ianuarie 2007. De asemenea, România a explicat că aceasta se va concretiza în cadrul unui acord-convenție privind datoria încheiat între AVAS și Oltchim, prin care societatea va accepta dobânda datorată. În aceeași scrisoare, autoritățile române au precizat că dobânzile acumulate astfel vor fi, de asemenea, convertite în acțiuni, împreună cu principalul datoriei publice, așa cum s-a notificat în cadrul măsurii 1.

| (76) | Prin scrisoarea din 23 decembrie 2011, autoritățile române au furnizat o copie a convenției de drept privat încheiate la 22 decembrie 2011 între AVAS și Oltchim, prin care societatea a recunoscut dobânzile la datoria publică acumulate de la 1 ianuarie 2007 până la 31 decembrie 2011, care se ridică la 511 milioane RON în total. Autoritățile române au explicat că dobânda a fost calculată pe o bază compusă, utilizând ca dobândă implicită pentru perioadele relevante valoarea cea mai mare dintre ratele dobânzii aplicate de băncile comerciale pentru împrumuturile acordate efectiv societății începând cu 1 ianuarie 2007 și ratele de referință și de scont aplicabile ale Comisiei. Această abordare a avut drept rezultat următoarele rate aplicabile ale dobânzii și următoarele dobânzi acumulate la datoria față de AVAS:

  Tabelul 1


  Defalcarea dobânzilor percepute de AVAS pentru perioada 2007-2011 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rata dobânzii aplicabilă | 01.01-30.06 -> 11,17 %
  01.07-31.12 -> 10,24 % | 14,86 % | 18,85 % | 14,00 % | 13,22 % |
| Valoarea dobânzii (rotunjită în milioane RON) | 58 | 87 | 129 | 114 | 123 |
| Totalul dobânzilor la datoria față de AVAS începând cu 2007 511 milioane RON |

(76)

Prin scrisoarea din 23 decembrie 2011, autoritățile române au furnizat o copie a convenției de drept privat încheiate la 22 decembrie 2011 între AVAS și Oltchim, prin care societatea a recunoscut dobânzile la datoria publică acumulate de la 1 ianuarie 2007 până la 31 decembrie 2011, care se ridică la 511 milioane RON în total. Autoritățile române au explicat că dobânda a fost calculată pe o bază compusă, utilizând ca dobândă implicită pentru perioadele relevante valoarea cea mai mare dintre ratele dobânzii aplicate de băncile comerciale pentru împrumuturile acordate efectiv societății începând cu 1 ianuarie 2007 și ratele de referință și de scont aplicabile ale Comisiei. Această abordare a avut drept rezultat următoarele rate aplicabile ale dobânzii și următoarele dobânzi acumulate la datoria față de AVAS:

Tabelul 1

Defalcarea dobânzilor percepute de AVAS pentru perioada 2007-2011

2007

2008

2009

2010

2011

Rata dobânzii aplicabilă

01.01-30.06 -> 11,17 %

01.07-31.12 -> 10,24 %

14,86 %

18,85 %

14,00 %

13,22 %

Valoarea dobânzii (rotunjită în milioane RON)

58

87

129

114

123

Totalul dobânzilor la datoria față de AVAS începând cu 2007 511 milioane RON

| (77) | În aceeași corespondență, autoritățile române au informat, de asemenea, că vor fi lansate pregătirile pentru executarea conversiei datoriei față de AVAS care se ridică la 538 de milioane RON, plus dobânzile acumulate aferente, în vederea respectării calendarului propus pentru privatizare. |
| --- | --- |

(77)

În aceeași corespondență, autoritățile române au informat, de asemenea, că vor fi lansate pregătirile pentru executarea conversiei datoriei față de AVAS care se ridică la 538 de milioane RON, plus dobânzile acumulate aferente, în vederea respectării calendarului propus pentru privatizare.

VIII.3.   Argumentele prezentate de România, având în vedere intenția de privatizare

| (78) | Astfel cum s-a explicat mai sus, autoritățile române au retras măsura 2 (a se vedea secțiunea VII de mai sus). În urma retragerii notificării referitoare la garanția de stat, autoritățile române au susținut că actuala măsură 1, respectiv conversia în acțiuni a datoriei față de AVAS care se ridică la 538 de milioane RON, împreună cu dobânda acumulată la datoria față de AVAS începând cu 1 ianuarie 2007 până în 31 decembrie 2011, care se ridică la o valoare suplimentară de 511 milioane RON, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. România susține că această măsură ar fi conformă cu piața și ca atare nu conferă un avantaj societății Oltchim. Mai precis, autoritățile române susțin că AVAS, în calitate de creditor, este mai avantajată prin conversia întregii datorii în acțiuni și prin vânzarea la scurt timp a întregului său pachet de acțiuni la societate, decât prin executarea datoriei, întrucât valoarea de piață a pachetului de acțiuni deținut de AVAS la societate, care rezultă în urma conversiei datoriei, este mai mare decât suma pe care AVAS ar obține-o în urma lichidării societății. |
| --- | --- |

(78)

Astfel cum s-a explicat mai sus, autoritățile române au retras măsura 2 (a se vedea secțiunea VII de mai sus). În urma retragerii notificării referitoare la garanția de stat, autoritățile române au susținut că actuala măsură 1, respectiv conversia în acțiuni a datoriei față de AVAS care se ridică la 538 de milioane RON, împreună cu dobânda acumulată la datoria față de AVAS începând cu 1 ianuarie 2007 până în 31 decembrie 2011, care se ridică la o valoare suplimentară de 511 milioane RON, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. România susține că această măsură ar fi conformă cu piața și ca atare nu conferă un avantaj societății Oltchim. Mai precis, autoritățile române susțin că AVAS, în calitate de creditor, este mai avantajată prin conversia întregii datorii în acțiuni și prin vânzarea la scurt timp a întregului său pachet de acțiuni la societate, decât prin executarea datoriei, întrucât valoarea de piață a pachetului de acțiuni deținut de AVAS la societate, care rezultă în urma conversiei datoriei, este mai mare decât suma pe care AVAS ar obține-o în urma lichidării societății.

| (79) | România a prezentat un raport de consultanță întocmit de Raiffeisen Capital & Investment SA (denumit în continuare „raportul de consultanță”) pentru a demonstra că cea mai bună strategie a statului pentru a-și maximiza profitul este de a realiza conversia datoriei în acțiuni, urmată de vânzarea, la scurt timp, a unor pachete combinate de acțiuni. |
| --- | --- |

(79)

România a prezentat un raport de consultanță întocmit de Raiffeisen Capital & Investment SA (denumit în continuare „raportul de consultanță”) pentru a demonstra că cea mai bună strategie a statului pentru a-și maximiza profitul este de a realiza conversia datoriei în acțiuni, urmată de vânzarea, la scurt timp, a unor pachete combinate de acțiuni.

| (80) | Raportul de consultanță analizează, pe de o parte, valoarea creanței AVAS în cazul unei lichidări și, pe de altă parte, valoarea acesteia în cazul unei conversii a datoriei urmată de privatizare. |
| --- | --- |

(80)

Raportul de consultanță analizează, pe de o parte, valoarea creanței AVAS în cazul unei lichidări și, pe de altă parte, valoarea acesteia în cazul unei conversii a datoriei urmată de privatizare.

| (81) | Scenariul de lichidare este evaluat pe baza a două rapoarte de lichidare (un raport anterior de lichidare din luna februarie 2011 întocmit de Raiffeisen și un raport de lichidare din luna martie 2011 întocmit de consultantul independent Romcontrol SA București). Încasările statului în cazul unei conversii a datoriei urmată de privatizare au fost estimate pe baza metodei valorii întreprinderii, care este unul dintre principalele sisteme de măsurare utilizate în evaluarea întreprinderilor. (În secțiunea IX.3.3 de mai jos este prezentată o descriere în detaliu a metodologiilor utilizate și a rezultatelor evaluării, precum și analiza acestora efectuată de Comisie.) |
| --- | --- |

(81)

Scenariul de lichidare este evaluat pe baza a două rapoarte de lichidare (un raport anterior de lichidare din luna februarie 2011 întocmit de Raiffeisen și un raport de lichidare din luna martie 2011 întocmit de consultantul independent Romcontrol SA București). Încasările statului în cazul unei conversii a datoriei urmată de privatizare au fost estimate pe baza metodei valorii întreprinderii, care este unul dintre principalele sisteme de măsurare utilizate în evaluarea întreprinderilor. (În secțiunea IX.3.3 de mai jos este prezentată o descriere în detaliu a metodologiilor utilizate și a rezultatelor evaluării, precum și analiza acestora efectuată de Comisie.)

| (82) | Raportul concluzionează că, prin conversia întregii datorii în acțiuni, procesul de privatizare a societății ar fi mai ușor și mai rapid și că rezultatul financiar al acestei opțiuni pentru AVAS este superior opțiunii lichidării. |
| --- | --- |

(82)

Raportul concluzionează că, prin conversia întregii datorii în acțiuni, procesul de privatizare a societății ar fi mai ușor și mai rapid și că rezultatul financiar al acestei opțiuni pentru AVAS este superior opțiunii lichidării.

IX.   EVALUARE

IX.1.   Aspecte generale

| (83) | Pentru a stabili dacă măsurile analizate constituie ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă acestea îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În temeiul acestei dispoziții, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(83)

Pentru a stabili dacă măsurile analizate constituie ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă acestea îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În temeiul acestei dispoziții, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (84) | Comisia remarcă faptul că, având în vedere retragerea notificării cu privire la măsura 2 (a se vedea secțiunea VII de mai sus), evaluarea de mai jos se referă numai la măsurile 1 și 3. Întrucât România a pus conversia în acțiuni a datoriei în legătură cu privatizarea Oltchim, măsura 1 a fost modificată. Măsura este evaluată, prin urmare, pornind de la ipoteza că pachetul de acțiuni pe care AVAS îl va deține după efectuarea conversiei va fi vândut imediat unui investitor privat, în cadrul unui proces de vânzare-cumpărare echitabil, deschis și transparent, prin care se vizează maximizarea veniturilor pentru AVAS. |
| --- | --- |

(84)

Comisia remarcă faptul că, având în vedere retragerea notificării cu privire la măsura 2 (a se vedea secțiunea VII de mai sus), evaluarea de mai jos se referă numai la măsurile 1 și 3. Întrucât România a pus conversia în acțiuni a datoriei în legătură cu privatizarea Oltchim, măsura 1 a fost modificată. Măsura este evaluată, prin urmare, pornind de la ipoteza că pachetul de acțiuni pe care AVAS îl va deține după efectuarea conversiei va fi vândut imediat unui investitor privat, în cadrul unui proces de vânzare-cumpărare echitabil, deschis și transparent, prin care se vizează maximizarea veniturilor pentru AVAS.

| (85) | În plus, Comisia consideră că întrebarea dacă creditorul AVAS a conferit societății Oltchim un avantaj necuvenit prin felul în care a tratat datoria după 1 ianuarie 2007 trebuie să fie analizată în contextul OUG 51/1998 [a se vedea considerentul (27) de mai sus] și al Legii nr. 30/2007 prin care AVAS este mandată să reefectueze conversia datoriei, precum și avându-se în vedere notificarea către Comisie a conversiei datoriei, identificată sub ca măsura 1 în decizia de inițiere, și modificarea măsurii 1 ca urmare a îndoielilor exprimate de Comisie și a constrângerilor rezultate din programul UE-FMI. |
| --- | --- |

(85)

În plus, Comisia consideră că întrebarea dacă creditorul AVAS a conferit societății Oltchim un avantaj necuvenit prin felul în care a tratat datoria după 1 ianuarie 2007 trebuie să fie analizată în contextul OUG 51/1998 [a se vedea considerentul (27) de mai sus] și al Legii nr. 30/2007 prin care AVAS este mandată să reefectueze conversia datoriei, precum și avându-se în vedere notificarea către Comisie a conversiei datoriei, identificată sub ca măsura 1 în decizia de inițiere, și modificarea măsurii 1 ca urmare a îndoielilor exprimate de Comisie și a constrângerilor rezultate din programul UE-FMI.

| (86) | Mai mult, Comisia observă că intenția de a privatiza societatea în întregime până la sfârșitul lunii mai a anului 2012, conform celor comunicate de autoritățile române în scrisoarea lor din 21 octombrie 2011 și reconfirmate de primul-ministru Ungureanu în scrisoarea sa din 16 februarie 2012, este considerată parte integrantă a măsurii 1. |
| --- | --- |

(86)

Mai mult, Comisia observă că intenția de a privatiza societatea în întregime până la sfârșitul lunii mai a anului 2012, conform celor comunicate de autoritățile române în scrisoarea lor din 21 octombrie 2011 și reconfirmate de primul-ministru Ungureanu în scrisoarea sa din 16 februarie 2012, este considerată parte integrantă a măsurii 1.

| (87) | În ceea ce privește amenda de mediu, pe de o parte, și datoriile exigibile ale societății față de Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea și SC CET Govora SA, pe de altă parte, Comisia observă că aceste presupuse măsuri nu au făcut parte din decizia de inițiere. Prin urmare, ele nu pot face parte din prezenta decizie. Comisia va informa reclamanta în timp util despre viitoarele acțiuni desfășurate în ceea ce privește afirmațiile respective în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(87)

În ceea ce privește amenda de mediu, pe de o parte, și datoriile exigibile ale societății față de Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea și SC CET Govora SA, pe de altă parte, Comisia observă că aceste presupuse măsuri nu au făcut parte din decizia de inițiere. Prin urmare, ele nu pot face parte din prezenta decizie. Comisia va informa reclamanta în timp util despre viitoarele acțiuni desfășurate în ceea ce privește afirmațiile respective în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

IX.2.   Competența Comisiei înainte de aderare

| (88) | Astfel cum a fost indicat la secțiunea V de mai sus, partea anonimă 2 a susținut că unele dintre garanțiile de stat acordate societății Oltchim în perioada 1995-2000 erau încă în vigoare după aderarea României la UE, și anume până la data de 31 octombrie 2009, și că, prin urmare, acestea ar trebui să fie tratate ca ajutor nou după data aderării. Comisia trebuie, așadar, să evalueze valabilitatea acestui argument și implicațiile pe care le poate avea pentru evaluarea măsurii notificate. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum a fost indicat la secțiunea V de mai sus, partea anonimă 2 a susținut că unele dintre garanțiile de stat acordate societății Oltchim în perioada 1995-2000 erau încă în vigoare după aderarea României la UE, și anume până la data de 31 octombrie 2009, și că, prin urmare, acestea ar trebui să fie tratate ca ajutor nou după data aderării. Comisia trebuie, așadar, să evalueze valabilitatea acestui argument și implicațiile pe care le poate avea pentru evaluarea măsurii notificate.

| (89) | Ca regulă generală, articolul 107 alineatul (1) din TFUE se aplică numai cu începere de la data aderării. O excepție de la această regulă este reprezentată de măsurile care au fost implementate înainte de aderare și care continuă să fie aplicabile ulterior. În temeiul Tratatului de aderare a României la Uniunea Europeană din 2005 (24), măsurile implementate în România înainte de data aderării și aplicabile și după această dată (1 ianuarie 2007), care ar putea constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și care nu intră în categoria ajutorului existent în sensul Regulamentului (CE) nr. 659/1999 (25), se consideră drept ajutor nou potențial începând de la data aderării, în scopul aplicării articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(89)

Ca regulă generală, articolul 107 alineatul (1) din TFUE se aplică numai cu începere de la data aderării. O excepție de la această regulă este reprezentată de măsurile care au fost implementate înainte de aderare și care continuă să fie aplicabile ulterior. În temeiul Tratatului de aderare a României la Uniunea Europeană din 2005 (24), măsurile implementate în România înainte de data aderării și aplicabile și după această dată (1 ianuarie 2007), care ar putea constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și care nu intră în categoria ajutorului existent în sensul Regulamentului (CE) nr. 659/1999 (25), se consideră drept ajutor nou potențial începând de la data aderării, în scopul aplicării articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| (90) | La punctul 2.1 al doilea paragraf din anexa V la Actul de aderare a Republicii Bulgaria și a României din 2005 (26), în temeiul articolului 22 din același act de aderare, se prevede că „toate măsurile aplicabile și după data aderării care constituie ajutor de stat și care nu îndeplinesc condițiile stabilite mai sus sunt considerate drept un ajutor nou după aderare în scopul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE.” |
| --- | --- |

(90)

La punctul 2.1 al doilea paragraf din anexa V la Actul de aderare a Republicii Bulgaria și a României din 2005 (26), în temeiul articolului 22 din același act de aderare, se prevede că „toate măsurile aplicabile și după data aderării care constituie ajutor de stat și care nu îndeplinesc condițiile stabilite mai sus sunt considerate drept un ajutor nou după aderare în scopul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE.”

| (91) | Dispoziția menționată mai sus acoperă, prin urmare, măsurile implementate înainte de data aderării (1 ianuarie 2007), care sunt încă aplicabile după această dată. Conform definiției date într-o serie de decizii ale Comisiei (27), în noțiunea de „aplicabile după data aderării” sunt cuprinse schemele și măsurile individuale care nu sunt limitate în timp sau în cazul cărora răspunderea statului nu este delimitată cu exactitate; cu alte cuvinte, este vorba de cazurile în care expunerea statului la data aderării continuă să nu fie cunoscută cu exactitate. Date fiind considerațiile de mai sus, este necesar să se determine dacă garanțiile de stat emise în favoarea Oltchim în perioada 1995-2000 au fost „aplicabile după aderare” în sensul definit în practica decizională susmenționată. În acest scop, trebuie să se verifice fie dacă garanția de stat nu era limitată în timp, fie dacă expunerea exactă a statului înainte de data aderării nu era cunoscută. |
| --- | --- |

(91)

Dispoziția menționată mai sus acoperă, prin urmare, măsurile implementate înainte de data aderării (1 ianuarie 2007), care sunt încă aplicabile după această dată. Conform definiției date într-o serie de decizii ale Comisiei (27), în noțiunea de „aplicabile după data aderării” sunt cuprinse schemele și măsurile individuale care nu sunt limitate în timp sau în cazul cărora răspunderea statului nu este delimitată cu exactitate; cu alte cuvinte, este vorba de cazurile în care expunerea statului la data aderării continuă să nu fie cunoscută cu exactitate. Date fiind considerațiile de mai sus, este necesar să se determine dacă garanțiile de stat emise în favoarea Oltchim în perioada 1995-2000 au fost „aplicabile după aderare” în sensul definit în practica decizională susmenționată. În acest scop, trebuie să se verifice fie dacă garanția de stat nu era limitată în timp, fie dacă expunerea exactă a statului înainte de data aderării nu era cunoscută.

| (92) | După examinarea termenilor și condițiilor în care garanțiile de stat în chestiune au fost emise, Comisia observă că acestea au reprezentat măsuri unice, separate și individuale, prin care statul a sprijinit societatea să obțină anumite împrumuturi pentru sume determinate și cu o durată determinată. Data până la care aceste garanții erau valabile a fost stabilită în momentul emiterii lor, dat fiind că se prevedea o perioadă de valabilitate până la expirarea împrumuturilor subiacente, aspect definit cu exactitate în împrumuturile subiacente. Această perioadă de valabilitate nu a fost modificată ulterior. Prin urmare, valabilitatea garanțiilor după aderare a fost, într-adevăr, limitată în timp și a fost stabilită la o dată anterioară aderării, și anume în momentul încheierii acordului de împrumut. Comisia trebuie, așadar, să ia notă de faptul că prima dintre situațiile în care o măsură este considerată drept „ajutor nou” începând de la data aderării, și anume nelimitarea acesteia în timp la data aderării, nu este îndeplinită în cazul de față. |
| --- | --- |

(92)

După examinarea termenilor și condițiilor în care garanțiile de stat în chestiune au fost emise, Comisia observă că acestea au reprezentat măsuri unice, separate și individuale, prin care statul a sprijinit societatea să obțină anumite împrumuturi pentru sume determinate și cu o durată determinată. Data până la care aceste garanții erau valabile a fost stabilită în momentul emiterii lor, dat fiind că se prevedea o perioadă de valabilitate până la expirarea împrumuturilor subiacente, aspect definit cu exactitate în împrumuturile subiacente. Această perioadă de valabilitate nu a fost modificată ulterior. Prin urmare, valabilitatea garanțiilor după aderare a fost, într-adevăr, limitată în timp și a fost stabilită la o dată anterioară aderării, și anume în momentul încheierii acordului de împrumut. Comisia trebuie, așadar, să ia notă de faptul că prima dintre situațiile în care o măsură este considerată drept „ajutor nou” începând de la data aderării, și anume nelimitarea acesteia în timp la data aderării, nu este îndeplinită în cazul de față.

| (93) | În al doilea rând, răspunderea maximă a statului a fost delimitată la momentul acordării garanțiilor, dat fiind că acestea acoperă numai împrumutul specific pentru care sunt acordate. Prin urmare, se impune concluzia că nu se îndeplinesc condițiile pentru a doua situație de „aplicabilitate după aderare”, și anume expunerea necunoscută a statului începând de la data aderării. |
| --- | --- |

(93)

În al doilea rând, răspunderea maximă a statului a fost delimitată la momentul acordării garanțiilor, dat fiind că acestea acoperă numai împrumutul specific pentru care sunt acordate. Prin urmare, se impune concluzia că nu se îndeplinesc condițiile pentru a doua situație de „aplicabilitate după aderare”, și anume expunerea necunoscută a statului începând de la data aderării.

| (94) | În plus, Comisia observă de asemenea că activarea garanțiilor de stat a avut loc înainte de data aderării. De la data activării acestora, a fost angajată răspunderea statului pentru rambursarea sumei restante a împrumuturilor obținute cu ajutorul garanțiilor și statul a preluat, în fapt, obligațiile societății în ceea ce privește rambursarea împrumuturilor în chestiune, devenind astfel un creditor al societății Oltchim pentru sumele plătite în contul garanțiilor. Astfel cum se indică la secțiunea II.2 de mai sus, plățile efectuate în contul garanțiilor activate au durat până în anul 2006. Începând de la data aderării, nu au mai fost efectuate plăți în acest cont, deoarece societatea Oltchim a fost în măsură să achite partea încă restantă a împrumuturilor. |
| --- | --- |

(94)

În plus, Comisia observă de asemenea că activarea garanțiilor de stat a avut loc înainte de data aderării. De la data activării acestora, a fost angajată răspunderea statului pentru rambursarea sumei restante a împrumuturilor obținute cu ajutorul garanțiilor și statul a preluat, în fapt, obligațiile societății în ceea ce privește rambursarea împrumuturilor în chestiune, devenind astfel un creditor al societății Oltchim pentru sumele plătite în contul garanțiilor. Astfel cum se indică la secțiunea II.2 de mai sus, plățile efectuate în contul garanțiilor activate au durat până în anul 2006. Începând de la data aderării, nu au mai fost efectuate plăți în acest cont, deoarece societatea Oltchim a fost în măsură să achite partea încă restantă a împrumuturilor.

| (95) | Se desprinde astfel concluzia că garanțiile de stat acordate societății Oltchim în perioada 1995-2000 nu pot fi încadrate în categoria ajutoarelor noi în sensul punctului 2.1 al doilea paragraf din anexa V la Actul de aderare a Republicii Bulgaria și a României din 2005. |
| --- | --- |

(95)

Se desprinde astfel concluzia că garanțiile de stat acordate societății Oltchim în perioada 1995-2000 nu pot fi încadrate în categoria ajutoarelor noi în sensul punctului 2.1 al doilea paragraf din anexa V la Actul de aderare a Republicii Bulgaria și a României din 2005.

IX.3.   Existența ajutorului: avantajul

IX.3.1   Testul creditorului privat

| (96) | În ceea ce privește măsura notificată, care constă în conversia datoriei publice în valoare de 1 049 de milioane RON în acțiuni, în vederea vânzării, la scurt timp după aceea (la sfârșitul lunii mai 2012), a întregului pachet de acțiuni publice rezultat, România susține că aceasta nu conferă niciun avantaj necuvenit întreprinderii, deoarece orice creditor privat aflat într-o situație similară celei a creditorului public AVAS ar fi ales această metodă de recuperare a datoriei, preferând-o lichidării societății, care este mai puțin avantajoasă din punct de vedere financiar pentru creditorul public. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește măsura notificată, care constă în conversia datoriei publice în valoare de 1 049 de milioane RON în acțiuni, în vederea vânzării, la scurt timp după aceea (la sfârșitul lunii mai 2012), a întregului pachet de acțiuni publice rezultat, România susține că aceasta nu conferă niciun avantaj necuvenit întreprinderii, deoarece orice creditor privat aflat într-o situație similară celei a creditorului public AVAS ar fi ales această metodă de recuperare a datoriei, preferând-o lichidării societății, care este mai puțin avantajoasă din punct de vedere financiar pentru creditorul public.

| (97) | Pentru a stabili dacă măsura notificată conferă un avantaj necuvenit societății Oltchim, Comisia ar trebui să evalueze dacă AVAS, în calitate de creditor public, a depus pentru recuperarea datoriei publice aceleași eforturi precum un creditor privat care încearcă să recupereze cât mai mult din datorie (28). Această perspectivă ține seama de faptul că, prin transferul datoriei publice către AVAS, recuperarea datoriei este urmărită de o instituție aflată în aceleași raporturi cu societatea ca și cele existente între un creditor și debitorul său. În evaluare se ține seama, desigur, de faptul că Ministerul Economiei este acționarul public al societății Oltchim, dar și de faptul că acționarul public nu joacă niciun rol în recuperarea datoriei publice, aceasta revenind creditorului AVAS. Comisia observă însă că efectele pe care conversia datoriei, urmată de privatizare, le prezintă pentru acționarul actual, și anume Ministerul Economiei, trebuie să fie evaluate, la rândul lor, pentru a se putea stabili dacă propunerea de conversie a datoriei, urmată de privatizare, constituie o soluție financiară mai bună pentru stat decât lichidarea integrală a întreprinderii. |
| --- | --- |

(97)

Pentru a stabili dacă măsura notificată conferă un avantaj necuvenit societății Oltchim, Comisia ar trebui să evalueze dacă AVAS, în calitate de creditor public, a depus pentru recuperarea datoriei publice aceleași eforturi precum un creditor privat care încearcă să recupereze cât mai mult din datorie (28). Această perspectivă ține seama de faptul că, prin transferul datoriei publice către AVAS, recuperarea datoriei este urmărită de o instituție aflată în aceleași raporturi cu societatea ca și cele existente între un creditor și debitorul său. În evaluare se ține seama, desigur, de faptul că Ministerul Economiei este acționarul public al societății Oltchim, dar și de faptul că acționarul public nu joacă niciun rol în recuperarea datoriei publice, aceasta revenind creditorului AVAS. Comisia observă însă că efectele pe care conversia datoriei, urmată de privatizare, le prezintă pentru acționarul actual, și anume Ministerul Economiei, trebuie să fie evaluate, la rândul lor, pentru a se putea stabili dacă propunerea de conversie a datoriei, urmată de privatizare, constituie o soluție financiară mai bună pentru stat decât lichidarea integrală a întreprinderii.

IX.3.2   Recuperarea datoriei publice – evaluarea măsurii 3

| (98) | În decizia de inițiere, Comisia a considerat că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că statul nu a perceput nici o dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere pentru datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la UE. Această datorie rezultată din activarea garanțiilor de stat [a se vedea descrierea de mai sus de la considerentele (23)-(27) și evaluarea de mai sus a garanțiilor de stat de la considerentele (88)-(95)]. În decizia de inițiere, Comisia a considerat că neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital în mod gratuit. |
| --- | --- |

(98)

În decizia de inițiere, Comisia a considerat că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că statul nu a perceput nici o dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere pentru datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la UE. Această datorie rezultată din activarea garanțiilor de stat [a se vedea descrierea de mai sus de la considerentele (23)-(27) și evaluarea de mai sus a garanțiilor de stat de la considerentele (88)-(95)]. În decizia de inițiere, Comisia a considerat că neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital în mod gratuit.

| (99) | Pentru a stabili dacă România s-a comportat ca un creditor privat în ceea ce privește datoria restantă rezultată din activarea garanțiilor de stat, este necesar să se evalueze comportamentul statului român în perioada din 2007 până în prezent, pe baza informațiilor de care au dispus autoritățile române la diferite momente relevante în timp. |
| --- | --- |

(99)

Pentru a stabili dacă România s-a comportat ca un creditor privat în ceea ce privește datoria restantă rezultată din activarea garanțiilor de stat, este necesar să se evalueze comportamentul statului român în perioada din 2007 până în prezent, pe baza informațiilor de care au dispus autoritățile române la diferite momente relevante în timp.

| (100) | Comisia observă, înainte de toate, că decizia de a nu percepe dobânzi și penalități din 2007 până la modificarea notificării privind măsura 1 derivă din OUG 51/1998 [a se vedea considerentul (27)]. Trebuie avută în vedere și Legea nr. 30/2007, prin care AVAS este mandatată să re-efectueze conversia datoriei. La acel moment, autoritățile române intenționau o continuare a activității Oltchim și planificau noi investiții mai degrabă decât lichidarea întreprinderii. |
| --- | --- |

(100)

Comisia observă, înainte de toate, că decizia de a nu percepe dobânzi și penalități din 2007 până la modificarea notificării privind măsura 1 derivă din OUG 51/1998 [a se vedea considerentul (27)]. Trebuie avută în vedere și Legea nr. 30/2007, prin care AVAS este mandatată să re-efectueze conversia datoriei. La acel moment, autoritățile române intenționau o continuare a activității Oltchim și planificau noi investiții mai degrabă decât lichidarea întreprinderii.

| (101) | Prin urmare, Comisia trebuie, înainte de toate, să determine dacă România s-a comportat precum un creditor privat atunci când a hotărât, în anul 2007, să efectueze conversia datoriei în acțiuni în loc să urmărească executarea datoriei și/sau lichidarea întreprinderii. În această privință, Comisia observă că România aplicase strategia de conversie a datoriei în acțiuni în vederea continuării activităților Oltchim, de la prima tentativă (eșuată) de în acest sens în anul 2003. Comportamentul autorităților române în această privință a fost, așadar, coerent cu comportamentul lor anterior. Din reacțiile pieței la tentativele anterioare de privatizare și din acțiunile în instanță introduse de acționarii minoritari se desprinde concluzia că piața a crezut în viabilitatea fundamentală a activităților economice desfășurate de Oltchim. |
| --- | --- |

(101)

Prin urmare, Comisia trebuie, înainte de toate, să determine dacă România s-a comportat precum un creditor privat atunci când a hotărât, în anul 2007, să efectueze conversia datoriei în acțiuni în loc să urmărească executarea datoriei și/sau lichidarea întreprinderii. În această privință, Comisia observă că România aplicase strategia de conversie a datoriei în acțiuni în vederea continuării activităților Oltchim, de la prima tentativă (eșuată) de în acest sens în anul 2003. Comportamentul autorităților române în această privință a fost, așadar, coerent cu comportamentul lor anterior. Din reacțiile pieței la tentativele anterioare de privatizare și din acțiunile în instanță introduse de acționarii minoritari se desprinde concluzia că piața a crezut în viabilitatea fundamentală a activităților economice desfășurate de Oltchim.

| (102) | În plus, Comisia observă că România a dispus și de un plan de afaceri (29) pentru Oltchim, ceea ce a indicat faptul că această întreprindere era viabilă. |
| --- | --- |

(102)

În plus, Comisia observă că România a dispus și de un plan de afaceri (29) pentru Oltchim, ceea ce a indicat faptul că această întreprindere era viabilă.

| (103) | Date fiind aceste elemente, Comisia consideră că decizia României, în calitatea sa de creditor, de a efectua conversia datoriei în acțiuni și de a adopta o lege în acest sens, în care nu se prevedea perceperea de dobânzi și penalități pentru datoria restantă, întrucât această datorie avea să fie convertită, în orice circumstanță, în acțiuni, nu a fost o decizie nerezonabilă. |
| --- | --- |

(103)

Date fiind aceste elemente, Comisia consideră că decizia României, în calitatea sa de creditor, de a efectua conversia datoriei în acțiuni și de a adopta o lege în acest sens, în care nu se prevedea perceperea de dobânzi și penalități pentru datoria restantă, întrucât această datorie avea să fie convertită, în orice circumstanță, în acțiuni, nu a fost o decizie nerezonabilă.

| (104) | Această analiză nu este pusă la îndoială de faptul că, înainte de a efectua conversia datoriei în acțiuni, România a încercat să obțină autorizarea ajutorului de stat. Este adevărat că, făcând aceasta, România și-a îndeplinit numai obligațiile care îi revin în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Având în vedere dificultățile pe care România le-a întâmpinat înainte cu acționarii minoritari și pe care a continuat să le întâmpine în aplicarea Legii nr. 30/2007, era pe deplin logic să obțină din partea Comisiei confirmarea faptului că operațiunea planificată nu era echivalentă cu un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(104)

Această analiză nu este pusă la îndoială de faptul că, înainte de a efectua conversia datoriei în acțiuni, România a încercat să obțină autorizarea ajutorului de stat. Este adevărat că, făcând aceasta, România și-a îndeplinit numai obligațiile care îi revin în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Având în vedere dificultățile pe care România le-a întâmpinat înainte cu acționarii minoritari și pe care a continuat să le întâmpine în aplicarea Legii nr. 30/2007, era pe deplin logic să obțină din partea Comisiei confirmarea faptului că operațiunea planificată nu era echivalentă cu un ajutor de stat.

| (105) | Date fiind evaluarea ajutorului de stat și aplicarea obligației de statu-quo, conversia datoriei în acțiuni a fost, în cele din urmă, amânată cu cinci ani. În această privință, Comisia observă, în primul rând, că, până la jumătatea anului 2011, România a avut intenția fermă de a aplica o amplă strategie de investiții în ceea ce privește Oltchim, care fusese analizată în mai multe studii ale unor experți (30). Ar fi fost contrar strategiei statului, care consta în realizarea de noi investiții menite să readucă societatea la rentabilitate și să sporească valoarea acesteia în vederea privatizării pe termen mediu sau lung, să se perceapă, în același timp, dobânzi asupra datoriei publice. |
| --- | --- |

(105)

Date fiind evaluarea ajutorului de stat și aplicarea obligației de statu-quo, conversia datoriei în acțiuni a fost, în cele din urmă, amânată cu cinci ani. În această privință, Comisia observă, în primul rând, că, până la jumătatea anului 2011, România a avut intenția fermă de a aplica o amplă strategie de investiții în ceea ce privește Oltchim, care fusese analizată în mai multe studii ale unor experți (30). Ar fi fost contrar strategiei statului, care consta în realizarea de noi investiții menite să readucă societatea la rentabilitate și să sporească valoarea acesteia în vederea privatizării pe termen mediu sau lung, să se perceapă, în același timp, dobânzi asupra datoriei publice.

| (106) | Ca urmare a îndoielilor exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere cu privire la ampla strategie de investiții și, mai ales, ca urmare a problemelor bugetare și a programului UE-FMI, România și-a schimbat strategia în anul 2011 și a hotărât să privatizeze societatea imediat după conversia datoriei în acțiuni. În consecință, a abandonat planurile inițiale de a realiza investiții suplimentare în valoare de 424 de milioane EUR înainte de privatizare. |
| --- | --- |

(106)

Ca urmare a îndoielilor exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere cu privire la ampla strategie de investiții și, mai ales, ca urmare a problemelor bugetare și a programului UE-FMI, România și-a schimbat strategia în anul 2011 și a hotărât să privatizeze societatea imediat după conversia datoriei în acțiuni. În consecință, a abandonat planurile inițiale de a realiza investiții suplimentare în valoare de 424 de milioane EUR înainte de privatizare.

| (107) | În acest nou context, perceperea de dobânzi asupra datoriei a devenit o strategie pertinentă din partea statului în vederea recuperării unei sume cât mai mari din datorie. |
| --- | --- |

(107)

În acest nou context, perceperea de dobânzi asupra datoriei a devenit o strategie pertinentă din partea statului în vederea recuperării unei sume cât mai mari din datorie.

| (108) | După cum s-a subliniat la considerentele (75)-(77) de mai sus, pentru datoria publică au fost percepute alte dobânzi compuse, aferente perioadei începând de la 1 ianuarie 2007, prin intermediul unei convenții private încheiate în luna decembrie 2011 între Oltchim și AVAS. În special, ratele dobânzii aplicate în cazul datoriei publice au corespuns celei mai mari valori dintre rata de referință a Comisiei relevantă pentru fiecare perioadă și ratele dobânzii aplicate pentru împrumuturile private ale societății pentru aceeași perioadă, care pot fi considerate ca fiind corespunzătoare. |
| --- | --- |

(108)

După cum s-a subliniat la considerentele (75)-(77) de mai sus, pentru datoria publică au fost percepute alte dobânzi compuse, aferente perioadei începând de la 1 ianuarie 2007, prin intermediul unei convenții private încheiate în luna decembrie 2011 între Oltchim și AVAS. În special, ratele dobânzii aplicate în cazul datoriei publice au corespuns celei mai mari valori dintre rata de referință a Comisiei relevantă pentru fiecare perioadă și ratele dobânzii aplicate pentru împrumuturile private ale societății pentru aceeași perioadă, care pot fi considerate ca fiind corespunzătoare.

| (109) | Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că Oltchim nu a obținut un avantaj din modul în care autoritățile publice au urmărit, după aderare, recuperarea datoriei publice care urmează acum să fie convertită în acțiuni. |
| --- | --- |

(109)

Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că Oltchim nu a obținut un avantaj din modul în care autoritățile publice au urmărit, după aderare, recuperarea datoriei publice care urmează acum să fie convertită în acțiuni.

IX.3.3   Conversia datoriei – măsura 1

| (110) | Comisia trebuie să evalueze, de asemenea, dacă măsura 1, care constă [ca urmare a modificării notificării – a se vedea considerentele (14)-(16), (69)-(70) și (75)-(77) de mai sus] în conversia unei datorii publice în valoare totală de 1 049 de milioane RON în acțiuni, conversie care trebuie să fie urmată la scurt timp de vânzarea integrală a pachetului rezultat de acțiuni deținut de stat (privatizare), conferă vreun avantaj necuvenit societății Oltchim. Datoria publică totală care urmează să fie convertită în acțiuni cuprinde creanța publică principală deținută de agenția de privatizare AVAS, în valoare de 538 de milioane RON, și dobânzile acumulate la creanța deținută de AVAS în perioada 1 ianuarie 2007 – 31 decembrie 2011, în valoare de 511 milioane RON. |
| --- | --- |

(110)

Comisia trebuie să evalueze, de asemenea, dacă măsura 1, care constă [ca urmare a modificării notificării – a se vedea considerentele (14)-(16), (69)-(70) și (75)-(77) de mai sus] în conversia unei datorii publice în valoare totală de 1 049 de milioane RON în acțiuni, conversie care trebuie să fie urmată la scurt timp de vânzarea integrală a pachetului rezultat de acțiuni deținut de stat (privatizare), conferă vreun avantaj necuvenit societății Oltchim. Datoria publică totală care urmează să fie convertită în acțiuni cuprinde creanța publică principală deținută de agenția de privatizare AVAS, în valoare de 538 de milioane RON, și dobânzile acumulate la creanța deținută de AVAS în perioada 1 ianuarie 2007 – 31 decembrie 2011, în valoare de 511 milioane RON.

| (111) | Pentru a evalua dacă măsura propusă de conversie a datoriei implică vreun avantaj necuvenit pentru Oltchim, trebuie să se determine dacă, într-adevăr, conversia datoriei este cel mai bun mecanism pentru recuperarea unei sume cât mai mari din datoria publică, după cum susține România. În practică, Comisia trebuie să determine dacă un creditor privat ipotetic aflat într-o situație comparabilă cu cea a agenției de privatizare AVAS, care este creditorul societății Oltchim, ar fi ales într-adevăr acest mecanism de recuperare a datoriei din mai multe soluții de recuperare avute la dispoziție, având în vedere faptul că debitorul se confruntă cu dificultăți financiare semnificative. Chiar dacă Ministerul Economiei, actualul acționar al societății Oltchim, nu are niciun rol în ceea ce privește recuperarea datoriei publice, în analiza de mai jos sunt luate în considerare și rezultatele a două scenarii posibile pentru acționarul public. |
| --- | --- |

(111)

Pentru a evalua dacă măsura propusă de conversie a datoriei implică vreun avantaj necuvenit pentru Oltchim, trebuie să se determine dacă, într-adevăr, conversia datoriei este cel mai bun mecanism pentru recuperarea unei sume cât mai mari din datoria publică, după cum susține România. În practică, Comisia trebuie să determine dacă un creditor privat ipotetic aflat într-o situație comparabilă cu cea a agenției de privatizare AVAS, care este creditorul societății Oltchim, ar fi ales într-adevăr acest mecanism de recuperare a datoriei din mai multe soluții de recuperare avute la dispoziție, având în vedere faptul că debitorul se confruntă cu dificultăți financiare semnificative. Chiar dacă Ministerul Economiei, actualul acționar al societății Oltchim, nu are niciun rol în ceea ce privește recuperarea datoriei publice, în analiza de mai jos sunt luate în considerare și rezultatele a două scenarii posibile pentru acționarul public.

| (112) | România susține că, având în vedere situația actuală a societății (subcapitalizare majoră și îndatorare excesivă), singurele opțiuni realiste de care ar dispune un creditor privat într-o situație comparabilă cu cea a creditorului public AVAS constau fie (i) în lichidarea societății, fie (ii) în conversia datoriei în acțiuni, urmată de vânzarea întregului pachet de acțiuni deținut de stat în societate. Orice creditor privat care ar trebuie să aleagă între aceste modalități ar opta pentru aceea care asigură recuperarea unei sume cât mai mari din datoria restantă. Cu alte cuvinte, creditorul ar opta pentru varianta „conversia datoriilor urmată de privatizare”, dacă suma preconizată a fi recuperată prin privatizare depășește suma care ar putea fi recuperată prin lichidare. |
| --- | --- |

(112)

România susține că, având în vedere situația actuală a societății (subcapitalizare majoră și îndatorare excesivă), singurele opțiuni realiste de care ar dispune un creditor privat într-o situație comparabilă cu cea a creditorului public AVAS constau fie (i) în lichidarea societății, fie (ii) în conversia datoriei în acțiuni, urmată de vânzarea întregului pachet de acțiuni deținut de stat în societate. Orice creditor privat care ar trebuie să aleagă între aceste modalități ar opta pentru aceea care asigură recuperarea unei sume cât mai mari din datoria restantă. Cu alte cuvinte, creditorul ar opta pentru varianta „conversia datoriilor urmată de privatizare”, dacă suma preconizată a fi recuperată prin privatizare depășește suma care ar putea fi recuperată prin lichidare.

| (113) | Pentru a demonstra că o conversie a datoriei, urmată de vânzarea pachetului de acțiuni rezultat, aduce creditorului mai multe venituri decât lichidarea, România a prezentat un raport elaborat de către un organism de consultanță independent (a se vedea considerentele (78)-(82) de mai sus), în care sunt comparate sumele obținute de creditor în cele două scenarii, adică din conversia datoriilor urmată de privatizare și, respectiv, din lichidare. |
| --- | --- |

(113)

Pentru a demonstra că o conversie a datoriei, urmată de vânzarea pachetului de acțiuni rezultat, aduce creditorului mai multe venituri decât lichidarea, România a prezentat un raport elaborat de către un organism de consultanță independent (a se vedea considerentele (78)-(82) de mai sus), în care sunt comparate sumele obținute de creditor în cele două scenarii, adică din conversia datoriilor urmată de privatizare și, respectiv, din lichidare.

| (114) | Comisia a evaluat raportul în detaliu, pentru a verifica dacă rezultatele prezentate rămân intacte în urma unui analize și dacă acestea demonstrează într-adevăr că, prin conversia în acțiuni a creanței deținute, AVAS se comportă ca un creditor privat. În urma analizării raportului, Comisia constată următoarele: |
| --- | --- |

(114)

Comisia a evaluat raportul în detaliu, pentru a verifica dacă rezultatele prezentate rămân intacte în urma unui analize și dacă acestea demonstrează într-adevăr că, prin conversia în acțiuni a creanței deținute, AVAS se comportă ca un creditor privat. În urma analizării raportului, Comisia constată următoarele:

| (115) | Valoarea creanței deținute de AVAS în cazul unei lichidări: Scenariul de lichidare este evaluat pe baza unui raport anterior de lichidare din luna februarie 2011, elaborat de Raiffeisen, și a unui raport de lichidare din luna martie 2011, elaborat de consultantul independent Romcontrol SA București. |
| --- | --- |

(115)

Valoarea creanței deținute de AVAS în cazul unei lichidări: Scenariul de lichidare este evaluat pe baza unui raport anterior de lichidare din luna februarie 2011, elaborat de Raiffeisen, și a unui raport de lichidare din luna martie 2011, elaborat de consultantul independent Romcontrol SA București.

| (116) | Conform legislației românești, societățile comerciale în care statul deține cel puțin 50 % + 1 din acțiuni sunt lichidate în cadrul așa-numitei „proceduri speciale de lichidare voluntară”, astfel cum este prevăzut în Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 88/1997, în Hotărârea Guvernului nr. 577/2002 și în Legea nr. 137/2002. În cadrul procedurii speciale de lichidare voluntară, suma obținută de lichidator din vânzarea activelor societății este utilizată pentru stingerea datoriilor exigibile ale societății în ordinea de preferință prevăzută în Legea nr. 85/2006 (legea română privind insolvența). În consecință, veniturile obținute din lichidare trebuie să fie folosite pentru stingerea datoriilor în următoarea ordine de preferință: 1) cheltuieli de lichidare; 2) creanțe salariale; 3) creanțe privilegiate (datorii garantate cu gajuri, ipoteci și alte avantaje speciale); 4) creanțe bugetare (impozite și alte obligații fiscale); 5) datorii către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor de stat activate; 6) creanțe din împrumuturile publice; 7) creanțe ordinare (negarantate); 8) acționari. În cazul de față, AVAS s-ar încadra în a treia categorie de creditori (creditori privilegiați), însă în urma câtorva creditori privilegiați (privați) ai Oltchim, dat fiind că datoria publică a fost numai parțial garantată. |
| --- | --- |

(116)

Conform legislației românești, societățile comerciale în care statul deține cel puțin 50 % + 1 din acțiuni sunt lichidate în cadrul așa-numitei „proceduri speciale de lichidare voluntară”, astfel cum este prevăzut în Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 88/1997, în Hotărârea Guvernului nr. 577/2002 și în Legea nr. 137/2002. În cadrul procedurii speciale de lichidare voluntară, suma obținută de lichidator din vânzarea activelor societății este utilizată pentru stingerea datoriilor exigibile ale societății în ordinea de preferință prevăzută în Legea nr. 85/2006 (legea română privind insolvența). În consecință, veniturile obținute din lichidare trebuie să fie folosite pentru stingerea datoriilor în următoarea ordine de preferință: 1) cheltuieli de lichidare; 2) creanțe salariale; 3) creanțe privilegiate (datorii garantate cu gajuri, ipoteci și alte avantaje speciale); 4) creanțe bugetare (impozite și alte obligații fiscale); 5) datorii către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor de stat activate; 6) creanțe din împrumuturile publice; 7) creanțe ordinare (negarantate); 8) acționari. În cazul de față, AVAS s-ar încadra în a treia categorie de creditori (creditori privilegiați), însă în urma câtorva creditori privilegiați (privați) ai Oltchim, dat fiind că datoria publică a fost numai parțial garantată.

| (117) | Firma de consultanță Romcontrol a estimat valoarea de lichidare a activelor întreprinderii Oltchim la 15 decembrie 2010, pe baza metodei activelor nete ajustate, în care este luată în considerare perioada limitată de expunere pe piață a activelor puse în vânzare (31). |
| --- | --- |

(117)

Firma de consultanță Romcontrol a estimat valoarea de lichidare a activelor întreprinderii Oltchim la 15 decembrie 2010, pe baza metodei activelor nete ajustate, în care este luată în considerare perioada limitată de expunere pe piață a activelor puse în vânzare (31).

| (118) | Pe baza rezultatelor valorii de lichidare a activelor, estimate de Romcontrol, Raiffeisen a estimat rezultatele pentru creditorul AVAS și pentru stat, în calitate de acționar, luând în considerare datoriile societății la 31 decembrie 2010 și situațiile financiare preliminare ale acesteia la aceeași dată („studiul de lichidare din februarie 2011, efectuat de Raiffeisen”). În acest studiu, se estimează că încasările care ar putea să fie obținute din vânzarea activelor societății Oltchim ar permite recuperarea a aproximativ [20]-[30]% din datoriile totale ale societății. Creditorul AVAS, în calitate de creditor parțial garantat, și-ar recupera aproximativ [80]-[100] de milioane RON (reprezentând [10]-[30] % din creanța totală de 538 de milioane RON). Dată fiind diferența negativă dintre încasările din lichidare și datoriile societății, statul, în calitatea sa de acționar, nu ar încasa nimic. |
| --- | --- |

(118)

Pe baza rezultatelor valorii de lichidare a activelor, estimate de Romcontrol, Raiffeisen a estimat rezultatele pentru creditorul AVAS și pentru stat, în calitate de acționar, luând în considerare datoriile societății la 31 decembrie 2010 și situațiile financiare preliminare ale acesteia la aceeași dată („studiul de lichidare din februarie 2011, efectuat de Raiffeisen”). În acest studiu, se estimează că încasările care ar putea să fie obținute din vânzarea activelor societății Oltchim ar permite recuperarea a aproximativ [20]-[30]% din datoriile totale ale societății. Creditorul AVAS, în calitate de creditor parțial garantat, și-ar recupera aproximativ [80]-[100] de milioane RON (reprezentând [10]-[30] % din creanța totală de 538 de milioane RON). Dată fiind diferența negativă dintre încasările din lichidare și datoriile societății, statul, în calitatea sa de acționar, nu ar încasa nimic.

| (119) | În luna octombrie 2011, Raiffeisen a actualizat estimările cuprinse în studiul de lichidare din luna februarie 2011 pentru a ține seama de datele financiare ale societății la 30 iunie 2011 și pentru a include dobânzile percepute pentru datoria publică începând cu luna ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(119)

În luna octombrie 2011, Raiffeisen a actualizat estimările cuprinse în studiul de lichidare din luna februarie 2011 pentru a ține seama de datele financiare ale societății la 30 iunie 2011 și pentru a include dobânzile percepute pentru datoria publică începând cu luna ianuarie 2007.

| (120) | Conform acestor estimări actualizate, AVAS, în calitate de creditor parțial garantat al Oltchim, ar încasa [100]-[120] milioane RON din creanța sa totală față de societate (care reprezintă [10]-[20]% (32) din creanța totală, adică principalul datoriei în valoare de 538 de milioane RON plus dobânzile). Ministerul Economiei, în calitatea sa de acționar public, nu ar încasa nimic nici de această dată. Suma care urmează să fie obținută de AVAS a fost, prin urmare, actualizată (33) la 30 iunie 2011. Drept urmare, AVAS ar încasa [10]-[40] milioane EUR în cazul lichidării societății.

  Tabelul 2


  Încasarea creanței deținute de stat în cazul unei lichidări | Creanță
  (milioane EUR) | Total încasări
  (milioane EUR) | Încasări VAN la 10,7 %
  (milioane EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AVAS (creditor) | 209,4 | [20]-[30] | [10]-[30] |
| Ministerul Economiei (acționar) | participație | [0]-[10] | [0]-[10] |
| Total stat | | [20]-[30] | [10]-[30] |

(120)

Conform acestor estimări actualizate, AVAS, în calitate de creditor parțial garantat al Oltchim, ar încasa [100]-[120] milioane RON din creanța sa totală față de societate (care reprezintă [10]-[20]% (32) din creanța totală, adică principalul datoriei în valoare de 538 de milioane RON plus dobânzile). Ministerul Economiei, în calitatea sa de acționar public, nu ar încasa nimic nici de această dată. Suma care urmează să fie obținută de AVAS a fost, prin urmare, actualizată (33) la 30 iunie 2011. Drept urmare, AVAS ar încasa [10]-[40] milioane EUR în cazul lichidării societății.

Tabelul 2

Încasarea creanței deținute de stat în cazul unei lichidări

Creanță

(milioane EUR)

Total încasări

(milioane EUR)

Încasări VAN la 10,7 %

(milioane EUR)

AVAS (creditor)

209,4

[20]-[30]

[10]-[30]

Ministerul Economiei (acționar)

participație

[0]-[10]

[0]-[10]

Total stat

[20]-[30]

[10]-[30]

| (121) | Această sumă se compară apoi cu veniturile estimate a fi obținute din conversia creanței deținute de AVAS în acțiuni, urmată de privatizarea societății. |
| --- | --- |

(121)

Această sumă se compară apoi cu veniturile estimate a fi obținute din conversia creanței deținute de AVAS în acțiuni, urmată de privatizarea societății.

| (122) | Valoarea creanței deținute de AVAS în cazul unei conversii a datoriei, urmate de privatizare: în raport, încasările care pot fi obținute de stat în cazul unei conversii a datoriei, urmate de privatizare, au fost estimate pe baza metodei valorii întreprinderii, unul dintre principalele sisteme de măsurare utilizate în evaluarea întreprinderilor. |
| --- | --- |

(122)

Valoarea creanței deținute de AVAS în cazul unei conversii a datoriei, urmate de privatizare: în raport, încasările care pot fi obținute de stat în cazul unei conversii a datoriei, urmate de privatizare, au fost estimate pe baza metodei valorii întreprinderii, unul dintre principalele sisteme de măsurare utilizate în evaluarea întreprinderilor.

| (123) | În ceea ce privește utilizarea acestei metode, Comisia observă că, în principiu, există mai multe metode de estimare a valorii acțiunilor unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește utilizarea acestei metode, Comisia observă că, în principiu, există mai multe metode de estimare a valorii acțiunilor unei întreprinderi.

| (124) | Una dintre metodele folosite deseori este cea a multiplului EBITDA („rezultat înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare”). Aceasta permite evaluarea valorii capitalurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X prin înmulțirea EBITDA din anul X cu un factor (multiplul) considerat adecvat pentru sectorul respectiv și prin scăderea din rezultat a datoriei nete. |
| --- | --- |

(124)

Una dintre metodele folosite deseori este cea a multiplului EBITDA („rezultat înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare”). Aceasta permite evaluarea valorii capitalurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X prin înmulțirea EBITDA din anul X cu un factor (multiplul) considerat adecvat pentru sectorul respectiv și prin scăderea din rezultat a datoriei nete.

| (125) | O altă metodă constă în analiza fluxurilor de numerar actualizate. Fluxurile de numerar nominale disponibile ale întreprinderii pentru următorii ani sunt actualizate la costul mediu ponderat al capitalului (34), iar datoria netă se scade din valoarea obținută. |
| --- | --- |

(125)

O altă metodă constă în analiza fluxurilor de numerar actualizate. Fluxurile de numerar nominale disponibile ale întreprinderii pentru următorii ani sunt actualizate la costul mediu ponderat al capitalului (34), iar datoria netă se scade din valoarea obținută.

| (126) | O a treia metodă este cea a multiplului cifrei de afaceri. Aceasta permite evaluarea valorii capitalurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X prin înmulțirea cifrei de afaceri din anul X cu un factor (multiplul) considerat adecvat pentru sectorul respectiv și prin scăderea din rezultat a datoriei nete. |
| --- | --- |

(126)

O a treia metodă este cea a multiplului cifrei de afaceri. Aceasta permite evaluarea valorii capitalurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X prin înmulțirea cifrei de afaceri din anul X cu un factor (multiplul) considerat adecvat pentru sectorul respectiv și prin scăderea din rezultat a datoriei nete.

| (127) | Toate aceste metode (valoarea EBITDA viitoare, flux de numerar sau cifră de afaceri) utilizează valori estimate. În cazul de față, nu toate metodele de estimare care se bazează pe valorile estimate într-un plan de afaceri pot fi aplicate în mod judicios. Dat fiind că se preconizează privatizarea imediată a societății, doar noul proprietar va fi în măsură să stabilească viitoarea strategie de afaceri a întreprinderii și, în consecință, previziunile relevante din planul de afaceri, necesare pentru utilizarea acestor metode nu sunt disponibile și nici nu pot fi anticipate (35). Întrucât noul proprietar va trebuie să realizeze investiții semnificative, nici rezultatele istorice ale societății nu pot fi utilizate pentru realizarea previziunilor. |
| --- | --- |

(127)

Toate aceste metode (valoarea EBITDA viitoare, flux de numerar sau cifră de afaceri) utilizează valori estimate. În cazul de față, nu toate metodele de estimare care se bazează pe valorile estimate într-un plan de afaceri pot fi aplicate în mod judicios. Dat fiind că se preconizează privatizarea imediată a societății, doar noul proprietar va fi în măsură să stabilească viitoarea strategie de afaceri a întreprinderii și, în consecință, previziunile relevante din planul de afaceri, necesare pentru utilizarea acestor metode nu sunt disponibile și nici nu pot fi anticipate (35). Întrucât noul proprietar va trebuie să realizeze investiții semnificative, nici rezultatele istorice ale societății nu pot fi utilizate pentru realizarea previziunilor.

| (128) | În aceste condiții, Comisia consideră că singurele două metode disponibile pentru estimarea valorii acțiunilor combinate deținute de statul român, mai precis de AVAS și de Ministerul Economiei, sunt capitalizarea bursieră și valoarea întreprinderii. Trebuie subliniat faptul că valoarea întreprinderii cuprinde și parametrii utilizați pentru capitalizarea bursieră. |
| --- | --- |

(128)

În aceste condiții, Comisia consideră că singurele două metode disponibile pentru estimarea valorii acțiunilor combinate deținute de statul român, mai precis de AVAS și de Ministerul Economiei, sunt capitalizarea bursieră și valoarea întreprinderii. Trebuie subliniat faptul că valoarea întreprinderii cuprinde și parametrii utilizați pentru capitalizarea bursieră.

| (129) | Capitalizarea bursieră este definită ca fiind prețul acțiunilor înmulțit cu numărul de acțiuni în circulație și reflectă o valoare totală a acțiunilor aflate în circulație ale întreprinderii. Acest sistem de măsură reprezintă consensul public în ceea ce privește valoarea capitalurilor proprii ale unei societăți și ar putea fi utilizat ca înlocuitor pentru opinia publică cu privire la valoarea netă a unei societăți. |
| --- | --- |

(129)

Capitalizarea bursieră este definită ca fiind prețul acțiunilor înmulțit cu numărul de acțiuni în circulație și reflectă o valoare totală a acțiunilor aflate în circulație ale întreprinderii. Acest sistem de măsură reprezintă consensul public în ceea ce privește valoarea capitalurilor proprii ale unei societăți și ar putea fi utilizat ca înlocuitor pentru opinia publică cu privire la valoarea netă a unei societăți.

| (130) | Capitalizarea bursieră a societății Oltchim a fost calculată pe baza prețurilor acțiunilor sale afișate de Bursa de Valori București (36) pe o perioadă de 44 de luni (2008 – august 2011). Acest interval este suficient de larg pentru a fi relevant, iar capitalizarea bursieră pentru perioada respectivă este, de asemenea, un bun indiciu cu privire la cât este dispusă piața să plătească pentru societate. |
| --- | --- |

(130)

Capitalizarea bursieră a societății Oltchim a fost calculată pe baza prețurilor acțiunilor sale afișate de Bursa de Valori București (36) pe o perioadă de 44 de luni (2008 – august 2011). Acest interval este suficient de larg pentru a fi relevant, iar capitalizarea bursieră pentru perioada respectivă este, de asemenea, un bun indiciu cu privire la cât este dispusă piața să plătească pentru societate.

| (131) | În acest context, Comisia observă, ca aspect pozitiv, că în perioada recentă cuprinsă între mai și august 2011, prețul acțiunilor a fost întotdeauna mai mare decât media sa pe 44 de luni. Mai precis, în timp ce media ponderată pe 44 de luni este de 0,53 RON pe acțiune, prețul unei acțiuni a ajuns chiar la 2,05 RON în luna iulie 2011 (37). Prin urmare, datele utilizate pentru determinarea valorii pe piață pot fi considerate prudente. |
| --- | --- |

(131)

În acest context, Comisia observă, ca aspect pozitiv, că în perioada recentă cuprinsă între mai și august 2011, prețul acțiunilor a fost întotdeauna mai mare decât media sa pe 44 de luni. Mai precis, în timp ce media ponderată pe 44 de luni este de 0,53 RON pe acțiune, prețul unei acțiuni a ajuns chiar la 2,05 RON în luna iulie 2011 (37). Prin urmare, datele utilizate pentru determinarea valorii pe piață pot fi considerate prudente.

| (132) | În plus, în ceea ce privește evoluția prețului acțiunilor începând din luna septembrie 2011 (ultimul set de date utilizat în studiul elaborat de Raiffeisen), Comisia observă ca aspect pozitiv că în trecutul recent (începând de la jumătatea lunii octombrie a anului 2011), prețul acțiunilor a crescut în mod semnificativ și s-a menținut la o valoare mai mare decât media ponderată de 0,53 RON, utilizată în formula capitalizării bursiere.

  Figura 1


  Evoluția prețului acțiunilor Oltchim la Bursa de Valori București în perioada 23.2.2011 – 23.2.2012 |
| --- | --- |

(132)

În plus, în ceea ce privește evoluția prețului acțiunilor începând din luna septembrie 2011 (ultimul set de date utilizat în studiul elaborat de Raiffeisen), Comisia observă ca aspect pozitiv că în trecutul recent (începând de la jumătatea lunii octombrie a anului 2011), prețul acțiunilor a crescut în mod semnificativ și s-a menținut la o valoare mai mare decât media ponderată de 0,53 RON, utilizată în formula capitalizării bursiere.

Figura 1

Evoluția prețului acțiunilor Oltchim la Bursa de Valori București în perioada 23.2.2011 – 23.2.2012

Image

| (133) | Înainte de conversia planificată a datoriei, capitalizarea bursieră a societății Oltchim în perioada analizată (ianuarie 2008 – august 2011) a fost, în medie ponderată (38), de 45 de milioane EUR, iar în ultimele trei luni din perioada analizată (iunie – august 2011) s-a situat în mod constant deasupra valorii de 100 de milioane EUR. Capitalizarea bursieră depășește, așadar, în mod clar valoarea de lichidare a societății Oltchim ([10]-[40] milioane EUR), ceea ce reprezintă un prim indiciu că vânzarea pachetului de acțiuni deținut de stat în cadrul unui proces de privatizare ar fi de preferat lichidării societății. |
| --- | --- |

(133)

Înainte de conversia planificată a datoriei, capitalizarea bursieră a societății Oltchim în perioada analizată (ianuarie 2008 – august 2011) a fost, în medie ponderată (38), de 45 de milioane EUR, iar în ultimele trei luni din perioada analizată (iunie – august 2011) s-a situat în mod constant deasupra valorii de 100 de milioane EUR. Capitalizarea bursieră depășește, așadar, în mod clar valoarea de lichidare a societății Oltchim ([10]-[40] milioane EUR), ceea ce reprezintă un prim indiciu că vânzarea pachetului de acțiuni deținut de stat în cadrul unui proces de privatizare ar fi de preferat lichidării societății.

| (134) | A doua metodă care poate fi utilizată este valoarea întreprinderii. Valoarea întreprinderii este o unitate de măsură a valorii unei companii, adesea utilizată ca alternativă la simpla capitalizare bursieră, deoarece se consideră că oferă o reprezentare mai exactă a valorii societății. Valoarea întreprinderii reprezintă suma dintre valoarea de capitalizare bursieră a unei întreprinderi și datoria sa financiară netă. Această metodă a fost utilizată de Raiffeisen Capital. |
| --- | --- |

(134)

A doua metodă care poate fi utilizată este valoarea întreprinderii. Valoarea întreprinderii este o unitate de măsură a valorii unei companii, adesea utilizată ca alternativă la simpla capitalizare bursieră, deoarece se consideră că oferă o reprezentare mai exactă a valorii societății. Valoarea întreprinderii reprezintă suma dintre valoarea de capitalizare bursieră a unei întreprinderi și datoria sa financiară netă. Această metodă a fost utilizată de Raiffeisen Capital.

| (135) | După calcularea valorii de capitalizare bursieră, celălalt element prezent în formula de calcul al valorii întreprinderii, și anume datoria netă, a fost calculat ca suma tuturor datoriilor financiare ale societății (toate datoriile purtătoare de dobândă ale societății, și anume împrumuturile bancare și datoriile scadente/reeșalonate) (39). |
| --- | --- |

(135)

După calcularea valorii de capitalizare bursieră, celălalt element prezent în formula de calcul al valorii întreprinderii, și anume datoria netă, a fost calculat ca suma tuturor datoriilor financiare ale societății (toate datoriile purtătoare de dobândă ale societății, și anume împrumuturile bancare și datoriile scadente/reeșalonate) (39).

| (136) | Ca etapă următoare, este posibil să se calculeze mediana, media și media ponderată a valorii întreprinderii și a valorii întreprinderii pe acțiune pentru perioada de 44 de luni. În raport, aceste valori au fost calculate pentru două scenarii: cu dobânda percepută pentru datorie pe baza convenției și, respectiv, fără aceasta. |
| --- | --- |

(136)

Ca etapă următoare, este posibil să se calculeze mediana, media și media ponderată a valorii întreprinderii și a valorii întreprinderii pe acțiune pentru perioada de 44 de luni. În raport, aceste valori au fost calculate pentru două scenarii: cu dobânda percepută pentru datorie pe baza convenției și, respectiv, fără aceasta.

| (137) | Referitor la acest punct, Comisia consideră că dobânda percepută pe baza convenției nu ar trebui luată în considerare pentru calcularea valorii întreprinderii din următoarele motive: toate celelalte elemente rămânând constante, dacă datoria crește, capitalurile proprii scad. Aceste două efecte au direcții opuse și, în principiu, nu ar trebuie să aibă nicio influență asupra valorii întreprinderii. Dacă ar avea cunoștință de dobândă, piața ar evalua acțiunile la un preț mai mic în consecință. Cu toate acestea, în cazul de față, suma dobânzilor a fost adăugată ex post și nu a fost anticipată de piață. Prin urmare, sunt relevante informațiile existente deținute de piață la momentul evaluării. |
| --- | --- |

(137)

Referitor la acest punct, Comisia consideră că dobânda percepută pe baza convenției nu ar trebui luată în considerare pentru calcularea valorii întreprinderii din următoarele motive: toate celelalte elemente rămânând constante, dacă datoria crește, capitalurile proprii scad. Aceste două efecte au direcții opuse și, în principiu, nu ar trebuie să aibă nicio influență asupra valorii întreprinderii. Dacă ar avea cunoștință de dobândă, piața ar evalua acțiunile la un preț mai mic în consecință. Cu toate acestea, în cazul de față, suma dobânzilor a fost adăugată ex post și nu a fost anticipată de piață. Prin urmare, sunt relevante informațiile existente deținute de piață la momentul evaluării.

| (138) | Având în vedere aceste considerații, au fost calculate următoarele valori ale întreprinderii pe acțiune pentru perioada observată.

  Tabelul 3


  Calcularea valorii întreprinderii pe acțiune pentru societatea Oltchim în perioada observată












  Perioada | Numărul de acțiuni | Prețul mediu al acțiunilor | Capitalizarea bursieră (prețul acțiunilor × numărul de acțiuni) | Datoria netă
  în mii RON | Valoarea de întreprindere (capitalizarea bursieră plus datoria netă)
  în mii RON | Valoarea de întreprindere pe acțiune |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ian. -08 | 343 023 858 | 1,10 | 378 | [1 200]-[1 400] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| feb. -08 | 343 023 858 | 0,91 | 314 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| mar. -08 | 343 023 858 | 0,81 | 279 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| apr. -08 | 343 023 858 | 0,87 | 300 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| mai -08 | 343 023 858 | 1,04 | 358 | [1 300]-[1 500] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| iun. -08 | 343 023 858 | 0,96 | 330 | [1 300]-[1 500] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| iul. -08 | 343 023 858 | 0,72 | 247 | [1 300]-[1 500] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| aug. -08 | 343 023 858 | 0,63 | 216 | [1 300]-[1 500] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| sep. -08 | 343 023 858 | 0,47 | 160 | [1 300]-[1 500] | [1 500]-[1 600] | [4]-[6] |
| oct. -08 | 343 023 858 | 0,37 | 127 | [1 300]-[1 500] | [1 500]-[1 600] | [4]-[6] |
| nov. -08 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 200]-[1 400] | ]1 400]-[1 500] | [4]-[6] |
| dec. 08 | 343 023 858 | 0,16 | 54 | [1 400]-[1 600] | [1 400]-[1 500] | [4]-[6] |
| ian. -09 | 343 023 858 | 0,15 | 51 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| feb. -09 | 343 023 858 | 0,13 | 45 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| mar. -09 | 343 023 858 | 0,15 | 53 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| apr. -09 | 343 023 858 | 0,25 | 84 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| mai -09 | 343 023 858 | 0,27 | 93 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| iun. -09 | 343 023 858 | 0,30 | 104 | [1 400]-[1 600] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| iul -09 | 343 023 858 | 0,33 | 113 | [1 400]-[1 600] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| aug. -09 | 343 023 858 | 0,32 | 109 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| sep. -09 | 343 023 858 | 0,28 | 96 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| oct. -09 | 343 023 858 | 0,27 | 91 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| nov. -09 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| dec. -09 | 343 023 858 | 0,26 | 89 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| ian. -10 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| feb. -10 | 343 023 858 | 0,22 | 77 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| mar. -10 | 343 023 858 | 0,27 | 92 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| apr. -10 | 343 023 858 | 0,31 | 105 | [1 600]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [4]-[6] |
| mai -10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 600]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [4]-[6] |
| iun. -10 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| iul. -10 | 343 023 858 | 0,18 | 62 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| aug. -10 | 343 023 858 | 0,19 | 64 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| sep. -10 | 343 023 858 | 0,19 | 66 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| oct. -10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| nov. -10 | 343 023 858 | 0,22 | 75 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [4]-[6] |
| dec. -10 | 343 023 858 | 0,20 | 69 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| ian. -11 | 343 023 858 | 0,21 | 74 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| feb. -11 | 343 023 858 | 0,26 | 88 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| mar. -11 | 343 023 858 | 0,30 | 102 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| apr. -11 | 343 023 858 | 0,44 | 152 | [2 000]-[2 200] | [2 100]-[2 200] | [5]-[7] |
| mai -11 | 343 211 383 | 0,77 | 265 | [2 000]-[2 200] | [2 300]-[2 400] | [5]-[7] |
| iun. -11 | 343 211 383 | 1,61 | 551 | [2 000]-[2 200] | [2 600]-[2 700] | [6]-[8] |
| iul. -11 | 343 211 383 | 2,05 | 702 | [2 000]-[2 200] | [2 800]-[2 900] | [6]-[8] |
| aug. -11 | 343 211 383 | 1,32 | 452 | [2 000]-[2 200] | [2 600]-[2 700] | [6]-[8] |

(138)

Având în vedere aceste considerații, au fost calculate următoarele valori ale întreprinderii pe acțiune pentru perioada observată.

Tabelul 3

Calcularea valorii întreprinderii pe acțiune pentru societatea Oltchim în perioada observată

Perioada

Numărul de acțiuni

Prețul mediu al acțiunilor

Capitalizarea bursieră (prețul acțiunilor × numărul de acțiuni)

Datoria netă

în mii RON

Valoarea de întreprindere (capitalizarea bursieră plus datoria netă)

în mii RON

Valoarea de întreprindere pe acțiune

ian. -08

343 023 858

1,10

378

[1 200]-[1 400]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

feb. -08

343 023 858

0,91

314

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

mar. -08

343 023 858

0,81

279

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

apr. -08

343 023 858

0,87

300

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

mai -08

343 023 858

1,04

358

[1 300]-[1 500]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

iun. -08

343 023 858

0,96

330

[1 300]-[1 500]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

iul. -08

343 023 858

0,72

247

[1 300]-[1 500]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

aug. -08

343 023 858

0,63

216

[1 300]-[1 500]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

sep. -08

343 023 858

0,47

160

[1 300]-[1 500]

[1 500]-[1 600]

[4]-[6]

oct. -08

343 023 858

0,37

127

[1 300]-[1 500]

[1 500]-[1 600]

[4]-[6]

nov. -08

343 023 858

0,21

71

[1 200]-[1 400]

]1 400]-[1 500]

[4]-[6]

dec. 08

343 023 858

0,16

54

[1 400]-[1 600]

[1 400]-[1 500]

[4]-[6]

ian. -09

343 023 858

0,15

51

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

feb. -09

343 023 858

0,13

45

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

mar. -09

343 023 858

0,15

53

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

apr. -09

343 023 858

0,25

84

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

mai -09

343 023 858

0,27

93

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

iun. -09

343 023 858

0,30

104

[1 400]-[1 600]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

iul -09

343 023 858

0,33

113

[1 400]-[1 600]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

aug. -09

343 023 858

0,32

109

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

sep. -09

343 023 858

0,28

96

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

oct. -09

343 023 858

0,27

91

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

nov. -09

343 023 858

0,23

79

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

dec. -09

343 023 858

0,26

89

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

ian. -10

343 023 858

0,23

79

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

feb. -10

343 023 858

0,22

77

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

mar. -10

343 023 858

0,27

92

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

apr. -10

343 023 858

0,31

105

[1 600]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[4]-[6]

mai -10

343 023 858

0,22

76

[1 600]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[4]-[6]

iun. -10

343 023 858

0,21

71

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

iul. -10

343 023 858

0,18

62

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

aug. -10

343 023 858

0,19

64

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

sep. -10

343 023 858

0,19

66

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

oct. -10

343 023 858

0,22

76

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

nov. -10

343 023 858

0,22

75

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[4]-[6]

dec. -10

343 023 858

0,20

69

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

ian. -11

343 023 858

0,21

74

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

feb. -11

343 023 858

0,26

88

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

mar. -11

343 023 858

0,30

102

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

apr. -11

343 023 858

0,44

152

[2 000]-[2 200]

[2 100]-[2 200]

[5]-[7]

mai -11

343 211 383

0,77

265

[2 000]-[2 200]

[2 300]-[2 400]

[5]-[7]

iun. -11

343 211 383

1,61

551

[2 000]-[2 200]

[2 600]-[2 700]

[6]-[8]

iul. -11

343 211 383

2,05

702

[2 000]-[2 200]

[2 800]-[2 900]

[6]-[8]

aug. -11

343 211 383

1,32

452

[2 000]-[2 200]

[2 600]-[2 700]

[6]-[8]

| (139) | Pe baza informațiilor cuprinse în acest tabel au fost calculate mediana, media și media ponderată a valorii întreprinderii pe acțiune.

  Tabelul 4


  Mediana, media și media ponderată a raportului dintre valoarea întreprinderii și acțiune pentru societatea Oltchim | Prețul pe acțiuni | Valoarea întreprinderii pe acțiune |
| --- | --- | --- | --- |
| Mediana | [0,10]-[0,30] | [4]-[6] |
| Media | [0,30]-[0,50] | [4]-[6] |
| Media ponderată | [0,40]-[0,60] | [4]-[6] |

(139)

Pe baza informațiilor cuprinse în acest tabel au fost calculate mediana, media și media ponderată a valorii întreprinderii pe acțiune.

Tabelul 4

Mediana, media și media ponderată a raportului dintre valoarea întreprinderii și acțiune pentru societatea Oltchim

Prețul pe acțiuni

Valoarea întreprinderii pe acțiune

Mediana

[0,10]-[0,30]

[4]-[6]

Media

[0,30]-[0,50]

[4]-[6]

Media ponderată

[0,40]-[0,60]

[4]-[6]

| (140) | Valoarea întreprinderii (mediană, medie, medie ponderată), calculată astfel cum s-a explicat mai sus, poate fi folosită, ulterior, pentru determinarea valorii pachetului de acțiuni deținut de stat „după conversia datoriei”, prin deducerea datoriilor societății care rămân exigibile după conversie din această valoare de întreprindere; aceasta va rămâne pentru societate o datorie de achitat. |
| --- | --- |

(140)

Valoarea întreprinderii (mediană, medie, medie ponderată), calculată astfel cum s-a explicat mai sus, poate fi folosită, ulterior, pentru determinarea valorii pachetului de acțiuni deținut de stat „după conversia datoriei”, prin deducerea datoriilor societății care rămân exigibile după conversie din această valoare de întreprindere; aceasta va rămâne pentru societate o datorie de achitat.

| (141) | Rezultatul este valoarea de piață a capitalurilor proprii totale, așa cum se arată în Tabelul 5.

  Tabelul 5


  Calcularea valorii de piață a capitalurilor proprii pe baza metodei valorii întreprinderii









  Calcularea valorii de piață a capitalurilor proprii totale după conversia datoriei | Scenarii |
| --- | --- | --- |
| | Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului median al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni | Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni | Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu ponderat al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni |
| Valoarea întreprinderii pe acțiune (RON) | [4]-[6] | [4]-[6] | [4]-[6] |
| Numărul de acțiuni înainte de conversie | 343 211 383 | 343 211 383 | 343 211 383 |
| Valoarea întreprinderii (milioane RON) | [1 700]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [2 000]-[2 100] |
| Datoria netă după conversia datoriei (milioane RON) | [1 600]-[1 700] | [1 600]-[1 700] | [1 600]-[1 700] |
| Valoarea de piață a capitalurilor proprii (milioane RON) | [100]-[200] | [200]-[300] | [400]-[500] |
| Valoarea de piață a capitalurilor proprii (milioane EUR) | [20]-[30] | [50]-[60] | [90]-[100] |

(141)

Rezultatul este valoarea de piață a capitalurilor proprii totale, așa cum se arată în Tabelul 5.

Tabelul 5

Calcularea valorii de piață a capitalurilor proprii pe baza metodei valorii întreprinderii

Calcularea valorii de piață a capitalurilor proprii totale după conversia datoriei

Scenarii

Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului median al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni

Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni

Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu ponderat al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni

Valoarea întreprinderii pe acțiune (RON)

[4]-[6]

[4]-[6]

[4]-[6]

Numărul de acțiuni înainte de conversie

343 211 383

343 211 383

343 211 383

Valoarea întreprinderii (milioane RON)

[1 700]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[2 000]-[2 100]

Datoria netă după conversia datoriei (milioane RON)

[1 600]-[1 700]

[1 600]-[1 700]

[1 600]-[1 700]

Valoarea de piață a capitalurilor proprii (milioane RON)

[100]-[200]

[200]-[300]

[400]-[500]

Valoarea de piață a capitalurilor proprii (milioane EUR)

[20]-[30]

[50]-[60]

[90]-[100]

| (142) | În ceea ce privește datoriile financiare nete utilizate în calculul descris mai sus, ambele etape de calcul, mai exact (i) calcularea formulei privind valoarea întreprinderii și (ii) scăderea ulterioară, în vederea obținerii valorii de piață a capitalurilor proprii, ar trebui, în principiu, să fie bazate pe valoarea de piață a datoriei societății. |
| --- | --- |

(142)

În ceea ce privește datoriile financiare nete utilizate în calculul descris mai sus, ambele etape de calcul, mai exact (i) calcularea formulei privind valoarea întreprinderii și (ii) scăderea ulterioară, în vederea obținerii valorii de piață a capitalurilor proprii, ar trebui, în principiu, să fie bazate pe valoarea de piață a datoriei societății.

| (143) | Cu toate acestea, Comisia constată, în primul rând, că este foarte dificil să se stabilească un preț de piață pentru datoria Oltchim, dat fiind că aceasta nu este tranzacționată și că nu există o piață locală de tranzacționare a datoriilor. În schimb, valoarea de piață a datoriei s-ar putea determina, în mod teoretic, prin stabilirea ratingului societății înainte și după conversia datoriei. Acest rating ar putea fi folosit apoi pentru estimarea probabilității de nerespectare a obligațiilor de plată, care, la rândul său, poate fi folosită pentru estimarea valorii de piață a datoriei. În absența unor ratinguri de acest gen, Comisia a considerat că un astfel de exercițiu nu este posibil și că utilizarea unei valori de piață estimate în mod necorespunzător ar genera erori semnificative. |
| --- | --- |

(143)

Cu toate acestea, Comisia constată, în primul rând, că este foarte dificil să se stabilească un preț de piață pentru datoria Oltchim, dat fiind că aceasta nu este tranzacționată și că nu există o piață locală de tranzacționare a datoriilor. În schimb, valoarea de piață a datoriei s-ar putea determina, în mod teoretic, prin stabilirea ratingului societății înainte și după conversia datoriei. Acest rating ar putea fi folosit apoi pentru estimarea probabilității de nerespectare a obligațiilor de plată, care, la rândul său, poate fi folosită pentru estimarea valorii de piață a datoriei. În absența unor ratinguri de acest gen, Comisia a considerat că un astfel de exercițiu nu este posibil și că utilizarea unei valori de piață estimate în mod necorespunzător ar genera erori semnificative.

| (144) | În al doilea rând, dacă s-ar presupune că datoria netă a fost tranzacționată la aceeași actualizare față de valoarea sa contabilă înainte și după conversie, rezultatele calculului nu se modifică deloc, indiferent de valoarea actualizării. Orice variație a valorii datoriei financiare nete ar genera, într-un asemenea caz, o modificare proporțională, de semn opus, a valorii de capitalizare bursieră. A adăuga fie valoarea contabilă a datoriei, fie valoarea sa de piață este lipsit de relevanță, deoarece valoarea datoriei se adună mai întâi pentru a obține valoarea întreprinderii și apoi se scade pentru a obține noua valoare contabilă a acțiunilor. |
| --- | --- |

(144)

În al doilea rând, dacă s-ar presupune că datoria netă a fost tranzacționată la aceeași actualizare față de valoarea sa contabilă înainte și după conversie, rezultatele calculului nu se modifică deloc, indiferent de valoarea actualizării. Orice variație a valorii datoriei financiare nete ar genera, într-un asemenea caz, o modificare proporțională, de semn opus, a valorii de capitalizare bursieră. A adăuga fie valoarea contabilă a datoriei, fie valoarea sa de piață este lipsit de relevanță, deoarece valoarea datoriei se adună mai întâi pentru a obține valoarea întreprinderii și apoi se scade pentru a obține noua valoare contabilă a acțiunilor.

| (145) | În al treilea rând, presupunând că datoria rămasă după conversie este tranzacționată la o valoare diferită de cea dinaintea conversiei, pentru efectuarea unui calcul corespunzător ar trebui să se țină seama de faptul că, după conversia datoriei în acțiuni, valoarea de piață a datoriei rămase ar continua, probabil, să fie mai scăzută decât valoarea sa contabilă, dar mai mare, în orice caz, decât valoarea de piață a datoriei înainte de conversie. În cazul în care nu există o bază pentru stabilirea acestor valori, nu este totuși posibil să se simuleze efectele unei modificări în aceste valori, deoarece parametrii care ar trebui să difere în același timp sunt prea numeroși. |
| --- | --- |

(145)

În al treilea rând, presupunând că datoria rămasă după conversie este tranzacționată la o valoare diferită de cea dinaintea conversiei, pentru efectuarea unui calcul corespunzător ar trebui să se țină seama de faptul că, după conversia datoriei în acțiuni, valoarea de piață a datoriei rămase ar continua, probabil, să fie mai scăzută decât valoarea sa contabilă, dar mai mare, în orice caz, decât valoarea de piață a datoriei înainte de conversie. În cazul în care nu există o bază pentru stabilirea acestor valori, nu este totuși posibil să se simuleze efectele unei modificări în aceste valori, deoarece parametrii care ar trebui să difere în același timp sunt prea numeroși.

| (146) | Pe de altă parte, Comisia remarcă faptul că situațiile financiare ale Oltchim au fost pregătite în conformitate cu Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) și au fost auditate de către un auditor independent, KPMG. În aceste situații financiare, datoriile financiare sunt prezentate la valoarea lor justă, în conformitate cu prevederile IAS 39. Conform IAS 39, valoarea justă este suma pentru care un activ ar putea fi tranzacționat sau pentru care o datorie ar putea fi achitată între părți în mod voluntar, în cunoștință de cauză și în condiții normale de concurență. Pe această bază, KPMG a certificat faptul că valoarea justă a datoriei pe termen lung a societății nu era semnificativ diferită de valoarea sa contabilă. |
| --- | --- |

(146)

Pe de altă parte, Comisia remarcă faptul că situațiile financiare ale Oltchim au fost pregătite în conformitate cu Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) și au fost auditate de către un auditor independent, KPMG. În aceste situații financiare, datoriile financiare sunt prezentate la valoarea lor justă, în conformitate cu prevederile IAS 39. Conform IAS 39, valoarea justă este suma pentru care un activ ar putea fi tranzacționat sau pentru care o datorie ar putea fi achitată între părți în mod voluntar, în cunoștință de cauză și în condiții normale de concurență. Pe această bază, KPMG a certificat faptul că valoarea justă a datoriei pe termen lung a societății nu era semnificativ diferită de valoarea sa contabilă.

| (147) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia consideră că, în acest caz, este în fapt corect să se utilizeze valoarea contabilă a datoriei pentru a calcula valoarea de piață a capitalurilor proprii. |
| --- | --- |

(147)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia consideră că, în acest caz, este în fapt corect să se utilizeze valoarea contabilă a datoriei pentru a calcula valoarea de piață a capitalurilor proprii.

| (148) | Cu toate acestea, pentru a verifica soliditatea calculului, Comisia a efectuat, în plus, o analiză a sensibilității, adică a determinat diferența procentuală dintre valoarea contabilă și valoarea de piață a datoriei nete înainte de conversie la care valoarea actuală a pachetului de acțiuni deținut de stat după conversie ar deveni egală cu valoarea de lichidare, pornind de la ipoteza că valoarea de piață a datoriei va corespunde valorii sale contabile în urma conversiei datoriei în acțiuni. Această valoare procentuală poate fi considerată o anumită „marjă de eroare” pentru estimarea valorii de piață a datoriei. |
| --- | --- |

(148)

Cu toate acestea, pentru a verifica soliditatea calculului, Comisia a efectuat, în plus, o analiză a sensibilității, adică a determinat diferența procentuală dintre valoarea contabilă și valoarea de piață a datoriei nete înainte de conversie la care valoarea actuală a pachetului de acțiuni deținut de stat după conversie ar deveni egală cu valoarea de lichidare, pornind de la ipoteza că valoarea de piață a datoriei va corespunde valorii sale contabile în urma conversiei datoriei în acțiuni. Această valoare procentuală poate fi considerată o anumită „marjă de eroare” pentru estimarea valorii de piață a datoriei.

| (149) | Comisia consideră că, din toate scenariile (valoare întreprinderii pe baza medianei, mediei, mediei ponderate), media ponderată reprezintă scenariul cel mai fidel, deoarece, în acest caz, valorile au fost ponderate cu volumele de acțiuni tranzacționate. Pentru acest scenariu, marja menționată mai sus este de 15 %. Comisia concluzionează că o astfel de marjă este suficient de largă pentru a considera că valoarea întreprinderii este calculată pe baza unor date solide. |
| --- | --- |

(149)

Comisia consideră că, din toate scenariile (valoare întreprinderii pe baza medianei, mediei, mediei ponderate), media ponderată reprezintă scenariul cel mai fidel, deoarece, în acest caz, valorile au fost ponderate cu volumele de acțiuni tranzacționate. Pentru acest scenariu, marja menționată mai sus este de 15 %. Comisia concluzionează că o astfel de marjă este suficient de largă pentru a considera că valoarea întreprinderii este calculată pe baza unor date solide.

| (150) | După calcularea valorii de piață a capitalurilor proprii, se poate calcula valoarea pachetului de acțiuni rezultat deținut de stat pornind de la valoarea de piață a acestor capitaluri proprii totale pe baza participării statului, care, după conversia datoriei, va fi după cum urmează: (40)


  Tabelul 6


  Participarea statului român în societatea Oltchim înainte și după conversia planificată a datoriei | Participare înainte de conversia datoriei | Participare după conversia datoriei
  Datoria către AVAS plus dobânzile aferente acesteia reprezintă datorii convertite |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAS | 0 % | [80]-[100]% |
| Ministerul Economiei | 54,81 % | [0]-[5]% |
| Total stat | 54,81 % | [80]-[100] |

(150)

După calcularea valorii de piață a capitalurilor proprii, se poate calcula valoarea pachetului de acțiuni rezultat deținut de stat pornind de la valoarea de piață a acestor capitaluri proprii totale pe baza participării statului, care, după conversia datoriei, va fi după cum urmează: (40)

Tabelul 6

Participarea statului român în societatea Oltchim înainte și după conversia planificată a datoriei

Participare înainte de conversia datoriei

Participare după conversia datoriei

Datoria către AVAS plus dobânzile aferente acesteia reprezintă datorii convertite

AVAS

0 %

[80]-[100]%

Ministerul Economiei

54,81 %

[0]-[5]%

Total stat

54,81 %

[80]-[100]

| (151) | Drept rezultat, după conversia principalului datoriei către AVAS, la care se adaugă dobânzile aplicate pe baza convenției, Oltchim va avea o valoare de piață a capitalurilor proprii cuprinsă între [20]-[30] și [90]-[100] de milioane EUR, ceea ce va determina o valoare actualizată (41) a pachetului de acțiuni combinate deținut de stat ([80]-[100]%) cuprinsă între [15]-[30] și [75]-[90] milioane EUR. În Tabelul 7 de mai jos, valorile întreprinderii evaluate pentru toate scenariile sunt sintetizate și comparate cu valorile valabile în cazul unei lichidări.

  Tabelul 7


  Compararea conversiei datoriei urmate de privatizare cu lichidarea, pe baza metodei valorii întreprinderii











  Venitul preconizat al statului
  milioane EUR | Conversia datoriei urmată imediat de privatizare | Valoarea actualizată netă a veniturilor obținute din lichidare | Comparație |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului median al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni | Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni | Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu ponderat al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni | | |
| Valoarea de piață a capitalurilor proprii | [20]-[30] | [45]-[60] | [90]-[100] | | |
| Valoarea de piață a pachetului de acțiuni combinate deținut de stat | [15]-[40] | [45]-[60] | [80]-[100] | | |
| Valoarea actualizată netă a pachetului de acțiuni combinate deținut de stat (98,44 %) | [15]-[40] | [30]-[50] | [75]-[90] | [10]-[40] | Lichidare < conversia datoriei și privatizare |
| Valoarea actualizată netă a pachetului de acțiuni deținut de AVAS (96,54 %) | [15]-[40] | [30]-[50] | [70]-[80] | [10]-[40] | Lichidare < conversia datoriei și privatizare |
| Valoarea actualizată netă a pachetului de acțiuni deținut de Ministerul Economiei (1,9 %) | [0]-[1] | [0]-[1] | [1]-[2] | [0]-[1] | Lichidare < conversia datoriei și privatizare |

(151)

Drept rezultat, după conversia principalului datoriei către AVAS, la care se adaugă dobânzile aplicate pe baza convenției, Oltchim va avea o valoare de piață a capitalurilor proprii cuprinsă între [20]-[30] și [90]-[100] de milioane EUR, ceea ce va determina o valoare actualizată (41) a pachetului de acțiuni combinate deținut de stat ([80]-[100]%) cuprinsă între [15]-[30] și [75]-[90] milioane EUR. În Tabelul 7 de mai jos, valorile întreprinderii evaluate pentru toate scenariile sunt sintetizate și comparate cu valorile valabile în cazul unei lichidări.

Tabelul 7

Compararea conversiei datoriei urmate de privatizare cu lichidarea, pe baza metodei valorii întreprinderii

Venitul preconizat al statului

milioane EUR

Conversia datoriei urmată imediat de privatizare

Valoarea actualizată netă a veniturilor obținute din lichidare

Comparație

Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului median al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni

Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni

Valoarea întreprinderii calculată pe baza prețului mediu ponderat al acțiunilor pe o perioadă de 44 de luni

Valoarea de piață a capitalurilor proprii

[20]-[30]

[45]-[60]

[90]-[100]

Valoarea de piață a pachetului de acțiuni combinate deținut de stat

[15]-[40]

[45]-[60]

[80]-[100]

Valoarea actualizată netă a pachetului de acțiuni combinate deținut de stat (98,44 %)

[15]-[40]

[30]-[50]

[75]-[90]

[10]-[40]

Lichidare < conversia datoriei și privatizare

Valoarea actualizată netă a pachetului de acțiuni deținut de AVAS (96,54 %)

[15]-[40]

[30]-[50]

[70]-[80]

[10]-[40]

Lichidare < conversia datoriei și privatizare

Valoarea actualizată netă a pachetului de acțiuni deținut de Ministerul Economiei (1,9 %)

[0]-[1]

[0]-[1]

[1]-[2]

[0]-[1]

Lichidare < conversia datoriei și privatizare

| (152) | În toate scenariile evaluate pe baza metodei valorii întreprinderii, atât AVAS, în calitate de creditor public, cât și Ministerul Economiei, în calitate de acționar public, obțin rezultate mai bune în cazul conversiei datoriei urmate de privatizare decât în cazul lichidării societății. Pachetul acționarului public actual, Ministerul Economiei, se va diminua prin conversia datoriei, ceea ce va avea drept rezultat un pachet de [80]-[100]% pentru creditorul AVAS. Cu toate acestea, Ministerul nu are motive să se opună conversiei datoriei, deoarece, în cazul lichidării, nu ar obține nimic pentru acțiunile deținute în societate. Cât privește creditorul public AVAS, chiar în scenariul cu cele mai scăzute estimări privind valoarea întreprinderii, acesta tot ar obține mai mult decât în cazul în care s-ar decide lichidarea societății ([10]-[30] milioane EUR față de [10]-[30] milioane EUR). |
| --- | --- |

(152)

În toate scenariile evaluate pe baza metodei valorii întreprinderii, atât AVAS, în calitate de creditor public, cât și Ministerul Economiei, în calitate de acționar public, obțin rezultate mai bune în cazul conversiei datoriei urmate de privatizare decât în cazul lichidării societății. Pachetul acționarului public actual, Ministerul Economiei, se va diminua prin conversia datoriei, ceea ce va avea drept rezultat un pachet de [80]-[100]% pentru creditorul AVAS. Cu toate acestea, Ministerul nu are motive să se opună conversiei datoriei, deoarece, în cazul lichidării, nu ar obține nimic pentru acțiunile deținute în societate. Cât privește creditorul public AVAS, chiar în scenariul cu cele mai scăzute estimări privind valoarea întreprinderii, acesta tot ar obține mai mult decât în cazul în care s-ar decide lichidarea societății ([10]-[30] milioane EUR față de [10]-[30] milioane EUR).

| (153) | Pe baza constatărilor de mai sus și dacă societatea este privatizată la scurt timp după conversia datoriei, se poate concluziona că măsura notificată (conversia datoriei, urmată de privatizarea integrală) nu implică niciun avantaj pentru societatea Oltchim, această măsură permițând creditorului public AVAS să recupereze mai mult decât în cazul în care acesta ar hotărî să lichideze societatea. În această privință, Comisia ia act de angajamentul asumat de autoritățile române (a se vedea considerentele (17) și (73) de mai sus) de a privatiza societatea în întregime până la sfârșitul lunii mai a anului 2012. |
| --- | --- |

(153)

Pe baza constatărilor de mai sus și dacă societatea este privatizată la scurt timp după conversia datoriei, se poate concluziona că măsura notificată (conversia datoriei, urmată de privatizarea integrală) nu implică niciun avantaj pentru societatea Oltchim, această măsură permițând creditorului public AVAS să recupereze mai mult decât în cazul în care acesta ar hotărî să lichideze societatea. În această privință, Comisia ia act de angajamentul asumat de autoritățile române (a se vedea considerentele (17) și (73) de mai sus) de a privatiza societatea în întregime până la sfârșitul lunii mai a anului 2012.

| (154) | Comisia consideră că evaluarea cantitativă, efectuată prin metoda capitalizării bursiere și prin cea a valorii întreprinderii, este susținută, de asemenea, de următoarele două argumente pe care expertul independent nu le-a cuantificat. |
| --- | --- |

(154)

Comisia consideră că evaluarea cantitativă, efectuată prin metoda capitalizării bursiere și prin cea a valorii întreprinderii, este susținută, de asemenea, de următoarele două argumente pe care expertul independent nu le-a cuantificat.

| (155) | În primul rând, evaluarea se bazează pe prețul la bursă. Cu toate acestea, întrucât pachetul de acțiuni deținut de stat în societatea Oltchim va fi vândut ca un tot, cumpărătorul va fi în măsură să controleze societatea. Prin urmare, cumpărătorul va fi dispus să plătească o primă de control pentru pachetul de acțiuni, urmând practica obișnuită în tranzacții similare. |
| --- | --- |

(155)

În primul rând, evaluarea se bazează pe prețul la bursă. Cu toate acestea, întrucât pachetul de acțiuni deținut de stat în societatea Oltchim va fi vândut ca un tot, cumpărătorul va fi în măsură să controleze societatea. Prin urmare, cumpărătorul va fi dispus să plătească o primă de control pentru pachetul de acțiuni, urmând practica obișnuită în tranzacții similare.

| (156) | În al doilea rând, Comisia observă că întreprinderea PCC a fost dispusă să plătească în anul 2007 suma de 7,5 milioane EUR pentru un pachet de facto de 12 % din acțiunile Oltchim, iar în anul 2011 suma de 2,6 milioane EUR pentru un pachet suplimentar de 3,6 % din acțiunile Oltchim. Aceasta indică, pe de o parte, că un investitor privat a considerat că valoarea Oltchim a crescut în 2011 față de 2007 (dat fiind că era dispus să plătească un preț mai mare pe acțiune) și că, pe baza tranzacției din anul 2011, totalitatea acțiunilor ar fi evaluată la suma de 73 de milioane EUR, o sumă considerabil mai mare decât valoarea de lichidare. |
| --- | --- |

(156)

În al doilea rând, Comisia observă că întreprinderea PCC a fost dispusă să plătească în anul 2007 suma de 7,5 milioane EUR pentru un pachet de facto de 12 % din acțiunile Oltchim, iar în anul 2011 suma de 2,6 milioane EUR pentru un pachet suplimentar de 3,6 % din acțiunile Oltchim. Aceasta indică, pe de o parte, că un investitor privat a considerat că valoarea Oltchim a crescut în 2011 față de 2007 (dat fiind că era dispus să plătească un preț mai mare pe acțiune) și că, pe baza tranzacției din anul 2011, totalitatea acțiunilor ar fi evaluată la suma de 73 de milioane EUR, o sumă considerabil mai mare decât valoarea de lichidare.

IX.4.   Concluzie privind criteriul avantajului

| (157) | Pe baza constatărilor de mai sus, și anume că: (i) societatea nu a obținut niciun avantaj necuvenit din modul în care autoritățile publice au urmărit recuperarea datoriei publice care face obiectul măsurii notificate și (ii) conversia datoriei ca atare nu conferă niciun avantaj necuvenit societății, Comisia concluzionează că în privința măsurii notificate în prezent (care rezultă din combinarea fostelor măsuri 1 și 3) nu se îndeplinește criteriul referitor la avantaj. Având în vedere această constatare, celelalte criterii cumulative din definiția noțiunii de ajutor de stat, care se deduc din articolul 107 alineatul (1) din TFUE, nu trebuie să fie analizate pentru evaluarea măsurii notificate în prezent. |
| --- | --- |

(157)

Pe baza constatărilor de mai sus, și anume că: (i) societatea nu a obținut niciun avantaj necuvenit din modul în care autoritățile publice au urmărit recuperarea datoriei publice care face obiectul măsurii notificate și (ii) conversia datoriei ca atare nu conferă niciun avantaj necuvenit societății, Comisia concluzionează că în privința măsurii notificate în prezent (care rezultă din combinarea fostelor măsuri 1 și 3) nu se îndeplinește criteriul referitor la avantaj. Având în vedere această constatare, celelalte criterii cumulative din definiția noțiunii de ajutor de stat, care se deduc din articolul 107 alineatul (1) din TFUE, nu trebuie să fie analizate pentru evaluarea măsurii notificate în prezent.

X.   CONCLUZIE

| (158) | Procedura oficială de investigare, care a fost inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE și care are ca obiect măsura 2 (garanția de stat), trebuie să fie închisă deoarece, în urma retragerii notificării privind această măsură, a rămas fără obiect. |
| --- | --- |

(158)

Procedura oficială de investigare, care a fost inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE și care are ca obiect măsura 2 (garanția de stat), trebuie să fie închisă deoarece, în urma retragerii notificării privind această măsură, a rămas fără obiect.

| (159) | Măsura notificată în prezent (fostele măsuri 1 și 3 combinate) nu implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(159)

Măsura notificată în prezent (fostele măsuri 1 și 3 combinate) nu implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (160) | Această concluzie se bazează pe intenția fermă a României de a vinde în întregime pachetul de acțiuni deținute în societatea Oltchim, astfel cum a fost exprimată de primul-ministru Boc în scrisoarea sa din 21 octombrie 2011 și reconfirmată de primul-ministru Ungureanu în scrisoarea sa din 16 februarie 2012, |
| --- | --- |

(160)

Această concluzie se bazează pe intenția fermă a României de a vinde în întregime pachetul de acțiuni deținute în societatea Oltchim, astfel cum a fost exprimată de primul-ministru Boc în scrisoarea sa din 21 octombrie 2011 și reconfirmată de primul-ministru Ungureanu în scrisoarea sa din 16 februarie 2012,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Comisia a hotărât să închidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește garanția de stat notificată (măsura 2) în favoarea Oltchim, constatând că România și-a retras notificarea și nu va continua această măsură.

Articolul 2

Măsura 1, notificată de România la 17 iulie 2009 și modificată la 22 iunie 2011, 9 septembrie 2011, 21 octombrie 2011 și 16 februarie 2012 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 3

Măsura 3, implementată de România în anul 2007, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează României.

Adoptată la Bruxelles, 7 martie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  De la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt identice, în esență. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87, respectiv 88 din Tratatul CE, după caz. Prin TFUE au fost introduse de asemenea anumite modificări în terminologie, cum ar fi înlocuirea termenilor "Comunitate" cu "Uniune" și "piața comună" cu "piața internă". În prezenta decizie se va utiliza terminologia din TFUE,

1

(2)  Decizia C(2009) 6867 final a Comisiei din 15 decembrie 2009 (JO C 321, 29.12.2009, p. 21-35).

2

(3)  Cursul de schimb al BCE la 17 iulie 2009 era 1 EUR = 4,2 RON. În prezenta decizie toate cifrele în RON sunt convertite în EUR la acest curs de schimb, cu excepția cazurilor în care cifrele au fost furnizate/disponibile doar în EUR, în aceste situații folosindu-se doar valorile exprimate în EUR.

3

(4)  A se vedea nota de subsol 2.

4

(5)  Agenția română de privatizare. A se vedea nota de subsol 10 de mai jos.

5

(6)  Cifre furnizate de Oltchim.

6

(7)  Profilul societății este disponibil pe site-ul internet al Bursei de Valori București, a se vedea http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=OLT:RO

7

(8)  Informații disponibile pe site-ul internet al Oltchim: www.oltchim.ro.

8

(9)  Ținând seama de faptul că, la acel moment, moneda românească aflată în circulație, ROL, era afectată de o hiperinflație.

9

(10)  În final, la momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română numită „AVAB” (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului). Din motive de simplificare, în prezenta decizie, AVAS și AVAB vor fi menționate drept AVAS.

10

(11)  Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006.

11

(12)  Conform celor explicate în considerentul (32), suma de 95 de milioane USD care rezultă în urma revocării conversiei datoriei a fost introdusă în situațiile contabile ale Oltchim doar în cursul anului 2007.

12

(13)  RON a înlocuit ROL la 1 iulie 2005, 1 RON fiind egal cu 10 000 ROL.

13

(14)  Rata dobânzilor interbancare pe piața londoneză.

14

(15)  În luna mai 2011, PCC a achiziționat la bursa de valori un pachet suplimentar de 3,6 % plătind 2,6 milioane EUR. În luna iunie 2011, PCC SE a încheiat o înțelegere cu UK investment fund Carlson Ventures Ltd. care achiziționase, de asemenea, acțiuni la Oltchim, la bursa de valori. PCC și Carlson Ventures dețin în prezent, împreună, 32 % din acțiunile Oltchim.

15

UK investment fund Carlson Ventures Ltd.

Carlson Ventures

(16)  Secret de afaceri.

16

(17)  Cifrele din situațiile intermediare la 30 iunie 2011 au fost indicate în EUR.

17

(18)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 244, 1.10.2004, p. 2).

18

(19)  În conformitate cu Hotărârea Guvernului nr. 780/2006 de punere în aplicare a Directivei 2003/87 a Consiliului, operatorii trebuie să restituie certificatele corespunzătoare emisiilor de CO2, până la data de 30 aprilie a anului precedent. Nerestituirea la timp a certificatelor este pasibilă de amendă.

19

2

(20)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

20

(21)  Decizia 2011/288/UE a Consiliului, (JO L 132 din 19.5.2011, p. 5).

21

(22)  A se vedea http://www.imf.org/external/pubs/cat/longres.aspx?sk=24767.0.

22

(23)  Disponibil la http://www.imf.org/external/np/loi/2011/rou/060911.pdf.

23

(24)  JO L 157, 21.6.2005, p. 268.

24

(25)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

25

(26)  JO L 157, 21.6.2005, p. 268.

26

(27)  A se vedea, de exemplu, Decizia Comisiei din 24.4.2007 în cazul E 12/2005 - Garanție nelimitată acordată operatorului Poczta Polska, JO C 284 din 27.11.2007, p. 2-, Decizia Comisiei din 18.7.2007 în cazul C 27/2004 Agrobanka, JO L 67 din 11.3.2008, p. 3, Decizia Comisiei din 28.1.2004 în cazul CZ 14/2003 Česka Spoŕitelna, a.s.,
  JO C 195 din 31.7.2004, p. 2-, și Decizia Comisiei din 3.3.2004 în cazul CZ 58/2003 Evrobanka, a.s.,
  JO C 115 din 30.4.2004, p. 40.

27

Česka Spoŕitelna, a.s.,

Evrobanka, a.s.,

(28)  A se vedea cauza C-342/96 Spania/Comisia (Tubacex), Rec., 1999, p. I-2459, punctul 46, cauza T-152/99 HAMSA/Comisia, Rec., 2002, p. II-3049, punctul 167.

28

Spania/Comisia (Tubacex)

HAMSA/Comisia

(29)  Era vorba, în special, de un plan de afaceri elaborat de conducerea Oltchim pentru perioada 2006-2010, de o opinie a consultantului independent Raiffeisen din luna mai 2007 și de un raport tehnic de consultanță din luna mai 2007, întocmit de Techno Orbichem.

29

(30)  De exemplu, planul de afaceri notificat Comisiei la 17 iulie 2009 și un studiu din 13 aprilie 2011, elaborat de Roland Berger și prezentat Comisiei de autoritățile române la 14 aprilie 2011.

30

(31)  S-a estimat că durata procedurii speciale de lichidare voluntară este de aproximativ 18 luni.

31

(32)  Rata de recuperare de [10]-[20]% este mai mică decât rata de [15]-[25] % calculată anterior, deoarece, între timp, au fost luate în considerare și dobânzile suplimentare percepute de AVAS, care reprezintă o datorie negarantată.

32

(33)  Actualizată la 30 iunie 2011 la o rată de actualizare de 10,7 %, valoarea costului mediu ponderat al capitalului, stabilită într-un studiu de consultanță din 13 aprilie 2011 efectuat de firma de consultanță Roland Berger și prezentat Comisiei de autoritățile române la 14 aprilie 2011.

33

(34)  A se vedea nota de subsol 32.

34

(35)  Deși România a prezentat, în notificarea inițială, un plan de afaceri, proiecțiile financiare cuprinse în acesta se bazau pe investiții ample în valoare de 424 de milioane EUR; prin urmare, aceste proiecții nu sunt fiabile în contextul actual, în care statul a renunțat la planurile de investiții suplimentare.

35

(36)  Procentajul de acțiuni tranzacționate în această perioadă a variat între 0,01 % și 13,45 % din acțiunile totale pe lună.

36

(37)  În perioada februarie 2011-februarie 2012, valoarea maximă pe 52 de săptămâni a ajuns chiar la 2,21 RON pe acțiune.

37

(38)  Media ponderată a fost calculată pe baza volumului de acțiuni tranzacționate.

38

(39)  Interesul minoritar și acțiunile preferențiale sunt egale cu zero, iar numerarul și echivalentele de numerar, întrucât au valori nesemnificative, nu au fost luate în considerare la calcularea datoriei nete.

39

(40)  În scopul analizei, în raport nu s-a ținut seama de posibila participare a acționarilor privați la majorarea capitalului, deoarece impactul acesteia asupra valorii pachetului de acțiuni deținut de statul român este considerat a fi neutru.

40

(41)  Actualizată cu un factor de actualizare de 10,7 la 30 iunie 2011, în mod similar cu valoarea de lichidare.

41

---

| 1.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 148/52

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 ianuarie 2013

privind ajutorul de stat SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) pus în aplicare de Țările de Jos Presupusa vânzare a terenurilor sub prețul pieței de către municipalitatea Leidschendam-Voorburg

[notificat cu numărul C(2013) 87]

(Numai versiunea în limba olandeză este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/247/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special primul paragraf din articolul 108 alineatul (2),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din data de 10 septembrie 2007, fundația Stichting Behoud Damplein Leidschendam (denumită în continuare „fundația”), înființată în 2006 pentru a apăra interesele locuitorilor din zona Damplein, municipalitatea Leidschendam-Voorburg (Țările de Jos), a înaintat o plângere către Comisia Europeană privind o presupusă acordare a unui ajutor de stat în contextul unui proiect imobiliar, inițiat de municipalitatea Leidschendam-Voorburg în cooperare cu o serie de părți private. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din data de 10 septembrie 2007, fundația Stichting Behoud Damplein Leidschendam (denumită în continuare „fundația”), înființată în 2006 pentru a apăra interesele locuitorilor din zona Damplein, municipalitatea Leidschendam-Voorburg (Țările de Jos), a înaintat o plângere către Comisia Europeană privind o presupusă acordare a unui ajutor de stat în contextul unui proiect imobiliar, inițiat de municipalitatea Leidschendam-Voorburg în cooperare cu o serie de părți private.

| (2) | Prin scrisoarea din 12 octombrie 2007, Comisia a transmis plângerea autorităților olandeze, spre examinare, împreună cu o solicitare de a răspunde la o serie de întrebări. Autoritățile olandeze au răspuns prin scrisoarea din 7 decembrie 2007. Comisia a transmis mai multe solicitări de informații autorităților olandeze, prin scrisorile din 25 aprilie 2008, 12 septembrie 2008, 14 august 2009, 12 februarie 2010 și 2 august 2011. Autoritățile olandeze au răspuns la aceste solicitări prin scrisorile din 30 mai 2008, 7 noiembrie 2008, 30 octombrie 2009, 12 aprilie 2010, 29 septembrie 2011 și, respectiv, 3 octombrie 2011. La 12 martie 2010, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și autoritățile olandeze, și, ca urmare, informații suplimentare au fost transmise Comisiei prin scrisoarea din 30 august 2010. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 12 octombrie 2007, Comisia a transmis plângerea autorităților olandeze, spre examinare, împreună cu o solicitare de a răspunde la o serie de întrebări. Autoritățile olandeze au răspuns prin scrisoarea din 7 decembrie 2007. Comisia a transmis mai multe solicitări de informații autorităților olandeze, prin scrisorile din 25 aprilie 2008, 12 septembrie 2008, 14 august 2009, 12 februarie 2010 și 2 august 2011. Autoritățile olandeze au răspuns la aceste solicitări prin scrisorile din 30 mai 2008, 7 noiembrie 2008, 30 octombrie 2009, 12 aprilie 2010, 29 septembrie 2011 și, respectiv, 3 octombrie 2011. La 12 martie 2010, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și autoritățile olandeze, și, ca urmare, informații suplimentare au fost transmise Comisiei prin scrisoarea din 30 august 2010.

| (3) | Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2012, Comisia a informat Țările de Jos cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „TFUE”) în ceea ce privește măsura specială de ajutor din cadrul proiectului imobiliar. Decizia Comisiei de a iniția procedura (denumită în continuare „decizia de inițiere”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Prin această decizie, Comisia invita părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la evaluarea preliminară a măsurii. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2012, Comisia a informat Țările de Jos cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „TFUE”) în ceea ce privește măsura specială de ajutor din cadrul proiectului imobiliar. Decizia Comisiei de a iniția procedura (denumită în continuare „decizia de inițiere”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Prin această decizie, Comisia invita părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la evaluarea preliminară a măsurii.

| (4) | Prin scrisoarea din 18 aprilie 2012, autoritățile olandeze și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere, după ce au primit două prelungiri ale termenului de transmitere a observațiilor și după o întâlnire cu serviciile Comisiei la 12 martie 2012, în prezența beneficiarului măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 18 aprilie 2012, autoritățile olandeze și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere, după ce au primit două prelungiri ale termenului de transmitere a observațiilor și după o întâlnire cu serviciile Comisiei la 12 martie 2012, în prezența beneficiarului măsurii în cauză.

| (5) | Prin scrisoarea din 16 aprilie 2012, fundația a transmis Comisiei observațiile sale privind decizia de inițiere. Versiunea neconfidențială a acestor observații a fost înaintată autorităților olandeze prin scrisoarea din 16 mai 2012. Prin scrisoarea din 14 iunie 2012, autoritățile olandeze au transmis răspunsul privind observațiile fundației. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 16 aprilie 2012, fundația a transmis Comisiei observațiile sale privind decizia de inițiere. Versiunea neconfidențială a acestor observații a fost înaintată autorităților olandeze prin scrisoarea din 16 mai 2012. Prin scrisoarea din 14 iunie 2012, autoritățile olandeze au transmis răspunsul privind observațiile fundației.

2.   DESCRIEREA MĂSURILOR

2.1   Beneficiarii și părțile implicate

| (6) | Beneficiarul măsurilor este parteneriatul Schouten-de Jong Bouwfonds (denumit în continuare „SJB”). Acest parteneriat a fost instituit de către societatea comercială cu răspundere limitată Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV (denumită în continuare „Schouten de Jong”) și societatea comercială cu răspundere limitată Bouwfonds Ontwikkeling BV (denumită în continuare „Bouwfonds”), în scopul dezvoltării proiectului imobiliar contestat, și nu are personalitate juridică în conformitate cu legislația olandeză. |
| --- | --- |

(6)

Beneficiarul măsurilor este parteneriatul Schouten-de Jong Bouwfonds (denumit în continuare „SJB”). Acest parteneriat a fost instituit de către societatea comercială cu răspundere limitată Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV (denumită în continuare „Schouten de Jong”) și societatea comercială cu răspundere limitată Bouwfonds Ontwikkeling BV (denumită în continuare „Bouwfonds”), în scopul dezvoltării proiectului imobiliar contestat, și nu are personalitate juridică în conformitate cu legislația olandeză.

| (7) | În calitate de membre ale parteneriatului SJB, societățile Schouten de Jong și Bouwfonds ar trebui, de asemenea, să fie considerate beneficiare ale măsurilor de ajutor în cauză (4). |
| --- | --- |

(7)

În calitate de membre ale parteneriatului SJB, societățile Schouten de Jong și Bouwfonds ar trebui, de asemenea, să fie considerate beneficiare ale măsurilor de ajutor în cauză (4).

| (8) | Societatea Schouten de Jong, stabilită în Voorburg, Țările de Jos, desfășoară activități în domeniul dezvoltării de proiecte imobiliare în Țările de Jos, în special în zona Leidschendam. Cifra de afaceri a acesteia s-a ridicat la 60 de milioane EUR în 2011. |
| --- | --- |

(8)

Societatea Schouten de Jong, stabilită în Voorburg, Țările de Jos, desfășoară activități în domeniul dezvoltării de proiecte imobiliare în Țările de Jos, în special în zona Leidschendam. Cifra de afaceri a acesteia s-a ridicat la 60 de milioane EUR în 2011.

| (9) | Societatea Bouwfonds, stabilită în Delft, Țările de Jos, este o filială a companiei Rabo Vastgoed și totodată cel mai mare dezvoltator imobiliar din Țările de Jos și unul dintre cei mai mari trei actori de pe piața imobiliară europeană. Bouwfonds își desfășoară activitatea, în special, în Țările de Jos, Germania și Franța. Aceasta a avut o cifră de afaceri de 1,6 miliarde EUR în 2011. |
| --- | --- |

(9)

Societatea Bouwfonds, stabilită în Delft, Țările de Jos, este o filială a companiei Rabo Vastgoed și totodată cel mai mare dezvoltator imobiliar din Țările de Jos și unul dintre cei mai mari trei actori de pe piața imobiliară europeană. Bouwfonds își desfășoară activitatea, în special, în Țările de Jos, Germania și Franța. Aceasta a avut o cifră de afaceri de 1,6 miliarde EUR în 2011.

| (10) | Municipalitatea Leidschendam-Voorburg (denumită în continuare: „municipalitatea”) este situată în provincia Zuid-Holland, aproape de orașul Haga, Țările de Jos. |
| --- | --- |

(10)

Municipalitatea Leidschendam-Voorburg (denumită în continuare: „municipalitatea”) este situată în provincia Zuid-Holland, aproape de orașul Haga, Țările de Jos.

| (11) | Municipalitatea și SJB au înființat un parteneriat public-privat (denumit în continuare „PPP”) sub forma unei societăți în nume colectiv, în vederea demarării etapei de amenajare a terenului în vederea unor lucrări de construcție în cadrul proiectului imobiliar contestat. Fiecare parte a PPP s-a angajat să suporte 50 % din costurile și riscurile asociate etapei de amenajare a terenului. În cadrul PPP deciziile erau luate prin unanimitate de voturi. Conform informațiilor furnizate de autoritățile olandeze, Schouten de Jong și Bouwfonds răspund în mod solidar pentru îndeplinirea de către SJB a obligațiilor care îi revin în temeiul acordului PPP (5). |
| --- | --- |

(11)

Municipalitatea și SJB au înființat un parteneriat public-privat (denumit în continuare „PPP”) sub forma unei societăți în nume colectiv, în vederea demarării etapei de amenajare a terenului în vederea unor lucrări de construcție în cadrul proiectului imobiliar contestat. Fiecare parte a PPP s-a angajat să suporte 50 % din costurile și riscurile asociate etapei de amenajare a terenului. În cadrul PPP deciziile erau luate prin unanimitate de voturi. Conform informațiilor furnizate de autoritățile olandeze, Schouten de Jong și Bouwfonds răspund în mod solidar pentru îndeplinirea de către SJB a obligațiilor care îi revin în temeiul acordului PPP (5).

2.2   Proiectul imobiliar

| (12) | La 6 aprilie 2004, Consiliul municipal a aprobat „Proiectul de plan general de amenajare a terenului Damcentrum” și „Proiectul de plan general Damcentrum”, care reprezintă acordul-cadru privind reamenajarea centrului orașului Leidschendam (denumit în continuare „proiectul Leidschendam Centrum”) (6). Proiectul Leidschendam Centrum vizează o suprafață de aproximativ 20,7 hectare și constă în demolarea a aproximativ 280 de unități locative în principal sociale, reînnoirea spațiilor publice și a serviciilor de utilități generale (canalizare, asfaltare, iluminat etc.) și în construirea a aproximativ 600 de noi unități locative – atât locuințe sociale, cât și locuințe pentru piața liberă –, construirea unui spațiu comercial (pentru cumpărături), cu o suprafață de aproximativ 3 000 de metri pătrați, a unui spațiu de parcare subteran pe două niveluri, precum și reamplasarea și reconstruirea unei școli. Proiectul Leidschendam Centrum a fost împărțit în mai multe subproiecte, dintre care unul este proiectul imobiliar Damplein (denumit în continuare „proiectul Damplein”). |
| --- | --- |

(12)

La 6 aprilie 2004, Consiliul municipal a aprobat „Proiectul de plan general de amenajare a terenului Damcentrum” și „Proiectul de plan general Damcentrum”, care reprezintă acordul-cadru privind reamenajarea centrului orașului Leidschendam (denumit în continuare „proiectul Leidschendam Centrum”) (6). Proiectul Leidschendam Centrum vizează o suprafață de aproximativ 20,7 hectare și constă în demolarea a aproximativ 280 de unități locative în principal sociale, reînnoirea spațiilor publice și a serviciilor de utilități generale (canalizare, asfaltare, iluminat etc.) și în construirea a aproximativ 600 de noi unități locative – atât locuințe sociale, cât și locuințe pentru piața liberă –, construirea unui spațiu comercial (pentru cumpărături), cu o suprafață de aproximativ 3 000 de metri pătrați, a unui spațiu de parcare subteran pe două niveluri, precum și reamplasarea și reconstruirea unei școli. Proiectul Leidschendam Centrum a fost împărțit în mai multe subproiecte, dintre care unul este proiectul imobiliar Damplein (denumit în continuare „proiectul Damplein”).

2.2.1   Etapa de construcție

| (13) | Pe baza proiectului Leidschendam Centrum, municipalitatea a încheiat un acord de cooperare cu câțiva dezvoltatori de proiecte privați, printre care și SJB, la data de 9 septembrie 2004 (denumit în continuare „acordul de cooperare din 2004”). Acordul de cooperare din 2004 prevede ca pentru fiecare dintre subpărțile specifice ale proiectului Leidschendam Centrum care le sunt încredințate dezvoltatorii de proiecte privați să construiască și să vândă, pe propriul risc și pe propria cheltuială, bunurile imobiliare avute în vedere. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza proiectului Leidschendam Centrum, municipalitatea a încheiat un acord de cooperare cu câțiva dezvoltatori de proiecte privați, printre care și SJB, la data de 9 septembrie 2004 (denumit în continuare „acordul de cooperare din 2004”). Acordul de cooperare din 2004 prevede ca pentru fiecare dintre subpărțile specifice ale proiectului Leidschendam Centrum care le sunt încredințate dezvoltatorii de proiecte privați să construiască și să vândă, pe propriul risc și pe propria cheltuială, bunurile imobiliare avute în vedere.

| (14) | În conformitate cu acordul de cooperare din 2004, lucrările de construcții trebuiau să înceapă de îndată ce terenul ar fi fost pregătit pentru construcții [a se vedea considerentul (22) de mai jos] și autorizațiile de construire necesare ar fi fost obținute. Cu toate acestea, în ceea ce privește construcția de locuințe pentru piața liberă, dezvoltatorii privați au fost autorizați să amâne lucrările de construcție până când s-ar fi vândut anticipat 70 % din unitățile locative din zona subproiectului în cauză, fie că vânzarea era în combinație cu locuințe sociale sau nu [articolul 7 alineatul (5) din acordul de cooperare din 2004, denumit în continuare „clauza de 70 %”]. Prezenta clauză de 70 % este des întâlnită în contractele de construcții din Țările de Jos și constituie o încercare de a limita riscurile pentru dezvoltatorii de proiecte privind construirea de bunuri imobiliare care ar putea să nu fie vândute. Cu toate acestea, acordul nu a prevăzut posibilitatea de a amâna lucrările de construcție în ceea ce privește spațiile comerciale și parcarea subterană. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu acordul de cooperare din 2004, lucrările de construcții trebuiau să înceapă de îndată ce terenul ar fi fost pregătit pentru construcții [a se vedea considerentul (22) de mai jos] și autorizațiile de construire necesare ar fi fost obținute. Cu toate acestea, în ceea ce privește construcția de locuințe pentru piața liberă, dezvoltatorii privați au fost autorizați să amâne lucrările de construcție până când s-ar fi vândut anticipat 70 % din unitățile locative din zona subproiectului în cauză, fie că vânzarea era în combinație cu locuințe sociale sau nu [articolul 7 alineatul (5) din acordul de cooperare din 2004, denumit în continuare „clauza de 70 %”]. Prezenta clauză de 70 % este des întâlnită în contractele de construcții din Țările de Jos și constituie o încercare de a limita riscurile pentru dezvoltatorii de proiecte privind construirea de bunuri imobiliare care ar putea să nu fie vândute. Cu toate acestea, acordul nu a prevăzut posibilitatea de a amâna lucrările de construcție în ceea ce privește spațiile comerciale și parcarea subterană.

| (15) | Conform atât acordului de cooperare din 2004, cât și unui acord suplimentar, încheiat pe 22 noiembrie 2004, privind proiectul (denumit în continuare „acordul privind proiectul SJB”), SJB urma să construiască 242 de unități locative în total, dintre care 74 erau planificate inițial să fie construite în zona Damplein (7). SJB urma, de asemenea, să construiască un spațiu comercial de aproximativ 2 400 de metri pătrați în zona Damplein și o parcare subterană, care, pe lângă o secțiune privată (75 de spații de parcare) ar fi inclus, de asemenea, o secțiune publică (225 de spații de parcare). Atât spațiile comerciale, cât și unitățile locative urmau să fie construite deasupra parcării subterane. |
| --- | --- |

(15)

Conform atât acordului de cooperare din 2004, cât și unui acord suplimentar, încheiat pe 22 noiembrie 2004, privind proiectul (denumit în continuare „acordul privind proiectul SJB”), SJB urma să construiască 242 de unități locative în total, dintre care 74 erau planificate inițial să fie construite în zona Damplein (7). SJB urma, de asemenea, să construiască un spațiu comercial de aproximativ 2 400 de metri pătrați în zona Damplein și o parcare subterană, care, pe lângă o secțiune privată (75 de spații de parcare) ar fi inclus, de asemenea, o secțiune publică (225 de spații de parcare). Atât spațiile comerciale, cât și unitățile locative urmau să fie construite deasupra parcării subterane.

| (16) | După cum au subliniat în mod explicit și autoritățile olandeze în observațiile lor, municipalitatea nu a fost implicată în etapa de construcție a proiectului și nu și-a asumat niciun risc în ceea ce privește vânzarea unităților locative și a spațiilor comerciale. De profiturile obținute din aceste vânzări, dacă era cazul, urmau să beneficieze în mod direct dezvoltatorii privați. Ar trebui să se facă o distincție între etapa de construcție a proiectului și așa-numita etapă de amenajare a terenului, în care municipalitatea și SJB au fost implicate prin intermediul parteneriatului PPP, conform căruia fiecare dintre părți își asuma 50 % din riscurile aferente [a se vedea considerentul (17) de mai jos]. |
| --- | --- |

(16)

După cum au subliniat în mod explicit și autoritățile olandeze în observațiile lor, municipalitatea nu a fost implicată în etapa de construcție a proiectului și nu și-a asumat niciun risc în ceea ce privește vânzarea unităților locative și a spațiilor comerciale. De profiturile obținute din aceste vânzări, dacă era cazul, urmau să beneficieze în mod direct dezvoltatorii privați. Ar trebui să se facă o distincție între etapa de construcție a proiectului și așa-numita etapă de amenajare a terenului, în care municipalitatea și SJB au fost implicate prin intermediul parteneriatului PPP, conform căruia fiecare dintre părți își asuma 50 % din riscurile aferente [a se vedea considerentul (17) de mai jos].

2.2.2   Etapa de amenajare a terenului

| (17) | Înainte de a putea începe lucrările de construcție aferente fiecărei părți a proiectului, era necesar să se achiziționeze terenul, să se reamenajeze infrastructura publică și să se pregătească terenul pentru construcții. Deoarece se aștepta ca această etapă „de amenajare a terenului” să genereze costuri importante (estimate la acel moment la aproximativ 30 de milioane EUR) și riscuri semnificative, municipalitatea a decis să înființeze un PPP cu SJB în vederea efectuării acestor lucrări (8). În acest scop, municipalitatea și SJB au semnat un acord de amenajare a terenului/PPP la 22 noiembrie 2004 (denumit în continuare „acordul GREX”). |
| --- | --- |

(17)

Înainte de a putea începe lucrările de construcție aferente fiecărei părți a proiectului, era necesar să se achiziționeze terenul, să se reamenajeze infrastructura publică și să se pregătească terenul pentru construcții. Deoarece se aștepta ca această etapă „de amenajare a terenului” să genereze costuri importante (estimate la acel moment la aproximativ 30 de milioane EUR) și riscuri semnificative, municipalitatea a decis să înființeze un PPP cu SJB în vederea efectuării acestor lucrări (8). În acest scop, municipalitatea și SJB au semnat un acord de amenajare a terenului/PPP la 22 noiembrie 2004 (denumit în continuare „acordul GREX”).

| (18) | În schimbul participării sale la etapa de amenajare a terenului, SJB urma să obțină o parte din veniturile PPP și să primească drepturile de dezvoltare pe parcelele alocate anterior municipalității (9). Conform acordului GREX, atât municipalitatea, cât și SJB urmau să acorde o contribuție financiară directă în cadrul PPP în vederea efectuării lucrărilor de amenajare a terenului (10). Acordul GREX prevede, de asemenea, că municipalitatea și SJB suportă fiecare 50 % din costurile și riscurile aferente etapei de amenajare a terenului (articolul 4.1 din GREX) și că veniturile/pierderile finale aferente aceleiași etape vor fi distribuite în funcție de normele stabilite în acordul de cooperare din 2004 (articolul 14.3). Acesta din urmă prevedea că, la sfârșitul fazei de amenajare a terenului, un rezultat pozitiv sau negativ de până la 1 milion de EUR trebuia să fie distribuit în mod egal între municipalitate și SJB, iar în cazul înregistrării unui rezultat pozitiv de peste 1 milion EUR, suma care ar fi depășit acest prag trebuia să fie împărțită între municipalitate, SJB și celelalte părți participante la etapa de construcție a proiectului imobiliar (articolul 10.9 din acordul de cooperare din 2004). |
| --- | --- |

(18)

În schimbul participării sale la etapa de amenajare a terenului, SJB urma să obțină o parte din veniturile PPP și să primească drepturile de dezvoltare pe parcelele alocate anterior municipalității (9). Conform acordului GREX, atât municipalitatea, cât și SJB urmau să acorde o contribuție financiară directă în cadrul PPP în vederea efectuării lucrărilor de amenajare a terenului (10). Acordul GREX prevede, de asemenea, că municipalitatea și SJB suportă fiecare 50 % din costurile și riscurile aferente etapei de amenajare a terenului (articolul 4.1 din GREX) și că veniturile/pierderile finale aferente aceleiași etape vor fi distribuite în funcție de normele stabilite în acordul de cooperare din 2004 (articolul 14.3). Acesta din urmă prevedea că, la sfârșitul fazei de amenajare a terenului, un rezultat pozitiv sau negativ de până la 1 milion de EUR trebuia să fie distribuit în mod egal între municipalitate și SJB, iar în cazul înregistrării unui rezultat pozitiv de peste 1 milion EUR, suma care ar fi depășit acest prag trebuia să fie împărțită între municipalitate, SJB și celelalte părți participante la etapa de construcție a proiectului imobiliar (articolul 10.9 din acordul de cooperare din 2004).

| (19) | Pe lângă efectuarea lucrărilor de pregătire a terenului, etapa de amenajare a terenului a cuprins, de asemenea, construirea, exploatarea temporară și revânzarea părții publice a parcării subterane și construirea școlii (articolul 4 din GREX). În acest scop, PPP a convenit cu SJB ca acesta din urmă să construiască secțiunea publică a parcării subterane, care a fost considerată a fi legată în mod intrinsec de secțiunea privată a parcării (articolul 9 din GREX), lucrări pentru care SJB urma să primească din partea PPP o sumă maximă de aproximativ 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) (articolul 6 din acordul de proiect SJB). Construcția secțiunii private a parcării subterane urma să fie finanțată de către SJB. PPP intenționa să vândă întreaga parcare subterană unui terț, iar veniturile obținute din vânzarea respectivă urmau să revină PPP, care trebuia sa le împartă între municipalitate și SJB. |
| --- | --- |

(19)

Pe lângă efectuarea lucrărilor de pregătire a terenului, etapa de amenajare a terenului a cuprins, de asemenea, construirea, exploatarea temporară și revânzarea părții publice a parcării subterane și construirea școlii (articolul 4 din GREX). În acest scop, PPP a convenit cu SJB ca acesta din urmă să construiască secțiunea publică a parcării subterane, care a fost considerată a fi legată în mod intrinsec de secțiunea privată a parcării (articolul 9 din GREX), lucrări pentru care SJB urma să primească din partea PPP o sumă maximă de aproximativ 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) (articolul 6 din acordul de proiect SJB). Construcția secțiunii private a parcării subterane urma să fie finanțată de către SJB. PPP intenționa să vândă întreaga parcare subterană unui terț, iar veniturile obținute din vânzarea respectivă urmau să revină PPP, care trebuia sa le împartă între municipalitate și SJB.

| (20) | În final, PPP urma să contribuie, de asemenea, cu 50 % din costurile aferente construcției unei școli într-o altă zonă a proiectului Leidschendam Centrum. Restul de 50 % urma să fie finanțat direct de către municipalitate (articolul 8 din GREX). |
| --- | --- |

(20)

În final, PPP urma să contribuie, de asemenea, cu 50 % din costurile aferente construcției unei școli într-o altă zonă a proiectului Leidschendam Centrum. Restul de 50 % urma să fie finanțat direct de către municipalitate (articolul 8 din GREX).

| (21) | După cum reiese din considerentele (17) - (20) de mai sus, costurile aferente etapei de amenajare a terenului au constat în principal în costurile de achiziție a terenului, în măsura în care acesta nu era deja proprietatea municipalității la acea dată, costurile de pregătire a terenului pentru construcții, costurile pentru secțiunea publică a parcării subterane și 50 % din costurile de construcție a școlii. |
| --- | --- |

(21)

După cum reiese din considerentele (17) - (20) de mai sus, costurile aferente etapei de amenajare a terenului au constat în principal în costurile de achiziție a terenului, în măsura în care acesta nu era deja proprietatea municipalității la acea dată, costurile de pregătire a terenului pentru construcții, costurile pentru secțiunea publică a parcării subterane și 50 % din costurile de construcție a școlii.

| (22) | În etapa de amenajare a terenului, PPP urma să genereze venituri în principal din vânzarea de terenuri, după pregătirea acestora în vederea construcției, către dezvoltatorii de proiecte privați, inclusiv către SJB. Fiecare dezvoltator de proiect urma să cumpere partea din teren care îi revenea în scopul construirii de unități locative și spații comerciale. Prețurile pentru teren au fost stabilite la articolul 10 și în anexa 3a la acordul de cooperare din 2004. În acordul de cooperare din 2004 se prevedea explicit că aceste prețuri erau prețuri minime și că ele puteau crește în cazul în s-ar fi construit pe o suprafață de teren mai mare decât cea planificată. Aceste prețuri se bazau pe raportul de evaluare întocmit de un expert independent la data de 11 martie 2003, în care se considera că prețurile estimate erau în conformitate cu preturile pieței. Plata prețului terenului urma să fie efectuată de îndată ce dezvoltatorul privat în cauză ar fi obținut autorizația de construire necesară și cel mai târziu în momentul transferului juridic al terenurilor (articolul 10.5 din acordul de cooperare din 2004). |
| --- | --- |

(22)

În etapa de amenajare a terenului, PPP urma să genereze venituri în principal din vânzarea de terenuri, după pregătirea acestora în vederea construcției, către dezvoltatorii de proiecte privați, inclusiv către SJB. Fiecare dezvoltator de proiect urma să cumpere partea din teren care îi revenea în scopul construirii de unități locative și spații comerciale. Prețurile pentru teren au fost stabilite la articolul 10 și în anexa 3a la acordul de cooperare din 2004. În acordul de cooperare din 2004 se prevedea explicit că aceste prețuri erau prețuri minime și că ele puteau crește în cazul în s-ar fi construit pe o suprafață de teren mai mare decât cea planificată. Aceste prețuri se bazau pe raportul de evaluare întocmit de un expert independent la data de 11 martie 2003, în care se considera că prețurile estimate erau în conformitate cu preturile pieței. Plata prețului terenului urma să fie efectuată de îndată ce dezvoltatorul privat în cauză ar fi obținut autorizația de construire necesară și cel mai târziu în momentul transferului juridic al terenurilor (articolul 10.5 din acordul de cooperare din 2004).

| (23) | Prețul terenului vândut de PPP către SJB pentru ansamblul proiectului Leidschendam Centrum a fost stabilit la minimum 18,5 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003). Prețul terenului din zona Damplein vândut de PPP către SJB a fost stabilit la minimum 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), sumă indexată anual cu 2,5 % până în momentul efectuării plății. |
| --- | --- |

(23)

Prețul terenului vândut de PPP către SJB pentru ansamblul proiectului Leidschendam Centrum a fost stabilit la minimum 18,5 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003). Prețul terenului din zona Damplein vândut de PPP către SJB a fost stabilit la minimum 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), sumă indexată anual cu 2,5 % până în momentul efectuării plății.

| (24) | În al doilea rând, PPP urma să obțină venituri suplimentare prin impunerea unei taxe de amenajare a terenului și a unei taxe de calitate pentru fiecare dezvoltator privat, în conformitate cu articolul 10.3 din acordul de cooperare din 2004 (11). Aceste taxe au fost calculate pe baza numărului de unități locative care urmau să fie construite de către dezvoltatorul de proiect privat și puteau fi majorate sau reduse, în funcție de numărul de unități locative efectiv construite. Aceste taxe erau scadente la data de 1 iulie 2004 și trebuiau să fie plătite într-o singură tranșă, pentru toate unitățile locative construite de dezvoltatorul privat în cauză în cadrul proiectul Leidschendam Centrum. |
| --- | --- |

(24)

În al doilea rând, PPP urma să obțină venituri suplimentare prin impunerea unei taxe de amenajare a terenului și a unei taxe de calitate pentru fiecare dezvoltator privat, în conformitate cu articolul 10.3 din acordul de cooperare din 2004 (11). Aceste taxe au fost calculate pe baza numărului de unități locative care urmau să fie construite de către dezvoltatorul de proiect privat și puteau fi majorate sau reduse, în funcție de numărul de unități locative efectiv construite. Aceste taxe erau scadente la data de 1 iulie 2004 și trebuiau să fie plătite într-o singură tranșă, pentru toate unitățile locative construite de dezvoltatorul privat în cauză în cadrul proiectul Leidschendam Centrum.

| (25) | În ceea ce privește SJB, taxa totală de amenajare a terenului fost stabilită la aproximativ 1,1 milioane EUR și taxa de calitate la aproximativ 0,9 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003), sume indexate anual cu 2,5 % până în momentul efectuării plății, pentru toate unitățile locative planificate a fi construite în zona centrală a orașului Leidschendam. Valoarea finală a taxei de amenajare a terenului și cea a taxei de calitate urmau să depindă de numărul de unități locative construite efectiv. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește SJB, taxa totală de amenajare a terenului fost stabilită la aproximativ 1,1 milioane EUR și taxa de calitate la aproximativ 0,9 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003), sume indexate anual cu 2,5 % până în momentul efectuării plății, pentru toate unitățile locative planificate a fi construite în zona centrală a orașului Leidschendam. Valoarea finală a taxei de amenajare a terenului și cea a taxei de calitate urmau să depindă de numărul de unități locative construite efectiv.

2.3   Reducerea retroactivă a prețurilor și scutirea retroactivă de plata taxelor

| (26) | În conformitate cu calendarul stabilit în martie 2004, lucrările de construcție în zona Damplein au fost inițial planificate să înceapă în noiembrie 2005. Cu toate acestea, din cauza mai multor proceduri judiciare naționale, obținerea autorizaților de construire de care SJB avea nevoie pentru a începe lucrările a fost amânată și, în cele din urmă, autorizațiile au fost obținute abia în noiembrie 2008. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu calendarul stabilit în martie 2004, lucrările de construcție în zona Damplein au fost inițial planificate să înceapă în noiembrie 2005. Cu toate acestea, din cauza mai multor proceduri judiciare naționale, obținerea autorizaților de construire de care SJB avea nevoie pentru a începe lucrările a fost amânată și, în cele din urmă, autorizațiile au fost obținute abia în noiembrie 2008.

| (27) | SJB a început vânzarea anticipată a unităților locative în februarie 2007, dar s-a confruntat cu dificultăți privind vânzarea acestora și, în cele din urmă, a reușit să vândă anticipat numai 20 din cele 67 de unități locative planificate. Din cauza întârzierilor întâmpinate în obținerea autorizațiilor de construire necesare, aceste contracte de vânzare anticipată au fost anulate în septembrie 2008, astfel încât atunci când SJB a obținut, în cele din urmă, autorizațiile de începere a lucrărilor în luna noiembrie a anului respectiv, niciuna dintre unitățile locative pe care SJB trebuia sa le construiască în zona Damplein nu fusese vândută anticipat. Între timp s-a declanșat criza financiară, care a afectat în special piața imobiliară olandeză. |
| --- | --- |

(27)

SJB a început vânzarea anticipată a unităților locative în februarie 2007, dar s-a confruntat cu dificultăți privind vânzarea acestora și, în cele din urmă, a reușit să vândă anticipat numai 20 din cele 67 de unități locative planificate. Din cauza întârzierilor întâmpinate în obținerea autorizațiilor de construire necesare, aceste contracte de vânzare anticipată au fost anulate în septembrie 2008, astfel încât atunci când SJB a obținut, în cele din urmă, autorizațiile de începere a lucrărilor în luna noiembrie a anului respectiv, niciuna dintre unitățile locative pe care SJB trebuia sa le construiască în zona Damplein nu fusese vândută anticipat. Între timp s-a declanșat criza financiară, care a afectat în special piața imobiliară olandeză.

| (28) | În acest context, SJB a informat municipalitatea că nu va demara lucrările de construcție, în ciuda faptului că prevederile acordului de cooperare din 2004 îi permiteau să amâne construcția unităților locative doar în cazul în care mai puțin de 70 % din aceste unități ar fi fost vândute. Astfel cum s-a explicat în considerentul (14) de mai sus, clauza privind procentul de 70 % nu se aplică construcției spațiilor comerciale și parcărilor subterane. |
| --- | --- |

(28)

În acest context, SJB a informat municipalitatea că nu va demara lucrările de construcție, în ciuda faptului că prevederile acordului de cooperare din 2004 îi permiteau să amâne construcția unităților locative doar în cazul în care mai puțin de 70 % din aceste unități ar fi fost vândute. Astfel cum s-a explicat în considerentul (14) de mai sus, clauza privind procentul de 70 % nu se aplică construcției spațiilor comerciale și parcărilor subterane.

| (29) | În toamna anului 2008, SJB a prezentat parteneriatului PPP o propunere conform căreia urma să plătească suma de 4 milioane EUR pentru terenul din zona Damplein, în loc de suma de 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) care a fost convenită inițial, și să înceapă lucrările de construcție în aprilie 2009, indiferent de numărul unităților locative vândute anticipat. În schimbul acestei reduceri de preț, SJB era dispus să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % prevăzută în acordul de cooperare din 2004. SJB a propus de asemenea să contacteze un investitor care ar fi garantat cumpărarea unităților locative nevândute. Potrivit autorităților olandeze, această propunere ar fi condus la un preț mai mic decât cel care s-ar fi putut obține în urma unei vânzări directe către persoane private. |
| --- | --- |

(29)

În toamna anului 2008, SJB a prezentat parteneriatului PPP o propunere conform căreia urma să plătească suma de 4 milioane EUR pentru terenul din zona Damplein, în loc de suma de 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) care a fost convenită inițial, și să înceapă lucrările de construcție în aprilie 2009, indiferent de numărul unităților locative vândute anticipat. În schimbul acestei reduceri de preț, SJB era dispus să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % prevăzută în acordul de cooperare din 2004. SJB a propus de asemenea să contacteze un investitor care ar fi garantat cumpărarea unităților locative nevândute. Potrivit autorităților olandeze, această propunere ar fi condus la un preț mai mic decât cel care s-ar fi putut obține în urma unei vânzări directe către persoane private.

| (30) | La data de 18 decembrie 2008, PPP și SJB au încheiat un acord de principiu privind reducerea prețului, dar înainte ca acesta să fie supus spre aprobare Consiliului municipal, municipalitatea a mandatat un expert independent să determine dacă prețul calculat de SJB era în conformitate cu prețul pieței. În raportul său din 11 februarie 2009, expertul a concluzionat că suma de 4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2010), calculată pe baza metodei valorii reziduale și oferită pentru terenul din zona Damplein, putea fi considerată ca fiind conformă cu prețul pieței în 2010, luând în considerare faptul că SJB s-a angajat să vândă anticipat unitățile locative nevândute unui investitor și că a fost de acord să își reducă marja de profit și de risc prevăzută inițial de la 5 % la 2 %. În raport nu s-a luat în considerare reducerea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. |
| --- | --- |

(30)

La data de 18 decembrie 2008, PPP și SJB au încheiat un acord de principiu privind reducerea prețului, dar înainte ca acesta să fie supus spre aprobare Consiliului municipal, municipalitatea a mandatat un expert independent să determine dacă prețul calculat de SJB era în conformitate cu prețul pieței. În raportul său din 11 februarie 2009, expertul a concluzionat că suma de 4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2010), calculată pe baza metodei valorii reziduale și oferită pentru terenul din zona Damplein, putea fi considerată ca fiind conformă cu prețul pieței în 2010, luând în considerare faptul că SJB s-a angajat să vândă anticipat unitățile locative nevândute unui investitor și că a fost de acord să își reducă marja de profit și de risc prevăzută inițial de la 5 % la 2 %. În raport nu s-a luat în considerare reducerea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate.

| (31) | Pe baza acestui raport și având în vedere că, potrivit autorităților olandeze, municipalitatea se temea de întârzieri suplimentare și a considerat că este în interesul general ca faza de construcție să fie demarată cât mai curând posibil, Consiliul municipal a decis, în cadrul reuniunii sale din 10 martie 2009, că PPP ar fi de acord să reducă prețul și taxele convenite inițial în 2004 cu SJB pentru terenul situat în zona Damplein. În propunerea Consiliului municipal din 18 februarie 2009, care a fost transmisă membrilor consiliului, se menționa o scădere a prețului terenului și o scădere a taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. În plus, în propunere se menționa faptul că în urma acestor reduceri etapa de amenajare a terenului, care inițial fusese calculată la nivelul pragului de rentabilitate, ar deveni generatoare de pierderi. În propunere se solicită, de asemenea, autorităților locale să prevadă o rezervă necesară pentru 50 % din pierderi. În plus, în propunere se menționa că, din cauza crizei financiare, SJB nu a fost în măsură să obțină suficiente fonduri pentru finanțarea proiectului de dezvoltare a zonei Damplein. |
| --- | --- |

(31)

Pe baza acestui raport și având în vedere că, potrivit autorităților olandeze, municipalitatea se temea de întârzieri suplimentare și a considerat că este în interesul general ca faza de construcție să fie demarată cât mai curând posibil, Consiliul municipal a decis, în cadrul reuniunii sale din 10 martie 2009, că PPP ar fi de acord să reducă prețul și taxele convenite inițial în 2004 cu SJB pentru terenul situat în zona Damplein. În propunerea Consiliului municipal din 18 februarie 2009, care a fost transmisă membrilor consiliului, se menționa o scădere a prețului terenului și o scădere a taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. În plus, în propunere se menționa faptul că în urma acestor reduceri etapa de amenajare a terenului, care inițial fusese calculată la nivelul pragului de rentabilitate, ar deveni generatoare de pierderi. În propunere se solicită, de asemenea, autorităților locale să prevadă o rezervă necesară pentru 50 % din pierderi. În plus, în propunere se menționa că, din cauza crizei financiare, SJB nu a fost în măsură să obțină suficiente fonduri pentru finanțarea proiectului de dezvoltare a zonei Damplein.

| (32) | Scăderea prețului a fost oficializată printr-un acord încheiat la data de 1 martie 2010 (denumit in continuare „acordul suplimentar”), între municipalitate, PPP și SJB. Acest acord modifică acordul de cooperare din 2004, acordul privind proiectul SJB și acordul privind executarea proiectului încheiat cu municipalitatea la 22 noiembrie 2004. La primul alineat al articolului 2.1.2 din acordul suplimentar se prevedea că, spre deosebire de ceea ce s-a convenit în cadrul acordului de cooperare din 2004, prețul terenului din zona Damplein care urma să fie vândut SJB era de 4 milioane EUR. La al doilea alineat al articolului 2.1.2 din acordul suplimentar se prevedea abrogarea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. La acest al doilea alineat nu se făcea nicio referire explicită la terenul din zona Damplein (12). |
| --- | --- |

(32)

Scăderea prețului a fost oficializată printr-un acord încheiat la data de 1 martie 2010 (denumit in continuare „acordul suplimentar”), între municipalitate, PPP și SJB. Acest acord modifică acordul de cooperare din 2004, acordul privind proiectul SJB și acordul privind executarea proiectului încheiat cu municipalitatea la 22 noiembrie 2004. La primul alineat al articolului 2.1.2 din acordul suplimentar se prevedea că, spre deosebire de ceea ce s-a convenit în cadrul acordului de cooperare din 2004, prețul terenului din zona Damplein care urma să fie vândut SJB era de 4 milioane EUR. La al doilea alineat al articolului 2.1.2 din acordul suplimentar se prevedea abrogarea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. La acest al doilea alineat nu se făcea nicio referire explicită la terenul din zona Damplein (12).

| (33) | Acordul suplimentar specifică, de asemenea, că SJB a început lucrările de construcție în zona Damplein la 7 iulie 2009 și că trebuia să efectueze aceste lucrări fără întrerupere. Lucrările trebuiau să se încheie până în decembrie 2011. În cazul predării cu întârziere, SJB trebuia să ramburseze o parte din prețul redus. Predarea terenului urma să aibă loc cel mai târziu la mijlocul lunii martie a anului 2010, iar plățile urmau să fie efectuate cel mai târziu la data predării. |
| --- | --- |

(33)

Acordul suplimentar specifică, de asemenea, că SJB a început lucrările de construcție în zona Damplein la 7 iulie 2009 și că trebuia să efectueze aceste lucrări fără întrerupere. Lucrările trebuiau să se încheie până în decembrie 2011. În cazul predării cu întârziere, SJB trebuia să ramburseze o parte din prețul redus. Predarea terenului urma să aibă loc cel mai târziu la mijlocul lunii martie a anului 2010, iar plățile urmau să fie efectuate cel mai târziu la data predării.

| (34) | În plus, la 13 iulie 2009, PPP și SJB au încheiat un nou acord privind parcarea publică subterană (13). În conformitate cu prezentul acord, SJB trebuia să înceapă lucrările de construcție la parcarea publică în cursul celui de-al doilea trimestru al anului 2009 și să le finalizeze până la o anumită dată limită. PPP urma să plătească SJB suma de 5,4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 aprilie 2009) pentru lucrările de construcție a parcării publice (14); această sumă urma să rămână fixă până la predare și nu putea fi indexată. |
| --- | --- |

(34)

În plus, la 13 iulie 2009, PPP și SJB au încheiat un nou acord privind parcarea publică subterană (13). În conformitate cu prezentul acord, SJB trebuia să înceapă lucrările de construcție la parcarea publică în cursul celui de-al doilea trimestru al anului 2009 și să le finalizeze până la o anumită dată limită. PPP urma să plătească SJB suma de 5,4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 aprilie 2009) pentru lucrările de construcție a parcării publice (14); această sumă urma să rămână fixă până la predare și nu putea fi indexată.

| (35) | La 15 ianuarie 2010, SJB și Wooninvest Projecten BV, o societate care are legături cu unul dintre dezvoltatorii de proiecte care au semnat acordul de cooperare din 2004, au semnat un contract de vânzare-cumpărare/construcție („koop/aannemingsovereenkomst”) pentru achiziționarea a 43 de unități locative, pe care Wooninvest urma să le închirieze unor persoane private. Părțile au convenit ca unitățile locative pentru care SJB ar fi găsit un cumpărător privat înainte de data de 29 ianuarie 2010 să nu mai fie vândute societății Wooninvest. Acordul prevedea de asemenea că, în perioada cuprinsă între 29 ianuarie 2010 și data predării unităților locative către Wooninvest, SJB putea răscumpăra de la Wooninvest unitățile vândute în aceleași condiții în care acestea au fost vândute, plus plata unei compensații pentru costurile suportate de Wooninvest și a unei dobânzi de 6 % pe an pentru perioada scursă între data efectuării de către Wooninvest a plății către SJB și data la care unitățile locative urmau să fie predate societății SJB de către Wooninvest (articolul 24). |
| --- | --- |

(35)

La 15 ianuarie 2010, SJB și Wooninvest Projecten BV, o societate care are legături cu unul dintre dezvoltatorii de proiecte care au semnat acordul de cooperare din 2004, au semnat un contract de vânzare-cumpărare/construcție („koop/aannemingsovereenkomst”) pentru achiziționarea a 43 de unități locative, pe care Wooninvest urma să le închirieze unor persoane private. Părțile au convenit ca unitățile locative pentru care SJB ar fi găsit un cumpărător privat înainte de data de 29 ianuarie 2010 să nu mai fie vândute societății Wooninvest. Acordul prevedea de asemenea că, în perioada cuprinsă între 29 ianuarie 2010 și data predării unităților locative către Wooninvest, SJB putea răscumpăra de la Wooninvest unitățile vândute în aceleași condiții în care acestea au fost vândute, plus plata unei compensații pentru costurile suportate de Wooninvest și a unei dobânzi de 6 % pe an pentru perioada scursă între data efectuării de către Wooninvest a plății către SJB și data la care unitățile locative urmau să fie predate societății SJB de către Wooninvest (articolul 24).

3.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (36) | Prin decizia de inițiere, Comisia a demarat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul 2 din TFUE, privind reducerea retroactivă a prețului terenului și anularea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate de către PPP în beneficiul SJB (măsuri denumite în continuare: „măsurile contestate”), pe motiv că aceste măsuri reprezintă un posibil ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și deoarece Comisia pune la îndoială compatibilitatea acestor măsuri cu principiile pieței comune. |
| --- | --- |

(36)

Prin decizia de inițiere, Comisia a demarat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul 2 din TFUE, privind reducerea retroactivă a prețului terenului și anularea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate de către PPP în beneficiul SJB (măsuri denumite în continuare: „măsurile contestate”), pe motiv că aceste măsuri reprezintă un posibil ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și deoarece Comisia pune la îndoială compatibilitatea acestor măsuri cu principiile pieței comune.

| (37) | În special, Comisia a considerat că era puțin probabil ca un vânzător privat ipotetic aflat într-o situație similară cu cea în care se afla municipalitatea să fi fost de acord cu reducerea de preț și scutirea de taxe propuse, în temeiul principiului investitorului privat în economia de piață. Prin scăderea retroactivă a prețului terenului vândut societății SJB, PPP și, prin urmare, municipalitatea, au decis să suporte riscul unei piețe a locuințelor în regres. Acest comportament este contrar propriilor afirmații ale autorităților olandeze, conform cărora etapa de construcție a proiectului urma să fie în întregime pe riscul și cheltuiala privată a dezvoltatorilor de proiecte, inclusiv a SJB. Deoarece PPP, în calitate de vânzător al terenului, nu a avut nicio implicare financiară în această etapă a proiectului, nu exista niciun motiv pentru a considera că un vânzător privat ipotetic, aflat într-o situație similară cu cea în care se afla municipalitatea, ar fi fost de acord să reducă retroactiv prețul de vânzare convenit pentru o parcelă, pe motivul că cumpărătorul întâmpina dificultăți în vânzarea unităților locative pe care intenționa să le construiască pe acel teren. Nici scutirea de plata taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate nu părea să se conformeze cu principiul investitorului privat în economia de piață, având în vedere că era puțin probabil ca un investitor privat să renunțe retroactiv la contribuția la costurile sale, fără a solicita o compensație în schimb. |
| --- | --- |

(37)

În special, Comisia a considerat că era puțin probabil ca un vânzător privat ipotetic aflat într-o situație similară cu cea în care se afla municipalitatea să fi fost de acord cu reducerea de preț și scutirea de taxe propuse, în temeiul principiului investitorului privat în economia de piață. Prin scăderea retroactivă a prețului terenului vândut societății SJB, PPP și, prin urmare, municipalitatea, au decis să suporte riscul unei piețe a locuințelor în regres. Acest comportament este contrar propriilor afirmații ale autorităților olandeze, conform cărora etapa de construcție a proiectului urma să fie în întregime pe riscul și cheltuiala privată a dezvoltatorilor de proiecte, inclusiv a SJB. Deoarece PPP, în calitate de vânzător al terenului, nu a avut nicio implicare financiară în această etapă a proiectului, nu exista niciun motiv pentru a considera că un vânzător privat ipotetic, aflat într-o situație similară cu cea în care se afla municipalitatea, ar fi fost de acord să reducă retroactiv prețul de vânzare convenit pentru o parcelă, pe motivul că cumpărătorul întâmpina dificultăți în vânzarea unităților locative pe care intenționa să le construiască pe acel teren. Nici scutirea de plata taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate nu părea să se conformeze cu principiul investitorului privat în economia de piață, având în vedere că era puțin probabil ca un investitor privat să renunțe retroactiv la contribuția la costurile sale, fără a solicita o compensație în schimb.

| (38) | În final, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la faptul că măsurile contestate ar putea intra sub incidența domeniului de aplicare al uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 107 din TFUE. |
| --- | --- |

(38)

În final, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la faptul că măsurile contestate ar putea intra sub incidența domeniului de aplicare al uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 107 din TFUE.

4.   OBSERVAȚIILE ȚĂRILOR DE JOS

| (39) | Prin scrisoarea din data de 18 aprilie 2012, autoritățile olandeze și-au prezentat observațiile în privința deciziei de inițiere a procedurii de investigare de către Comisie. |
| --- | --- |

(39)

Prin scrisoarea din data de 18 aprilie 2012, autoritățile olandeze și-au prezentat observațiile în privința deciziei de inițiere a procedurii de investigare de către Comisie.

4.1   Observații privind faptele

| (40) | Autoritățile olandeze au precizat că, contrar celor sugerate de formularea articolului 2.1.2 din acordul suplimentar, municipalitatea nu a renunțat la totalul sumelor reprezentând taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate, convenite în cadrul acordului de cooperare din 2004, ci numai la acele taxe care au fost datorate de SJB pentru unitățile locative care urmau să fie construite în zona Damplein. Potrivit autorităților olandeze, aceste taxe se ridicau împreună la suma de 551 544 EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003, care ar fi coincis cu suma totală de 719 400 EUR la 1 ianuarie 2010). Pentru a-și justifica poziția, autoritățile olandeze au făcut referire la o propunere trimisă de municipalitate Consiliului municipal la 18 februarie 2009 și la un program de construcții anexat la acordul de cooperare din 2004, în care valoarea taxei de exploatare a terenului și a taxei de calitate pentru zona Damplein era stabilită la 551 554 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Autoritățile olandeze au precizat că, contrar celor sugerate de formularea articolului 2.1.2 din acordul suplimentar, municipalitatea nu a renunțat la totalul sumelor reprezentând taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate, convenite în cadrul acordului de cooperare din 2004, ci numai la acele taxe care au fost datorate de SJB pentru unitățile locative care urmau să fie construite în zona Damplein. Potrivit autorităților olandeze, aceste taxe se ridicau împreună la suma de 551 544 EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003, care ar fi coincis cu suma totală de 719 400 EUR la 1 ianuarie 2010). Pentru a-și justifica poziția, autoritățile olandeze au făcut referire la o propunere trimisă de municipalitate Consiliului municipal la 18 februarie 2009 și la un program de construcții anexat la acordul de cooperare din 2004, în care valoarea taxei de exploatare a terenului și a taxei de calitate pentru zona Damplein era stabilită la 551 554 EUR.

| (41) | În plus, autoritățile olandeze au informat Comisia că în cadrul PPP fuseseră discutate deja în 2006 și 2008 scăderi de preț în beneficiul SJB. Se pare că în 2006 PPP a decis reducerea prețului de vânzare a terenurilor pentru spațiile comerciale din cauza faptului că spațiul comercial care putea fi construit era mai mic decât spațiul prevăzut inițial, iar în 2008 PPP a decis să acorde SJB o compensație pentru eliberarea cu întârziere a autorizației de construire. Aceste reduceri de preț urmau să fie acordate cu condiția ca SJB să primească o autorizație de construire valabilă până la data de 1 octombrie 2008. Deoarece acest lucru nu s-a întâmplat, părțile au decis să renegocieze reducerea prețului. Potrivit autorităților olandeze, reducerea prețului pentru terenul din zona Damplein, precum și scutirea de taxe ar trebui să fie calculate astfel cum este prezentat în tabelul 1 de mai jos.

  Tabelul 1


  Calculul reducerii de preț și al scutirii de taxe conform propunerii autorităților olandeze







  Reducerea prețului terenului din zona Damplein | Valoare la 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Valoarea terenului | 8 622 480 |
| Taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate | 719 400 |
| Total teren și taxe | 9 341 880 |
| Reducerile de preț convenite între 2006 și 2008 | –1 734 245 |
| Valoarea redusă | 7 607 635 |
| Valoarea menționată în acordul suplimentar din martie 2010 | –4 000 000 |
| Total reduceri | 3 607 635 |

(41)

În plus, autoritățile olandeze au informat Comisia că în cadrul PPP fuseseră discutate deja în 2006 și 2008 scăderi de preț în beneficiul SJB. Se pare că în 2006 PPP a decis reducerea prețului de vânzare a terenurilor pentru spațiile comerciale din cauza faptului că spațiul comercial care putea fi construit era mai mic decât spațiul prevăzut inițial, iar în 2008 PPP a decis să acorde SJB o compensație pentru eliberarea cu întârziere a autorizației de construire. Aceste reduceri de preț urmau să fie acordate cu condiția ca SJB să primească o autorizație de construire valabilă până la data de 1 octombrie 2008. Deoarece acest lucru nu s-a întâmplat, părțile au decis să renegocieze reducerea prețului. Potrivit autorităților olandeze, reducerea prețului pentru terenul din zona Damplein, precum și scutirea de taxe ar trebui să fie calculate astfel cum este prezentat în tabelul 1 de mai jos.

Tabelul 1

Calculul reducerii de preț și al scutirii de taxe conform propunerii autorităților olandeze

Reducerea prețului terenului din zona Damplein

Valoare la 1.1.2010

Valoarea terenului

8 622 480

Taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate

719 400

Total teren și taxe

9 341 880

Reducerile de preț convenite între 2006 și 2008

–1 734 245

Valoarea redusă

7 607 635

Valoarea menționată în acordul suplimentar din martie 2010

–4 000 000

Total reduceri

3 607 635

4.2   Observații privind existența ajutorului de stat

| (42) | Autoritățile olandeze nu sunt de acord că măsurile contestate pot fi considerate drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În esență, autoritățile olandeze susțin că măsurile contestate nu au conferit SJB vreun avantaj pe care aceasta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(42)

Autoritățile olandeze nu sunt de acord că măsurile contestate pot fi considerate drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În esență, autoritățile olandeze susțin că măsurile contestate nu au conferit SJB vreun avantaj pe care aceasta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață.

| (43) | În schimb, autoritățile olandeze sunt de părere că municipalitatea a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece nerealizarea proiectului Damplein ar fi avut un efect asupra întregului proiect privind centrul orașului Leidschendam, Leidschendam Centrum, și ar fi cauzat daune directe și indirecte municipalității. |
| --- | --- |

(43)

În schimb, autoritățile olandeze sunt de părere că municipalitatea a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece nerealizarea proiectului Damplein ar fi avut un efect asupra întregului proiect privind centrul orașului Leidschendam, Leidschendam Centrum, și ar fi cauzat daune directe și indirecte municipalității.

| (44) | Pentru a calcula daunele directe, municipalitatea a presupus, în primul rând, că SJB ar fi avut nevoie de cel puțin doi ani pentru a vinde, în perioada de criză, 70 % din unitățile locative și pentru a începe lucrările de construcții în absența acordului suplimentar. Municipalitatea a estimat la 2,85 milioane EUR daunele directe pe care o nouă întârziere de doi ani le-ar fi cauzat parteneriatului PPP, sumă din care 50 % ar fi fost pe cheltuiala municipalității. În plus, aceasta a estimat costuri directe suplimentare pentru municipalitate în valoare de 50 000 EUR numai pentru menținerea zonei deteriorate (a se vedea tabelul 2).

  Tabelul 2


  Daune directe calculate de către autoritățile olandeze








  Daune directe pe durata a 2 ani | PPP | municipalitate
  (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Costurile dobânzii pentru o facilitate de credit (5 % timp de 2 ani, suma scadentă la 1.1.2009: 17 milioane EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Provizioane pentru garduri, semnalizare rutieră și întreținere | 60 000 | 30 000 |
| Provizioane pentru creșterea prețului (indexare cu 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Costuri de proiectare suplimentare, și anume costuri pentru biroul de proiectare, cum ar fi administrația financiară, asigurările etc. | 600 000 | 300 000 |
| Costurile de întreținere a zonei deteriorate | | 50 000 |
| Total | 2 845 000 | 1 472 500 |

(44)

Pentru a calcula daunele directe, municipalitatea a presupus, în primul rând, că SJB ar fi avut nevoie de cel puțin doi ani pentru a vinde, în perioada de criză, 70 % din unitățile locative și pentru a începe lucrările de construcții în absența acordului suplimentar. Municipalitatea a estimat la 2,85 milioane EUR daunele directe pe care o nouă întârziere de doi ani le-ar fi cauzat parteneriatului PPP, sumă din care 50 % ar fi fost pe cheltuiala municipalității. În plus, aceasta a estimat costuri directe suplimentare pentru municipalitate în valoare de 50 000 EUR numai pentru menținerea zonei deteriorate (a se vedea tabelul 2).

Tabelul 2

Daune directe calculate de către autoritățile olandeze

Daune directe pe durata a 2 ani

PPP

municipalitate

(50 %)

Costurile dobânzii pentru o facilitate de credit (5 % timp de 2 ani, suma scadentă la 1.1.2009: 17 milioane EUR)

1 800 000

900 000

Provizioane pentru garduri, semnalizare rutieră și întreținere

60 000

30 000

Provizioane pentru creșterea prețului (indexare cu 2,5 %)

385 000

192 500

Costuri de proiectare suplimentare, și anume costuri pentru biroul de proiectare, cum ar fi administrația financiară, asigurările etc.

600 000

300 000

Costurile de întreținere a zonei deteriorate

50 000

Total

2 845 000

1 472 500

| (45) | În plus, autoritățile olandeze susțin că municipalitatea ar fi suferit daune indirecte din cauza unei astfel de întârzieri, care constau în deteriorarea continuă a spațiului public, pierderea încrederii locuitorilor și a viitorilor cumpărători de bunuri imobiliare în zonă, costuri pentru schimbarea destinației magazinelor, solicitări de despăgubiri din partea întreprinderilor, costuri de întreținere și costuri rezultate din modificările de planuri pentru celelalte subproiecte. O astfel de întârziere putea însemna de asemenea sfârșitul centrelor comerciale în zona de dezvoltare a proiectului, centre a căror prezență contribuie de fapt la viabilitatea întregii zone. Deja înainte de începerea proiectului, aproximativ 23 % din magazine erau vacante și, până în 2010, 27 % dintre acestea nu erau în folosință. Fără revitalizarea de rigoare, întreaga zonă ar continua să se deterioreze. |
| --- | --- |

(45)

În plus, autoritățile olandeze susțin că municipalitatea ar fi suferit daune indirecte din cauza unei astfel de întârzieri, care constau în deteriorarea continuă a spațiului public, pierderea încrederii locuitorilor și a viitorilor cumpărători de bunuri imobiliare în zonă, costuri pentru schimbarea destinației magazinelor, solicitări de despăgubiri din partea întreprinderilor, costuri de întreținere și costuri rezultate din modificările de planuri pentru celelalte subproiecte. O astfel de întârziere putea însemna de asemenea sfârșitul centrelor comerciale în zona de dezvoltare a proiectului, centre a căror prezență contribuie de fapt la viabilitatea întregii zone. Deja înainte de începerea proiectului, aproximativ 23 % din magazine erau vacante și, până în 2010, 27 % dintre acestea nu erau în folosință. Fără revitalizarea de rigoare, întreaga zonă ar continua să se deterioreze.

| (46) | Autoritățile olandeze sunt, prin urmare, de părere că municipalitatea a acționat ca un investitor privat în economia de piață, ținând seama de previziunile financiare și încercând să limiteze, în propriul interes, daunele directe și indirecte cauzate de întârzierea în continuare a proiectului. În același timp, aceasta a obținut garanția că lucrările de construcție în zona Damplein vor fi executate. |
| --- | --- |

(46)

Autoritățile olandeze sunt, prin urmare, de părere că municipalitatea a acționat ca un investitor privat în economia de piață, ținând seama de previziunile financiare și încercând să limiteze, în propriul interes, daunele directe și indirecte cauzate de întârzierea în continuare a proiectului. În același timp, aceasta a obținut garanția că lucrările de construcție în zona Damplein vor fi executate.

| (47) | În al doilea rând, autoritățile olandeze au susținut că municipalitatea a acționat ca un investitor privat deoarece a acordat măsurile contestate în schimbul unui angajament din partea SJB că ar renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Faptul că SJB nu a mai putut invoca clauza de 70 % a avut un impact asupra validității ipotezelor utilizate în evaluarea inițială a terenului în 2003 și în determinarea prețului convenit în acordul de cooperare din 2004. Potrivit autorităților olandeze, reducerea prețului de vânzare a terenului și scutirea de taxe au reprezentat compensația pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein. |
| --- | --- |

(47)

În al doilea rând, autoritățile olandeze au susținut că municipalitatea a acționat ca un investitor privat deoarece a acordat măsurile contestate în schimbul unui angajament din partea SJB că ar renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Faptul că SJB nu a mai putut invoca clauza de 70 % a avut un impact asupra validității ipotezelor utilizate în evaluarea inițială a terenului în 2003 și în determinarea prețului convenit în acordul de cooperare din 2004. Potrivit autorităților olandeze, reducerea prețului de vânzare a terenului și scutirea de taxe au reprezentat compensația pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein.

4.3   Observații privind compatibilitatea ajutorului de stat

| (48) | În cazul în care Comisia concluzionează că măsurile contestate reprezintă o formă de ajutor de stat, autoritățile olandeze susțin că acest ajutor ar fi compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(48)

În cazul în care Comisia concluzionează că măsurile contestate reprezintă o formă de ajutor de stat, autoritățile olandeze susțin că acest ajutor ar fi compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

4.3.1   Interesul public

| (49) | Autoritățile olandeze susțin că municipalitatea avea un interes public în realizarea acestui proiect. Întrucât o mare parte a terenurilor din zona Damplein era în paragină și zona se deteriora, municipalitatea a considerat că începerea lucrărilor de construcții în Damplein era crucială nu numai pentru dezvoltarea zonei în cauză, dar și pentru întreaga zonă centrală a orașului Leidschendam. În special, întârzierea construcției parcării subterane putea să pună în pericol realizarea celorlalte subproiecte. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile olandeze susțin că municipalitatea avea un interes public în realizarea acestui proiect. Întrucât o mare parte a terenurilor din zona Damplein era în paragină și zona se deteriora, municipalitatea a considerat că începerea lucrărilor de construcții în Damplein era crucială nu numai pentru dezvoltarea zonei în cauză, dar și pentru întreaga zonă centrală a orașului Leidschendam. În special, întârzierea construcției parcării subterane putea să pună în pericol realizarea celorlalte subproiecte.

4.3.2   Obiectivul de interes comun

| (50) | Potrivit autorităților olandeze, revitalizarea centrului orașului Leidschendam contribuie la obiectivul coeziunii economice și sociale, astfel cum este prevăzut la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare TUE) și la articolul 174 din TFUE. Prin reamenajarea centrului orașului, spațiul limitat disponibil pentru noile unități locative, infrastructuri comerciale și parcarea subterană din Leidschendam este utilizat eficient, iar prin îmbunătățirea infrastructurii publice se contribuie la coeziunea întregii zone de centru a orașului. |
| --- | --- |

(50)

Potrivit autorităților olandeze, revitalizarea centrului orașului Leidschendam contribuie la obiectivul coeziunii economice și sociale, astfel cum este prevăzut la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare TUE) și la articolul 174 din TFUE. Prin reamenajarea centrului orașului, spațiul limitat disponibil pentru noile unități locative, infrastructuri comerciale și parcarea subterană din Leidschendam este utilizat eficient, iar prin îmbunătățirea infrastructurii publice se contribuie la coeziunea întregii zone de centru a orașului.

4.3.3   Caracterul adecvat al acordului suplimentar

| (51) | Autoritățile olandeze susțin că parteneriatul SJB nu putea fi obligat să înceapă lucrările de construcție în zona Damplein din cauza clauzei de 70 % din acordul de cooperare din 2004. În momentul în care SJB a primit o autorizație de construire valabilă, criza creditelor se resimțise și pe piața imobiliară olandeză, fapt care a redus și mai mult posibilitatea ca SJB să vândă repede, anticipat, 70 % din locuințele pentru piața liberă. Prin urmare, acordul de cooperare din 2004 a fost renegociat, deoarece municipalitatea a considerat că era de cea mai mare importanță să se înceapă lucrările de construcții în zona Damplein. Acordul suplimentar a fost, prin urmare, oportun și necesar în vederea realizării obiectivului municipalității, acela de revitalizare a zonei Damplein. |
| --- | --- |

(51)

Autoritățile olandeze susțin că parteneriatul SJB nu putea fi obligat să înceapă lucrările de construcție în zona Damplein din cauza clauzei de 70 % din acordul de cooperare din 2004. În momentul în care SJB a primit o autorizație de construire valabilă, criza creditelor se resimțise și pe piața imobiliară olandeză, fapt care a redus și mai mult posibilitatea ca SJB să vândă repede, anticipat, 70 % din locuințele pentru piața liberă. Prin urmare, acordul de cooperare din 2004 a fost renegociat, deoarece municipalitatea a considerat că era de cea mai mare importanță să se înceapă lucrările de construcții în zona Damplein. Acordul suplimentar a fost, prin urmare, oportun și necesar în vederea realizării obiectivului municipalității, acela de revitalizare a zonei Damplein.

4.3.4   Proporționalitatea

| (52) | Având în vedere faptul că municipalitatea dorea începerea imediată a lucrărilor de construcție, SJB a trebuit să renunțe la dreptul de a invoca clauza de 70 % și a trebuit să înceapă lucrările de construcție cu riscul ca unitățile locative să nu fie vândute. Prin urmare, prețul convenit inițial a fost recalculat de către SJB. Ulterior, acest calcul a fost verificat de un expert independent, care a considerat că prețul convenit era în conformitate cu prețurile pieței. |
| --- | --- |

(52)

Având în vedere faptul că municipalitatea dorea începerea imediată a lucrărilor de construcție, SJB a trebuit să renunțe la dreptul de a invoca clauza de 70 % și a trebuit să înceapă lucrările de construcție cu riscul ca unitățile locative să nu fie vândute. Prin urmare, prețul convenit inițial a fost recalculat de către SJB. Ulterior, acest calcul a fost verificat de un expert independent, care a considerat că prețul convenit era în conformitate cu prețurile pieței.

| (53) | Potrivit autorităților olandeze, faptul că prețul a fost declarat ca fiind conform cu prețurile pieței de către un expert independent este un indiciu că reducerea prețului este proporțională. Acest lucru ar implica, de asemenea, că nu a existat nicio supracompensare în beneficiul societății SJB. Scăderea prețului a fost contravaloarea pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein. |
| --- | --- |

(53)

Potrivit autorităților olandeze, faptul că prețul a fost declarat ca fiind conform cu prețurile pieței de către un expert independent este un indiciu că reducerea prețului este proporțională. Acest lucru ar implica, de asemenea, că nu a existat nicio supracompensare în beneficiul societății SJB. Scăderea prețului a fost contravaloarea pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein.

| (54) | În plus, prin participarea sa la PPP, parteneriatul SJB va suporta el însuși 50 % din riscurile și costurile legate de amenajarea terenului și, prin urmare, va participa la scăderea convenită a prețului de vânzare. Pentru a ajunge la pragul de rentabilitate pentru amenajarea terenului, s-a decis ca SJB să contribuie cu suma de 2,6 milioane EUR în cadrul PPP (punctul 5.2.1 din Planul general privind exploatarea terenului Damcentrum) și deoarece PPP a suportat 50 % din costurile pentru construcția școlii, 25 % din costurile respective reveneau SJB (0,7 milioane EUR). |
| --- | --- |

(54)

În plus, prin participarea sa la PPP, parteneriatul SJB va suporta el însuși 50 % din riscurile și costurile legate de amenajarea terenului și, prin urmare, va participa la scăderea convenită a prețului de vânzare. Pentru a ajunge la pragul de rentabilitate pentru amenajarea terenului, s-a decis ca SJB să contribuie cu suma de 2,6 milioane EUR în cadrul PPP (punctul 5.2.1 din Planul general privind exploatarea terenului Damcentrum) și deoarece PPP a suportat 50 % din costurile pentru construcția școlii, 25 % din costurile respective reveneau SJB (0,7 milioane EUR).

4.3.5   Denaturarea concurenței

| (55) | În final, autoritățile olandeze susțin că reducerea retroactivă a prețului se referă la construirea celor 67 de unități locative și 14 sedii comerciale care vor fi vândute la prețuri evaluate de un expert independent ca fiind conforme cu prețurile pieței. În consecință, denaturarea concurenței ar avea un caracter local și nu ar prevala asupra efectelor pozitive ale finalizării proiectului. |
| --- | --- |

(55)

În final, autoritățile olandeze susțin că reducerea retroactivă a prețului se referă la construirea celor 67 de unități locative și 14 sedii comerciale care vor fi vândute la prețuri evaluate de un expert independent ca fiind conforme cu prețurile pieței. În consecință, denaturarea concurenței ar avea un caracter local și nu ar prevala asupra efectelor pozitive ale finalizării proiectului.

5.   OBSERVAȚII PREZENTATE DE PĂRȚILE TERȚE

| (56) | Doar fundația a transmis observații în urma deciziei de inițiere a procedurii de investigare. Fundația salută decizia de inițiere a procedurii de investigare, dar este de părere că măsurile contestate descrise în această decizie fac parte dintr-o procedură de ajutor de stat mult mai amplă și face referire la plângerea și informațiile suplimentare pe care aceasta le-a transmis. În special, fundația se referă la terenul pe care se pare că municipalitatea l-a cedat gratis parteneriatului PPP. |
| --- | --- |

(56)

Doar fundația a transmis observații în urma deciziei de inițiere a procedurii de investigare. Fundația salută decizia de inițiere a procedurii de investigare, dar este de părere că măsurile contestate descrise în această decizie fac parte dintr-o procedură de ajutor de stat mult mai amplă și face referire la plângerea și informațiile suplimentare pe care aceasta le-a transmis. În special, fundația se referă la terenul pe care se pare că municipalitatea l-a cedat gratis parteneriatului PPP.

| (57) | Fundația este de părere că întârzierea proiectului nu a fost provocată de procedurile judiciare naționale inițiate de ea și consideră că nu criza financiară a fost cauza întârzierii înregistrate în vânzarea unităților locative în zona Damplein. Conform fundației, nu a existat o cerere pe piață pentru tipul de locuințe propuse pentru zona Damplein, încă de la începutul proiectului în 2004. |
| --- | --- |

(57)

Fundația este de părere că întârzierea proiectului nu a fost provocată de procedurile judiciare naționale inițiate de ea și consideră că nu criza financiară a fost cauza întârzierii înregistrate în vânzarea unităților locative în zona Damplein. Conform fundației, nu a existat o cerere pe piață pentru tipul de locuințe propuse pentru zona Damplein, încă de la începutul proiectului în 2004.

| (58) | Conform fundației, terenul nu a fost evaluat de către un expert independent, nici în 2003, nici în 2009. |
| --- | --- |

(58)

Conform fundației, terenul nu a fost evaluat de către un expert independent, nici în 2003, nici în 2009.

6.   OBSERVAȚII DIN PARTEA AUTORITĂȚILOR OLANDEZE REFERITOARE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

| (59) | Autoritățile olandeze afirmă că structurarea proiectului de către municipalitate a fost transparentă și că aceasta a fost descrisă în „Proiectul planului general Damcentrum”, aprobat la 6 aprilie 2004. Numai acordurile sensibile din punct de vedere financiar sau părți ale acestora au fost confidențiale. |
| --- | --- |

(59)

Autoritățile olandeze afirmă că structurarea proiectului de către municipalitate a fost transparentă și că aceasta a fost descrisă în „Proiectul planului general Damcentrum”, aprobat la 6 aprilie 2004. Numai acordurile sensibile din punct de vedere financiar sau părți ale acestora au fost confidențiale.

| (60) | Privind cedarea gratuită a terenului către PPP, municipalitatea a explicat că aceasta nu face parte din decizia de inițiere și a făcut referire la observațiile transmise Comisiei în 2009, în care a declarat că cedarea nu a fost gratuită deoarece PPP a prestat servicii în schimb. În observațiile sale anterioare, municipalitatea a subliniat că lucrările efectuate de către PPP ar fi trebuit, în mod normal, să fie suportate de către municipalitate. |
| --- | --- |

(60)

Privind cedarea gratuită a terenului către PPP, municipalitatea a explicat că aceasta nu face parte din decizia de inițiere și a făcut referire la observațiile transmise Comisiei în 2009, în care a declarat că cedarea nu a fost gratuită deoarece PPP a prestat servicii în schimb. În observațiile sale anterioare, municipalitatea a subliniat că lucrările efectuate de către PPP ar fi trebuit, în mod normal, să fie suportate de către municipalitate.

| (61) | Potrivit autorităților olandeze, atât diferitele proceduri juridice inițiate de către fundație, care au generat multă publicitate negativă pentru proiect, cât și criza creditelor, au avut un efect negativ asupra vânzării unităților locative din zona Damplein. Cu toate acestea, atunci când au început vânzările, în 2007, aproape o treime din unitățile locative au fost vândute. Contractele de vânzare respective au fost ulterior anulate din cauza eliberării cu întârziere a autorizațiilor de construire necesare. Prin urmare, se poate concluziona că exista o cerere pentru aceste unități la începutul proiectului. |
| --- | --- |

(61)

Potrivit autorităților olandeze, atât diferitele proceduri juridice inițiate de către fundație, care au generat multă publicitate negativă pentru proiect, cât și criza creditelor, au avut un efect negativ asupra vânzării unităților locative din zona Damplein. Cu toate acestea, atunci când au început vânzările, în 2007, aproape o treime din unitățile locative au fost vândute. Contractele de vânzare respective au fost ulterior anulate din cauza eliberării cu întârziere a autorizațiilor de construire necesare. Prin urmare, se poate concluziona că exista o cerere pentru aceste unități la începutul proiectului.

| (62) | Autoritățile olandeze notează, de asemenea, faptul că experții independenți au fost selectați de către municipalitate, care nu avea niciun interes în a obține o valoare scăzută pentru teren. |
| --- | --- |

(62)

Autoritățile olandeze notează, de asemenea, faptul că experții independenți au fost selectați de către municipalitate, care nu avea niciun interes în a obține o valoare scăzută pentru teren.

7.   EVALUAREA MĂSURILOR CONTESTATE

7.1   Existența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (63) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(63)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (64) | În primul rând, nu a fost contestat faptul că SJB, precum și Schouten de Jong și Bouwfonds, membre ale acestui parteneriat, pot fi considerate drept întreprinderi în sensul prezentei dispoziții, deoarece acestea urmăresc activități economice prin care se oferă bunuri și servicii pe piață, astfel cum se menționează în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(64)

În primul rând, nu a fost contestat faptul că SJB, precum și Schouten de Jong și Bouwfonds, membre ale acestui parteneriat, pot fi considerate drept întreprinderi în sensul prezentei dispoziții, deoarece acestea urmăresc activități economice prin care se oferă bunuri și servicii pe piață, astfel cum se menționează în decizia de inițiere a procedurii.

| (65) | În al doilea rând, măsurile contestate au fost acordate de către PPP, ceea ce înseamnă că s-a obținut acordul necesar din partea municipalității, care deține o participație de 50 % în cadrul PPP. Deoarece procesul decizional al PPP a fost efectuat cu unanimitate de voturi și aceste măsuri nu ar fi putut fi acceptate fără aprobarea expresă a Consiliului municipal, decizia PPP de a acorda măsurile contestate este imputabilă statului. În plus, dacă municipalitatea nu ar fi convenit să acorde măsurile contestate, amploarea expunerii sale financiare, rezultată din participarea sa la PPP, ar fi fost proporțional mai mică. Prin urmare, scăderea prețurilor și scutirea de taxe convenite de PPP implică pierderea unor resurse de stat. |
| --- | --- |

(65)

În al doilea rând, măsurile contestate au fost acordate de către PPP, ceea ce înseamnă că s-a obținut acordul necesar din partea municipalității, care deține o participație de 50 % în cadrul PPP. Deoarece procesul decizional al PPP a fost efectuat cu unanimitate de voturi și aceste măsuri nu ar fi putut fi acceptate fără aprobarea expresă a Consiliului municipal, decizia PPP de a acorda măsurile contestate este imputabilă statului. În plus, dacă municipalitatea nu ar fi convenit să acorde măsurile contestate, amploarea expunerii sale financiare, rezultată din participarea sa la PPP, ar fi fost proporțional mai mică. Prin urmare, scăderea prețurilor și scutirea de taxe convenite de PPP implică pierderea unor resurse de stat.

| (66) | În al treilea rând, aceste măsuri trebuie să fie considerate ca având un caracter selectiv întrucât de ele beneficiază doar SJB și, în final, Schouten de Jong și Bouwfonds, membre ale acestui parteneriat. |
| --- | --- |

(66)

În al treilea rând, aceste măsuri trebuie să fie considerate ca având un caracter selectiv întrucât de ele beneficiază doar SJB și, în final, Schouten de Jong și Bouwfonds, membre ale acestui parteneriat.

| (67) | Cu toate acestea, autoritățile olandeze au contestat afirmația conform căreia municipalitatea, prin acceptarea reducerii prețului de vânzare convenit inițial pentru terenul vândut către SJB și a scutirii de taxe, a conferit SJB un avantaj economic pe care acesta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Autoritățile olandeze au contestat, de asemenea, afirmația conform căreia măsurile contestate denaturează concurența și afectează schimburile comerciale din interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(67)

Cu toate acestea, autoritățile olandeze au contestat afirmația conform căreia municipalitatea, prin acceptarea reducerii prețului de vânzare convenit inițial pentru terenul vândut către SJB și a scutirii de taxe, a conferit SJB un avantaj economic pe care acesta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Autoritățile olandeze au contestat, de asemenea, afirmația conform căreia măsurile contestate denaturează concurența și afectează schimburile comerciale din interiorul Uniunii.

| (68) | Pentru motivele enunțate la considerentele - de mai jos, Comisia nu este de acord cu autoritățile Țărilor de Jos cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

(68)

Pentru motivele enunțate la considerentele - de mai jos, Comisia nu este de acord cu autoritățile Țărilor de Jos cu privire la aceste aspecte.

7.1.1   Existența unui avantaj

| (69) | În conformitate cu jurisprudența constantă (15), vânzarea de terenuri sau clădiri de către autoritățile publice unei întreprinderi sau unei persoane implicate într-o activitate economică poate reprezenta un ajutor de stat, în special în cazul în care această vânzare nu este efectuată la valoarea de piață, adică, în cazul în care prețul de vânzare nu coincide cu prețul pe care l-ar fi stabilit un investitor privat, în condiții normale de concurență. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu jurisprudența constantă (15), vânzarea de terenuri sau clădiri de către autoritățile publice unei întreprinderi sau unei persoane implicate într-o activitate economică poate reprezenta un ajutor de stat, în special în cazul în care această vânzare nu este efectuată la valoarea de piață, adică, în cazul în care prețul de vânzare nu coincide cu prețul pe care l-ar fi stabilit un investitor privat, în condiții normale de concurență.

| (70) | Comisia remarcă, în acest sens, că tranzacțiile privind vânzarea de terenuri ar trebui, în principiu, să fie evaluate în temeiul Comunicării Comisiei privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice (16) (denumită în continuare „Comunicarea privind vânzările de terenuri”), care conține o serie de orientări pentru statele membre, în vederea garantării faptului că vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice nu cuprind un ajutor de stat. În Comunicarea privind vânzările de terenuri sunt menționate două metode pentru a exclude prezența ajutorului din astfel de tranzacții: în primul rând, o vânzare de terenuri și clădiri în urma unei proceduri de ofertare deschisă și necondiționată, căreia i s-a făcut suficientă publicitate și care poate fi comparată cu o licitație, acceptându-se cea mai bună sau unica ofertă, și, în al doilea rând, raportul de evaluare ex-ante întocmit de către un expert independent. Prin aceste metode se încearcă să se garanteze faptul că prețul la care terenul este vândut de către o autoritate publică reflectă în mod adecvat, pe cât posibil, valoarea de piață a respectivului teren, fiind astfel în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, pentru a exclude posibilitatea ca vânzarea respectivă să confere un avantaj economic cumpărătorului terenului. Nu se poate exclude, totuși, posibilitatea ca, în astfel de cazuri, să fie folosite și alte metode de evaluare, atâta timp cât se garantează faptul că prețul plătit efectiv de către cumpărător în baza acestor metode reflectă cât mai precis posibil valoarea de piață a respectivului teren (17). |
| --- | --- |

(70)

Comisia remarcă, în acest sens, că tranzacțiile privind vânzarea de terenuri ar trebui, în principiu, să fie evaluate în temeiul Comunicării Comisiei privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice (16) (denumită în continuare „Comunicarea privind vânzările de terenuri”), care conține o serie de orientări pentru statele membre, în vederea garantării faptului că vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice nu cuprind un ajutor de stat. În Comunicarea privind vânzările de terenuri sunt menționate două metode pentru a exclude prezența ajutorului din astfel de tranzacții: în primul rând, o vânzare de terenuri și clădiri în urma unei proceduri de ofertare deschisă și necondiționată, căreia i s-a făcut suficientă publicitate și care poate fi comparată cu o licitație, acceptându-se cea mai bună sau unica ofertă, și, în al doilea rând, raportul de evaluare ex-ante întocmit de către un expert independent. Prin aceste metode se încearcă să se garanteze faptul că prețul la care terenul este vândut de către o autoritate publică reflectă în mod adecvat, pe cât posibil, valoarea de piață a respectivului teren, fiind astfel în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, pentru a exclude posibilitatea ca vânzarea respectivă să confere un avantaj economic cumpărătorului terenului. Nu se poate exclude, totuși, posibilitatea ca, în astfel de cazuri, să fie folosite și alte metode de evaluare, atâta timp cât se garantează faptul că prețul plătit efectiv de către cumpărător în baza acestor metode reflectă cât mai precis posibil valoarea de piață a respectivului teren (17).

| (71) | În cazul de față, nu a fost organizată o procedură de ofertare necondiționată. Cu toate că o evaluare de către un expert a fost lansată în martie 2003 pentru a stabili prețurile de vânzare prevăzute în acordul de cooperare din 2004, prețul convenit cu SJB pentru cumpărarea terenului în zona Damplein a fost ulterior redus și taxele convenite anterior au fost suprimate în 2010, ca rezultat al acordului suplimentar. |
| --- | --- |

(71)

În cazul de față, nu a fost organizată o procedură de ofertare necondiționată. Cu toate că o evaluare de către un expert a fost lansată în martie 2003 pentru a stabili prețurile de vânzare prevăzute în acordul de cooperare din 2004, prețul convenit cu SJB pentru cumpărarea terenului în zona Damplein a fost ulterior redus și taxele convenite anterior au fost suprimate în 2010, ca rezultat al acordului suplimentar.

| (72) | În ceea ce privește expertiza din februarie 2009, menționată în considerentul (30) de mai sus, Comisia consideră că metoda valorii reziduale utilizate în evaluarea ex-post este inadecvată pentru a calcula valoarea de piață a terenului vândut către SJB, deoarece scăderea preconizată a veniturilor obținute din vânzarea unităților locative ar fi în totalitate absorbită de prețul terenului. Pentru a calcula valoarea terenului, metoda valorii reziduale se bazează pe prețul de vânzare al unităților locative. Din acest preț se deduc costurile de construcție și provizionul pentru profit și riscuri. Ceea ce rămâne este valoarea reziduală a terenului. Este evident faptul că, pe o piață imobiliară în declin, așa cum este cea din cazul de față, scăderea valorii proprietății imobiliare se repercutează în întregime asupra valorii terenului. În teorie, acest fapt ar putea chiar duce la o valoare negativă a terenului. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește expertiza din februarie 2009, menționată în considerentul (30) de mai sus, Comisia consideră că metoda valorii reziduale utilizate în evaluarea ex-post este inadecvată pentru a calcula valoarea de piață a terenului vândut către SJB, deoarece scăderea preconizată a veniturilor obținute din vânzarea unităților locative ar fi în totalitate absorbită de prețul terenului. Pentru a calcula valoarea terenului, metoda valorii reziduale se bazează pe prețul de vânzare al unităților locative. Din acest preț se deduc costurile de construcție și provizionul pentru profit și riscuri. Ceea ce rămâne este valoarea reziduală a terenului. Este evident faptul că, pe o piață imobiliară în declin, așa cum este cea din cazul de față, scăderea valorii proprietății imobiliare se repercutează în întregime asupra valorii terenului. În teorie, acest fapt ar putea chiar duce la o valoare negativă a terenului.

| (73) | În final, autoritățile olandeze susțin că municipalitatea, convenind asupra măsurile contestate, a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață atunci când a acceptat să acorde măsurile contestate; conform acestui principiu, un vânzător privat ipotetic aflat în aceeași situație ca municipalitatea ar fi acceptat aceeași reducere de preț și aceleași scutiri de taxe, astfel încât nu se poate vorbi despre existența unui avantaj ca urmare a măsurilor contestate. În primul rând, potrivit autorităților olandeze, municipalitatea a avut un interes social și financiar important în începerea lucrărilor de construcție în zona Damplein cât mai curând posibil, deoarece orice întârziere suplimentară ar fi condus la daune directe și indirecte pentru municipalitate și aceste daune ar fi fost mai mari decât costurile pe care municipalitatea le-ar fi avut acceptând măsurile contestate ulterior. În al doilea rând, autoritățile olandeze susțin că municipalitatea a acționat ca un investitor privat, deoarece a acceptat angajamentul SJB de renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 % din acordul de cooperare din 2004 în schimbul acordării măsurilor contestate. |
| --- | --- |

(73)

În final, autoritățile olandeze susțin că municipalitatea, convenind asupra măsurile contestate, a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață atunci când a acceptat să acorde măsurile contestate; conform acestui principiu, un vânzător privat ipotetic aflat în aceeași situație ca municipalitatea ar fi acceptat aceeași reducere de preț și aceleași scutiri de taxe, astfel încât nu se poate vorbi despre existența unui avantaj ca urmare a măsurilor contestate. În primul rând, potrivit autorităților olandeze, municipalitatea a avut un interes social și financiar important în începerea lucrărilor de construcție în zona Damplein cât mai curând posibil, deoarece orice întârziere suplimentară ar fi condus la daune directe și indirecte pentru municipalitate și aceste daune ar fi fost mai mari decât costurile pe care municipalitatea le-ar fi avut acceptând măsurile contestate ulterior. În al doilea rând, autoritățile olandeze susțin că municipalitatea a acționat ca un investitor privat, deoarece a acceptat angajamentul SJB de renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 % din acordul de cooperare din 2004 în schimbul acordării măsurilor contestate.

| (74) | Comisia nu este de acord cu acest raționament. În primul rând, Comisia reamintește că municipalitatea a fost implicată numai în etapa de amenajare a terenului din cadrul proiectului imobiliar, în timp ce etapa de construcție a proiectului a fost pe riscul și cheltuiala dezvoltatorilor privați în cauză, inclusiv a SJB [a se vedea considerentele (13) - (16) de mai sus]. Este puțin probabil că un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență ar fi decis să preia de la SJB riscul unei piețe imobiliare în declin, risc la care acesta nu a fost expus anterior, prin acceptarea unei reduceri a prețului de vânzare al terenului convenit inițial și a unei scutiri de taxe, fără un avantaj financiar clar care să compenseze pierderile provenite din această decizie. Astfel cum se explică în considerentele (75) - (86) de mai jos, nici posibilitatea ca municipalitatea să sufere un prejudiciu ca urmare a întârzierilor suplimentare, nici faptul că SJB a decis să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %, nu determină Comisia să adopte o concluzie diferită în ceea ce privește întrebarea dacă autoritățile locale au acționat conform principiului investitorului privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(74)

Comisia nu este de acord cu acest raționament. În primul rând, Comisia reamintește că municipalitatea a fost implicată numai în etapa de amenajare a terenului din cadrul proiectului imobiliar, în timp ce etapa de construcție a proiectului a fost pe riscul și cheltuiala dezvoltatorilor privați în cauză, inclusiv a SJB [a se vedea considerentele (13) - (16) de mai sus]. Este puțin probabil că un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență ar fi decis să preia de la SJB riscul unei piețe imobiliare în declin, risc la care acesta nu a fost expus anterior, prin acceptarea unei reduceri a prețului de vânzare al terenului convenit inițial și a unei scutiri de taxe, fără un avantaj financiar clar care să compenseze pierderile provenite din această decizie. Astfel cum se explică în considerentele (75) - (86) de mai jos, nici posibilitatea ca municipalitatea să sufere un prejudiciu ca urmare a întârzierilor suplimentare, nici faptul că SJB a decis să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %, nu determină Comisia să adopte o concluzie diferită în ceea ce privește întrebarea dacă autoritățile locale au acționat conform principiului investitorului privat în economia de piață.

| (75) | În ceea ce privește presupusele daune directe pe care municipalitatea le-ar fi putut suferi din cauza întârzierilor suplimentare în execuția proiectului privind zona Damplein, Comisia constată că cheltuielile estimate de către autoritățile olandeze în tabelul 2 de mai sus se referă la etapa de amenajare a terenului din cadrul întregului proiect Leidschendam Centrum. Pornind de la premisa că ar fi fost nevoie de cel puțin încă doi ani pentru ca SJB să înceapă construcția, autoritățile olandeze au estimat că veniturile reduse pentru PPP provenite din vânzarea terenului către SJB, precum și presupusele întârzieri similare privind execuția restului proiectului Leidschendam Centrum, ar fi generat cheltuieli cu dobânzile de aproximativ 1,8 milioane EUR la un împrumut restant al PPP pentru etapa de amenajare a terenului corespunzătoare întregului proiect Leidschendam Centrum. O întârziere de doi ani ar fi condus, de asemenea, la o planificare suplimentară și la alte costuri de aproximativ 1 milion EUR pentru întregul proiect Leidschendam Centrum. |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește presupusele daune directe pe care municipalitatea le-ar fi putut suferi din cauza întârzierilor suplimentare în execuția proiectului privind zona Damplein, Comisia constată că cheltuielile estimate de către autoritățile olandeze în tabelul 2 de mai sus se referă la etapa de amenajare a terenului din cadrul întregului proiect Leidschendam Centrum. Pornind de la premisa că ar fi fost nevoie de cel puțin încă doi ani pentru ca SJB să înceapă construcția, autoritățile olandeze au estimat că veniturile reduse pentru PPP provenite din vânzarea terenului către SJB, precum și presupusele întârzieri similare privind execuția restului proiectului Leidschendam Centrum, ar fi generat cheltuieli cu dobânzile de aproximativ 1,8 milioane EUR la un împrumut restant al PPP pentru etapa de amenajare a terenului corespunzătoare întregului proiect Leidschendam Centrum. O întârziere de doi ani ar fi condus, de asemenea, la o planificare suplimentară și la alte costuri de aproximativ 1 milion EUR pentru întregul proiect Leidschendam Centrum.

| (76) | Cu toate acestea, astfel cum recunosc chiar autoritățile olandeze, măsurile contestate sunt cele care au contribuit la pierderea rezultată din etapa de amenajare a terenului din cadrul proiectului, deoarece PPP a acceptat ca SJB să plătească un preț al terenului mai mic decât cel convenit inițial în acordul de cooperare din 2004 și să acorde SJB o scutire de taxe (18). Un investitor privat, care acționează în condiții normale de piață și are ca scop sporirea ratei rentabilității comerciale a terenurilor pe care le deține, nu ar fi acceptat probabil măsurile contestate care au contribuit la pierderea financiară aferentă etapei de amenajare a terenului din cadrul proiectului, pentru care 50 % din răspundere urma să-i revină investitorului privat. Un investitor privat care ar fi avut doar o contribuție financiară la etapa de amenajare a terenului s-ar fi asigurat mai degrabă că lucrările urmau să fie executate fără întârziere, astfel încât terenul să poată fi predat dezvoltatorilor de proiect, și ar fi solicitat dezvoltatorilor privați să plătească prețul de vânzare al terenurilor și taxele aferente, astfel cum acestea au fost prevăzute în contractele negociate în mod liber. |
| --- | --- |

(76)

Cu toate acestea, astfel cum recunosc chiar autoritățile olandeze, măsurile contestate sunt cele care au contribuit la pierderea rezultată din etapa de amenajare a terenului din cadrul proiectului, deoarece PPP a acceptat ca SJB să plătească un preț al terenului mai mic decât cel convenit inițial în acordul de cooperare din 2004 și să acorde SJB o scutire de taxe (18). Un investitor privat, care acționează în condiții normale de piață și are ca scop sporirea ratei rentabilității comerciale a terenurilor pe care le deține, nu ar fi acceptat probabil măsurile contestate care au contribuit la pierderea financiară aferentă etapei de amenajare a terenului din cadrul proiectului, pentru care 50 % din răspundere urma să-i revină investitorului privat. Un investitor privat care ar fi avut doar o contribuție financiară la etapa de amenajare a terenului s-ar fi asigurat mai degrabă că lucrările urmau să fie executate fără întârziere, astfel încât terenul să poată fi predat dezvoltatorilor de proiect, și ar fi solicitat dezvoltatorilor privați să plătească prețul de vânzare al terenurilor și taxele aferente, astfel cum acestea au fost prevăzute în contractele negociate în mod liber.

| (77) | În orice caz, chiar dacă pretinsele costuri directe menționate de autoritățile olandeze ar putea fi luate în considerare pentru a susține decizia autorității locale de a acorda măsurile contestate, lucru pe care Comisia îl contestă, modul de calculare a acestor costuri este totuși defectuos. În primul rând, costurile cu dobânzile sunt calculate în funcție de o facilitate de credit acordată PPP care acoperă întregul proiect Leidschendam Centrum, și nu doar proiectul Damplein, care este doar unul dintre cele opt subproiecte. În mod similar, costurile de planificare suplimentare sunt calculate pentru întregul proiect Leidschendam Centrum. Prin urmare, nu se poate presupune că, în cazul în care proiectul Damplein ar fi fost realizat, toate celelalte proiecte subordonate ar fi fost, de asemenea, realizate, și că, prin urmare, nu ar fi existat cheltuieli cu dobânzile. |
| --- | --- |

(77)

În orice caz, chiar dacă pretinsele costuri directe menționate de autoritățile olandeze ar putea fi luate în considerare pentru a susține decizia autorității locale de a acorda măsurile contestate, lucru pe care Comisia îl contestă, modul de calculare a acestor costuri este totuși defectuos. În primul rând, costurile cu dobânzile sunt calculate în funcție de o facilitate de credit acordată PPP care acoperă întregul proiect Leidschendam Centrum, și nu doar proiectul Damplein, care este doar unul dintre cele opt subproiecte. În mod similar, costurile de planificare suplimentare sunt calculate pentru întregul proiect Leidschendam Centrum. Prin urmare, nu se poate presupune că, în cazul în care proiectul Damplein ar fi fost realizat, toate celelalte proiecte subordonate ar fi fost, de asemenea, realizate, și că, prin urmare, nu ar fi existat cheltuieli cu dobânzile.

| (78) | În al doilea rând, rata dobânzii de 5 % nu este o rată efectivă a dobânzii, ci o rată utilizată pentru calculele interne. Dobânda reală care trebuie să fie plătită pentru facilitatea de credit convenită pentru proiectul Leidschendam Centrum este în mod considerabil mai scăzută decât cea calculată conform acestei rate (19), astfel încât costurile cu dobânzile suferite de municipalitate prin intermediul PPP ar fi fost considerabil mai mici decât cele declarate de către autoritățile olandeze. |
| --- | --- |

(78)

În al doilea rând, rata dobânzii de 5 % nu este o rată efectivă a dobânzii, ci o rată utilizată pentru calculele interne. Dobânda reală care trebuie să fie plătită pentru facilitatea de credit convenită pentru proiectul Leidschendam Centrum este în mod considerabil mai scăzută decât cea calculată conform acestei rate (19), astfel încât costurile cu dobânzile suferite de municipalitate prin intermediul PPP ar fi fost considerabil mai mici decât cele declarate de către autoritățile olandeze.

| (79) | În al treilea rând, facilitatea de credit restant și, prin urmare, costurile cu dobânzile, ar fi fost mult mai reduse dacă plata ar fi fost efectuată la data și la valoarea prevăzute în acordul de cooperare din 2004. |
| --- | --- |

(79)

În al treilea rând, facilitatea de credit restant și, prin urmare, costurile cu dobânzile, ar fi fost mult mai reduse dacă plata ar fi fost efectuată la data și la valoarea prevăzute în acordul de cooperare din 2004.

| (80) | În al patrulea rând, este evident că, chiar conform calculelor prezentate de autoritățile olandeze, consecințele financiare ale acordării măsurilor contestate pentru PPP, evaluate la aproximativ 3,6 milioane EUR, depășesc pretinsele costuri directe cauzate de întârzierile suplimentare ale SJB în execuția proiectului imobiliar în zona Damplein, estimate de către autoritățile olandeze la aproximativ 2,8 milioane EUR. |
| --- | --- |

(80)

În al patrulea rând, este evident că, chiar conform calculelor prezentate de autoritățile olandeze, consecințele financiare ale acordării măsurilor contestate pentru PPP, evaluate la aproximativ 3,6 milioane EUR, depășesc pretinsele costuri directe cauzate de întârzierile suplimentare ale SJB în execuția proiectului imobiliar în zona Damplein, estimate de către autoritățile olandeze la aproximativ 2,8 milioane EUR.

| (81) | În final, în ceea ce privește presupusele costuri indirecte cauzate de întârzierea cu încă doi ani a proiectului, autoritățile olandeze nu au cuantificat aceste costuri, astfel încât este imposibil pentru Comisie să le verifice. |
| --- | --- |

(81)

În final, în ceea ce privește presupusele costuri indirecte cauzate de întârzierea cu încă doi ani a proiectului, autoritățile olandeze nu au cuantificat aceste costuri, astfel încât este imposibil pentru Comisie să le verifice.

| (82) | În ceea ce privește angajamentul SJB de a renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 %, Comisia ia act de la bun început că această clauză, care s-a aplicat și în cazul altor dezvoltatori privați implicați în proiectul Leidschendam Centrum, nu este neobișnuită în Țările de Jos. Acceptând această clauză, municipalitatea a fost de acord ca începerea construcției efective de locuințe pentru piața liberă să fie determinată de succesul pe care dezvoltatorii de proiect privați, inclusiv SJB, l-ar fi înregistrat în vânzarea unităților locative. Acest lucru rezultă din faptul că municipalitatea a fost implicată doar în etapa de amenajare a terenului, în timp ce etapa de construcție a fost efectuată pe riscul și cheltuiala dezvoltatorilor privați. În cazul în care municipalitatea ar fi avut, într-adevăr, un interes în lansarea imediată a lucrărilor de construcție, aceasta ar fi putut, pe durata negocierii condițiilor de vânzare cu dezvoltatorii privați în 2004, fie să nu accepte clauza de 70 % în contract, fie să includă sancțiuni în cazul în care etapa de construcție nu ar fi început și/sau nu ar fi fost finalizată la o anumită dată. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește angajamentul SJB de a renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 %, Comisia ia act de la bun început că această clauză, care s-a aplicat și în cazul altor dezvoltatori privați implicați în proiectul Leidschendam Centrum, nu este neobișnuită în Țările de Jos. Acceptând această clauză, municipalitatea a fost de acord ca începerea construcției efective de locuințe pentru piața liberă să fie determinată de succesul pe care dezvoltatorii de proiect privați, inclusiv SJB, l-ar fi înregistrat în vânzarea unităților locative. Acest lucru rezultă din faptul că municipalitatea a fost implicată doar în etapa de amenajare a terenului, în timp ce etapa de construcție a fost efectuată pe riscul și cheltuiala dezvoltatorilor privați. În cazul în care municipalitatea ar fi avut, într-adevăr, un interes în lansarea imediată a lucrărilor de construcție, aceasta ar fi putut, pe durata negocierii condițiilor de vânzare cu dezvoltatorii privați în 2004, fie să nu accepte clauza de 70 % în contract, fie să includă sancțiuni în cazul în care etapa de construcție nu ar fi început și/sau nu ar fi fost finalizată la o anumită dată.

| (83) | De asemenea, trebuie remarcat faptul că în ciuda faptului că clauza de 70 % din acordul de cooperare din 2004 s-a limitat la construirea de locuințe pentru piața liberă și nu a inclus construirea de spații comerciale sau de spații pentru parcare subterană, SJB a refuzat să înceapă orice fel de lucrări de construcție în zona Damplein. În aceste împrejurări, este foarte probabil ca un investitor privat, care și-ar desfășura activitatea în condiții normale de concurență și ar avea un interes în încheierea întregului proiect imobiliar, ar solicita SJB să își îndeplinească obligațiile contractuale în ceea ce privește construirea spațiilor comerciale și a parcării subterane. Chiar dacă ar fi corectă afirmația SJB conform căreia aceste lucrări nu au putut fi demarate deoarece diferitele componente ale proiectului imobiliar erau corelate din punct de vedere tehnic, SJB ar trebui să suporte acest risc, deoarece era singurul responsabil pentru etapa de construcție a proiectului. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru a considera că un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență ar prelua acest risc de la SJB. |
| --- | --- |

(83)

De asemenea, trebuie remarcat faptul că în ciuda faptului că clauza de 70 % din acordul de cooperare din 2004 s-a limitat la construirea de locuințe pentru piața liberă și nu a inclus construirea de spații comerciale sau de spații pentru parcare subterană, SJB a refuzat să înceapă orice fel de lucrări de construcție în zona Damplein. În aceste împrejurări, este foarte probabil ca un investitor privat, care și-ar desfășura activitatea în condiții normale de concurență și ar avea un interes în încheierea întregului proiect imobiliar, ar solicita SJB să își îndeplinească obligațiile contractuale în ceea ce privește construirea spațiilor comerciale și a parcării subterane. Chiar dacă ar fi corectă afirmația SJB conform căreia aceste lucrări nu au putut fi demarate deoarece diferitele componente ale proiectului imobiliar erau corelate din punct de vedere tehnic, SJB ar trebui să suporte acest risc, deoarece era singurul responsabil pentru etapa de construcție a proiectului. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru a considera că un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență ar prelua acest risc de la SJB.

| (84) | În acest sens, ar trebui să se reamintească faptul că, în ceea ce privește construcția părții publice a parcării subterane, PPP a decis deja în 2004 să încredințeze SJB efectuarea acestor lucrări pentru o sumă forfetară de maximum 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), fără organizarea unei licitații publice. Prin urmare, nu existau motive financiare pentru ca SJB să refuze să înceapă lucrările de construcție la parcarea subterană și, prin urmare, nu exista niciun motiv pentru un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență să accepte întârzieri suplimentare cauzate de condiționarea construcției parcării subterane de vânzarea de către SJB a locuințelor pentru piața liberă. |
| --- | --- |

(84)

În acest sens, ar trebui să se reamintească faptul că, în ceea ce privește construcția părții publice a parcării subterane, PPP a decis deja în 2004 să încredințeze SJB efectuarea acestor lucrări pentru o sumă forfetară de maximum 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), fără organizarea unei licitații publice. Prin urmare, nu existau motive financiare pentru ca SJB să refuze să înceapă lucrările de construcție la parcarea subterană și, prin urmare, nu exista niciun motiv pentru un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență să accepte întârzieri suplimentare cauzate de condiționarea construcției parcării subterane de vânzarea de către SJB a locuințelor pentru piața liberă.

| (85) | Prin urmare, este puțin probabil ca un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență să fi fost de acord cu măsurile contestate, astfel cum a făcut municipalitatea, fără a fi analizat în prealabil alte opțiuni mai atractive din punct de vedere comercial, cum ar fi anularea acordului de cooperare din 2004, fără a fi solicitat SJB despăgubiri pentru întârzieri și fără a fi organizat o cerere de oferte. Autoritățile olandeze nu au furnizat nicio dovadă că PPP a întreprins o asemenea evaluare a opțiunilor sale. |
| --- | --- |

(85)

Prin urmare, este puțin probabil ca un investitor privat care funcționează în condiții normale de concurență să fi fost de acord cu măsurile contestate, astfel cum a făcut municipalitatea, fără a fi analizat în prealabil alte opțiuni mai atractive din punct de vedere comercial, cum ar fi anularea acordului de cooperare din 2004, fără a fi solicitat SJB despăgubiri pentru întârzieri și fără a fi organizat o cerere de oferte. Autoritățile olandeze nu au furnizat nicio dovadă că PPP a întreprins o asemenea evaluare a opțiunilor sale.

| (86) | Prin urmare, se poate concluziona că măsurile contestate conferă un avantaj SJB și că acestea nu sunt în concordanță cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece autoritățile olandeze nu au demonstrat că un vânzător privat ipotetic, funcționând în condiții de piață normale, ar fi acceptat aceste măsuri. |
| --- | --- |

(86)

Prin urmare, se poate concluziona că măsurile contestate conferă un avantaj SJB și că acestea nu sunt în concordanță cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece autoritățile olandeze nu au demonstrat că un vânzător privat ipotetic, funcționând în condiții de piață normale, ar fi acceptat aceste măsuri.

7.1.2   Denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale din interiorul Uniunii

| (87) | Având în vedere faptul că măsurile contestate scutesc SJB de costurile pe care, în caz contrar, le-ar fi suportat în temeiul acordului de cooperare din 2004, aceste măsuri consolidează poziția competitivă a SJB în raport cu cea a altor dezvoltatori de proiecte imobiliare care funcționează pe o piață deschisă concurenței și comerțului la nivelul Uniunii, și, prin acest fapt pot implicit să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale din interiorul Uniunii. Într-adevăr, orice acordare de ajutoare în favoarea unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în cadrul pieței interne este susceptibilă de a cauza denaturări ale concurenței și de a afecta schimburile comerciale între statele membre (20). |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere faptul că măsurile contestate scutesc SJB de costurile pe care, în caz contrar, le-ar fi suportat în temeiul acordului de cooperare din 2004, aceste măsuri consolidează poziția competitivă a SJB în raport cu cea a altor dezvoltatori de proiecte imobiliare care funcționează pe o piață deschisă concurenței și comerțului la nivelul Uniunii, și, prin acest fapt pot implicit să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale din interiorul Uniunii. Într-adevăr, orice acordare de ajutoare în favoarea unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în cadrul pieței interne este susceptibilă de a cauza denaturări ale concurenței și de a afecta schimburile comerciale între statele membre (20).

| (88) | În ceea ce privește presupusul domeniu de aplicare limitat sau natura locală a proiectului, faptul că subvențiile sunt acordate unei întreprinderi care furnizează doar servicii locale sau regionale și care nu furnizează servicii în afara statului său membru de origine nu exclude posibilitatea ca aceste subvenții să aibă un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre (21). Comisia reamintește în acest sens faptul că, întrucât există un comerț transfrontalier în cadrul Uniunii, atât în sectorul construcțiilor, cât și în cel al dezvoltării de proiecte imobiliare, și având în vedere că dezvoltatorii de proiecte din alte state membre sau filialele acestora ar fi putut să ia parte la proiectul Leidschendam Centrum și că SJB, care datorită măsurilor contestate este eliberat de o sarcină financiară, poate să își desfășoare activitatea și în alte statele membre decât în Țărilor de Jos, măsurile contestate ar trebui să fie considerate ca având capacitatea de a afecta schimburile comerciale din interiorul Uniunii. În final, Comisia observă că Bouwfonds, una dintre societățile din cadrul parteneriatului SJB, operează într-adevăr în afara Țărilor de Jos, în special în Franța și în Germania. Bouwfonds este cel mai mare dezvoltator imobiliar din Țările de Jos și unul din cei mai mari trei actori de pe piața imobiliară europeană. Prin avantajarea SJB, măsurile contestate creează un avantaj de asemenea pentru Bouwfonds și sunt susceptibile de a consolida poziția acestei societăți pe piața imobiliară europeană. |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește presupusul domeniu de aplicare limitat sau natura locală a proiectului, faptul că subvențiile sunt acordate unei întreprinderi care furnizează doar servicii locale sau regionale și care nu furnizează servicii în afara statului său membru de origine nu exclude posibilitatea ca aceste subvenții să aibă un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre (21). Comisia reamintește în acest sens faptul că, întrucât există un comerț transfrontalier în cadrul Uniunii, atât în sectorul construcțiilor, cât și în cel al dezvoltării de proiecte imobiliare, și având în vedere că dezvoltatorii de proiecte din alte state membre sau filialele acestora ar fi putut să ia parte la proiectul Leidschendam Centrum și că SJB, care datorită măsurilor contestate este eliberat de o sarcină financiară, poate să își desfășoare activitatea și în alte statele membre decât în Țărilor de Jos, măsurile contestate ar trebui să fie considerate ca având capacitatea de a afecta schimburile comerciale din interiorul Uniunii. În final, Comisia observă că Bouwfonds, una dintre societățile din cadrul parteneriatului SJB, operează într-adevăr în afara Țărilor de Jos, în special în Franța și în Germania. Bouwfonds este cel mai mare dezvoltator imobiliar din Țările de Jos și unul din cei mai mari trei actori de pe piața imobiliară europeană. Prin avantajarea SJB, măsurile contestate creează un avantaj de asemenea pentru Bouwfonds și sunt susceptibile de a consolida poziția acestei societăți pe piața imobiliară europeană.

| (89) | Având în vedere că măsurile contestate îndeplinesc toate criteriile de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia concluzionează că aceste măsuri constituie ajutor de stat în sensul aceleiași dispoziții. În plus, deoarece acest ajutor a fost acordat beneficiarilor fără vreo notificare prealabilă și fără obținerea autorizării din partea Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, măsurile contestate constituie un ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(89)

Având în vedere că măsurile contestate îndeplinesc toate criteriile de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia concluzionează că aceste măsuri constituie ajutor de stat în sensul aceleiași dispoziții. În plus, deoarece acest ajutor a fost acordat beneficiarilor fără vreo notificare prealabilă și fără obținerea autorizării din partea Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, măsurile contestate constituie un ajutor ilegal.

7.2   Evaluarea compatibilității

| (90) | Întrucât s-a constatat că măsurile contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se analizeze afirmația autorităților olandeze conform căreia aceste măsuri sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(90)

Întrucât s-a constatat că măsurile contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se analizeze afirmația autorităților olandeze conform căreia aceste măsuri sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

| (91) | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede că pot fi considerate compatibile cu piața internă ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(91)

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede că pot fi considerate compatibile cu piața internă ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (92) | În cadrul examinării compatibilității unui ajutor cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, Comisia analizează dacă ajutorul acordat vizează realizarea unui obiectiv comun clar definit, dacă măsura de ajutor în cauză este adecvată și proporțională pentru atingerea acestui obiectiv și dacă aceasta cauzează denaturări nejustificate ale concurenței. |
| --- | --- |

(92)

În cadrul examinării compatibilității unui ajutor cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, Comisia analizează dacă ajutorul acordat vizează realizarea unui obiectiv comun clar definit, dacă măsura de ajutor în cauză este adecvată și proporțională pentru atingerea acestui obiectiv și dacă aceasta cauzează denaturări nejustificate ale concurenței.

7.2.1   Obiectiv de interes comun

| (93) | În opinia autorităților olandeze, revitalizarea centrului orașului Leidschendam contribuie la coeziunea economică și socială, prevăzută la articolele 3 din TUE și 174 din TFUE, fără măsurile contestate SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein și întregul proiect de reamenajare a centrului orașului Leidschendam ar fi fost în pericol. |
| --- | --- |

(93)

În opinia autorităților olandeze, revitalizarea centrului orașului Leidschendam contribuie la coeziunea economică și socială, prevăzută la articolele 3 din TUE și 174 din TFUE, fără măsurile contestate SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein și întregul proiect de reamenajare a centrului orașului Leidschendam ar fi fost în pericol.

| (94) | Cu toate acestea, argumentele aduse nu au convins Comisia. Pe de o parte, autoritățile olandeze nu au demonstrat că Damplein este o zonă urbană defavorizată care este afectată de un eșec al pieței și că reconstrucția zonei Damplein nu putea fi lăsată pe seama pieței. Din contră, în momentul lansării proiectului, existau câțiva dezvoltatori privați, printre care și SJB, care se pare că erau dispuși să participe la etapa de construcție a proiectului pe propria responsabilitate, asumându-și riscurile financiare, așa cum prevedea acordul de cooperare din 2004. |
| --- | --- |

(94)

Cu toate acestea, argumentele aduse nu au convins Comisia. Pe de o parte, autoritățile olandeze nu au demonstrat că Damplein este o zonă urbană defavorizată care este afectată de un eșec al pieței și că reconstrucția zonei Damplein nu putea fi lăsată pe seama pieței. Din contră, în momentul lansării proiectului, existau câțiva dezvoltatori privați, printre care și SJB, care se pare că erau dispuși să participe la etapa de construcție a proiectului pe propria responsabilitate, asumându-și riscurile financiare, așa cum prevedea acordul de cooperare din 2004.

| (95) | Pe de altă parte, prin introducerea clauzei de 70 % în acordul de cooperare din 2004, municipalitatea și-a subordonat interesul de a realiza obiectivul vizat, acela de revitalizare a centrului orașului Leidschendam, interesului comercial al SJB, în cazul în care SJB nu ar fi reușit să vândă anticipat 70 % din unitățile locative planificate. Din această cauză, municipalitatea nu mai este în poziția de a susține că măsurile contestate, convenite în 2012 cu condiția ca SJB să se angajeze să renunțe la dreptul de a invoca această clauză, aveau ca scop realizarea unui obiectiv de interes comun. |
| --- | --- |

(95)

Pe de altă parte, prin introducerea clauzei de 70 % în acordul de cooperare din 2004, municipalitatea și-a subordonat interesul de a realiza obiectivul vizat, acela de revitalizare a centrului orașului Leidschendam, interesului comercial al SJB, în cazul în care SJB nu ar fi reușit să vândă anticipat 70 % din unitățile locative planificate. Din această cauză, municipalitatea nu mai este în poziția de a susține că măsurile contestate, convenite în 2012 cu condiția ca SJB să se angajeze să renunțe la dreptul de a invoca această clauză, aveau ca scop realizarea unui obiectiv de interes comun.

7.2.2   Caracterul adecvat al ajutorului

| (96) | Chiar dacă s-ar putea accepta faptul că măsurile contestate aveau ca scop revitalizarea centrului orașului Leidschendam, autoritățile olandeze nu au arătat că aceste măsuri erau un mijloc adecvat pentru a realiza obiectivul propus. |
| --- | --- |

(96)

Chiar dacă s-ar putea accepta faptul că măsurile contestate aveau ca scop revitalizarea centrului orașului Leidschendam, autoritățile olandeze nu au arătat că aceste măsuri erau un mijloc adecvat pentru a realiza obiectivul propus.

| (97) | Într-adevăr, pe baza informațiilor transmise, se pare că și ceilalți dezvoltatori privați implicați în proiectul Leidschendam Centrum au cerut PPP să reducă prețul convenit inițial, din cauza problemelor legate de faptul că piața imobiliară era în declin, însă municipalitatea, în loc să accepte o asemenea diminuare a prețului sau o anulare a taxelor, a luat în considerare opțiunea aducerii unor modificări la dispozițiile inițiale privind planificarea și dezvoltarea proiectului, în vederea adaptării acestora la noua cerere de piață. |
| --- | --- |

(97)

Într-adevăr, pe baza informațiilor transmise, se pare că și ceilalți dezvoltatori privați implicați în proiectul Leidschendam Centrum au cerut PPP să reducă prețul convenit inițial, din cauza problemelor legate de faptul că piața imobiliară era în declin, însă municipalitatea, în loc să accepte o asemenea diminuare a prețului sau o anulare a taxelor, a luat în considerare opțiunea aducerii unor modificări la dispozițiile inițiale privind planificarea și dezvoltarea proiectului, în vederea adaptării acestora la noua cerere de piață.

| (98) | Acest fapt demonstrează că municipalitatea ar fi putut să adopte alte măsuri mai adecvate, care să fi fost oportune și să fi denaturat mai puțin concurența, în scopul realizării, în contextul situației economice fluctuante, a obiectivului propus, acela de revitalizare a centrului orașului Leidschendam. |
| --- | --- |

(98)

Acest fapt demonstrează că municipalitatea ar fi putut să adopte alte măsuri mai adecvate, care să fi fost oportune și să fi denaturat mai puțin concurența, în scopul realizării, în contextul situației economice fluctuante, a obiectivului propus, acela de revitalizare a centrului orașului Leidschendam.

7.2.3   Proporționalitatea ajutorului

| (99) | Autoritățile olandeze consideră că măsurile contestate sunt proporționale cu obiectivul propus, și anume revitalizarea centrului orașului Leidschendam, deoarece în schimbul diminuării prețului și al anulării taxelor, SJB a acceptat să renunțe la dreptul de a invoca clauza de 70 %. Mai mult, autoritățile olandeze consideră că măsurile contestate sunt proporționale cu obiectivul propus deoarece SJB a contribuit financiar la etapa de amenajare a terenului. Mai precis, SJB a plătit o contribuție financiară de aproximativ 2,6 milioane EUR către PPP și a suportat, în cadrul PPP, 25 % din costurile de construcție a școlii care urma să fie ridicată într-o altă subzonă din cadrul proiectului Leidschendam Centrum. |
| --- | --- |

(99)

Autoritățile olandeze consideră că măsurile contestate sunt proporționale cu obiectivul propus, și anume revitalizarea centrului orașului Leidschendam, deoarece în schimbul diminuării prețului și al anulării taxelor, SJB a acceptat să renunțe la dreptul de a invoca clauza de 70 %. Mai mult, autoritățile olandeze consideră că măsurile contestate sunt proporționale cu obiectivul propus deoarece SJB a contribuit financiar la etapa de amenajare a terenului. Mai precis, SJB a plătit o contribuție financiară de aproximativ 2,6 milioane EUR către PPP și a suportat, în cadrul PPP, 25 % din costurile de construcție a școlii care urma să fie ridicată într-o altă subzonă din cadrul proiectului Leidschendam Centrum.

| (100) | Comisia nu poate accepta aceste argumente. Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede ca măsurile de ajutor să fie proporționale cu obiectivul propus, dar nu prevede că trebuie să existe un schimb echitabil între ajutorul acordat și concesiile pe care le fac beneficiarii pentru a obține acest ajutor. Astfel, faptul că SJB a acceptat să renunțe la dreptul de a invoca clauza de 70 % în schimbul reducerii prețului și al anulării taxelor este nerelevant în cadrul analizei proporționalității măsurilor contestate. Același lucru este valabil pentru orice contribuție financiară pe care SJB ar fi putut să o facă în etapa de amenajare a terenului. |
| --- | --- |

(100)

Comisia nu poate accepta aceste argumente. Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede ca măsurile de ajutor să fie proporționale cu obiectivul propus, dar nu prevede că trebuie să existe un schimb echitabil între ajutorul acordat și concesiile pe care le fac beneficiarii pentru a obține acest ajutor. Astfel, faptul că SJB a acceptat să renunțe la dreptul de a invoca clauza de 70 % în schimbul reducerii prețului și al anulării taxelor este nerelevant în cadrul analizei proporționalității măsurilor contestate. Același lucru este valabil pentru orice contribuție financiară pe care SJB ar fi putut să o facă în etapa de amenajare a terenului.

| (101) | Autoritățile olandeze nu au reușit, prin urmare, să demonstreze că măsurile contestate erau proporționale cu obiectivul de interes comun avut în vedere |
| --- | --- |

(101)

Autoritățile olandeze nu au reușit, prin urmare, să demonstreze că măsurile contestate erau proporționale cu obiectivul de interes comun avut în vedere

7.2.4   Denaturări nejustificate ale concurenței

| (102) | În final, autoritățile olandeze contestă faptul că măsurile contestate au cauzat denaturări nejustificate ale concurenței, argumentând că efectele pozitive ale unei finalizări rapide a proiectului prevalează asupra efectelor negative ale măsurilor contestate. |
| --- | --- |

(102)

În final, autoritățile olandeze contestă faptul că măsurile contestate au cauzat denaturări nejustificate ale concurenței, argumentând că efectele pozitive ale unei finalizări rapide a proiectului prevalează asupra efectelor negative ale măsurilor contestate.

| (103) | Cu toate acestea, autoritățile olandeze nu au susținut cu dovezi acest argument. Din contră, așa cum se menționează în considerentul (80) de mai sus, conform autorităților olandeze, o întârziere suplimentară în execuția proiectului imobiliar contestat ar fi condus la costuri în valoare de 2,8 milioane EUR pentru PPP, în timp ce scăderile de preț convenite s-ar fi ridicat la suma de 3,6 milioane EUR. În consecință, Comisia concluzionează că autoritățile olandeze nu au demonstrat că efectele pozitive ale finalizării proiectului prevalează asupra efectelor negative ale acordării măsurilor contestate. |
| --- | --- |

(103)

Cu toate acestea, autoritățile olandeze nu au susținut cu dovezi acest argument. Din contră, așa cum se menționează în considerentul (80) de mai sus, conform autorităților olandeze, o întârziere suplimentară în execuția proiectului imobiliar contestat ar fi condus la costuri în valoare de 2,8 milioane EUR pentru PPP, în timp ce scăderile de preț convenite s-ar fi ridicat la suma de 3,6 milioane EUR. În consecință, Comisia concluzionează că autoritățile olandeze nu au demonstrat că efectele pozitive ale finalizării proiectului prevalează asupra efectelor negative ale acordării măsurilor contestate.

7.2.5   Concluzii

| (104) | Pe baza argumentelor expuse în considerentele (93) - (103) de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul acordat de către municipalitate în favoarea SJB prin intermediul măsurilor contestate nu este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(104)

Pe baza argumentelor expuse în considerentele (93) - (103) de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul acordat de către municipalitate în favoarea SJB prin intermediul măsurilor contestate nu este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

8.   CUANTIFICAREA ȘI RECUPERAREA AJUTORULUI

| (105) | Așa cum s-a explicat în secțiunea precedentă, măsurile contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFEU și nu pot fi considerate compatibile cu piața internă. Având în vedere că ajutorul a fost acordat beneficiarilor fără notificare prealabilă a Comisiei și fără obținerea autorizării din partea acesteia, așa cum prevede articolul 108 alineatul (3) din TFEU, măsurile contestate constituie ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(105)

Așa cum s-a explicat în secțiunea precedentă, măsurile contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFEU și nu pot fi considerate compatibile cu piața internă. Având în vedere că ajutorul a fost acordat beneficiarilor fără notificare prealabilă a Comisiei și fără obținerea autorizării din partea acesteia, așa cum prevede articolul 108 alineatul (3) din TFEU, măsurile contestate constituie ajutor ilegal.

| (106) | Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (22) prevede că: „Atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. |
| --- | --- |

(106)

Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (22) prevede că: „Atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.

| (107) | Cu toate că pentru cuantificarea ajutorului declarat incompatibil cu piața internă nicio dispoziție din dreptul Uniunii nu obligă Comisia, atunci când ordonă recuperarea ajutorului declarat incompatibil cu piața internă, să fixeze cuantumul exact al ajutorului ce urmează a fi recuperat (23), Comisia poate să ofere informații pe baza cărora destinatarul deciziei să poată calcula el însuși, fără prea mari dificultăți, suma ajutorului acordat. |
| --- | --- |

(107)

Cu toate că pentru cuantificarea ajutorului declarat incompatibil cu piața internă nicio dispoziție din dreptul Uniunii nu obligă Comisia, atunci când ordonă recuperarea ajutorului declarat incompatibil cu piața internă, să fixeze cuantumul exact al ajutorului ce urmează a fi recuperat (23), Comisia poate să ofere informații pe baza cărora destinatarul deciziei să poată calcula el însuși, fără prea mari dificultăți, suma ajutorului acordat.

8.1   Cuantificarea ajutorului

| (108) | În urma măsurilor contestate, SJB a plătit pentru terenul din zona Damplein un preț mai mic decât cel convenit inițial în cadrul acordului de cooperare din 2004 și nu a mai trebuit să plătească nici taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate pe care inițial acceptase să le plătească. În consecință, pentru a calcula suma ajutorului ilegal primit de SJB, este necesar să se stabilească suma diminuării prețului și valoarea taxelor anulate. |
| --- | --- |

(108)

În urma măsurilor contestate, SJB a plătit pentru terenul din zona Damplein un preț mai mic decât cel convenit inițial în cadrul acordului de cooperare din 2004 și nu a mai trebuit să plătească nici taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate pe care inițial acceptase să le plătească. În consecință, pentru a calcula suma ajutorului ilegal primit de SJB, este necesar să se stabilească suma diminuării prețului și valoarea taxelor anulate.

8.1.1   Cuantificarea diminuării prețului

| (109) | Așa cum s-a explicat în considerentul (23) de mai sus, prețul terenului din zona Damplein vândut SJB de către PPP a fost stabilit în acordul de cooperare din 2004 la 7,2 milioane EUR, sumă indexată anual cu 2,5 % până în momentul plății finale. Prețul a fost stabilit de către un expert independent. Autoritățile olandeze au susținut că valoarea pe piață a unei parcele de teren similare era de 8,6 milioane EUR la data de 1 ianuarie 2010 (24). Prețul pe care SJB a trebuit să îl plătească pentru acest teren a fost redus ulterior de către PPP la 4 milioane EUR, prin acordul de cooperare din 2004. |
| --- | --- |

(109)

Așa cum s-a explicat în considerentul (23) de mai sus, prețul terenului din zona Damplein vândut SJB de către PPP a fost stabilit în acordul de cooperare din 2004 la 7,2 milioane EUR, sumă indexată anual cu 2,5 % până în momentul plății finale. Prețul a fost stabilit de către un expert independent. Autoritățile olandeze au susținut că valoarea pe piață a unei parcele de teren similare era de 8,6 milioane EUR la data de 1 ianuarie 2010 (24). Prețul pe care SJB a trebuit să îl plătească pentru acest teren a fost redus ulterior de către PPP la 4 milioane EUR, prin acordul de cooperare din 2004.

| (110) | În consecință, avantajul de care a beneficiat SJB ca urmare a reducerii prețului de vânzare a terenului din zona Damplein reprezintă aproximativ 4,6 milioane EUR. |
| --- | --- |

(110)

În consecință, avantajul de care a beneficiat SJB ca urmare a reducerii prețului de vânzare a terenului din zona Damplein reprezintă aproximativ 4,6 milioane EUR.

| (111) | Afirmația autorităților olandeze potrivit căreia valoarea diminuării prețului de vânzare era de mai puțin de 4,6 milioane EUR, din cauza faptului că PPP redusese deja în 2006 și în 2008 prețul de vânzare de 7,2 milioane EUR convenit inițial (a se vedea tabelul 1 de mai sus), nu poate fi acceptată deoarece nu a fost adusă nicio dovadă că aceste reduceri au fost formalizate în cadrul unui acord sau că acestea au condus la o modificare a prețului de vânzare convenit inițial în acordul de cooperare din 2004. |
| --- | --- |

(111)

Afirmația autorităților olandeze potrivit căreia valoarea diminuării prețului de vânzare era de mai puțin de 4,6 milioane EUR, din cauza faptului că PPP redusese deja în 2006 și în 2008 prețul de vânzare de 7,2 milioane EUR convenit inițial (a se vedea tabelul 1 de mai sus), nu poate fi acceptată deoarece nu a fost adusă nicio dovadă că aceste reduceri au fost formalizate în cadrul unui acord sau că acestea au condus la o modificare a prețului de vânzare convenit inițial în acordul de cooperare din 2004.

| (112) | Comisia observă de asemenea că presupusa reducere din 2006 este în contradicție cu acordul de cooperare din 2004, care stabilește în mod clar prețurile minime ale terenului și prevede plata unei sume suplimentare doar în cazul în care s-ar fi putut obține o suprafață mai mare. |
| --- | --- |

(112)

Comisia observă de asemenea că presupusa reducere din 2006 este în contradicție cu acordul de cooperare din 2004, care stabilește în mod clar prețurile minime ale terenului și prevede plata unei sume suplimentare doar în cazul în care s-ar fi putut obține o suprafață mai mare.

| (113) | În final, Comisia observă că atât presupusa reducere de preț din 2006, despre care s-a afirmat că a fost cauzată de faptul că spațiul comercial realizat a fost mai mic decât cel prevăzut inițial, cât și presupusa reducere de preț din 2008, care se pare că era legată de întârzierile în obținerea autorizației de construire de către SJB, au fost acordate cu condiția ca SJB să obțină o autorizație de construire cel mai târziu la data de 1 octombrie 2008. Se pare că această condiție nu a fost îndeplinită deoarece, conform declarațiilor autorităților olandeze, SJB a obținut autorizația de construire abia în noiembrie 2008. |
| --- | --- |

(113)

În final, Comisia observă că atât presupusa reducere de preț din 2006, despre care s-a afirmat că a fost cauzată de faptul că spațiul comercial realizat a fost mai mic decât cel prevăzut inițial, cât și presupusa reducere de preț din 2008, care se pare că era legată de întârzierile în obținerea autorizației de construire de către SJB, au fost acordate cu condiția ca SJB să obțină o autorizație de construire cel mai târziu la data de 1 octombrie 2008. Se pare că această condiție nu a fost îndeplinită deoarece, conform declarațiilor autorităților olandeze, SJB a obținut autorizația de construire abia în noiembrie 2008.

| (114) | Prin urmare, Comisia concluzionează că valoarea ajutorului acordat SJB de către PPP ca rezultat al reducerii prețului de vânzare convenit inițial în acordul de cooperare din 2004 este de aproximativ 4,6 milioane EUR (a se vedea tabelul 3 de mai jos). |
| --- | --- |

(114)

Prin urmare, Comisia concluzionează că valoarea ajutorului acordat SJB de către PPP ca rezultat al reducerii prețului de vânzare convenit inițial în acordul de cooperare din 2004 este de aproximativ 4,6 milioane EUR (a se vedea tabelul 3 de mai jos).

8.1.2   Scutirea de taxe

| (115) | Astfel cum se explică în considerentul (25) de mai sus, taxele pe care SJB a fost obligat să le plătească în temeiul acordului de cooperare din 2004 s-au ridicat la aproximativ 2 milioane EUR în total (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), sumă indexată anual cu 2,5 % până în momentul efectuării plății. Cu toate acestea, taxele se bazau pe numărul de unități locative planificate a fi construite (25) și acordul de cooperare din 2004 prevede că, dacă se construiesc mai puține unități decât cele planificate, aceste sume vor fi modificate ca atare. |
| --- | --- |

(115)

Astfel cum se explică în considerentul (25) de mai sus, taxele pe care SJB a fost obligat să le plătească în temeiul acordului de cooperare din 2004 s-au ridicat la aproximativ 2 milioane EUR în total (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), sumă indexată anual cu 2,5 % până în momentul efectuării plății. Cu toate acestea, taxele se bazau pe numărul de unități locative planificate a fi construite (25) și acordul de cooperare din 2004 prevede că, dacă se construiesc mai puține unități decât cele planificate, aceste sume vor fi modificate ca atare.

| (116) | Conform condițiilor prevăzute de acordul de cooperare din 2004, SJB trebuia să construiască 74 de unități locative în zona Damplein. Cu toate acestea, conform acordului final, s-au construit doar 67 de unități locative. În consecință, taxele au trebuit să fie reduse ca atare, ajungând la suma de aproximativ 1,9 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003) (26). La 1 ianuarie 2010, aceste taxe reprezentau o valoare de aproximativ 2,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(116)

Conform condițiilor prevăzute de acordul de cooperare din 2004, SJB trebuia să construiască 74 de unități locative în zona Damplein. Cu toate acestea, conform acordului final, s-au construit doar 67 de unități locative. În consecință, taxele au trebuit să fie reduse ca atare, ajungând la suma de aproximativ 1,9 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003) (26). La 1 ianuarie 2010, aceste taxe reprezentau o valoare de aproximativ 2,3 milioane EUR.

| (117) | În urma încheierii acordului suplimentar, SJB nu mai trebuia să achite taxele convenite în cadrul acordului de cooperare din 2004. Prin urmare, suma acordată SJB în urma anulării de către PPP a acestor taxe se ridică la aproximativ 2,3 milioane EUR (a se vedea tabelul 3 mai jos) |
| --- | --- |

(117)

În urma încheierii acordului suplimentar, SJB nu mai trebuia să achite taxele convenite în cadrul acordului de cooperare din 2004. Prin urmare, suma acordată SJB în urma anulării de către PPP a acestor taxe se ridică la aproximativ 2,3 milioane EUR (a se vedea tabelul 3 mai jos)

| (118) | Autoritățile olandeze susțin că, în ciuda formulării din acordul suplimentar, PPP a suprimat doar taxele referitoare la proiectul Damplein, adică un total de aproximativ 0,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003). Pentru a-și susține poziția, autoritățile olandeze fac referire la programul de construcție anexat la acordul de cooperare din 2004, în care se alocă o taxă de amenajare a solului și o taxă de calitate de aproximativ 0,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003) pentru zona Damplein și se menționează o taxă totală de amenajare a terenului și o taxă de calitate de aproximativ 2 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003) pe care SJB trebuia să le plătească pentru întregul proiect Leidschendam Centrum. S-a făcut, de asemenea, referire la o propunere redactată de municipalitate, adresată Consiliului municipal la data de 18 februarie 2009, în care se menționa că diminuarea taxelor ar fi avut, la momentul respectiv, un efect negativ asupra rezultatului proiectului de amenajare a terenului, cuantificat la aproximativ 0,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

(118)

Autoritățile olandeze susțin că, în ciuda formulării din acordul suplimentar, PPP a suprimat doar taxele referitoare la proiectul Damplein, adică un total de aproximativ 0,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003). Pentru a-și susține poziția, autoritățile olandeze fac referire la programul de construcție anexat la acordul de cooperare din 2004, în care se alocă o taxă de amenajare a solului și o taxă de calitate de aproximativ 0,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003) pentru zona Damplein și se menționează o taxă totală de amenajare a terenului și o taxă de calitate de aproximativ 2 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003) pe care SJB trebuia să le plătească pentru întregul proiect Leidschendam Centrum. S-a făcut, de asemenea, referire la o propunere redactată de municipalitate, adresată Consiliului municipal la data de 18 februarie 2009, în care se menționa că diminuarea taxelor ar fi avut, la momentul respectiv, un efect negativ asupra rezultatului proiectului de amenajare a terenului, cuantificat la aproximativ 0,7 milioane EUR.

| (119) | Comisia consideră că nu este totuși posibil să concluzioneze, pe baza programului de construcție sau a propunerii transmise Consiliului municipal, că anularea taxelor se aplica doar proiectului Damplein. În orice caz, formularea din acordul suplimentar nu lasă să se înțeleagă că anularea taxelor se limitează la proiectul Damplein. Autoritățile olandeze nu au reușit să dovedească nici faptul că SJB a plătit efectiv toate taxele datorate pentru unitățile locative din cadrul proiectului Leidschendam Centrum la data de 1 iulie 2004, așa cum era stipulat la articolul 10.3 din acordul de cooperare din 2004. |
| --- | --- |

(119)

Comisia consideră că nu este totuși posibil să concluzioneze, pe baza programului de construcție sau a propunerii transmise Consiliului municipal, că anularea taxelor se aplica doar proiectului Damplein. În orice caz, formularea din acordul suplimentar nu lasă să se înțeleagă că anularea taxelor se limitează la proiectul Damplein. Autoritățile olandeze nu au reușit să dovedească nici faptul că SJB a plătit efectiv toate taxele datorate pentru unitățile locative din cadrul proiectului Leidschendam Centrum la data de 1 iulie 2004, așa cum era stipulat la articolul 10.3 din acordul de cooperare din 2004.

8.1.3   Suma totală a ajutorului de stat

| (120) | Pe baza calculelor expuse în tabelul 3 de mai jos, suma ajutorului de stat acordat SJB se ridică la aproximativ 6,9 milioane EUR.

  Tabelul 3 | Acordul de cooperare din 2004 | Acordul suplimentar din martie 2010 | Reduceri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valoare la 1.1.2003 | Valoare la 1.1.2010 | Valoare la 1.1.2010 | Valoare la 1.1.2010 |
| Preț teren | 7 253 793 | 8 622 480 | 4 000 000 | 4 622 480 |
| Taxa de amenajare a terenului | 1 077 941 | 1 281 333 | 0 | 1 281 333 |
| Taxa de calitate | 856 667 | 1 018 308 | 0 | 1 018 308 |
| Total | 9 188 401 | 10 922 121 | 4 000 000 | 6 922 121 |

(120)

Pe baza calculelor expuse în tabelul 3 de mai jos, suma ajutorului de stat acordat SJB se ridică la aproximativ 6,9 milioane EUR.

Tabelul 3

Acordul de cooperare din 2004

Acordul suplimentar din martie 2010

Reduceri

Valoare la 1.1.2003

Valoare la 1.1.2010

Valoare la 1.1.2010

Valoare la 1.1.2010

Preț teren

7 253 793

8 622 480

4 000 000

4 622 480

Taxa de amenajare a terenului

1 077 941

1 281 333

0

1 281 333

Taxa de calitate

856 667

1 018 308

0

1 018 308

Total

9 188 401

10 922 121

4 000 000

6 922 121

8.2   Recuperarea ajutorului

| (121) | Având în vedere că măsurile contestate constituie un ajutor ilegal și incompatibil, valoarea ajutorului trebuie recuperată pentru a se reveni la situația existentă pe piață înainte de acordarea ajutorului. În consecință, se va solicita recuperarea ajutorului de la parteneriatul SJB, înființat de Schouten de Jong și Bouwfonds, precum și de la aceste două întreprinderi, care răspund fiecare în mod solidar pentru respectarea de către SJB a obligațiilor care îi revin în temeiul acordului PPP (27). |
| --- | --- |

(121)

Având în vedere că măsurile contestate constituie un ajutor ilegal și incompatibil, valoarea ajutorului trebuie recuperată pentru a se reveni la situația existentă pe piață înainte de acordarea ajutorului. În consecință, se va solicita recuperarea ajutorului de la parteneriatul SJB, înființat de Schouten de Jong și Bouwfonds, precum și de la aceste două întreprinderi, care răspund fiecare în mod solidar pentru respectarea de către SJB a obligațiilor care îi revin în temeiul acordului PPP (27).

| (122) | Astfel cum s-a explicat în tabelul 3 de mai sus, elementul de ajutor incompatibil cu măsurile ar trebui să fie calculat la 6 922 121 EUR, sumă constând în reducerea retroactivă a prețului de vânzare al terenului (4 622 480 EUR) și în scutirea de taxa de amenajare a terenului (1 281 333 EUR) și de taxa de calitate (1 018 308 EUR). |
| --- | --- |

(122)

Astfel cum s-a explicat în tabelul 3 de mai sus, elementul de ajutor incompatibil cu măsurile ar trebui să fie calculat la 6 922 121 EUR, sumă constând în reducerea retroactivă a prețului de vânzare al terenului (4 622 480 EUR) și în scutirea de taxa de amenajare a terenului (1 281 333 EUR) și de taxa de calitate (1 018 308 EUR).

| (123) | Ajutorul a fost acordat parteneriatului SJB la 1 martie 2010. La ajutorul care trebuie recuperat se aplică dobânzi pentru perioada cuprinsă între 1 martie 2010 și data la care ajutorul va fi rambursat efectiv. |
| --- | --- |

(123)

Ajutorul a fost acordat parteneriatului SJB la 1 martie 2010. La ajutorul care trebuie recuperat se aplică dobânzi pentru perioada cuprinsă între 1 martie 2010 și data la care ajutorul va fi rambursat efectiv.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat în valoare de 6 922 121 EUR, acordat ilegal de către Țările de Jos la data de 1 martie 2010, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în favoarea Schouten-de Jong Bouwfonds, parteneriat constituit din Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV și Bouwfonds Ontwikkeling BV, sub forma unei reduceri retroactive a prețului de vânzare al terenului și a unei scutiri de taxa de amenajare a terenului și de taxa de calitate convenite cu municipalitatea orașului Leidschendam-Voorburg, este incompatibil cu piața internă.

Articolul 2

1.   Țările de Jos recuperează ajutorul incompatibil menționat la articolul 1 de la Schouten-de Jong Bouwfonds și/sau Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV și/sau Bouwfonds Ontwikkeling BV.

2.   Pentru sumele care trebuie recuperate se percepe dobândă începând cu data la care acestea au fost puse la dispoziția Schouten-de Jong Bouwfonds și/sau Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV și/sau Bouwfonds Ontwikkeling BV, și anume 1 martie 2010, până la recuperarea lor efectivă.

3.   Dobânda se calculează ca dobândă compusă, în conformitate cu prevederile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (28).

Articolul 3

1.   Recuperarea ajutorului de stat menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.

2.   Țările de Jos se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

1.   În decurs de două luni de la data notificării acestei decizii, Țările de Jos transmit următoarele informații:

| (a) | suma totală (suma principală și dobânda) care trebuie recuperată de la beneficiari; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (suma principală și dobânda) care trebuie recuperată de la beneficiari;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (c) | documente care demonstrează că beneficiarii au primit o somație de rambursare a ajutorului. |
| --- | --- |

(c)

documente care demonstrează că beneficiarii au primit o somație de rambursare a ajutorului.

2.   Țările de Jos vor informa în mod regulat Comisia cu privire la situația măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutoarelor menționate la articolul 1. Acestea vor transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, informațiile privind măsurile deja adoptate și planificate pentru respectarea prezentei decizii. În plus, acestea vor comunica informații detaliate privind cuantumurile ajutoarelor și ale dobânzilor rambursate deja de către beneficiarii menționați la articolul 1.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 23 ianuarie 2013.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 86, 23.3.12, p. 12.

1

(2)  Cu efect de la data de 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 ale Tratatului CE au devenit articolele 107 și 108 ale TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt în esență identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, dacă este cazul. TFUE a introdus, de asemenea, anumite schimbări terminologice, precum înlocuirea termenului de „Comunitate” cu „Uniune” și „piață comună” cu „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot parcursul prezentei decizii.

2

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

3

(4)  Trimiterile la SJB din cadrul prezentei decizii ar trebui să fie, de asemenea, considerate ca fiind trimiteri la ambele societăți, Schouten de Jong și Bouwfonds.

4

(5)  Articolul 4.1 din acordul privind exploatarea terenului/acordul PPP din 22 noiembrie 2004 prevede următoarele: „Municipalitatea și SJB înființează o societate în nume colectiv la data semnării acestui acord. Ca atare, începând cu această dată, ambele părți răspund în mod solidar de exploatarea terenului, pe baza acordurilor de repartizare a terenului care vor fi încheiate separat, de comun acord. Cheltuielile și riscurile aferente proiectului revin 50 % societății comerciale SJB și 50 % municipalității. Societățile comerciale Schouten și Bouwfonds răspund în mod solidar pentru respectarea de către SJB a obligațiilor care îi revin în urma încheierii acestui acord (acordul de cooperare și acordul privind executarea proiectului).”

5

(6)  Proiectul a fost denumit inițial proiectul Damcentrum, dar a fost redenumit proiectul Leidschendam Centrum în 2005. În prezenta decizie denumirea „proiectul Leidschendam Centrum” este utilizată pentru a face referire la proiectul imobiliar.

6

(7)  Planurile finale pentru zona Damplein prevedeau construirea a doar 67 de unități locative de către SJB.

7

(8)  Nu s-a efectuat nicio procedură de achiziții publice în acest caz. Prezenta decizie nu aduce atingere niciuneia dintre analizele pe care Comisia le-ar putea efectua în ceea ce privește aspectele de achiziție publică ale proiectului în cauză.

8

(9)  Punctul 5.1.2 din Planul general de amenajare a terenului Damcentrum din 10 februarie 2004.

9

(10)  În conformitate cu Planul general de amenajare a terenului Damcentrum din 10 februarie 2004, municipalitatea urma să contribuie cu 7,3 milioane EUR, în timp ce SJB urma să contribuie cu 2,6 milioane EUR.

10

(11)  În conformitate cu Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009 (Regulamentul privind amenajarea terenurilor, stabilit de Primăria Leidschendam-voorburg 2009), municipalitatea poate invita părțile interesate din sectorul privat să contribuie la costurile aferente lucrărilor de infrastructură. În acest scop, acordul de cooperare din 2004 stipulează că părțile private vor plăti PPP un comision de amenajare a terenului și, deoarece municipalitatea a decis să utilizeze produse de înaltă calitate pentru dezvoltarea zonei publice, acestea vor plăti, pe lângă prețul terenului, și o taxă de calitate.

11

Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009

(12)  La articolul 2.1.2 punctul l din acordul suplimentar se prevăd următoarele: „Prin derogare de la regulile stabilite în cadrul acordurilor menționate în partea introductivă (i) prețul de cumpărare al bunului vândut, pe care cumpărătorul îl datorează vânzătorului la predare, este stabilit la 4 000 000 EUR, conform condițiilor stipulate în prezentul acord, (patru milioane de euro), fără TVA care cade în sarcina cumpărătorului și plus 5 % dobândă începând cu data de 1 ianuarie 2010, (ii) taxa GREX și taxa de calitate convenite inițial nu mai trebuie achitate, (iii) terenul va fi predat după ce a fost pregătit pentru construcție. Prețul de cumpărare se bazează pe prețul de referință la data de 1 ianuarie 2010 și nu poate fi compensat.”

12

(13)  Acest nou acord se referă la 208 spații de parcare, adică mai puțin decât numărul de 225 de locuri prevăzut inițial.

13

(14)  Această sumă corespunde sumei de 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003), convenite anterior, care urma să fie indexată cu 2,5 % până la data de 1 ianuarie 2010.

14

(15)  Decizia din 16 decembrie 2010 în cauza C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, Rep., 2010, p. I-13083, punctul 34 și decizia din 2 septembrie 2010 în cauza C-290/07 P, Comisia/Scott, Rep., 2010, p. I-7763, punctul 68; decizia din 13 decembrie 2011 în cauza T-244/08, Konsum Nord ekonomisk förening/Comisia, încă nepublicată în Rep., 2010, p. II-0000, punctul 61.

15

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe

Comisia/Scott

Konsum Nord ekonomisk förening/Comisia

(16)  JO C 209, 10.7.97, p. 3.

16

(17)  Cauza C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG / BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, Rep [2010] p. I-13083, punctul 39.

17

(18)  În răspunsul său la decizia de inițiere, municipalitatea a calculat o pierdere corespunzătoare etapei de amenajare a terenului în valoare de 4,5 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2011), considerată a fi cauzată, printre altele, de scăderea prețurilor și de scutirea de taxe.

18

(19)  În conformitate cu raportul anual al PPP din 2008, rata dobânzii care trebuie plătită pentru facilitatea de credit este rata medie a dobânzii overnight în euro (EONIA) plus 0,14 %. În prima zi a anului 2009, rata EONIA a fost de 2,2 % și a scăzut constant în cursul anului; în prima zi a anului 2010, rata EONIA s-a menținut la 0,3 % și nu a depășit niciodată 1 % în decursul anului 2010. Prin urmare, rata reală a dobânzii care trebuia să fie plătită pentru facilitatea de credit restantă a fost cu mult sub 5 % în 2009 și 2010.

19

overnight

(20)  Decizia din 17 septembrie 1980 în cauza 730/79, Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. 2671, punctele 11 și 12; decizia din 17 iunie 1999 în cauza C-75/97, Belgia/ Comisia, Rec., 1999, p. I-3671, punctele 47-48; decizia din 30 aprilie 1998 în cauza T-214/95, Vlaams Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717, punctele 48-50, decizia din 6 martie 2002 în cauzele conexate T-92/10 și T-103/00, Diputación Foral de Álava/Comisia, Rec., 2002, p. II-1385, punctul 72 și decizia din 11 iunie 2009 în cauza T-222/04, Italia/Comisia, Rep., 2009, p. II-1877, punctul 43.

20

Philip Morris/Comisia

Belgia/ Comisia

Vlaams Gewest/Comisia

Diputación Foral de Álava/Comisia

Italia/Comisia

(21)  Decizia din 24 iulie 2003 în cauza C-280/00, Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Rec., 2003, p. I-7747, punctele 77-78.

21

(22)  JO L 83, 27.3.99, p. 1.

22

(23)  A se vedea, în special, decizia din 12 octombrie 2000 în cauza C-480/98 Spania/Comisia, Rec., 2000, p. I-8717, punctul 25 și decizia din 18 octombrie 2007 în cauza C-441/06, Comisia/Franța, Rec., 2007, p. I-8887, punctul 29.

23

Spania/Comisia

Comisia/Franța

(24)  Scrisoarea autorităților olandeze din 12 aprilie 2010.

24

(25)  Taxa de amenajare a terenului: 4 587 EUR pe unitate locativă; taxa de calitate 3 645 EUR pe unitate locativă.

25

(26)  Reducerea taxei de amenajare a terenului Formula EUR. Reducerea taxei de calitate Formula EUR.

26

(27)  Articolul 4.1 Amenajarea terenului/acordul PPP din 22 noiembrie 2004.

27

(28)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

28

---