# Uradni list L 197/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.197.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 197 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5620. julij 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.197.slv

Uradni list

Evropske unije

L 197

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5620. julij 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 691/2013 z dne 19. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 152/2009 glede metod vzorčenja in analitskih metod (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 692/2013 z dne 19. julija 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 13 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 693/2013 z dne 19. julija 2013 o izdaji uvoznih dovoljenj in odobritvi uvoznih pravic na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh julija 2013 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 | 15 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 694/2013 z dne 19. julija 2013 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 1. do 7. julija 2013, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja | 17 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 691/2013 z dne 19. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 152/2009 glede metod vzorčenja in analitskih metod (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 692/2013 z dne 19. julija 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

13

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 693/2013 z dne 19. julija 2013 o izdaji uvoznih dovoljenj in odobritvi uvoznih pravic na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh julija 2013 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

15

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 694/2013 z dne 19. julija 2013 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 1. do 7. julija 2013, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 691/2013

z dne 19. julija 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 152/2009 glede metod vzorčenja in analitskih metod

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1) ter zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (2) je priznana potreba po posodobitvi določb o vzorčenju, da se upoštevajo najnovejši dosežki pri proizvodnji, shranjevanju, prevozu in trženju krme. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (2) je priznana potreba po posodobitvi določb o vzorčenju, da se upoštevajo najnovejši dosežki pri proizvodnji, shranjevanju, prevozu in trženju krme.

| (2) | Vzorčenje za uradni nadzor nad ostanki pesticidov v in na krmi rastlinskega in živalskega izvora je treba izvajati v skladu z Direktivo Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS (3). Zahteve v zvezi z vzorčenjem iz Direktive 2002/63/ES so minimalne zahteve, zahteve v zvezi z vzorčenjem iz te uredbe pa so na splošno vsaj enakovredne ali strožje od navedenih minimalnih zahtev, razen velikosti končnega vzorca za nekatere proizvode. Z vključitvijo določb v zvezi z velikostjo končnega vzorca za nadzor nad ostanki pesticidov se lahko metode vzorčenja, določene v tej uredbi, uporabljajo tudi za nadzor nad ostanki pesticidov. |
| --- | --- |

(2)

Vzorčenje za uradni nadzor nad ostanki pesticidov v in na krmi rastlinskega in živalskega izvora je treba izvajati v skladu z Direktivo Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS (3). Zahteve v zvezi z vzorčenjem iz Direktive 2002/63/ES so minimalne zahteve, zahteve v zvezi z vzorčenjem iz te uredbe pa so na splošno vsaj enakovredne ali strožje od navedenih minimalnih zahtev, razen velikosti končnega vzorca za nekatere proizvode. Z vključitvijo določb v zvezi z velikostjo končnega vzorca za nadzor nad ostanki pesticidov se lahko metode vzorčenja, določene v tej uredbi, uporabljajo tudi za nadzor nad ostanki pesticidov.

| (3) | Uredba Komisije (EU) št. 619/2011 (4) določa metode vzorčenja in analitske metode za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla. Glede vzorčenja so v Uredbi (EU) št. 619/2011 navedena sklicevanja na določbe Uredbe (ES) št. 152/2009, s čimer so navedene posebne določbe glede velikosti vzorca. Spremembe, ki se uvajajo s to uredbo, vključujejo posebne določbe glede velikosti vzorcev, zato bi bilo treba metode vzorčenja iz Uredbe (ES) št. 152/2009, kakor je spremenjena s to uredbo, prav tako uporabljati za nadzor skladnosti z Uredbo (EU) št. 619/2011. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EU) št. 619/2011 (4) določa metode vzorčenja in analitske metode za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla. Glede vzorčenja so v Uredbi (EU) št. 619/2011 navedena sklicevanja na določbe Uredbe (ES) št. 152/2009, s čimer so navedene posebne določbe glede velikosti vzorca. Spremembe, ki se uvajajo s to uredbo, vključujejo posebne določbe glede velikosti vzorcev, zato bi bilo treba metode vzorčenja iz Uredbe (ES) št. 152/2009, kakor je spremenjena s to uredbo, prav tako uporabljati za nadzor skladnosti z Uredbo (EU) št. 619/2011.

| (4) | Za uvedbo novih metod vzorčenja je potrebno neko obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Za uvedbo novih metod vzorčenja je potrebno neko obdobje.

| (5) | Uredbo (ES) št. 152/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 152/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 152/2009 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 1
  Vzorčenje za uradni nadzor krme, zlasti v zvezi z določanjem sestavin, vključno s snovmi, ki vsebujejo, sestojijo iz ali so proizvedene iz gensko spremenjenih organizmov (GSO), krmnih dodatkov, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in nezaželenih snovi, kakor so opredeljene v Direktivi 2002/32/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (6), se izvaja v skladu z metodami iz Priloge I.
  Metoda vzorčenja iz Priloge I se uporablja za nadzor krme v zvezi z določanjem ostankov pesticidov, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in nadzor skladnosti z Uredbo (EU) št. 619/2011. |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 1

Vzorčenje za uradni nadzor krme, zlasti v zvezi z določanjem sestavin, vključno s snovmi, ki vsebujejo, sestojijo iz ali so proizvedene iz gensko spremenjenih organizmov (GSO), krmnih dodatkov, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in nezaželenih snovi, kakor so opredeljene v Direktivi 2002/32/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (6), se izvaja v skladu z metodami iz Priloge I.

Metoda vzorčenja iz Priloge I se uporablja za nadzor krme v zvezi z določanjem ostankov pesticidov, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in nadzor skladnosti z Uredbo (EU) št. 619/2011.

| 2. | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

| 3. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 187, 16.7.2002, str. 30.

3

(4)  UL L 166, 25.6.2011, str. 9.

4

(5)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

5

(6)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10.

6

(7)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.“

7

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

METODE VZORČENJA

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

Vzorci za uradni nadzor krme se jemljejo v skladu s spodaj opisanimi metodami. Tako dobljeni vzorci se obravnavajo kot reprezentativni za vzorčene deleže.

Namen reprezentativnega vzorčenja je pridobiti majhen delež iz serije, pri čemer opredelitev katere koli značilnosti tega deleža pomeni srednjo vrednost značilnosti serije. Serija se vzorči tako, da se večkrat odvzamejo posamezni vzorci na različnih mestih v seriji. Posamezni vzorci se z mešanjem združijo v zbirni vzorec, iz katerega se pripravijo reprezentativni končni vzorci z reprezentativno delitvijo.

Če se na podlagi vizualnega pregleda deležev krme za vzorčenje ugotovi, da se ti po kakovosti razlikujejo od preostale krme iz iste serije, se taki deleži ločijo od preostale krme in obravnavajo kot ločena podserija. Če krme ni mogoče razdeliti v ločene podserije, se vzorči kot ena serija. V takih primerih je to treba navesti v zapisniku o vzorčenju.

Če se ugotovi, da krma, ki je vzorčena v skladu z določbami te uredbe, del serije krme iz iste kategorije ali z istim opisom za katerega je ugotovljeno da ne izpolnjuje zahtev EU, se domneva, da je enako neustrezna vsa krma v zadevni seriji, razen če po podrobni oceni ni nobenega dokaza, da preostanek serije ne izpolnjuje zahtev EU.

2.   OPREDELITEV POJMOV

—   Lot (ali serija): določena količina krme s skupnimi značilnostmi, kot so izvor, sorta, vrsta pakiranja, izvajalec pakiranja, pošiljatelj ali označevanje, in v primeru proizvodnega postopka enota proizvodnje iz posameznega obrata, pri kateri so uporabljeni enotni proizvodni parametri, ali več takšnih enot, kadar se proizvedejo v zaporednem vrstnem redu in se skupaj skladiščijo.

—   Vzorčeni delež: serija ali opredeljeni del serije oziroma podserije.

—   Zapečateni vzorec: vzorec, ki je zapečaten na način, ki preprečuje kakršen koli dostop do vzorca, pri katerem se pečat ne bi zlomil ali odstranil.

—   Posamezni vzorec: količina, ki se odvzame z ene točke vzorčenega deleža.

—   Zbirni vzorec: zbirek posameznih vzorcev, odvzetih iz istega vzorčenega deleža.

—   Zmanjšani vzorec: del zbirnega vzorca, pridobljen z reprezentativnim zmanjšanjem istega vzorca.

—   Končni vzorec: del zmanjšanega vzorca ali homogeniziranega zbirnega vzorca.

—   Laboratorijski vzorec: vzorec, namenjen za laboratorij (kakor ga sprejme laboratorij), in je lahko končni vzorec, zmanjšan vzorec oziroma zbirni vzorec.

3.   SPLOŠNE DOLOČBE

| — | Osebje, ki jemlje vzorce: vzorce jemljejo osebe, ki jih za to pooblasti pristojni organ. |
| --- | --- |

—

Osebje, ki jemlje vzorce: vzorce jemljejo osebe, ki jih za to pooblasti pristojni organ.

| — | Vzorec mora biti zapečaten tako, da se vanj ne more poseči, ne da bi se pri tem zlomil ali odstranil pečat. Oznaka na pečatu mora biti jasno razpoznavna in vidna. Lahko pa se vzorec položi tudi v sprejemno posodo, ki se lahko zapre tako, da je ni mogoče odpreti, ne da bi se pri tem nepopravljivo poškodovala zbiralna posoda ali posoda, s čimer se prepreči ponovna uporaba zbiralne posode ali posode. |
| --- | --- |

—

Vzorec mora biti zapečaten tako, da se vanj ne more poseči, ne da bi se pri tem zlomil ali odstranil pečat. Oznaka na pečatu mora biti jasno razpoznavna in vidna. Lahko pa se vzorec položi tudi v sprejemno posodo, ki se lahko zapre tako, da je ni mogoče odpreti, ne da bi se pri tem nepopravljivo poškodovala zbiralna posoda ali posoda, s čimer se prepreči ponovna uporaba zbiralne posode ali posode.

| — | Identifikacija vzorca: vzorec mora biti neizbrisno označen in identificiran tako, da je nedvoumno povezan z zapisnikom o vzorčenju. |
| --- | --- |

—

Identifikacija vzorca: vzorec mora biti neizbrisno označen in identificiran tako, da je nedvoumno povezan z zapisnikom o vzorčenju.

| — | Iz vsakega zbirnega vzorca se odvzameta najmanj dva končna vzorca: vsaj en vzorec za nadzor (uradni nadzor) in en vzorec za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo (dopolnilno izvedensko mnenje). Lahko se odvzame tudi en končni vzorec za referenčne namene. Če je ves zbirni vzorec homogeniziran, se končni vzorci odvzamejo iz homogeniziranega zbirnega vzorca, če tak postopek ni v nasprotju s pravili držav članic o pravicah nosilca dejavnosti poslovanja s krmo. |
| --- | --- |

—

Iz vsakega zbirnega vzorca se odvzameta najmanj dva končna vzorca: vsaj en vzorec za nadzor (uradni nadzor) in en vzorec za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo (dopolnilno izvedensko mnenje). Lahko se odvzame tudi en končni vzorec za referenčne namene. Če je ves zbirni vzorec homogeniziran, se končni vzorci odvzamejo iz homogeniziranega zbirnega vzorca, če tak postopek ni v nasprotju s pravili držav članic o pravicah nosilca dejavnosti poslovanja s krmo.

4.   OPREMA

4.1   Oprema za vzorčenje mora biti izdelana iz snovi, ki ne morejo onesnažiti proizvodov, katerih vzorci se jemljejo. Oprema, ki je namenjena večkratni uporabi, mora biti preprosta za čiščenje, da se prepreči navzkrižno onesnaženje.

4.2   Priporočena oprema za vzorčenje trdne krme

4.2.1   Ročno vzorčenje

4.2.1.1   Lopatka z ravnim dnom in navpičnimi stranicami.

4.2.1.2   Sonda za vzorčenje z dolgo režo ali razdelki. Dimenzije sonde za vzorčenje morajo ustrezati značilnostim vzorčenega deleža (globina posode, velikost vreče itd.) in velikosti delcev krme.

Če ima sonda za vzorčenje več rež, morajo biti te ločene z razdelki ali zaporedno razporejenimi odprtinami, da se zagotovi, da se vzorec odvzame na različnih mestih sonde.

4.2.2   Mehansko vzorčenje

Za vzorčenje premikajoče se krme se lahko uporablja ustrezna mehanska oprema. Ustrezna pomeni, da se vzorči najmanj ves del pretoka.

Vzorčenje premikajoče se krme (pri visokih hitrostih pretoka) se lahko opravi z avtomatskimi napravami za vzorčenje.

4.2.3   Razdelilnik

Če je to mogoče in primerno, se mora naprava, namenjena za delitev vzorca na približno enake dele, uporabiti za pripravo reprezentativnih zmanjšanih vzorcev.

5.   KOLIČINSKE ZAHTEVE GLEDE ŠTEVILA POSAMEZNIH VZORCEV

| — | Količinske zahteve v točkah 5.1 in 5.2 glede števila posameznih vzorcev veljajo za velikosti vzorčenih deležev do največ 500 ton, ki se lahko reprezentativno vzorčijo. Opisani postopek vzorčenja velja tudi za količine, večje od predpisane največje velikosti vzorčenega deleža, če se ne upošteva največje število posameznih vzorcev, navedeno v spodnjih preglednicah, pri čemer se število posameznih vzorcev določi s formulo kvadratnega korena, navedeno v ustreznem delu postopka (glej točko 5.3), najmanjša velikost zbirnega vzorca pa se sorazmerno poveča. To ne onemogoča delitve večje serije v manjše podserije, pri čemer se vsaka podserija vzorči v skladu s postopkom iz točk 5.1 in 5.2. |
| --- | --- |

—

Količinske zahteve v točkah 5.1 in 5.2 glede števila posameznih vzorcev veljajo za velikosti vzorčenih deležev do največ 500 ton, ki se lahko reprezentativno vzorčijo. Opisani postopek vzorčenja velja tudi za količine, večje od predpisane največje velikosti vzorčenega deleža, če se ne upošteva največje število posameznih vzorcev, navedeno v spodnjih preglednicah, pri čemer se število posameznih vzorcev določi s formulo kvadratnega korena, navedeno v ustreznem delu postopka (glej točko 5.3), najmanjša velikost zbirnega vzorca pa se sorazmerno poveča. To ne onemogoča delitve večje serije v manjše podserije, pri čemer se vsaka podserija vzorči v skladu s postopkom iz točk 5.1 in 5.2.

| — | Velikost vzorčenega deleža mora biti takšna, da se lahko vzorči vsak njegov sestavni del. |
| --- | --- |

—

Velikost vzorčenega deleža mora biti takšna, da se lahko vzorči vsak njegov sestavni del.

| — | Za zelo velike serije ali podserije (> 500 ton) in za serije, ki se prevažajo ali skladiščijo tako, da ni mogoče opraviti vzorčenja v skladu s postopkom vzorčenja iz točk 5.1 in 5.2 tega poglavja, se uporabi postopek vzorčenja iz točke 5.3. |
| --- | --- |

—

Za zelo velike serije ali podserije (> 500 ton) in za serije, ki se prevažajo ali skladiščijo tako, da ni mogoče opraviti vzorčenja v skladu s postopkom vzorčenja iz točk 5.1 in 5.2 tega poglavja, se uporabi postopek vzorčenja iz točke 5.3.

| — | Če zakonodaja določa, da mora nosilec dejavnosti poslovanja s krmo ravnati v skladu s to uredbo v okviru obveznega sistema spremljanja, lahko nosilec dejavnosti poslovanja s krmo zaradi upoštevanja operativnih značilnosti odstopa od količinskih zahtev iz tega poglavja, pod pogojem, da pristojnemu organu predloži dokaz o enakovrednosti postopka vzorčenja, s katerim se pristojni organ strinja. |
| --- | --- |

—

Če zakonodaja določa, da mora nosilec dejavnosti poslovanja s krmo ravnati v skladu s to uredbo v okviru obveznega sistema spremljanja, lahko nosilec dejavnosti poslovanja s krmo zaradi upoštevanja operativnih značilnosti odstopa od količinskih zahtev iz tega poglavja, pod pogojem, da pristojnemu organu predloži dokaz o enakovrednosti postopka vzorčenja, s katerim se pristojni organ strinja.

| — | V izjemnih primerih, če ni mogoče izvesti metode vzorčenja z opredeljenimi količinskimi zahtevami zaradi nesprejemljivih poškodb serije pri trženju (zaradi oblik pakiranj, prevoznih sredstev, načina skladiščenja itd.), se lahko uporabi alternativna metoda vzorčenja, pod pogojem, da je kar najbolj reprezentativna ter obširno opisana in dokumentirana. |
| --- | --- |

—

V izjemnih primerih, če ni mogoče izvesti metode vzorčenja z opredeljenimi količinskimi zahtevami zaradi nesprejemljivih poškodb serije pri trženju (zaradi oblik pakiranj, prevoznih sredstev, načina skladiščenja itd.), se lahko uporabi alternativna metoda vzorčenja, pod pogojem, da je kar najbolj reprezentativna ter obširno opisana in dokumentirana.

5.1   Količinske zahteve glede posameznih vzorcev pri nadzoru snovi ali proizvodov, ki so enakomerno porazdeljeni po krmi

5.1.1   Razsuta trdna krma

| Velikost vzorčenega deleža | Najmanjše število posameznih vzorcev |
| --- | --- |
| ≤ 2,5 tone | 7 |
| > 2,5 tone | √20-kratnik mase vzorčenega deleža (1) v tonah, do največ 40 posameznih vzorcev |

Velikost vzorčenega deleža

Najmanjše število posameznih vzorcev

≤ 2,5 tone

7

> 2,5 tone

√20-kratnik mase vzorčenega deleža (1) v tonah, do največ 40 posameznih vzorcev

5.1.2   Razsuta tekoča krma

| Velikost vzorčenega deleža | Najmanjše število posameznih vzorcev |
| --- | --- |
| ≤ 2,5 tone ali ≤ 2 500 litrov | 4 (2) |
| > 2,5 tone ali > 2 500 litrov | 7 (2) |

Velikost vzorčenega deleža

Najmanjše število posameznih vzorcev

≤ 2,5 tone ali ≤ 2 500 litrov

4 (2)

> 2,5 tone ali > 2 500 litrov

7 (2)

5.1.3   Pakirana krma

Krma (trdna in tekoča) je lahko pakirana v torbe, vreče, pločevinke, sode itd., ki so v preglednicah navedeni kot enote. Velike enote (≥ 500 kg ali l) je treba vzorčiti v skladu z določbami za razsuto krmo (glej točki 5.1.1 in 5.1.2)

| Velikost vzorčenega deleža | Najmanjše število enot, iz katerih je treba vzeti (najmanj) en posameznih vzorec (3) |
| --- | --- |
| od 1 do 20 enot | 1 enota (4) |
| od 21 do 150 enot | 3 enote (4) |
| od 151 do 400 enot | 5 enot (4) |
| > 400 enot | 1⁄4 √število enot vzorčenega deleža (5), do 40 enot |

Velikost vzorčenega deleža

Najmanjše število enot, iz katerih je treba vzeti (najmanj) en posameznih vzorec (3)

od 1 do 20 enot

1 enota (4)

od 21 do 150 enot

3 enote (4)

od 151 do 400 enot

5 enot (4)

> 400 enot

1⁄4 √število enot vzorčenega deleža (5), do 40 enot

5.1.4   Krmni bloki in mineralni lizalni kamni

Vzorči se najmanj en blok ali lizalni kamen na vzorčeni delež s 25 enotami, do največ štirih blokov ali lizalnih kamnov.

Pri blokih ali lizalnih kamnih, ki posamično ne tehtajo več kot 1 kg, je vsebina posameznega vzorca en blok ali en kamen.

5.1.5   Voluminozna krma/sveža krma

| Velikost vzorčenega deleža | Najmanjše število posameznih vzorcev (6) |
| --- | --- |
| ≤ 5 ton | 5 |
| > 5 ton | √5-kratnik mase vzorčenega deleža (7) v tonah, do največ 40 posameznih vzorcev |

Velikost vzorčenega deleža

Najmanjše število posameznih vzorcev (6)

≤ 5 ton

5

> 5 ton

√5-kratnik mase vzorčenega deleža (7) v tonah, do največ 40 posameznih vzorcev

5.2   Količinske zahteve glede posameznih vzorcev pri nadzoru sestavin ali snovi, za katere obstaja verjetnost, da so neenakomerno porazdeljene po krmi

Te količinske zahteve glede posameznih vzorcev se morajo uporabljati v naslednjih okoliščinah:

| — | nadzor nad aflatoksini, rženimi rožički, drugimi mikotoksini in škodljivimi botaničnimi nečistočami v posamičnih krmilih, |
| --- | --- |

—

nadzor nad aflatoksini, rženimi rožički, drugimi mikotoksini in škodljivimi botaničnimi nečistočami v posamičnih krmilih,

| — | nadzor nad navzkrižnim onesnaženjem s sestavino, vključno z gensko spremenjenimi snovmi, ali snovjo, za katero obstaja verjetnost, da je neenakomerno porazdeljena po krmi. |
| --- | --- |

—

nadzor nad navzkrižnim onesnaženjem s sestavino, vključno z gensko spremenjenimi snovmi, ali snovjo, za katero obstaja verjetnost, da je neenakomerno porazdeljena po krmi.

Če nadzorni organ utemeljeno sumi, da velja taka neenakomerna porazdelitev tudi v primeru navzkrižnega onesnaženja s sestavino ali snovjo v krmni mešanici, se lahko uporabijo količinske zahteve iz spodnje preglednice.

| Velikost vzorčenega deleža | Najmanjše število posameznih vzorcev |
| --- | --- |
| < 80 ton | Glej količinske zahteve iz točke 5.1. Število posameznih vzorcev, ki jih je treba vzeti, je treba pomnožiti z 2,5. |
| ≥ 80 ton | 100 |

Velikost vzorčenega deleža

Najmanjše število posameznih vzorcev

< 80 ton

Glej količinske zahteve iz točke 5.1. Število posameznih vzorcev, ki jih je treba vzeti, je treba pomnožiti z 2,5.

≥ 80 ton

100

5.3   Količinske zahteve glede posameznih vzorcev v primeru zelo velikih serij

V primeru velikih vzorčenih deležev (vzorčeni deleži > 500 ton) je treba vzeti 40 posameznih vzorcev + √ton pri nadzoru snovi ali proizvodov, ki so enakomerno porazdeljeni po krmi, ali 100 posameznih vzorcev + √ton pri nadzoru sestavin ali snovi, za katere obstaja verjetnost, da so neenakomerno porazdeljene po krmi.

6.   KOLIČINSKE ZAHTEVE GLEDE ZBIRNEGA VZORCA

| Zahtevan je en zbirni vzorec na vzorčeni delež. |
| --- |
| | Vrsta krme | Najmanjša velikost zbirnega vzorca (8)
   (9) |
| 6.1. | Razsuta krma | 4 kg |
| 6.2. | Pakirana krma | 4 kg (10) |
| 6.3. | Tekoča ali poltekoča krma | 4 litri |
| 6.4. | Krmni bloki ali mineralni lizalni kamni |
| 6.4.1. | mase več kot 1 kg po kosu | 4 kg |
| 6.4.2. | mase do 1 kg po kosu | masa štirih izvirnih blokov ali lizalnih kamnov |
| 6.5. | Voluminozna krma/sveža krma | 4 kg (11) |

Zahtevan je en zbirni vzorec na vzorčeni delež.

Vrsta krme

Najmanjša velikost zbirnega vzorca (8)
   (9)

6.1.

Razsuta krma

4 kg

6.2.

Pakirana krma

4 kg (10)

6.3.

Tekoča ali poltekoča krma

4 litri

6.4.

Krmni bloki ali mineralni lizalni kamni

6.4.1.

mase več kot 1 kg po kosu

4 kg

6.4.2.

mase do 1 kg po kosu

masa štirih izvirnih blokov ali lizalnih kamnov

6.5.

Voluminozna krma/sveža krma

4 kg (11)

7.   KOLIČINSKE ZAHTEVE GLEDE KONČNIH VZORCEV

Končni vzorci

Zahtevana je analiza vsaj enega končnega vzorca. Količina končnega vzorca za analizo ne sme biti manjša od:

| trdna krma | 500 g (12)
   (13)
   (14) |
| --- | --- |
| tekoča ali poltekoča krma | 500 ml (12) |

trdna krma

500 g (12)
   (13)
   (14)

tekoča ali poltekoča krma

500 ml (12)

8.   METODA VZORČENJA ZA ZELO VELIKE SERIJE ALI SERIJE, KI SE SKLADIŠČIJO ALI PREVAŽAJO TAKO, DA NI MOGOČE VZORČENJE PO CELOTNI SERIJI

8.1   Splošna načela

Če način prevoza ali skladiščenja serije ne omogoča odvzema posameznih vzorcev po celotni seriji, se vzorčenje takih serij po možnosti opravi ob pretoku serije.

V primeru velikih skladišč, namenjenih skladiščenju krme, je treba nosilce dejavnosti spodbujati, da v skladišče vgradijo opremo, ki omogoča (avtomatsko) vzorčenje celotne skladiščene serije.

Če se uporabljajo postopki vzorčenja, določeni v tem poglavju, se o postopku vzorčenja obvesti nosilca dejavnosti poslovanja s krmo. Če nosilec dejavnosti poslovanja s krmo ali njegov predstavnik izrazi dvom o postopku vzorčenja, pristojnemu organu omogoči, da na njegove stroške vzorči celotno serijo.

8.2   Velike serije, ki se prevažajo z ladjo

8.2.1   Dinamično vzorčenje velikih serij, ki se prevažajo z ladjo

Vzorčenje velikih serij na ladjah se po možnosti izvaja med samim pretokom proizvoda (dinamično vzorčenje).

Vzorčenje se izvaja po posameznih ladijskih skladiščih (fizično ločenih enotah). Ladijska skladišča se sicer praznijo drugo za drugo tako, da po prenosu v skladiščne prostore prvotne fizične ločitve ni več. Vzorčenje se zato lahko izvede na začetku, ko je proizvod še fizično ločen ali po izvedenem prenosu v skladiščne prostore.

Raztovarjanje ladje lahko traja več dni. Običajno je treba vzorčenje izvesti v rednih presledkih med celotnim trajanjem raztovarjanja. Vendar ni vedno mogoče ali primerno, da je uradni inšpektor prisoten za vzorčenje med celotnim trajanjem raztovarjanja. Zato je dopustno, da se vzorčenje opravi za del (vzorčeni delež) celotne serije. Število posameznih vzorcev se določi ob upoštevanju velikosti vzorčenega deleža.

V primeru vzorčenja dela serije krme iz iste kategorije ali z istim opisom,za katerega je ugotovljeno, da ne izpolnjuje zahtev EU, se domneva, da je enako neustrezna vsa krma v zadevni seriji, razen če po podrobni oceni ni nobenega dokaza, da preostanek serije ne izpolnjuje zahtev EU.

Inšpektor mora biti prisoten tudi, če se avtomatsko odvzame uradni vzorec. Pri avtomatskem vzorčenju s prednastavljenimi parametri, ki jih ni mogoče spremeniti med vzorčenjem, in če se posamezni vzorci zbirajo v zapečateni zbiralni posodi, da se preprečijo morebitne goljufije, mora biti inšpektor prisoten le na začetku vzorčenja, vsakokrat, ko je treba zamenjati posodo za zbiranje vzorcev, in na koncu vzorčenja.

8.2.2   Statično vzorčenje serij, ki se prevažajo z ladjo

Če se izvaja statično vzorčenje, je treba uporabiti enak postopek, kot je določen za skladiščne prostore (silose), ki so dostopni od zgoraj (glej točko 8.4.1).

Vzorčenje je treba izvajati na dostopnem delu (od zgoraj) serije/ladijskega skladišča. Število posameznih vzorcev se določi ob upoštevanju velikosti vzorčenega deleža. V primeru vzorčenja dela serije krme iz iste kategorije ali z istim opisom, za katerega je ugotovljeno,, da ne izpolnjuje zahtev EU, se domneva, da je enako neustrezna vsa krma v zadevni serije, razen če po podrobni oceni ni nobenega dokaza, da preostanek serije ne izpolnjuje zahtev EU.

8.3   Vzorčenje velikih serij, ki se skladiščijo v skladiščih

Vzorčenje je treba izvajati na dostopnem delu serije. Število posameznih vzorcev se določi ob upoštevanju velikosti vzorčenega deleža. V primeru vzorčenja dela serije krme iz iste kategorije ali z istim opisom za katerega je ugotovljeno, da ne izpolnjuje zahtev EU, se domneva, da je enako neustrezna vsa krmo v zadevni seriji, razen če po podrobni oceni ni nobenega dokaza, da preostanek serije ne izpolnjuje zahtev EU.

8.4   Vzorčenje skladiščnih prostorov (silosov)

8.4.1   Vzorčenje silosov, (zlahka) dostopnih od zgoraj

Vzorčenje je treba izvajati na dostopnem delu serije. Število posameznih vzorcev se določi ob upoštevanju velikosti vzorčenega deleža. V primeru vzorčenja dela serije krme iz iste kategorije ali z istim opisom za katerega je ugotovljeno, da ne izpolnjuje zahtev EU, se domneva, da je enako neustrezna vsa krma v zadevni seriji, razen če po podrobni oceni ni nobenega dokaza, da preostanek serije ne izpolnjuje zahtev EU.

8.4.2   Vzorčenje silosov, ki niso dostopni od zgoraj (zaprti silosi)

8.4.2.1   Silosi, ki niso dostopni od zgoraj (zaprti silosi), velikosti > 100 ton

Krme, ki se skladišči v takih silosih, ni mogoče statično vzorčiti. Če je treba krmo v silosu vzorčiti in pošiljke ni mogoče premakniti, se je treba z nosilcem dejavnosti dogovoriti, da inšpektorja obvesti, kdaj se bo silos razkladal, da se omogoči vzorčenje med pretokom krme.

8.4.2.2   Silosi, ki niso dostopni od zgoraj (zaprti silosi), velikosti < 100 ton

Postopek vzorčenja vključuje prenos od 50 do 100 kg krme v zbiralno posodo in odvzem vzorca iz nje. Velikost zbirnega vzorca ustreza celotni seriji, število posameznih vzorcev pa je povezano s količino iz silosa, preneseno v zbiralno posodo za vzorčenje. V primeru vzorčenja dela serije krme iz iste kategorije ali z istim opisom za katerega je ugotovljeno, da ne izpolnjuje zahtev EU, se domneva, da je enako neustrezna vsa krma v zadevni seriji, razen če po podrobni oceni ni nobenega dokaza, da preostanek serije ne izpolnjuje zahtev EU.

8.5   Vzorčenje razsute krme v velikih zaprtih zabojnikih

Take serije se pogosto lahko vzorčijo šele, ko se razkladajo. V nekaterih primerih ni mogoče opraviti raztovarjanja na točki uvoza ali kontrolni točki, zato se mora vzorčenje izvesti, ko se taki zabojniki razkladajo.

9.   NAVODILA ZA JEMANJE, PRIPRAVO IN PAKIRANJE VZORCEV

9.1   Splošno

Vzorci se morajo jemati in pripravljati brez nepotrebnega odlašanja, pri tem pa se morajo upoštevati vsi potrebni previdnostni ukrepi za preprečitev spremembe ali onesnaženja proizvoda. Instrumenti ter površine in posode, namenjeni za sprejem vzorcev, morajo biti čisti in suhi.

9.2   Posamezni vzorci

Posamezne vzorce je treba vzeti naključno iz celotnega vzorčenega deleža in morajo biti približno enako veliki.

Velikost posameznega vzorca je najmanj 100 g oziroma 25 g v primeru voluminozne krme ali sveže krme z majhno specifično težo.

Če je treba v skladu s pravili za postopek vzorčenja iz točke 8 vzeti manj kot 40 posameznih vzorcev, se velikost posameznih vzorcev določi glede na zahtevano velikost zbirnega vzorca (glej točko 6).

Če se vzorčijo majhne serije pakirane krme, pri katerih je treba v skladu s količinskimi zahtevami vzeti omejeno število posameznih vzorcev, je vsebina posameznega vzorca ena izvirna enota, ki ne presega 1 kg ali 1 litra.

Če se vzorči pakirana krma, ki je sestavljena iz majhnih enot (npr. < 250 g), je velikost posameznega vzorca odvisna od velikosti enote.

9.2.1   Razsuta krma

Po potrebi se lahko vzorčenje opravi med premikanjem (nakladanjem ali raztovarjanjem) vzorčenega deleža.

9.2.2   Pakirana krma

Po izbiri zahtevanega števila enot za vzorčenje, kot je navedeno v poglavju 5, se del vsebine vsake enote odstrani s sondo ali lopatko. Po potrebi se enote izpraznijo ločeno in šele nato odvzamejo vzorci.

9.2.3   Homogenizirana ali za homogeniziranje primerna tekoča ali poltekoča krma

Po izbiri zahtevanega števila enot za vzorčenje, kot je navedeno v poglavju 5, se vsebina po potrebi homogenizira in iz vsake enote se odvzame določena količina.

Posamezni vzorci se lahko odvzamejo, ko se enota izprazni.

9.2.4   Tekoča ali poltekoča krma, ki ni primerna za homogeniziranje

Po izbiri zahtevanega števila enot za jemanje vzorcev, kot je navedeno v poglavju 5, se vzorci odvzamejo z različnih ravni.

Vzorci se lahko odvzamejo tudi, ko se enota izprazni, vendar se prvi deli zavržejo.

Vsa odvzeta količina v nobenem primeru ne sme biti manjša od 10 litrov.

9.2.5   Krmni bloki in mineralni lizalni kamni

Po izbiri zahtevanega števila blokov ali lizalnih kamnov za vzorčenje, kot je navedeno v poglavju 5, se odvzame del vsakega bloka ali lizalnega kamna. Če obstaja sum, da je blok ali lizalni kamen nehomogeniziran, se lahko kot vzorec vzame cel blok ali lizalni kamen.

Pri blokih ali lizalnih kamnih, ki posamično ne tehtajo več kot 1 kg, je vsebina posameznega vzorca en blok ali en kamen.

9.3   Priprava zbirnih vzorcev

Posamezni vzorci se zmešajo, da sestavljajo zbirni vzorec.

9.4   Priprava končnih vzorcev

Material v zbirnem vzorcu se previdno zmeša (15).

| — | Vsak vzorec se shrani v ustrezno posodo/zbiralno posodo. Sprejeti je treba vse potrebne previdnostne ukrepe, da se med prevozom ali shranjevanjem prepreči kakršna koli sprememba sestave vzorca, onesnaženje ali mešanje. |
| --- | --- |

—

Vsak vzorec se shrani v ustrezno posodo/zbiralno posodo. Sprejeti je treba vse potrebne previdnostne ukrepe, da se med prevozom ali shranjevanjem prepreči kakršna koli sprememba sestave vzorca, onesnaženje ali mešanje.

| — | Pri nadzoru sestavin ali snovi, ki so enakomerno porazdeljene po krmi, se lahko zbirni vzorec reprezentativno zmanjša na najmanj 2,0 kg ali 2,0 l(zmanjšan vzorec) (16), po možnosti z uporabo mehanskega ali avtomatskega razdelilnika. Za nadzor nad vsebnostjo ostankov pesticidov v stročnicah, žitnih zrnih in lupinarjih je najmanjša velikost zmanjšanega vzorca 3 kg. Če zaradi vrste krme ni mogoče uporabiti razdelilnika ali če ta ni na voljo, se lahko vzorec zmanjša z razdelitvijo na četrtine. Iz zmanjšanih vzorcev se nato pripravijo končni vzorci (za uradni nadzor, dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene) približno enake količine, ki izpolnjujejo količinske zahteve iz poglavja 7. Pri nadzoru sestavin, vključno z gensko spremenjenimi snovmi, ali snovi, za katere obstaja verjetnost, da so neenakomerno porazdeljene po krmi, je zbirni vzorec:






  — | popolnoma homogeniziran in nato razdeljen v končne vzorce ali |
| --- | --- | --- |

—

Pri nadzoru sestavin ali snovi, ki so enakomerno porazdeljene po krmi, se lahko zbirni vzorec reprezentativno zmanjša na najmanj 2,0 kg ali 2,0 l(zmanjšan vzorec) (16), po možnosti z uporabo mehanskega ali avtomatskega razdelilnika. Za nadzor nad vsebnostjo ostankov pesticidov v stročnicah, žitnih zrnih in lupinarjih je najmanjša velikost zmanjšanega vzorca 3 kg. Če zaradi vrste krme ni mogoče uporabiti razdelilnika ali če ta ni na voljo, se lahko vzorec zmanjša z razdelitvijo na četrtine. Iz zmanjšanih vzorcev se nato pripravijo končni vzorci (za uradni nadzor, dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene) približno enake količine, ki izpolnjujejo količinske zahteve iz poglavja 7. Pri nadzoru sestavin, vključno z gensko spremenjenimi snovmi, ali snovi, za katere obstaja verjetnost, da so neenakomerno porazdeljene po krmi, je zbirni vzorec:

—

popolnoma homogeniziran in nato razdeljen v končne vzorce ali

| — | zmanjšan na najmanj 2 kg ali 2 l (17) z uporabo mehanskega ali avtomatskega razdelilnika. Le v primeru, če zaradi vrste krme ni mogoče uporabiti razdelilnika, se lahko vzorec po potrebi zmanjša z razdelitvijo na četrtine. Pri nadzoru glede prisotnosti gensko spremenjenih snovi v okviru Uredbe (EU) št. 619/2011 mora zmanjšan vzorec vsebovati najmanj 35 000 zrn/semen, da se lahko pridobijo končni vzorci za uradni nadzor, dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene, ki vsebujejo najmanj 10 000 zrn/semen (glej opombo (**) v poglavju 6 in opombo (*) v poglavju 7). |
| --- | --- |

—

zmanjšan na najmanj 2 kg ali 2 l (17) z uporabo mehanskega ali avtomatskega razdelilnika. Le v primeru, če zaradi vrste krme ni mogoče uporabiti razdelilnika, se lahko vzorec po potrebi zmanjša z razdelitvijo na četrtine. Pri nadzoru glede prisotnosti gensko spremenjenih snovi v okviru Uredbe (EU) št. 619/2011 mora zmanjšan vzorec vsebovati najmanj 35 000 zrn/semen, da se lahko pridobijo končni vzorci za uradni nadzor, dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene, ki vsebujejo najmanj 10 000 zrn/semen (glej opombo (**) v poglavju 6 in opombo (*) v poglavju 7).

9.5   Pakiranje vzorcev

Posode ali paketi se zapečatijo in označijo z etiketami tako, da jih ni mogoče odpreti, ne da bi se pri tem poškodoval pečat. Celotna etiketa mora biti vključena v pečat.

9.6   Pošiljanje vzorcev v laboratorij

Vzorec se brez nepotrebnega odlašanja pošlje v pooblaščeni laboratorij skupaj z vsemi informacijami, ki jih potrebuje oseba, ki izvaja analizo.

10.   EVIDENTIRANJE VZORČENJA

Ob odvzemu vzorca se napiše zapisnik o vzorčenju, ki omogoča nedvoumno prepoznavanje vsakega vzorčenega deleža in njegove velikosti.

V zapisniku je treba navesti tudi kakršno koli odstopanje od postopka vzorčenja, določenega v tej uredbi.

Izvod zapisnika prejme laboratorij za uradni nadzor ter nosilec dejavnosti poslovanja s krmo in/ali laboratorij, ki ga določi nosilec dejavnosti poslovanja s krmo.

---

(1)  Kadar število ni celo število, se zaokroži navzgor na naslednje celo število.

1

(2)  Če tekočine ni mogoče homogenizirati, je treba povečati število posameznih vzorcev.

2

(3)  Če bi lahko odprtje enote vplivalo na analizo (na primer pokvarljiva mokra krma), se kot posamezen vzorec vzame neodprta enota.

3

(4)  Pri enotah, katerih vsebina ne presega 1 kg oziroma 1 l, je vsebina posameznega vzorca ena izvirna enota.

4

(5)  Kadar dobljeno število ni celo število, se zaokroži navzgor na naslednje celo število.

5

(6)  Ugotovljeno je, da v nekaterih okoliščinah (na primer silaža) ni mogoče vzeti zahtevanih posameznih vzorcev, ne da bi pri tem nesprejemljivo poškodovali serijo. V takih primerih se lahko uporabi druga metoda vzorčenja, smernice za vzorčenje takih serij pa bodo pripravljene pred začetkom veljavnosti te uredbe.

6

(7)  Kadar dobljeno število ni celo število, se zaokroži navzgor na naslednje celo število.

7

(8)  Če je vzorčena krma velike vrednosti, se lahko odvzame manjša količina zbirnega vzorca, pri čemer se to opiše in dokumentira v zapisniku o vzorčenju.

8

(9)  V skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 z dne 24. junija 2011 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla (UL L 166, 25.6.2011, str. 9), mora zbirni vzorec za nadzor glede prisotnosti gensko spremenjene snovi vsebovati najmanj 35 000 zrn/semen. To pomeni, da mora biti velikost zbirnega vzorca pri koruzi najmanj 10,5 kg, pri soji pa najmanj 7 kg. Pri drugih zrnih in semenih, kot so ječmen, proso, oves, riž, rž, pšenica in seme oljne ogrščice, velikost zbirnega vzorca 4 kg ustreza več kot 35 000 zrn/semen.

9

(10)  Pri pakirani krmi včasih prav tako ni mogoče doseči velikosti zbirnega vzorca 4 kg, kar je odvisno od velikosti posamezne enote.

10

(11)  Pri voluminozni krmi ali sveži krmi z majhno specifično težo (npr. seno, slama) mora biti najmanjša velikost zbirnega vzorca 1 kg.

11

(12)  V skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 mora končni vzorec za nadzor glede prisotnosti gensko spremenjene snovi vsebovati najmanj 10 000 zrn/semen. To pomeni, da mora biti velikost končnega vzorca pri koruzi najmanj 3 000 g, pri soji pa najmanj 2 000 g. Pri drugih zrnih in semenih, kot so ječmen, proso, oves, riž, rž, pšenica in seme oljne ogrščice, velikost končnega vzorca 500 g ustreza več kot 10 000 zrn/semen.

12

(13)  Če je velikost končnega vzorca precej manjša od 4 kg oziroma litrov (glej opombe pod točko 6), se lahko odvzame tudi manjša količina končnega vzorca, pod pogojem, da je to opisano in dokumentirano v zapisniku o vzorčenju.

13

(14)  Pri vzorčenju stročnic, žitnih zrn in lupinarjev za ugotavljanje ostankov pesticidov je najmanjša velikost končnega vzorca v skladu z določbami Direktive Komisije 2002/63/ES (UL L 187, 16.7.2002, str. 30) 1 kg.

14

(15)  Morebitne grude se razbijejo (po potrebi z ločevanjem in vrnitvijo v vzorec).

15

(16)  Razen v primeru voluminozne krme ali vlaknin z majhno specifično težo.

16

(17)  Razen v primeru voluminozne krme ali vlaknin z majhno specifično težo.“

17

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

SPLOŠNE DOLOČBE O ANALITSKIH METODAH ZA KRMO

A.   PRIPRAVA VZORCEV ZA ANALIZO

1.   Namen

Spodaj navedeni postopki opisujejo pripravo vzorcev za analizo, ki se pošljejo nadzornim laboratorijem po vzorčenju v skladu z določbami iz Priloge I.

Laboratorijski vzorci se morajo pripraviti tako, da so natehtane količine, določene za analitske metode, homogene in reprezentativne za končne vzorce.

2.   Previdnostni ukrepi

Postopek za pripravo vzorca je odvisen od uporabljene analitske metode in od sestavin ali snovi, ki se nadzirajo. Zato je zelo pomembno zagotoviti, da je postopek za pripravo vzorca primeren za uporabljeno analitsko metodo in sestavine ali snovi, ki se nadzirajo.

Vse potrebne operacije se morajo izvesti tako, da se čim bolj preprečita onesnaženje vzorca in sprememba njegove sestave.

Mletje, mešanje in sejanje se izvedejo brez odlašanja, tako da je vzorec čim manj izpostavljen zraku in svetlobi. Uporaba mlinov in drobilcev, pri katerih se vzorec močno segreje, ni dovoljena.

Krmo, ki je posebej občutljiva na toploto, je priporočljivo drobiti ročno. Pri delu z opremo se zagotovi, da ta ni vir onesnaženja.

Če pri pripravi ni mogoče preprečiti bistvene spremembe vsebnosti vlage v vzorcu, je treba v skladu z metodo iz dela A Priloge III določiti vsebnost vlage pred pripravo in po njej.

3.   Postopek

3.1   Splošni postopek

Iz končnega vzorca se odvzame testni alikvot. Stožčasta delitev vzorca ali delitev vzorca v četrtine nista priporočljivi, ker se lahko pojavijo hude napake v delitvi testnih alikvotov.

3.1.1   Krma, ki jo je mogoče drobiti kot tako

| — | Presejani končni vzorec se premeša in zbere v primerno čisto in suho posodo z neprepustnim zamaškom. Tik preden se natehta količina za analizo (testni alikvot), se vzorec še enkrat premeša, da se zagotovi popolna homogenizacija. |
| --- | --- |

—

Presejani končni vzorec se premeša in zbere v primerno čisto in suho posodo z neprepustnim zamaškom. Tik preden se natehta količina za analizo (testni alikvot), se vzorec še enkrat premeša, da se zagotovi popolna homogenizacija.

3.1.2   Krma, ki jo je mogoče drobiti po sušenju

| — | Če v analitski metodi ni navedeno drugače, se končni vzorec v skladu s postopkom za predhodno sušenje iz točke 4.3 metode za določanje vsebnosti vlage iz dela A Priloge III suši toliko časa, da se vsebnost vlage zniža na 8–12 %. Nato se nadaljuje, kakor je navedeno v oddelku 3.1.1. |
| --- | --- |

—

Če v analitski metodi ni navedeno drugače, se končni vzorec v skladu s postopkom za predhodno sušenje iz točke 4.3 metode za določanje vsebnosti vlage iz dela A Priloge III suši toliko časa, da se vsebnost vlage zniža na 8–12 %. Nato se nadaljuje, kakor je navedeno v oddelku 3.1.1.

3.1.3   Tekoča ali poltekoča krma

| — | Končni vzorec se zbere v primerno čisto in suho posodo z neprepustnim zamaškom. Tik preden se natehta količina za analizo (testni alikvot), se vzorec še enkrat dobro premeša, da se zagotovi popolna homogenizacija. |
| --- | --- |

—

Končni vzorec se zbere v primerno čisto in suho posodo z neprepustnim zamaškom. Tik preden se natehta količina za analizo (testni alikvot), se vzorec še enkrat dobro premeša, da se zagotovi popolna homogenizacija.

3.1.4   Druga krma

| — | Končni vzorci, ki se ne morejo pripraviti v skladu z enim izmed zgoraj navedenih postopkov, se obdelajo po katerem koli drugem postopku, ki zagotavlja, da bo količina vzorca, natehtana za analizo (testni alikvot), homogena in reprezentativna za končne vzorce. |
| --- | --- |

—

Končni vzorci, ki se ne morejo pripraviti v skladu z enim izmed zgoraj navedenih postopkov, se obdelajo po katerem koli drugem postopku, ki zagotavlja, da bo količina vzorca, natehtana za analizo (testni alikvot), homogena in reprezentativna za končne vzorce.

3.2   Poseben postopek v primeru vizualnega pregleda ali mikroskopije ali kadar je homogeniziran celoten zbirni vzorec

| — | V primeru vizualnega pregleda (brez uporabe mikroskopa) se za pregled uporabi celoten laboratorijski vzorec. |
| --- | --- |

—

V primeru vizualnega pregleda (brez uporabe mikroskopa) se za pregled uporabi celoten laboratorijski vzorec.

| — | V primeru mikroskopske preiskave lahko laboratorij zmanjša zbirni vzorec ali dodatno zmanjša zmanjšani vzorec. Končni vzorci za dopolnilno izvedensko mnenje in morebitne referenčne namene se odvzamejo v skladu s postopkom, ki je enakovreden postopku za jemanje končnega vzorca za uradni nadzor. |
| --- | --- |

—

V primeru mikroskopske preiskave lahko laboratorij zmanjša zbirni vzorec ali dodatno zmanjša zmanjšani vzorec. Končni vzorci za dopolnilno izvedensko mnenje in morebitne referenčne namene se odvzamejo v skladu s postopkom, ki je enakovreden postopku za jemanje končnega vzorca za uradni nadzor.

| — | Če je celoten zbirni vzorec homogeniziran, se končni vzorci odvzamejo iz homogeniziranega zbirnega vzorca. |
| --- | --- |

—

Če je celoten zbirni vzorec homogeniziran, se končni vzorci odvzamejo iz homogeniziranega zbirnega vzorca.

4.   Shranjevanje vzorcev

Vzorci se morajo hraniti pri temperaturi, ki ne bo spremenila njihove sestave. Vzorci, namenjeni za analizo vitaminov ali snovi, ki so posebno občutljive na svetlobo, se hranijo pod pogoji, ki preprečujejo škodljiv učinek svetlobe na vzorec.

B.   DOLOČBE O REAGENTIH IN OPREMI, KI SE UPORABLJAJO PRI ANALITSKIH METODAH

| 1. | Če v analitskih metodah ni posebej določeno, morajo biti vsi reagenti za analizo analitsko čisti (p.a.). Pri analiziranju sledov se mora čistost reagentov preveriti s slepim preizkusom. Glede na dobljene rezultate je morda potrebno dodatno čiščenje reagentov. |
| --- | --- |

1.

Če v analitskih metodah ni posebej določeno, morajo biti vsi reagenti za analizo analitsko čisti (p.a.). Pri analiziranju sledov se mora čistost reagentov preveriti s slepim preizkusom. Glede na dobljene rezultate je morda potrebno dodatno čiščenje reagentov.

| 2. | Pri vseh postopkih analitskih metod, ki vključujejo pripravo raztopin, razredčevanje, spiranje ali izpiranje in pri katerih vrsta uporabljenega topila ali razredčila ni navedena, se mora uporabiti voda. Praviloma je voda demineralizirana ali destilirana. V posameznih primerih, ki so posebej navedeni v analitskih metodah, jo je treba prečistiti s posebnimi postopki. |
| --- | --- |

2.

Pri vseh postopkih analitskih metod, ki vključujejo pripravo raztopin, razredčevanje, spiranje ali izpiranje in pri katerih vrsta uporabljenega topila ali razredčila ni navedena, se mora uporabiti voda. Praviloma je voda demineralizirana ali destilirana. V posameznih primerih, ki so posebej navedeni v analitskih metodah, jo je treba prečistiti s posebnimi postopki.

| 3. | Ob upoštevanju opreme, ki je po navadi v kontrolnih laboratorijih, so pri analitskih metodah navedeni le posebni instrumenti in naprave ali tisti, ki zahtevajo posebno uporabo. Biti morajo čisti, zlasti pri določanju zelo majhnih količin snovi. |
| --- | --- |

3.

Ob upoštevanju opreme, ki je po navadi v kontrolnih laboratorijih, so pri analitskih metodah navedeni le posebni instrumenti in naprave ali tisti, ki zahtevajo posebno uporabo. Biti morajo čisti, zlasti pri določanju zelo majhnih količin snovi.

C.   UPORABA ANALITSKIH METOD IN PRIKAZ REZULTATOV

1.   Postopek ekstrakcije

Pri številnih metodah je določen poseben postopek ekstrakcije. Praviloma se lahko uporabijo postopki ekstrakcije, ki se razlikujejo od postopka iz metode, če je za uporabljeni postopek učinkovitost ekstrakcije za analiziran matriks dokazano enakovredna postopku iz metode.

2.   Postopek čiščenja

Pri številnih metodah je določen poseben postopek čiščenja. Praviloma se lahko uporabijo drugi postopki čiščenja, ki se razlikujejo od postopka iz metode, če je za uporabljeni postopek analitska učinkovitost čiščenja za analiziran matriks dokazano enakovredna postopku iz metode.

3.   Število določanj

Če je pri analizi nezaželenih snovi rezultat prvega določanja bistveno (> 50 %) nižji od specifikacije, ki se nadzira, dodatna določanja niso potrebna, če so bili uporabljeni ustrezni postopki kakovosti. V drugih primerih je potrebna dvakratna analiza (drugo določanje), da se izključi možnost notranjega navzkrižnega onesnaženja ali naključne zamenjave vzorcev. Srednja vrednost obeh določanj se ob upoštevanju merilne negotovosti uporablja za potrditev skladnosti.

Pri nadzoru navedene vsebnosti snovi ali sestavine, če rezultat prvega določanja potrdi navedeno vsebnost, tj. rezultat analize je znotraj sprejemljivih meja odstopanja navedene vsebnosti, dodatna določanja niso potrebna, če so bili uporabljeni ustrezni postopki kakovosti. V drugih primerih je potrebna dvakratna analiza (drugo določanje), da se izključi možnost notranjega navzkrižnega onesnaženja ali naključne zamenjave vzorcev. Srednja vrednost obeh določanj se ob upoštevanju merilne negotovosti uporablja za potrditev skladnosti.

V nekaterih primerih je ta sprejemljiva meja odstopanja opredeljena v zakonodaji, kot je Uredba (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES (1).

4.   Poročanje o uporabljeni analitski metodi

V zapisniku o analizi se navede uporabljena analitska metoda.

5.   Poročanje o rezultatih analize

Rezultat analize se prikaže tako, kakor je navedeno v analitski metodi, na primerno število decimalk, in se po potrebi popravi glede na vsebnost vlage v končnem vzorcu pred pripravo.

6.   Merilna negotovost in popravek za izkoristek pri analizi nezaželenih snovi

V zvezi z nezaželenimi snovmi po Direktivi 2002/32/ES se proizvod, namenjen za krmo, šteje za neskladnega z določeno najvišjo vsebnostjo, če rezultat analize za krmo z 12 % vsebnostjo vlage presega najvišjo vsebnost ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti in popravka za izkoristek. Za oceno skladnosti se uporabi koncentracija, popravljena za izkoristek, od katere se odšteje razširjena merilna negotovost. Ta postopek se uporabi le v primerih, kadar analitska metoda omogoča oceno merilne negotovosti in popravka za izkoristek (npr. to ni možno v primeru mikroskopske analize).

O rezultatu analize se poroča (če uporabljena analitska metoda omogoča oceno merilne negotovosti in popravka za izkoristek) na naslednji način:

| (a) | s popravkom za izkoristek, pri čemer se navede raven izkoristka. Popravka za izkoristek ni treba uporabiti, če je izkoristek med 90–110 %; |
| --- | --- |

(a)

s popravkom za izkoristek, pri čemer se navede raven izkoristka. Popravka za izkoristek ni treba uporabiti, če je izkoristek med 90–110 %;

| (b) | kot ‚x +/– U‘, pri čemer je x rezultat analize in U razširjena merilna negotovost, ob uporabi faktorja pokritja 2, zaradi katerega je stopnja zanesljivosti približno 95 %. |
| --- | --- |

(b)

kot ‚x +/– U‘, pri čemer je x rezultat analize in U razširjena merilna negotovost, ob uporabi faktorja pokritja 2, zaradi katerega je stopnja zanesljivosti približno 95 %.

Vendar če je rezultat analize bistveno (> 50 %) nižji od specifikacije, ki se nadzira, in je bil uporabljen ustrezni postopek kakovosti ter je namen analize le preverjanje skladnosti z zakonodajnimi določbami, se lahko o rezultatu analize poroča brez popravka za izkoristek, popravek za izkoristek in merilna negotovost pa se lahko v teh primerih izpustita.“

---

(1)  UL L 229, 1.9.2009, str. 1.

1

---

| 20.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/13

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 692/2013

z dne 19. julija 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 18,5 |
| ZZ | 18,5 |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0805 50 10 | AR | 84,5 |
| CL | 81,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 70,0 |
| ZA | 89,1 |
| ZZ | 79,1 |
| 0808 10 80 | AR | 142,3 |
| BR | 119,0 |
| CL | 128,0 |
| CN | 93,1 |
| NZ | 140,8 |
| US | 157,7 |
| ZA | 132,4 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 30 90 | AR | 135,9 |
| CL | 131,4 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 162,9 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 131,9 |
| 0809 10 00 | TR | 195,0 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 29 00 | TR | 319,5 |
| ZZ | 319,5 |
| 0809 30 | TR | 182,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0809 40 05 | BA | 106,1 |
| MK | 99,6 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 103,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

18,5

ZZ

18,5

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

132,4

ZZ

132,4

0805 50 10

AR

84,5

CL

81,7

TR

70,0

UY

70,0

ZA

89,1

ZZ

79,1

0808 10 80

AR

142,3

BR

119,0

CL

128,0

CN

93,1

NZ

140,8

US

157,7

ZA

132,4

ZZ

130,5

0808 30 90

AR

135,9

CL

131,4

CN

67,2

NZ

162,9

TR

174,5

ZA

119,7

ZZ

131,9

0809 10 00

TR

195,0

ZZ

195,0

0809 29 00

TR

319,5

ZZ

319,5

0809 30

TR

182,5

ZZ

182,5

0809 40 05

BA

106,1

MK

99,6

XS

103,8

ZZ

103,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 693/2013

z dne 19. julija 2013

o izdaji uvoznih dovoljenj in odobritvi uvoznih pravic na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh julija 2013 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 (3) je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 (3) je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili v prvih sedmih dneh julija 2013 v zvezi s skupinami št. 1, 2, 4A, 6A, 7 in 8 vloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2013, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili v prvih sedmih dneh julija 2013 v zvezi s skupinami št. 1, 2, 4A, 6A, 7 in 8 vloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2013, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, ki so bili v prvih sedmih dneh julija 2013 v zvezi s skupino št. 5A vloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2013, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice – |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, ki so bili v prvih sedmih dneh julija 2013 v zvezi s skupino št. 5A vloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2013, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so bili za skupine št. 1, 2, 4A, 6A, 7 in 8 vloženi na podlagi Uredbe (ES) št. 616/2007 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2013, se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Za zahtevke za uvozne pravice, ki so bili za skupino št. 5A vloženi na podlagi Uredbe (ES) št. 616/2007 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2013, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. julija 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 3.

3

---

PRILOGA

| Št. skupine | Zaporedna št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2013 do 31.12.2013
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,533575 |
| 4A | 09.4214 | 0,824203 |
| 09.4251 | 1,170672 |
| 09.4252 | 4,941327 |
| 6A | 09.4216 | 0,553315 |
| 09.4260 | 2,617807 |

Št. skupine

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2013 do 31.12.2013

(%)

1

09.4211

0,533575

4A

09.4214

0,824203

09.4251

1,170672

09.4252

4,941327

6A

09.4216

0,553315

09.4260

2,617807

| Št. skupine | Zaporedna št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozne pravice, predložene za podobdobje od 1.10.2013 do 31.12.2013
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,707568 |
| 09.4254 | 0,947779 |
| 09.4255 | 10,752722 |

Št. skupine

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozne pravice, predložene za podobdobje od 1.10.2013 do 31.12.2013

(%)

5A

09.4215

0,707568

09.4254

0,947779

09.4255

10,752722

---

| 20.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 694/2013

z dne 19. julija 2013

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 1. do 7. julija 2013, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (3) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. julija 2013 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 170/2013 z dne 25. februarja 2013 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Hrvaške (4), presegajo razpoložljivo količino po zaporedni številki 09.4367. |
| --- | --- |

(1)

Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. julija 2013 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 170/2013 z dne 25. februarja 2013 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Hrvaške (4), presegajo razpoložljivo količino po zaporedni številki 09.4367.

| (2) | Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. julija 2013 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 170/2013, so enake razpoložljivi količini po zaporedni številki 09.4325. |
| --- | --- |

(2)

Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. julija 2013 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 170/2013, so enake razpoložljivi količini po zaporedni številki 09.4325.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1301/2006 bi bilo zato treba za dovoljenja, ki bodo izdana glede zaporedne številke 09.4367, določiti koeficient dodelitve. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1301/2006 bi bilo zato treba za dovoljenja, ki bodo izdana glede zaporedne številke 09.4367, določiti koeficient dodelitve.

| (4) | V skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 bi bilo treba vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja glede zaporednih številk 09.4325 in 09.4367 odložiti do konca tržnega leta – |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 bi bilo treba vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja glede zaporednih številk 09.4325 in 09.4367 odložiti do konca tržnega leta –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine, za katere so bili zahtevki za uvozna dovoljenja vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 170/2013 od 1. do 7. julija 2013, se pomnožijo s koeficienti dodeljevanja iz Priloge k tej uredbi.

2.   Vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja, katerih zaporedne številke so navedene v Prilogi, se odloži do konca tržnega leta 2012/2013.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 254, 26.9.2009, str. 82.

3

(4)  UL L 55, 27.2.2013, str. 1.

4

---

PRILOGA

Sladkor iz koncesij CXL

Tržno leto 2012/2013

Zahtevki, vloženi od 1.7.2013 do 7.7.2013

| Zaporedna št. | Država | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | — | odložen |
| 09.4318 | Brazilija | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | odložen |
| 09.4320 | Tretje države | — | odložen |
| 09.4321 | Indija | — | odložen |
| — | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Država

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4317

Avstralija

—

odložen

09.4318

Brazilija

—

09.4319

Kuba

—

odložen

09.4320

Tretje države

—

odložen

09.4321

Indija

—

odložen

—

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

Balkanski sladkor

Tržno leto 2012/2013

Zahtevki, vloženi od 1.7.2013 do 7.7.2013

| Zaporedna št. | Država | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | — | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | (1) | odložen |
| 09.4326 | Srbija | (1) | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | — | |
| — | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Država

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4324

Albanija

—

09.4325

Bosna in Hercegovina

(1)

odložen

09.4326

Srbija

(1)

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

—

—

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

Prehodni ukrepi, sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Tržno leto 2012/2013

Zahtevki, vloženi od 1.7.2013 do 7.7.2013

| Zaporedna št. | Tip | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4367 | prehodni (Hrvaška) | 33,333333 | odložen |
| 09.4380 | posebni | — | |
| 09.4390 | industrijski | — | |
| — | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Tip

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4367

prehodni (Hrvaška)

33,333333

odložen

09.4380

posebni

—

09.4390

industrijski

—

—

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

---

(1)  Se ne uporablja: zahtevki ne presegajo razpoložljivih količin in se v celoti odobrijo.

---

20.7.2013

| 20.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---