# Europeiska unionens L 59/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.059.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 59 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången2 mars 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.059.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 59

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången2 mars 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2013 av den 1 mars 2013 om ändring för hundraåttioåttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 181/2013 av den 1 mars 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | 2013/112/EU |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013 Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid | 5 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2013 av den 1 mars 2013 om ändring för hundraåttioåttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 181/2013 av den 1 mars 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

REKOMMENDATIONER

2013/112/EU

*

Kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013 Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid

5

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.3.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 180/2013

av den 1 mars 2013

om ändring för hundraåttioåttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallade penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallade penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 21 februari 2013 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till två fysiska personer i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Dessutom beslutade sanktionskommittén den 22 februari 2013 att lägga till ytterligare en fysisk person i förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 februari 2013 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till två fysiska personer i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Dessutom beslutade sanktionskommittén den 22 februari 2013 att lägga till ytterligare en fysisk person i förteckningen.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 mars 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

| (a) | ”Abderrahmane Ould El Amar (alias a) Ahmed el Tilemsi, b) Abderrahmane Ould el Amar Ould Sidahmed Loukbeiti, c) Ahmad Ould Amar). Född 1977–1982 i Tabankort, Mali. Malisk medborgare. Adress: a) Gao, Mali, b) Tabankort, Mali, c) In Khalil, Mali, d) Al Moustarat, Mali. Övriga upplysningar: Faderns namn är Leewemere. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 22 februari 2013.” |
| --- | --- |

(a)

”Abderrahmane Ould El Amar (alias a) Ahmed el Tilemsi, b) Abderrahmane Ould el Amar Ould Sidahmed Loukbeiti, c) Ahmad Ould Amar). Född 1977–1982 i Tabankort, Mali. Malisk medborgare. Adress: a) Gao, Mali, b) Tabankort, Mali, c) In Khalil, Mali, d) Al Moustarat, Mali. Övriga upplysningar: Faderns namn är Leewemere. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 22 februari 2013.”

| (b) | ”Hamada Ould Mohamed El Khairy (alias a) Hamad el Khairy, b) Hamada Ould Mohamed Lemine Ould Mohamed el Khairy, c) Ould Kheirou, d) Abou QumQum). Född 1970 i Nouakchott, Mauritanien. Medborgarskap: a) mauretanskt, b) maliskt. Pass nr A1447120 (maliskt pass, upphörde att gälla den 19 oktober 2011). Adress: Gao, Mali. Övriga upplysningar: moderns namn är Tijal Bint Mohamed Dadda. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 22 februari 2013.” |
| --- | --- |

(b)

”Hamada Ould Mohamed El Khairy (alias a) Hamad el Khairy, b) Hamada Ould Mohamed Lemine Ould Mohamed el Khairy, c) Ould Kheirou, d) Abou QumQum). Född 1970 i Nouakchott, Mauritanien. Medborgarskap: a) mauretanskt, b) maliskt. Pass nr A1447120 (maliskt pass, upphörde att gälla den 19 oktober 2011). Adress: Gao, Mali. Övriga upplysningar: moderns namn är Tijal Bint Mohamed Dadda. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 22 februari 2013.”

| (c) | ”Iyad ag Ghali. Född 1954 i Abeibara, regionen Kidal, Mali. Malisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 22 februari 2013.” |
| --- | --- |

(c)

”Iyad ag Ghali. Född 1954 i Abeibara, regionen Kidal, Mali. Malisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 22 februari 2013.”

---

| 2.3.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 181/2013

av den 1 mars 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 mars 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 82,8 |
| MA | 58,2 |
| TN | 78,0 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 80,8 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 173,1 |
| ZZ | 178,3 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 37,8 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,6 |
| MA | 50,3 |
| TN | 62,3 |
| TR | 63,4 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 50 10 | TR | 73,1 |
| ZZ | 73,1 |
| 0808 10 80 | BR | 110,3 |
| CL | 115,2 |
| CN | 84,4 |
| MK | 28,7 |
| US | 169,5 |
| ZZ | 101,6 |
| 0808 30 90 | AR | 125,0 |
| CL | 157,7 |
| TR | 134,1 |
| US | 185,0 |
| ZA | 110,1 |
| ZZ | 142,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

82,8

MA

58,2

TN

78,0

TR

104,0

ZZ

80,8

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

173,1

ZZ

178,3

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

37,8

TR

127,5

ZZ

82,7

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,6

MA

50,3

TN

62,3

TR

63,4

ZZ

59,4

0805 50 10

TR

73,1

ZZ

73,1

0808 10 80

BR

110,3

CL

115,2

CN

84,4

MK

28,7

US

169,5

ZZ

101,6

0808 30 90

AR

125,0

CL

157,7

TR

134,1

US

185,0

ZA

110,1

ZZ

142,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

REKOMMENDATIONER

| 2.3.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/5

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 20 februari 2013

Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid

(2013/112/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATON

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Respekt för människans värdighet är en värdegrund för Europeiska unionen, vars syfte omfattar att främja befolkningens välfärd. Europeiska unionen måste tillvarata barns rättigheter, motverka social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd. |
| --- | --- |

(1)

Respekt för människans värdighet är en värdegrund för Europeiska unionen, vars syfte omfattar att främja befolkningens välfärd. Europeiska unionen måste tillvarata barns rättigheter, motverka social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd.

| (2) | Barn (1) löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning än befolkningen som helhet i de allra flesta EU-medlemsstater. Barn som växer upp i fattigdom eller social utestängning har sämre möjligheter än andra att klara sig bra i skolan, hålla sig friska och förverkliga sin potential senare i livet. |
| --- | --- |

(2)

Barn (1) löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning än befolkningen som helhet i de allra flesta EU-medlemsstater. Barn som växer upp i fattigdom eller social utestängning har sämre möjligheter än andra att klara sig bra i skolan, hålla sig friska och förverkliga sin potential senare i livet.

| (3) | Att förebygga att en sämre start i livet förs vidare från generation till generation är en viktig investering i Europas framtid och bidrar också direkt till Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla. Detta gynnar inte bara barnen utan även ekonomin och samhället som helhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(3)

Att förebygga att en sämre start i livet förs vidare från generation till generation är en viktig investering i Europas framtid och bidrar också direkt till Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla. Detta gynnar inte bara barnen utan även ekonomin och samhället som helhet på lång sikt.

| (4) | Förebyggande och tidiga insatser är effektivare och mer verkningsfulla, eftersom det i regel kostar mer att hantera konsekvenserna av barnfattigdom och social utestängning än att sätta in insatser när barnen är små. |
| --- | --- |

(4)

Förebyggande och tidiga insatser är effektivare och mer verkningsfulla, eftersom det i regel kostar mer att hantera konsekvenserna av barnfattigdom och social utestängning än att sätta in insatser när barnen är små.

| (5) | Tidiga insatser är viktiga för att generellt förstärka arbetet mot fattigdom och social utestängning. Förebyggande fungerar bäst genom integrerade strategier där föräldrarna stöds i sitt deltagande på arbetsmarknaden och får adekvat inkomststöd och tillgång till tjänster som är nödvändiga för att barnen ska klara sig bra – dvs. god (förskole-)undervisning, hälso- och sjukvård, bostäder och social service – och där barnen blir delaktiga och kan ta till vara sina rättigheter så att de kan förverkliga sin potential och utveckla sin hanteringsförmåga. |
| --- | --- |

(5)

Tidiga insatser är viktiga för att generellt förstärka arbetet mot fattigdom och social utestängning. Förebyggande fungerar bäst genom integrerade strategier där föräldrarna stöds i sitt deltagande på arbetsmarknaden och får adekvat inkomststöd och tillgång till tjänster som är nödvändiga för att barnen ska klara sig bra – dvs. god (förskole-)undervisning, hälso- och sjukvård, bostäder och social service – och där barnen blir delaktiga och kan ta till vara sina rättigheter så att de kan förverkliga sin potential och utveckla sin hanteringsförmåga.

| (6) | De bästa strategierna mot barnfattigdom har visat sig vara de som bygger på åtgärder som förbättrar alla barns välfärd, samtidigt som hänsyn tas till barn i särskilt utsatta situationer. |
| --- | --- |

(6)

De bästa strategierna mot barnfattigdom har visat sig vara de som bygger på åtgärder som förbättrar alla barns välfärd, samtidigt som hänsyn tas till barn i särskilt utsatta situationer.

| (7) | Insatser för att främja jämställdhet, integrering av jämställdhet och lika möjligheter samt åtgärder mot diskriminering av barn och deras familjer oavsett grund (särskilt kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning) bör ligga till grund för allt arbete för att motverka barnfattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

(7)

Insatser för att främja jämställdhet, integrering av jämställdhet och lika möjligheter samt åtgärder mot diskriminering av barn och deras familjer oavsett grund (särskilt kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning) bör ligga till grund för allt arbete för att motverka barnfattigdom och social utestängning.

| (8) | Den pågående finansiella och ekonomiska krisen får allvarliga konsekvenser för barn och deras familjer, eftersom andelen som lever i fattigdom och social utestängning ökar i ett antal länder. |
| --- | --- |

(8)

Den pågående finansiella och ekonomiska krisen får allvarliga konsekvenser för barn och deras familjer, eftersom andelen som lever i fattigdom och social utestängning ökar i ett antal länder.

| (9) | Med tanke på de budgetkonsolideringsåtgärder som vidtagits på grund av ett stramare budgetläge i en rad länder är det en utmaning att säkerställa socialpolitiska åtgärder som är fortsatt adekvata och effektiva både på lång och kort sikt. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på de budgetkonsolideringsåtgärder som vidtagits på grund av ett stramare budgetläge i en rad länder är det en utmaning att säkerställa socialpolitiska åtgärder som är fortsatt adekvata och effektiva både på lång och kort sikt.

| (10) | Mer än ett årtionde av samarbete på EU-nivå har lett till en gemensam syn på bestämningsfaktorerna för barnfattigdom genom det betydande arbete som gjorts för att utveckla lämpliga övervakningsindikatorer, fastställa gemensamma utmaningar och framgångsrika strategier. Detta har gett frågan politisk drivkraft. I meddelandet om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning anger kommissionen också att man kommer att anta en rekommendation om barnfattigdom (2). |
| --- | --- |

(10)

Mer än ett årtionde av samarbete på EU-nivå har lett till en gemensam syn på bestämningsfaktorerna för barnfattigdom genom det betydande arbete som gjorts för att utveckla lämpliga övervakningsindikatorer, fastställa gemensamma utmaningar och framgångsrika strategier. Detta har gett frågan politisk drivkraft. I meddelandet om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning anger kommissionen också att man kommer att anta en rekommendation om barnfattigdom (2).

| (11) | Europa 2020-strategin har gett nya impulser till arbetet för att motverka fattigdom och social utestängning i EU genom ett gemensamt EU-mål – 20 miljoner färre personer i riskzonen för fattigdom och social utestängning senast 2020 – och genom förstärkta insatser för att minska andelen ungdomar med enbart grundskoleutbildning. Att motverka och förebygga barnfattigdom är en viktig del av EU:s och medlemsstaternas arbete på detta område och ingår dessutom i den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

(11)

Europa 2020-strategin har gett nya impulser till arbetet för att motverka fattigdom och social utestängning i EU genom ett gemensamt EU-mål – 20 miljoner färre personer i riskzonen för fattigdom och social utestängning senast 2020 – och genom förstärkta insatser för att minska andelen ungdomar med enbart grundskoleutbildning. Att motverka och förebygga barnfattigdom är en viktig del av EU:s och medlemsstaternas arbete på detta område och ingår dessutom i den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning.

| (12) | Den nuvarande styrningen enligt den europeiska planeringsterminen bidrar till genomförandet av relevanta landsspecifika rekommendationer för att motverka barnfattigdom och förbättra barns välfärd. |
| --- | --- |

(12)

Den nuvarande styrningen enligt den europeiska planeringsterminen bidrar till genomförandet av relevanta landsspecifika rekommendationer för att motverka barnfattigdom och förbättra barns välfärd.

| (13) | Alla EU-medlemsstater har ratificerat Förenta nationernas konvention om barnens rättigheter. Konventionens standarder och principer måste även i fortsättningen vara en ledstjärna för EU:s politik och åtgärder som påverkar barns rättigheter. |
| --- | --- |

(13)

Alla EU-medlemsstater har ratificerat Förenta nationernas konvention om barnens rättigheter. Konventionens standarder och principer måste även i fortsättningen vara en ledstjärna för EU:s politik och åtgärder som påverkar barns rättigheter.

| (14) | Medlemsstaterna har genom en rådgivande rapport från kommittén för socialt skydd (3) från juni 2012 och centrala budskap i denna samt genom slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) om åtgärder för att förebygga och ta itu med barnfattigdom och socialt utanförskap samt främja barns välbefinnande (4) från oktober 2012 åter bekräftat sitt engagemang och välkomnar kommissionens initiativ att anta en rekommendation i frågan. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna har genom en rådgivande rapport från kommittén för socialt skydd (3) från juni 2012 och centrala budskap i denna samt genom slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) om åtgärder för att förebygga och ta itu med barnfattigdom och socialt utanförskap samt främja barns välbefinnande (4) från oktober 2012 åter bekräftat sitt engagemang och välkomnar kommissionens initiativ att anta en rekommendation i frågan.

| (15) | EU-åtgärder har vidtagits på flera politikområden för att motverka barnfattigdom och att sämre förutsättningar går i arv mellan generationerna, särskilt i fråga om utbildning, hälso- och sjukvård, barns rättigheter och jämställdhet (5). |
| --- | --- |

(15)

EU-åtgärder har vidtagits på flera politikområden för att motverka barnfattigdom och att sämre förutsättningar går i arv mellan generationerna, särskilt i fråga om utbildning, hälso- och sjukvård, barns rättigheter och jämställdhet (5).

| (16) | Det är i huvudsak medlemsstaternas ansvar att vidta åtgärder för att motverka barnfattigdom, men en gemensam EU-ram kan stärka synergieffekterna mellan relevanta politikområden, hjälpa medlemsstaterna att se över sin politik och lära av varandras erfarenheter när det gäller att göra åtgärderna mer effektiva och verkningsfulla genom innovativa metoder, samtidigt som man beaktar medlemsstaternas olika situationer och behov på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

(16)

Det är i huvudsak medlemsstaternas ansvar att vidta åtgärder för att motverka barnfattigdom, men en gemensam EU-ram kan stärka synergieffekterna mellan relevanta politikområden, hjälpa medlemsstaterna att se över sin politik och lära av varandras erfarenheter när det gäller att göra åtgärderna mer effektiva och verkningsfulla genom innovativa metoder, samtidigt som man beaktar medlemsstaternas olika situationer och behov på lokal, regional och nationell nivå.

| (17) | I samband med den kommande fleråriga budgetramen kan vägledning av detta slag utgöra en grund för ett vidare samarbete och ett fokus för att använda relevanta finansieringsinstrument, särskilt strukturfonderna, för att uppnå det föreslagna målet att främja social inkludering och bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

(17)

I samband med den kommande fleråriga budgetramen kan vägledning av detta slag utgöra en grund för ett vidare samarbete och ett fokus för att använda relevanta finansieringsinstrument, särskilt strukturfonderna, för att uppnå det föreslagna målet att främja social inkludering och bekämpa fattigdom.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE. Organisera och genomföra politiska åtgärder för att motverka barnfattigdom och social utestängning och främja barns välfärd genom flerdimensionella strategier enligt följande riktlinjer:

1.   FÖLJA NEDANSTÅENDE ÖVERGRIPANDE PRINCIPER

| — | Motverka barnfattigdom och social utestängning genom integrerade strategier som går längre än att trygga barnens materiella välfärd och främja lika möjligheter så att alla barn kan förverkliga sin potential. |
| --- | --- |

—

Motverka barnfattigdom och social utestängning genom integrerade strategier som går längre än att trygga barnens materiella välfärd och främja lika möjligheter så att alla barn kan förverkliga sin potential.

| — | Vidta åtgärder mot barnfattigdom och social utestängning i perspektivet av barnens rättigheter, särskilt med hänvisning till relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionen, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas konvention om barnens rättigheter, och se till att dessa rättigheter respekteras, skyddas och tas till vara. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder mot barnfattigdom och social utestängning i perspektivet av barnens rättigheter, särskilt med hänvisning till relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionen, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas konvention om barnens rättigheter, och se till att dessa rättigheter respekteras, skyddas och tas till vara.

| — | Alltid främst utgå från barnets bästa intresse och betrakta barn som självständiga rättighetsinnehavare, samtidigt som familjens betydelse som huvudsaklig omsorgsgivare erkänns fullt ut. |
| --- | --- |

—

Alltid främst utgå från barnets bästa intresse och betrakta barn som självständiga rättighetsinnehavare, samtidigt som familjens betydelse som huvudsaklig omsorgsgivare erkänns fullt ut.

| — | Bibehålla en lämplig jämvikt mellan allmänna åtgärder som främjar alla barns välfärd och riktade åtgärder som stöder de minst gynnade. |
| --- | --- |

—

Bibehålla en lämplig jämvikt mellan allmänna åtgärder som främjar alla barns välfärd och riktade åtgärder som stöder de minst gynnade.

| — | Sätta fokus på barn som löper större risk på grund av flera samverkande faktorer, t.ex. romska barn, vissa barn med invandrarbakgrund eller från etniska minoriteter, barn med särskilda behov eller funktionsnedsättning, omhändertagna barn och gatubarn, barn till interner samt barn från hushåll i riskzonen för fattigdom, t.ex. enföräldershushåll och familjer med många barn. |
| --- | --- |

—

Sätta fokus på barn som löper större risk på grund av flera samverkande faktorer, t.ex. romska barn, vissa barn med invandrarbakgrund eller från etniska minoriteter, barn med särskilda behov eller funktionsnedsättning, omhändertagna barn och gatubarn, barn till interner samt barn från hushåll i riskzonen för fattigdom, t.ex. enföräldershushåll och familjer med många barn.

| — | Bibehålla investeringarna i barn och familjer för att möjliggöra kontinuitet och långsiktig planering samt bedöma hur olika åtgärdsreformer påverkar de minst gynnade och agera för att motverka eventuella negativa konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Bibehålla investeringarna i barn och familjer för att möjliggöra kontinuitet och långsiktig planering samt bedöma hur olika åtgärdsreformer påverkar de minst gynnade och agera för att motverka eventuella negativa konsekvenser.

2.   UTVECKLA INTEGRERADE STRATEGIER UTIFRÅN TRE GRUNDPELARE

2.1.   Tillgång till adekvata resurser

Stödja föräldrars deltagande på arbetsmarknaden – Lyfta fram det starka sambandet mellan föräldrars deltagande på arbetsmarknaden och barnens levnadsvillkor samt i enlighet med principerna i kommissionens rekommendation om aktiv inkludering (6) och Barcelonamålen (7) vidta alla åtgärder som är möjliga för att stödja föräldrars deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden och i särskilt utsatta hushåll:

| — | Se till att arbete lönar sig genom att kartlägga och motverka de särskilda negativa incitament som föräldrar möter för att komma in, stanna kvar och utvecklas på arbetsmarknaden, bland annat via skatte- och bidragssystemens utformning och samverkan. |
| --- | --- |

—

Se till att arbete lönar sig genom att kartlägga och motverka de särskilda negativa incitament som föräldrar möter för att komma in, stanna kvar och utvecklas på arbetsmarknaden, bland annat via skatte- och bidragssystemens utformning och samverkan.

| — | Stödja anställbarhet och arbetsmarknadsdeltagande för ensamföräldrar och den förälder som tjänar minst samt främja jämställdhet på arbetsmarknaden och i fråga om familjeansvar. |
| --- | --- |

—

Stödja anställbarhet och arbetsmarknadsdeltagande för ensamföräldrar och den förälder som tjänar minst samt främja jämställdhet på arbetsmarknaden och i fråga om familjeansvar.

| — | Bättre stödja föräldrars återintegrering på arbetsmarknaden efter föräldraledighet genom utbildningsinsatser och stöd för att söka arbete, med särskild inriktning på de mest utsatta. |
| --- | --- |

—

Bättre stödja föräldrars återintegrering på arbetsmarknaden efter föräldraledighet genom utbildningsinsatser och stöd för att söka arbete, med särskild inriktning på de mest utsatta.

| — | Öka insatserna för att se till att alla familjer, särskilt de som är i en utsatt situation eller bor i underprivilegierade områden, har faktisk tillgång till bra barnomsorg och förskola till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

—

Öka insatserna för att se till att alla familjer, särskilt de som är i en utsatt situation eller bor i underprivilegierade områden, har faktisk tillgång till bra barnomsorg och förskola till rimlig kostnad.

| — | Se till att barnomsorgen och möjligheten att utnyttja dessa tjänster anpassas till alltmer skiftande arbetsmönster så att föräldrar kan fullgöra sina arbetsåtaganden eller hitta ett arbete, med utgångspunkt i barnens bästa intresse. |
| --- | --- |

—

Se till att barnomsorgen och möjligheten att utnyttja dessa tjänster anpassas till alltmer skiftande arbetsmönster så att föräldrar kan fullgöra sina arbetsåtaganden eller hitta ett arbete, med utgångspunkt i barnens bästa intresse.

| — | Främja en god och inkluderande arbetsmiljö där föräldrar kan hitta en jämvikt mellan arbete och föräldraansvar på lika villkor, bl.a. genom föräldraledighet, stöd på arbetsplatsen och flexibla arbetsformer. |
| --- | --- |

—

Främja en god och inkluderande arbetsmiljö där föräldrar kan hitta en jämvikt mellan arbete och föräldraansvar på lika villkor, bl.a. genom föräldraledighet, stöd på arbetsplatsen och flexibla arbetsformer.

Säkerställa en adekvat levnadsstandard genom en kombination av olika förmåner – Se till att barn får en levnadsstandard som gör att de kan leva ett värdigt liv, genom en optimal kombination av kontantförmåner och andra förmåner:

| — | Stödja familjers försörjning genom adekvata, konsekventa och verkningsfulla förmåner, inklusive skatteincitament, familjeförmåner och barnförmåner, bostadsbidrag och minimiinkomst. |
| --- | --- |

—

Stödja familjers försörjning genom adekvata, konsekventa och verkningsfulla förmåner, inklusive skatteincitament, familjeförmåner och barnförmåner, bostadsbidrag och minimiinkomst.

| — | Komplettera det kontanta inkomststödet med andra förmåner som särskilt rör kost, barnomsorg, skola, hälsa, boende, färdmedel och tillgång till idrott eller sociokulturella aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Komplettera det kontanta inkomststödet med andra förmåner som särskilt rör kost, barnomsorg, skola, hälsa, boende, färdmedel och tillgång till idrott eller sociokulturella aktiviteter.

| — | Se till att det ekonomiska stödet för barn och bidragsvillkoren utformas så att det avspeglar boendeförhållandenas utveckling och resulterar i en lämplig omfördelning mellan olika inkomstgrupper. |
| --- | --- |

—

Se till att det ekonomiska stödet för barn och bidragsvillkoren utformas så att det avspeglar boendeförhållandenas utveckling och resulterar i en lämplig omfördelning mellan olika inkomstgrupper.

| — | Skapa bättre faktisk tillgång till förmåner som barn och deras familjer har rätt till genom att göra det lättare att utnyttja dessa och genom att utveckla en uppsökande verksamhet. |
| --- | --- |

—

Skapa bättre faktisk tillgång till förmåner som barn och deras familjer har rätt till genom att göra det lättare att utnyttja dessa och genom att utveckla en uppsökande verksamhet.

| — | Tillhandahålla behovsprövade eller andra riktade förmåner på ett sådant sätt att det inte leder till stigmatisering, att hänsyn tas till barnens behov och att risken att hamna i fattigdomsfällan minskar, och utan att skapa negativa incitament för den förälder som tjänar minst och för ensamföräldrar. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla behovsprövade eller andra riktade förmåner på ett sådant sätt att det inte leder till stigmatisering, att hänsyn tas till barnens behov och att risken att hamna i fattigdomsfällan minskar, och utan att skapa negativa incitament för den förälder som tjänar minst och för ensamföräldrar.

| — | Överväga att ställa krav på ansvarsfullt föräldraskap eller barnens skolnärvaro för tillgång till familjeförmåner och bedöma om en sådan åtgärd skulle kunna få negativa konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Överväga att ställa krav på ansvarsfullt föräldraskap eller barnens skolnärvaro för tillgång till familjeförmåner och bedöma om en sådan åtgärd skulle kunna få negativa konsekvenser.

| — | Se till att förmånerna tillhandahålls regelbundet och anpassas så att de får största möjliga genomslag och gagnar barnen mest, t.ex. genom förskottsbetalningar. |
| --- | --- |

—

Se till att förmånerna tillhandahålls regelbundet och anpassas så att de får största möjliga genomslag och gagnar barnen mest, t.ex. genom förskottsbetalningar.

2.2.   Tillgång till bra tjänster till rimlig kostnad

Minska ojämlikheter i tidig ålder genom att investera i förskoleverksamhet och barnomsorg – Vidareutveckla de möjligheter till social inkludering och utveckling som förskoleverksamhet och barnomsorg ger och använda dessa tjänster som en social investering för att motverka ojämlikhet och problem för barn med sämre förutsättningar genom tidigare insatser:

| — | Se till att alla barn får tillgång till bra förskoleverksamhet och barnomsorg till rimlig kostnad och att tjänsterna anpassas till familjernas behov. |
| --- | --- |

—

Se till att alla barn får tillgång till bra förskoleverksamhet och barnomsorg till rimlig kostnad och att tjänsterna anpassas till familjernas behov.

| — | Ge incitament för att få barn med sämre förutsättningar (särskilt de under tre års ålder) att delta oavsett föräldrarnas arbetsmarknadsanknytning, på ett sätt som inte leder till stigmatisering och segregering. |
| --- | --- |

—

Ge incitament för att få barn med sämre förutsättningar (särskilt de under tre års ålder) att delta oavsett föräldrarnas arbetsmarknadsanknytning, på ett sätt som inte leder till stigmatisering och segregering.

| — | Stödja föräldrarna i deras roll som huvudansvariga för barnens fostran under de första åren och uppmuntra förskolan och barnomsorgen att samarbeta nära med föräldrar och andra parter som bidrar till barnens fostran (t.ex. hälsovård och föräldrastöd). |
| --- | --- |

—

Stödja föräldrarna i deras roll som huvudansvariga för barnens fostran under de första åren och uppmuntra förskolan och barnomsorgen att samarbeta nära med föräldrar och andra parter som bidrar till barnens fostran (t.ex. hälsovård och föräldrastöd).

| — | Göra föräldrarna mer medvetna om vilka fördelar deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg kan ge både dem och barnen. Både förskolan och barnomsorgen kan användas som system för tidig varning för att identifiera olika fysiska eller psykologiska problem i skolan eller hemma, särskilda behov samt övergrepp av olika slag. |
| --- | --- |

—

Göra föräldrarna mer medvetna om vilka fördelar deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg kan ge både dem och barnen. Både förskolan och barnomsorgen kan användas som system för tidig varning för att identifiera olika fysiska eller psykologiska problem i skolan eller hemma, särskilda behov samt övergrepp av olika slag.

Förbättra utbildningssystemens påverkan på lika möjligheter – Öka utbildningssystemens förmåga att bryta det sociala arvet och ge barn möjlighet att få stöd i sin känslomässiga, sociala, kognitiva och fysiska utveckling:

| — | Se till att alla barn och ungdomar inkluderas, vid behov genom att rikta resurser och möjligheter till dem som behöver det mest, och övervaka resultaten på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

Se till att alla barn och ungdomar inkluderas, vid behov genom att rikta resurser och möjligheter till dem som behöver det mest, och övervaka resultaten på lämpligt sätt.

| — | Kartlägga geografiska skillnader i fråga om tillgång till utbildning, utbildningens kvalitet och resultat och sätta in lämpliga åtgärder samt främja åtgärder för att minska segregeringen och stärka grundskoleutbildningen. |
| --- | --- |

—

Kartlägga geografiska skillnader i fråga om tillgång till utbildning, utbildningens kvalitet och resultat och sätta in lämpliga åtgärder samt främja åtgärder för att minska segregeringen och stärka grundskoleutbildningen.

| — | Skapa en god lärandemiljö för alla genom att stärka kontakterna mellan hem och skola och vid behov tillhandahålla individanpassat stöd för att kompensera för specifika svårigheter, t.ex. genom utbildning för föräldrar till barn med invandrarbakgrund eller från etniska minoriteter. |
| --- | --- |

—

Skapa en god lärandemiljö för alla genom att stärka kontakterna mellan hem och skola och vid behov tillhandahålla individanpassat stöd för att kompensera för specifika svårigheter, t.ex. genom utbildning för föräldrar till barn med invandrarbakgrund eller från etniska minoriteter.

| — | Motverka faktorer som hindrar barn från att delta i skolundervisning eller fullfölja sin skolgång eller som allvarligt försvårar för dem att göra detta (t.ex. extra avgifter under obligatorisk skolgång) genom att skapa en stödjande lärandemiljö. |
| --- | --- |

—

Motverka faktorer som hindrar barn från att delta i skolundervisning eller fullfölja sin skolgång eller som allvarligt försvårar för dem att göra detta (t.ex. extra avgifter under obligatorisk skolgång) genom att skapa en stödjande lärandemiljö.

| — | Förbättra resultaten för elever med dåliga grundkunskaper genom insatser för att stärka läskunnighet, räknefärdighet och grundläggande kunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnen samt genom insatser för att upptäcka svaga elever tidigt. |
| --- | --- |

—

Förbättra resultaten för elever med dåliga grundkunskaper genom insatser för att stärka läskunnighet, räknefärdighet och grundläggande kunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnen samt genom insatser för att upptäcka svaga elever tidigt.

| — | Utarbeta och genomföra heltäckande åtgärder som syftar till att minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning och som omfattar förebyggande, ingripande och kompenserande inslag samt se till att åtgärderna även riktar sig till elever som befinner sig i riskzonen. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och genomföra heltäckande åtgärder som syftar till att minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning och som omfattar förebyggande, ingripande och kompenserande inslag samt se till att åtgärderna även riktar sig till elever som befinner sig i riskzonen.

| — | Stärka lagstiftningen om lika möjligheter och se till att de mest marginaliserade eleverna får en grundläggande rätt till en god lägsta kvalifikationsnivå. |
| --- | --- |

—

Stärka lagstiftningen om lika möjligheter och se till att de mest marginaliserade eleverna får en grundläggande rätt till en god lägsta kvalifikationsnivå.

| — | Revidera och stärka yrkesprofilen för lärare och utbildare av alla slag och utbilda lärarna i att hantera social mångfald. Anlita särskilda kulturmedlare och förebilder för att underlätta integrering av romska barn och barn med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

—

Revidera och stärka yrkesprofilen för lärare och utbildare av alla slag och utbilda lärarna i att hantera social mångfald. Anlita särskilda kulturmedlare och förebilder för att underlätta integrering av romska barn och barn med invandrarbakgrund.

Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att tillgodose mindre gynnade barns behov – Se till att alla barn kan ta till vara sin universella rättighet till hälso- och sjukvård, även genom förebyggande och hälsofrämjande åtgärder och tillgång till god hälso- och sjukvård:

| — | Motverka de hinder för tillgång till hälso- och sjukvård som utsatta barn och familjer möter (t.ex. kostnader, kulturella och språkliga hinder och brist på information) samt förbättra vårdgivarnas kunnande i detta avseende. |
| --- | --- |

—

Motverka de hinder för tillgång till hälso- och sjukvård som utsatta barn och familjer möter (t.ex. kostnader, kulturella och språkliga hinder och brist på information) samt förbättra vårdgivarnas kunnande i detta avseende.

| — | Investera i förebyggande, särskilt under de första barndomsåren, genom heltäckande insatser som omfattar kost, hälsa, skola och sociala insatser. |
| --- | --- |

—

Investera i förebyggande, särskilt under de första barndomsåren, genom heltäckande insatser som omfattar kost, hälsa, skola och sociala insatser.

| — | Motverka sambandet mellan socialgruppstillhörighet och livsstils- och missbruksmönster genom att se till att alla barn får tillgång till en balanserad kost och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

—

Motverka sambandet mellan socialgruppstillhörighet och livsstils- och missbruksmönster genom att se till att alla barn får tillgång till en balanserad kost och fysisk aktivitet.

| — | Särskilt beakta barn med funktionsnedsättning eller psykisk ohälsa, icke dokumenterade eller icke registrerade barn, gravida tonåringar och barn från familjer där missbruk förekommer. |
| --- | --- |

—

Särskilt beakta barn med funktionsnedsättning eller psykisk ohälsa, icke dokumenterade eller icke registrerade barn, gravida tonåringar och barn från familjer där missbruk förekommer.

Ge barn trygga och rimliga boende- och levnadsvillkor – Ge barn möjlighet att leva och växa upp i en trygg, hälsosam och barnvänlig miljö som stöder deras utveckling och lärandebehov:

| — | Göra det möjligt för barnfamiljer att ha bra bostäder till rimlig kostnad (inklusive subventionerat boende) och hitta lösningar i situationer där barnfamiljer utsätts för miljöfaror, trångboddhet och energifattigdom. |
| --- | --- |

—

Göra det möjligt för barnfamiljer att ha bra bostäder till rimlig kostnad (inklusive subventionerat boende) och hitta lösningar i situationer där barnfamiljer utsätts för miljöfaror, trångboddhet och energifattigdom.

| — | Stödja familjer och barn i riskzonen för hemlöshet genom att förhindra vräkningar, onödiga bostadsbyten och separation från familjen och genom att ordna såväl tillfällig inkvartering som långsiktiga boendelösningar. |
| --- | --- |

—

Stödja familjer och barn i riskzonen för hemlöshet genom att förhindra vräkningar, onödiga bostadsbyten och separation från familjen och genom att ordna såväl tillfällig inkvartering som långsiktiga boendelösningar.

| — | Se till barnens bästa i samband med stadsplanering så att man undviker ”gettoisering” och segregering genom att främja socialt blandat boende och ge adekvat tillgång till offentliga färdmedel. |
| --- | --- |

—

Se till barnens bästa i samband med stadsplanering så att man undviker ”gettoisering” och segregering genom att främja socialt blandat boende och ge adekvat tillgång till offentliga färdmedel.

| — | Se till att barn i mindre grad utsätts för en försämrad livsmiljö och social miljö i syfte att förebygga våld och övergrepp. |
| --- | --- |

—

Se till att barn i mindre grad utsätts för en försämrad livsmiljö och social miljö i syfte att förebygga våld och övergrepp.

Öka stödet till familjer och kvaliteten på den alternativa omsorgen – Stärka barnens skydd och socialtjänsten i fråga om förebyggande verksamhet samt hjälpa familjer att utveckla föräldraskapsfärdigheter utan att det leder till stigmatisering och se till att omhändertagna barn får växa upp i en miljö som tillgodoser deras behov:

| — | Se till att fattigdom aldrig är det enda skälet till att barn omhändertas, utan ha som mål att alla barn ska kunna stanna kvar hos sina föräldrar eller återvända till dem, t.ex. genom insatser för att avhjälpa familjens materiella fattigdom. |
| --- | --- |

—

Se till att fattigdom aldrig är det enda skälet till att barn omhändertas, utan ha som mål att alla barn ska kunna stanna kvar hos sina föräldrar eller återvända till dem, t.ex. genom insatser för att avhjälpa familjens materiella fattigdom.

| — | Se till att barn inte placeras på institution i onödan och sörja för regelbunden omprövning när sådan placering sker. |
| --- | --- |

—

Se till att barn inte placeras på institution i onödan och sörja för regelbunden omprövning när sådan placering sker.

| — | Stoppa utbyggnaden av institutionsvård för omhändertagna barn samt främja kvalitet, vård i närmiljön och familjehemsplaceringar där barnens önskemål beaktas. |
| --- | --- |

—

Stoppa utbyggnaden av institutionsvård för omhändertagna barn samt främja kvalitet, vård i närmiljön och familjehemsplaceringar där barnens önskemål beaktas.

| — | Se till att barn som inte kan bo med sina föräldrar får tillgång till bra tjänster (både reguljära och mer specialiserade sådana) i fråga om hälsa, skola, arbete, socialt stöd, trygghet och boende, även i samband med övergången till vuxenlivet. |
| --- | --- |

—

Se till att barn som inte kan bo med sina föräldrar får tillgång till bra tjänster (både reguljära och mer specialiserade sådana) i fråga om hälsa, skola, arbete, socialt stöd, trygghet och boende, även i samband med övergången till vuxenlivet.

| — | Ge lämpligt stöd till barn som stannar kvar när en eller båda föräldrarna bosätter sig i ett annat land för att arbeta samt till de personer som ska ta hand om dem. |
| --- | --- |

—

Ge lämpligt stöd till barn som stannar kvar när en eller båda föräldrarna bosätter sig i ett annat land för att arbeta samt till de personer som ska ta hand om dem.

2.3.   Barns rätt till delaktighet

Stödja alla barns deltagande i lek, fritids-, idrotts- och kulturaktiviteter – Se till att barn får möjlighet att påverka sin välfärd och utveckla sin förmåga att hantera svåra situationer, särskilt genom att ge dem möjlighet att delta i informellt lärande utanför hemmet och efter skoldagens slut:

| — | Motverka hinder som kostnader, tillgänglighet och kulturella skillnader och se till att alla barn kan delta i lek, fritids-, idrotts- och kulturaktiviteter utanför skolan. |
| --- | --- |

—

Motverka hinder som kostnader, tillgänglighet och kulturella skillnader och se till att alla barn kan delta i lek, fritids-, idrotts- och kulturaktiviteter utanför skolan.

| — | Skapa trygga miljöer för barn och stödja utsatta grupper genom särskilda incitament. |
| --- | --- |

—

Skapa trygga miljöer för barn och stödja utsatta grupper genom särskilda incitament.

| — | Uppmuntra skolor, samhällsaktörer och lokala myndigheter att skapa bättre fritidsverksamhet för alla barn oavsett föräldrarnas arbetssituation och bakgrund. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra skolor, samhällsaktörer och lokala myndigheter att skapa bättre fritidsverksamhet för alla barn oavsett föräldrarnas arbetssituation och bakgrund.

| — | Ge alla familjer möjlighet att delta i sociala aktiviteter som stärker föräldraskapsfärdigheterna och främja positiv kommunikation i familjen. |
| --- | --- |

—

Ge alla familjer möjlighet att delta i sociala aktiviteter som stärker föräldraskapsfärdigheterna och främja positiv kommunikation i familjen.

| — | Främja delaktighetsstrategier som utgår från potentialen hos frivilliga insatser samt skapa solidaritet mellan generationerna. |
| --- | --- |

—

Främja delaktighetsstrategier som utgår från potentialen hos frivilliga insatser samt skapa solidaritet mellan generationerna.

Införa mekanismer som främjar barns delaktighet i beslut som påverkar deras liv – Uppmuntra barn att föra fram väl underbyggda åsikter och se till att dessa beaktas på lämpligt sätt och vägs in i de större beslut som påverkar dem:

| — | Använda och vidareutveckla befintliga verktyg för att ge barn möjlighet att påverka t.ex. omsorg, hälsovård och skolgång och inhämta deras åsikter om planering av relevanta åtgärder genom åldersanpassade mekanismer. |
| --- | --- |

—

Använda och vidareutveckla befintliga verktyg för att ge barn möjlighet att påverka t.ex. omsorg, hälsovård och skolgång och inhämta deras åsikter om planering av relevanta åtgärder genom åldersanpassade mekanismer.

| — | Stödja alla barns medverkan i befintliga strukturer för delaktighet, bedriva uppsökande verksamhet och stödja deltagande för barn med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

—

Stödja alla barns medverkan i befintliga strukturer för delaktighet, bedriva uppsökande verksamhet och stödja deltagande för barn med sämre förutsättningar.

| — | Skapa ett engagemang bland dem som arbetar med och för barn att aktivt involvera dem och informera om relevanta rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Skapa ett engagemang bland dem som arbetar med och för barn att aktivt involvera dem och informera om relevanta rättigheter och skyldigheter.

| — | Se till att barns rätt att bli hörda i samband med rättsliga beslut genomförs i praktiken och att hänsyn tas till barns behov i rättssaker, särskilt genom att se till att de faktiskt är delaktiga i domstolsförfaranden och andra rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

—

Se till att barns rätt att bli hörda i samband med rättsliga beslut genomförs i praktiken och att hänsyn tas till barns behov i rättssaker, särskilt genom att se till att de faktiskt är delaktiga i domstolsförfaranden och andra rättsliga förfaranden.

3.   VIDAREUTVECKLA RUTINERNA FÖR STYRNING, GENOMFÖRANDE OCH ÖVERVAKNING

Stärka synergieffekterna mellan olika sektorer och förbättra styrningen – Vidta omfattande åtgärder som effektivt motverkar barnfattigdom och social utestängning samt stärka samordningen mellan viktiga aktörer:

| — | Utveckla regelbundna och systematiska kopplingar mellan politiska områden som har stor relevans för social inkludering av barn och stärka synergieffekterna mellan viktiga aktörer, särskilt inom skola, arbetsliv, hälso- och sjukvård, lika möjligheter och barns rättigheter. |
| --- | --- |

—

Utveckla regelbundna och systematiska kopplingar mellan politiska områden som har stor relevans för social inkludering av barn och stärka synergieffekterna mellan viktiga aktörer, särskilt inom skola, arbetsliv, hälso- och sjukvård, lika möjligheter och barns rättigheter.

| — | Arbeta för att integrera barns rättigheter och åtgärder för att stödja barn i centrala politiska åtgärder, t.ex. genom särskilda institutionella åtgärder. |
| --- | --- |

—

Arbeta för att integrera barns rättigheter och åtgärder för att stödja barn i centrala politiska åtgärder, t.ex. genom särskilda institutionella åtgärder.

| — | Främja ett nära samarbete och regelbunden dialog mellan offentliga myndigheter på alla nivåer, arbetsmarknadens parter, närsamhället och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

—

Främja ett nära samarbete och regelbunden dialog mellan offentliga myndigheter på alla nivåer, arbetsmarknadens parter, närsamhället och det civila samhällets organisationer.

| — | Stödja och vidareutveckla barns delaktighet, bl.a. i samband med genomförandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

—

Stödja och vidareutveckla barns delaktighet, bl.a. i samband med genomförandet av denna rekommendation.

Stärka användningen av evidensbaserade metoder – Stärka den evidensbaserade utvecklingen av politiska åtgärder och socialpolitisk innovation, med hänsyn tagen till åtgärdernas eventuella konsekvenser för barn:

| — | Se till att aktuella statistiska och administrativa uppgifter om övervakning av politikens konsekvenser för barn och deras familjer används fullt ut. Utöka den statistiska kapaciteten om det behövs och är möjligt, bl.a. genom uppdelning efter kön, särskilt när det gäller barnfattigdom, tillgång till god barnomsorg till rimlig kostnad, barns hälsa och situationen för de mest utsatta barnen. |
| --- | --- |

—

Se till att aktuella statistiska och administrativa uppgifter om övervakning av politikens konsekvenser för barn och deras familjer används fullt ut. Utöka den statistiska kapaciteten om det behövs och är möjligt, bl.a. genom uppdelning efter kön, särskilt när det gäller barnfattigdom, tillgång till god barnomsorg till rimlig kostnad, barns hälsa och situationen för de mest utsatta barnen.

| — | Se till att uppgifter tas fram snabbare i fråga om övervakning av barns situation samt främja metoder och modeller som mikrosimulering för att stödja en mer systematisk förhandsbedömning av politikens eventuella konsekvenser för barn. |
| --- | --- |

—

Se till att uppgifter tas fram snabbare i fråga om övervakning av barns situation samt främja metoder och modeller som mikrosimulering för att stödja en mer systematisk förhandsbedömning av politikens eventuella konsekvenser för barn.

| — | Stärka kopplingarna mellan beslutsfattare och forskare och testa relevanta nyskapande åtgärder, främja evidensbaserad utvärdering av programresultat även på lång sikt genom verktyg som longitudinella undersökningar samt verka för ökad synlighet och utbyte av resultat. |
| --- | --- |

—

Stärka kopplingarna mellan beslutsfattare och forskare och testa relevanta nyskapande åtgärder, främja evidensbaserad utvärdering av programresultat även på lång sikt genom verktyg som longitudinella undersökningar samt verka för ökad synlighet och utbyte av resultat.

| — | Främja utbyte av god praxis och kunnande, användning av beprövade åtgärdsmodeller, solidaritetshöjande insatser i samhället som helhet samt åtgärder som ger människor egenmakt för samarbete på lokal nivå. |
| --- | --- |

—

Främja utbyte av god praxis och kunnande, användning av beprövade åtgärdsmodeller, solidaritetshöjande insatser i samhället som helhet samt åtgärder som ger människor egenmakt för samarbete på lokal nivå.

| — | Utvärdera konsekvenserna av tillfälliga åtgärder som vidtagits på grund av den ekonomiska krisen innan beslut fattas om att införa dessa åtgärder i strukturreformerna. |
| --- | --- |

—

Utvärdera konsekvenserna av tillfälliga åtgärder som vidtagits på grund av den ekonomiska krisen innan beslut fattas om att införa dessa åtgärder i strukturreformerna.

4.   UTNYTTJA RELEVANTA EU-INSTRUMENT FULLT UT

Motverka barnfattigdom och social utestängning som en central fråga inom Europa 2020-strategin – Mobilisera alla verktyg och indikatorer som står till buds inom Europa 2020-strategin för att ge ny drivkraft till de gemensamma insatserna för att motverka barnfattigdom och social utestängning:

| — | Se till att barnfattigdom och social utestängning får en central plats på agendan inom Europa 2020-strategin och de nationella reformprogrammen som en del av de övergripande insatserna för att minska fattigdom och social utestängning, med beaktande av relevanta landsspecifika rekommendationer från Europeiska rådet. |
| --- | --- |

—

Se till att barnfattigdom och social utestängning får en central plats på agendan inom Europa 2020-strategin och de nationella reformprogrammen som en del av de övergripande insatserna för att minska fattigdom och social utestängning, med beaktande av relevanta landsspecifika rekommendationer från Europeiska rådet.

| — | Överväga om det är lämpligt att fastställa nationella mål för minskad barnfattigdom och social utestängning med hänsyn till nationella särdrag. |
| --- | --- |

—

Överväga om det är lämpligt att fastställa nationella mål för minskad barnfattigdom och social utestängning med hänsyn till nationella särdrag.

| — | Utnyttja alla de möjligheter som Europa 2020-strategin och den öppna samordningsmetoden ger i fråga om bättre övervakning och utvärdering av de åtgärder som vidtas för att motverka barnfattigdom och förbättra barns välfärd, och se till att den föreslagna indikatorbaserade övervakningsramen (se bilagan) används fullt ut. |
| --- | --- |

—

Utnyttja alla de möjligheter som Europa 2020-strategin och den öppna samordningsmetoden ger i fråga om bättre övervakning och utvärdering av de åtgärder som vidtas för att motverka barnfattigdom och förbättra barns välfärd, och se till att den föreslagna indikatorbaserade övervakningsramen (se bilagan) används fullt ut.

| — | Stärka synergieffekterna med relevanta EU-åtgärder, särskilt inom utbildning, hälsa, jämställdhet och barns rättigheter. |
| --- | --- |

—

Stärka synergieffekterna med relevanta EU-åtgärder, särskilt inom utbildning, hälsa, jämställdhet och barns rättigheter.

Mobilisera relevanta EU-finansieringsinstrument – Ta till vara de möjligheter som EU:s finansieringsinstrument ger när det gäller att stödja de ovan beskrivna politiska prioriteringarna:

| — | Stödja utvecklingen av en mer evidensbaserad politik och social innovation genom programmet för social förändring och social innovation, Europeiska socialfonden och Horisont 2020 och använda dessa program för att testa, utvärdera och utöka möjliga innovativa åtgärder. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av en mer evidensbaserad politik och social innovation genom programmet för social förändring och social innovation, Europeiska socialfonden och Horisont 2020 och använda dessa program för att testa, utvärdera och utöka möjliga innovativa åtgärder.

| — | Utnyttja alla möjligheter som står till buds inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (vars syfte är att motverka livsmedelsfattigdom och materiell fattigdom bland barn), EU:s program för frukt och mjölk i skolan (som tillhandahåller näringsriktiga produkter och främjar goda kostvanor) och Erasmus för alla (som främjar barns tillgång till utbildning, informellt lärande och idrott). |
| --- | --- |

—

Utnyttja alla möjligheter som står till buds inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (vars syfte är att motverka livsmedelsfattigdom och materiell fattigdom bland barn), EU:s program för frukt och mjölk i skolan (som tillhandahåller näringsriktiga produkter och främjar goda kostvanor) och Erasmus för alla (som främjar barns tillgång till utbildning, informellt lärande och idrott).

| — | Utnyttja de möjligheter som strukturfonderna ger för att stödja barn och familjer vid utarbetandet av operativa program inom Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden 2014–2020, i linje med de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

—

Utnyttja de möjligheter som strukturfonderna ger för att stödja barn och familjer vid utarbetandet av operativa program inom Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden 2014–2020, i linje med de landsspecifika rekommendationerna.

| — | På lämpligt sätt använda de tematiska målen för att främja sysselsättning och stödja arbetskraftens rörlighet, främja social inkludering och motverka fattigdom samt investera i utbildning, kompetens och livslångt lärande, och dessutom de relevanta investeringsprioriteringarna inom dessa. Det gäller särskilt förskoleverksamhet, åtgärder för att minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning, åtgärder för att göra det lättare att kombinera arbete och privatliv, tillgång till tjänster, bl.a. hälso- och sjukvård och sociala tjänster samt lokalt ledda strategier för lokal utveckling, stöd till förnyelse av eftersatta områden och övergången från institutionsbaserade tjänster till tjänster i närsamhället. |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt använda de tematiska målen för att främja sysselsättning och stödja arbetskraftens rörlighet, främja social inkludering och motverka fattigdom samt investera i utbildning, kompetens och livslångt lärande, och dessutom de relevanta investeringsprioriteringarna inom dessa. Det gäller särskilt förskoleverksamhet, åtgärder för att minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning, åtgärder för att göra det lättare att kombinera arbete och privatliv, tillgång till tjänster, bl.a. hälso- och sjukvård och sociala tjänster samt lokalt ledda strategier för lokal utveckling, stöd till förnyelse av eftersatta områden och övergången från institutionsbaserade tjänster till tjänster i närsamhället.

| — | Med sikte på effektiva strukturfondsåtgärder 2014–2020 använda evidensbaserade strategier för att minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning i samarbete med relevanta aktörer samt vidta åtgärder som underlättar övergången från institution till omsorg i närsamhället. |
| --- | --- |

—

Med sikte på effektiva strukturfondsåtgärder 2014–2020 använda evidensbaserade strategier för att minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning i samarbete med relevanta aktörer samt vidta åtgärder som underlättar övergången från institution till omsorg i närsamhället.

| — | Främja partnerskap i programplaneringen för strukturfonderna och möjligheten att utnyttja dessa, genom medverkan av relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå – särskilt berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer – för att få till stånd insatser för att bekämpa barnfattigdom. |
| --- | --- |

—

Främja partnerskap i programplaneringen för strukturfonderna och möjligheten att utnyttja dessa, genom medverkan av relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå – särskilt berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer – för att få till stånd insatser för att bekämpa barnfattigdom.

Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2013.

På kommissionens vägnar

László ANDOR

Ledamot av kommissionen

---

(1)  I linje med FN:s konvention om barnens rättigheter anses barn här vara personer under 18 år.

1

(2)  KOM(2010) 758 slutlig.

2

(3)  Rådgivande rapport från kommittén för socialt skydd till Europeiska kommissionen om hantering och förebyggande av barnfattigdom och främjande av barns välbefinnande, 27 juni 2012.

3

(4)  Åtgärder för att förebygga och ta itu med barnfattigdom och socialt utanförskap samt främja barns välbefinnande, slutsatser från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 4 oktober 2012, 14437/12.

4

Åtgärder för att förebygga och ta itu med barnfattigdom och socialt utanförskap samt främja barns välbefinnande

(5)  Se särskilt: En uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete om utbildning, KOM(2008) 865 slutlig, Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU, KOM(2009) 567 slutlig, En EU-agenda för barns rättigheter, KOM(2011) 60 slutlig, Strategi för jämställdhet 2010–2015, KOM(2010) 491 slutlig.

5

En uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete om utbildning

Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU

En EU-agenda för barns rättigheter

Strategi för jämställdhet 2010–2015

(6)  Kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden.

6

(7)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådets möte i Barcelona den 15–16 mars 2002, SN 100/1/02 REV 1.

7

---

BILAGA

Indikatorbaserad övervakningsram

Den föreslagna övervakningsramen innehåller indikatorer som är relevanta för att övervaka hur rekommendationen genomförs. Förslag till vidareutveckling ges i bilagorna till paketet om sociala investeringar.

Övergripande mål för att motverka barnfattigdom och social utestängning och främja barns välfärd

| Europa 2020 | Definition | Uppdelning | Källa | primär/ sekundär/kontext (1) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fattigdomsrisk eller risk för social utestängning bland barn (uppdelning av det överordnade målet för fattigdom och social utestängning i Europa 2020) | Antalet barn som bor i ett hushåll i riskzonen för fattigdom och/eller i svår materiell fattigdom och/eller i ett hushåll med mycket låg arbetsintensitet (definitioner av dessa tre indikatorer ges nedan) | Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år) | Eurostat – EU-l –SILC | primär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Indikator | Definition | Uppdelning | Källa | primär/ sekundär/kontext | Anmärkningar |
| Fattigdomsrisk för barn (analyseras tillsammans med värdet av fattigdomsgränsen i köpkraftsstandard för ett hushåll som består av två vuxna och två barn under 14 år) | Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 60 % av det nationella medianvärdet för den ekvivalerade disponibla inkomsten (den nationella medianinkomsten) | Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år) och typ av hushåll | Eurostat – EU-SILC | primär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Andelen som lever i svår fattigdom | Andelen barn som bor i ett hushåll med kraftigt begränsade levnadsvillkor på grund av resursbrist, dvs. som uppfyller minst fyra av följande nio fattigdomskriterier: man har inte råd i) att betala hyran eller vatten-, gas- och elräkningar, ii) att hålla huset tillräckligt uppvärmt, iii) att klara oförutsedda utgifter, iv) att äta kött, fisk eller annat protein minst varannan dag, v) med en veckas semester på annan ort, vi) med en bil, vii) med en tvättmaskin, viii) med en färg-tv eller ix) en telefon. | Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år) | Eurostat – EU-SILC | primär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Andelen barn som bor i hushåll med mycket låg arbetsintensitet | Andelen barn som bor i ett hushåll där de vuxna i arbetsför ålder (18–59 år) har arbetat mindre än 20 % av sin totala arbetspotential under det senaste året (dvs. under inkomstreferensperioden) | Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år) | Eurostat – EU-SILC | primär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Indikator för barnfattigdom | Under diskussion | | Eurostat – EU-SILC | n.a. | Under utarbetande |
| Spridning av fattigdomsrisken för barn kring fattigdomsgränsen: Andelen hushåll i riskzonen för fattigdom beräknad för gränserna 50 % respektive 70 % | Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 50 % respektive under 70 % av den nationella medianinkomsten | Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år) | Eurostat – EU-SILC | sekundär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Bestående fattigdomsrisk för barn | Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under fattigdomsgränsen under innevarande år och minst två av de föregående tre åren | 0–17 år | Eurostat – EU-SILC (longitudinell) | sekundär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Barns fattigdomsrisk vid en viss tidpunkt | Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 60 % av den nationella medianinkomsten, där gränsen är fastställd vid en viss tidpunkt | 0–17 år | Eurostat – EU-SILC | kontext | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |

Europa 2020

Definition

Uppdelning

Källa

primär/ sekundär/kontext (1)

Anmärkningar

Fattigdomsrisk eller risk för social utestängning bland barn (uppdelning av det överordnade målet för fattigdom och social utestängning i Europa 2020)

Antalet barn som bor i ett hushåll i riskzonen för fattigdom och/eller i svår materiell fattigdom och/eller i ett hushåll med mycket låg arbetsintensitet (definitioner av dessa tre indikatorer ges nedan)

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år)

Eurostat – EU-l –SILC

primär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Indikator

Definition

Uppdelning

Källa

primär/ sekundär/kontext

Anmärkningar

Fattigdomsrisk för barn (analyseras tillsammans med värdet av fattigdomsgränsen i köpkraftsstandard för ett hushåll som består av två vuxna och två barn under 14 år)

Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 60 % av det nationella medianvärdet för den ekvivalerade disponibla inkomsten (den nationella medianinkomsten)

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år) och typ av hushåll

Eurostat – EU-SILC

primär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Andelen som lever i svår fattigdom

Andelen barn som bor i ett hushåll med kraftigt begränsade levnadsvillkor på grund av resursbrist, dvs. som uppfyller minst fyra av följande nio fattigdomskriterier: man har inte råd i) att betala hyran eller vatten-, gas- och elräkningar, ii) att hålla huset tillräckligt uppvärmt, iii) att klara oförutsedda utgifter, iv) att äta kött, fisk eller annat protein minst varannan dag, v) med en veckas semester på annan ort, vi) med en bil, vii) med en tvättmaskin, viii) med en färg-tv eller ix) en telefon.

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år)

Eurostat – EU-SILC

primär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Andelen barn som bor i hushåll med mycket låg arbetsintensitet

Andelen barn som bor i ett hushåll där de vuxna i arbetsför ålder (18–59 år) har arbetat mindre än 20 % av sin totala arbetspotential under det senaste året (dvs. under inkomstreferensperioden)

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år)

Eurostat – EU-SILC

primär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Indikator för barnfattigdom

Under diskussion

Eurostat – EU-SILC

n.a.

Under utarbetande

Spridning av fattigdomsrisken för barn kring fattigdomsgränsen: Andelen hushåll i riskzonen för fattigdom beräknad för gränserna 50 % respektive 70 %

Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 50 % respektive under 70 % av den nationella medianinkomsten

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år)

Eurostat – EU-SILC

sekundär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Bestående fattigdomsrisk för barn

Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under fattigdomsgränsen under innevarande år och minst två av de föregående tre åren

0–17 år

Eurostat – EU-SILC (longitudinell)

sekundär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Barns fattigdomsrisk vid en viss tidpunkt

Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 60 % av den nationella medianinkomsten, där gränsen är fastställd vid en viss tidpunkt

0–17 år

Eurostat – EU-SILC

kontext

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Tillgång till adekvata resurser

| Indikator | Definition | Uppdelning | Källa | primär/ sekundär/kontext | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andelen arbetande fattiga som bor i hushåll med minderåriga barn | Andelen individer (med minderåriga barn) som definieras som förvärvsarbetande och har en inkomst under fattigdomsgränsen (60 % av den nationella medianinkomsten) | Efter ålder (0–17 år, 18–64 år, 0–64 år); efter typ av hushåll (ensamförälder, två vuxna med minderåriga barn) | Eurostat – EU-SILC | primär | |
| Fattigdomsrisk för barn efter hushållets arbetsintensitet | Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 60 % av den nationella medianinkomsten efter hushållets arbetsintensitet | 0–17 år, hushållets arbetsintensitet (mycket hög [0,85–1], hög [0,55–0,85], medelhög [0,45–0,55], låg [0,2–0,45]) | Eurostat – EU-SILC | primär | |
| Fattigdomsrisk för barn i hushåll med förvärvsarbetande vuxna | Andelen barn som bor i ett hushåll med en inkomst under fattigdomsgränsen (60 % av den nationella medianinkomsten) och med en arbetsintensitet över 0,2 | Efter typ av hushåll | Eurostat – EU-SILC | primär | |
| Relativt medianvärde för fattigdomsklyftan när det gäller barn | Skillnaden mellan medianvärdet för den ekvivalerade inkomsten för personer som befinner sig under fattigdomsgränsen och värdet på denna fattigdomsgräns, uttryckt som procent av denna gräns | 0–17 år | Eurostat – EU-SILC | primär | Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas. |
| Barnomsorg | Andelen barn i barnomsorg (formell barnomsorg (2) utanför familjen) av alla barn i samma åldersgrupp | Under 3 år, mellan 3 år och obligatorisk skolålder; mindre än 30 timmar resp. minst 30 timmar i veckan | Eurostat – EU-SILC | sekundär | Relevansen av uppdelning efter inkomstkvintil ska bedömas |
| Föräldraskapets påverkan på sysselsättningsgraden | Skillnaden i procentenheter mellan






  — | sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen 20–49 år i hushåll utan barn i åldern 0–6 år och |

Indikator

Definition

Uppdelning

Källa

primär/ sekundär/kontext

Anmärkningar

Andelen arbetande fattiga som bor i hushåll med minderåriga barn

Andelen individer (med minderåriga barn) som definieras som förvärvsarbetande och har en inkomst under fattigdomsgränsen (60 % av den nationella medianinkomsten)

Efter ålder (0–17 år, 18–64 år, 0–64 år); efter typ av hushåll (ensamförälder, två vuxna med minderåriga barn)

Eurostat – EU-SILC

primär

Fattigdomsrisk för barn efter hushållets arbetsintensitet

Andelen barn som bor i ett hushåll med en ekvivalerad disponibel inkomst under 60 % av den nationella medianinkomsten efter hushållets arbetsintensitet

0–17 år, hushållets arbetsintensitet (mycket hög [0,85–1], hög [0,55–0,85], medelhög [0,45–0,55], låg [0,2–0,45])

Eurostat – EU-SILC

primär

Fattigdomsrisk för barn i hushåll med förvärvsarbetande vuxna

Andelen barn som bor i ett hushåll med en inkomst under fattigdomsgränsen (60 % av den nationella medianinkomsten) och med en arbetsintensitet över 0,2

Efter typ av hushåll

Eurostat – EU-SILC

primär

Relativt medianvärde för fattigdomsklyftan när det gäller barn

Skillnaden mellan medianvärdet för den ekvivalerade inkomsten för personer som befinner sig under fattigdomsgränsen och värdet på denna fattigdomsgräns, uttryckt som procent av denna gräns

0–17 år

Eurostat – EU-SILC

primär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Barnomsorg

Andelen barn i barnomsorg (formell barnomsorg (2) utanför familjen) av alla barn i samma åldersgrupp

Under 3 år, mellan 3 år och obligatorisk skolålder; mindre än 30 timmar resp. minst 30 timmar i veckan

Eurostat – EU-SILC

sekundär

Relevansen av uppdelning efter inkomstkvintil ska bedömas

Föräldraskapets påverkan på sysselsättningsgraden

Skillnaden i procentenheter mellan

—

sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen 20–49 år i hushåll utan barn i åldern 0–6 år och

| — | sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen 20–49 år i hushåll med minst ett barn i åldern 0–6 år |
| --- | --- |

—

sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen 20–49 år i hushåll med minst ett barn i åldern 0–6 år

Totalt, efter kön

Eurostat – AKU

kontext

Uppdelning på barn i åldern 0–3 år resp. 3–6 år i studien rekommenderas

Deltidsarbete på grund av omsorgsansvar

Personer som arbetar deltid för att ta hand om barn eller vårdbehövande vuxna, som andel av det totala antalet förvärvsarbetande

Totalt, efter kön

Eurostat – AKU

kontext

Effekter av sociala transfereringar (utom pensioner) när det gäller att minska barnfattigdom

Skillnaden mellan barns fattigdomsrisk före respektive efter sociala transfereringar (exklusive pensioner)

Eurostat – EU-SILC

sekundär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

För höga boendekostnader

Andelen invånare som bor i ett hushåll där de totala boendekostnaderna (netto efter bostadsbidrag) utgör mer än 40 % av hushållets totala disponibla inkomst (netto efter bostadsbidrag)

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år), fattigdomsstatus (över eller under fattigdomsgränsen)

Eurostat – EU-SILC

sekundär

Jämförelse med befolkningen i arbetsför ålder (18–64 år) och äldre (65+) rekommenderas.

Tillgång till bra tjänster

| Indikator | Definition | Uppdelning | Källa | primär/ sekundär | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förskoleverksamhet | Andelen barn mellan 4 år och obligatorisk skolålder som deltar i förskoleverksamhet | Efter kön | UOE (3) | primär | |
| Läskunnighet och kunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnen | Andelen 15-åringar som får högst 1 poäng (på en skala från 1 (lägst) till 5 (högst)) i PISA-test | Efter föräldrarnas bakgrund (utbildning, födelseland) | OECD- PISA (4) | primär | Inga uppgifter tillgängliga för Cypern och Malta i aktuella datasamlingar. |
| Unga som varken arbetar eller studerar | Andelen unga som varken arbetar eller studerar | Efter kön, 15–19 år | Eurostat – AKU | primär | |
| Andelen unga med högst grundskoleutbildning | Andelen i åldersgruppen 18–24 år som har högst grundskoleutbildning och inte studerar | Efter kön, högsta utbildningsnivå | Eurostat – AKU | sekundär | |
| Egenrapporterade icke tillgodosedda vårdbehov | Andelen i åldersgruppen 16–25 år som uppger att de inte sökt vård på grund av kostnad, avstånd eller väntelistor | | Eurostat – EU-SILC | | |
| Barnadödlighet | Andelen dödsfall bland barn under ett års ålder i förhållandet till det totala antalet levande födda under samma år (uttryckt per 1 000 levande födda) | Efter föräldrarnas inkomststruktur (under utarbetande) | Eurostat | primär | |
| Barnadödlighet 1–14 år | Dödlighet per 100 000 invånare | | Eurostat | | |
| Låg födelsevikt | Födelsevikt under 2 500 gram | | WHO-OECD | primär | |
| Andelen vaccinerade | Procentandelen spädbarn som under det kalenderår då de fyller ett år har fullföljt vaccinationsprogrammet mot kikhosta, difteri, stelkramp och polio. Även procentandelen spädbarn som under det kalenderår då de fyller två år har fullföljt vaccinationsprogrammet mot mässlingen, påssjuka och röda hund. | | WHO | kontext | |
| Övervikt | Andelen unga i åldern 15–24 år med ett kroppsmasseindex på minst 30 | Efter kön och föräldrarnas inkomststruktur | Eurostat – EHIS (5) | kontext | |
| Rökning | Andelen som röker dagligen i åldersgruppen 15–24 år | Efter kön och föräldrarnas inkomststruktur | Eurostat – EHIS | kontext | |
| Psykisk hälsa | Andelen unga (15–24 år) med depressionssymtom | Efter kön | Eurostat – EHIS | kontext | Under utarbetande |
| Dödsorsaker bland unga – självmord | Dödsfall på grund av självmord per 100 000 invånare i åldern 15–24 år | Efter kön | Eurostat – statistik över dödsorsaker | kontext | |
| Undermåliga bostäder | Andelen invånare i bostäder som är undermåliga på följande sätt:
  1) läckande tak, fukt i väggarna/golven/grunden eller röta i fönsterkarmar eller golv, 2) dusch/bad saknas 3) hushållet har ingen egen wc inomhus, 4) andra problem: för mörkt, inte tillräckligt med ljus | Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år), fattigdomsstatus (dvs. över eller under fattigdomsgränsen) | Eurostat – EU-SILC | primär | |
| Trångboddhet | Andelen invånare i trångbodda hushåll. En person anses bo i ett trångbott hushåll om bostaden inte har ett visst antal rum, dvs.:






  — | ett rum för hushållet, |

Indikator

Definition

Uppdelning

Källa

primär/ sekundär

Anmärkningar

Förskoleverksamhet

Andelen barn mellan 4 år och obligatorisk skolålder som deltar i förskoleverksamhet

Efter kön

UOE (3)

primär

Läskunnighet och kunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnen

Andelen 15-åringar som får högst 1 poäng (på en skala från 1 (lägst) till 5 (högst)) i PISA-test

Efter föräldrarnas bakgrund (utbildning, födelseland)

OECD- PISA (4)

primär

Inga uppgifter tillgängliga för Cypern och Malta i aktuella datasamlingar.

Unga som varken arbetar eller studerar

Andelen unga som varken arbetar eller studerar

Efter kön, 15–19 år

Eurostat – AKU

primär

Andelen unga med högst grundskoleutbildning

Andelen i åldersgruppen 18–24 år som har högst grundskoleutbildning och inte studerar

Efter kön, högsta utbildningsnivå

Eurostat – AKU

sekundär

Egenrapporterade icke tillgodosedda vårdbehov

Andelen i åldersgruppen 16–25 år som uppger att de inte sökt vård på grund av kostnad, avstånd eller väntelistor

Eurostat – EU-SILC

Barnadödlighet

Andelen dödsfall bland barn under ett års ålder i förhållandet till det totala antalet levande födda under samma år (uttryckt per 1 000 levande födda)

Efter föräldrarnas inkomststruktur (under utarbetande)

Eurostat

primär

Barnadödlighet 1–14 år

Dödlighet per 100 000 invånare

Eurostat

Låg födelsevikt

Födelsevikt under 2 500 gram

WHO-OECD

primär

Andelen vaccinerade

Procentandelen spädbarn som under det kalenderår då de fyller ett år har fullföljt vaccinationsprogrammet mot kikhosta, difteri, stelkramp och polio. Även procentandelen spädbarn som under det kalenderår då de fyller två år har fullföljt vaccinationsprogrammet mot mässlingen, påssjuka och röda hund.

WHO

kontext

Övervikt

Andelen unga i åldern 15–24 år med ett kroppsmasseindex på minst 30

Efter kön och föräldrarnas inkomststruktur

Eurostat – EHIS (5)

kontext

Rökning

Andelen som röker dagligen i åldersgruppen 15–24 år

Efter kön och föräldrarnas inkomststruktur

Eurostat – EHIS

kontext

Psykisk hälsa

Andelen unga (15–24 år) med depressionssymtom

Efter kön

Eurostat – EHIS

kontext

Under utarbetande

Dödsorsaker bland unga – självmord

Dödsfall på grund av självmord per 100 000 invånare i åldern 15–24 år

Efter kön

Eurostat – statistik över dödsorsaker

kontext

Undermåliga bostäder

Andelen invånare i bostäder som är undermåliga på följande sätt:

1) läckande tak, fukt i väggarna/golven/grunden eller röta i fönsterkarmar eller golv, 2) dusch/bad saknas 3) hushållet har ingen egen wc inomhus, 4) andra problem: för mörkt, inte tillräckligt med ljus

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år), fattigdomsstatus (dvs. över eller under fattigdomsgränsen)

Eurostat – EU-SILC

primär

Trångboddhet

Andelen invånare i trångbodda hushåll. En person anses bo i ett trångbott hushåll om bostaden inte har ett visst antal rum, dvs.:

—

ett rum för hushållet,

| — | ett rum för varje par, |
| --- | --- |

—

ett rum för varje par,

| — | ett rum för varje ogift person som fyllt 18 år, |
| --- | --- |

—

ett rum för varje ogift person som fyllt 18 år,

| — | ett rum för två ogifta personer av samma kön i åldern 12–17 år, |
| --- | --- |

—

ett rum för två ogifta personer av samma kön i åldern 12–17 år,

| — | ett rum för varje ogift person av olika kön i åldern 12–17 år, |
| --- | --- |

—

ett rum för varje ogift person av olika kön i åldern 12–17 år,

| — | ett rum för två personer under 12 år. |
| --- | --- |

—

ett rum för två personer under 12 år.

Efter ålder (0–17 år, 0–5 år, 6–11 år, 12–17 år), fattigdomsstatus (dvs. över eller under fattigdomsgränsen)

Eurostat – EU-SILC

primär

---

(1)  Primära indikatorer är huvudindikatorer som omfattar breda områden som ansetts vara de viktigaste för resultatet medan sekundära indikatorer stöder huvudindikatorerna genom att beskriva problemet mer ingående eller genom att behandla andra aspekter av problemet. Kontextindikatorer ger ytterligare detaljer och bakgrund: den föreslagna listan är vägledande och lämnar utrymme för annan bakgrundsinformation som anses relevant för att bättre fånga och förstå den nationella kontexten.

(2)  Formell barnomsorg omfattar följande: förskola och motsvarande, obligatorisk skolundervisning, fritidshem och liknande, daghem, familjedaghem och utbildade barnvårdare. När familjemedlemmar, grannar eller andra barnvakter passar barnen betraktas det alltså inte som formell barnomsorg.

(3)  Unesco/OECD/Eurostat – databas över utbildningsstatistik.

(4)  http://www.oecd.org/statisticsdata/03381,en_2649_35845621_1_119656_1_1_1.00.html.

(5)  EHIS står för Europeiska hälsoenkäten.

---