# Úřední věstník L 132/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.132.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 132 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5616. května 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.132.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 132

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5616. května 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 447/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se stanoví postup pro správce alternativních investičních fondů, kteří se rozhodnou, že se na ně bude vztahovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 448/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se stanoví postup pro určení referenčního členského státu mimounijního správce alternativních investičních fondů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU | 3 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 449/2013 ze dne 15. května 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 6 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 450/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se stanoví dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. května 2013 | 8 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 447/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se stanoví postup pro správce alternativních investičních fondů, kteří se rozhodnou, že se na ně bude vztahovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 448/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se stanoví postup pro určení referenčního členského státu mimounijního správce alternativních investičních fondů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU

3

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 449/2013 ze dne 15. května 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

6

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 450/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se stanoví dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. května 2013

8

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 521/12/KOL ze dne 19. prosince 2012 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení, jež bylo zahájeno rozhodnutím č. 363/11/KOL o státní podpoře třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek (Island) | 11 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 521/12/KOL ze dne 19. prosince 2012 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení, jež bylo zahájeno rozhodnutím č. 363/11/KOL o státní podpoře třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek (Island)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
  (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
  (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie

s3

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 16.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 447/2013

ze dne 15. května 2013,

kterým se stanoví postup pro správce alternativních investičních fondů, kteří se rozhodnou, že se na ně bude vztahovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě čl. 3 odst. 4 směrnice 2011/61/EU se správci alternativních investičních fondů (dále jen „správci“), kteří splňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 uvedené směrnice, mohou rozhodnout, že se na ně bude uvedená směrnice vztahovat (opt-in), aby mohli využívat poskytnutých práv. Pokud se tak rozhodnou, použije se na správce směrnice 2011/61/EU v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(1)

Na základě čl. 3 odst. 4 směrnice 2011/61/EU se správci alternativních investičních fondů (dále jen „správci“), kteří splňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 uvedené směrnice, mohou rozhodnout, že se na ně bude uvedená směrnice vztahovat (opt-in), aby mohli využívat poskytnutých práv. Pokud se tak rozhodnou, použije se na správce směrnice 2011/61/EU v plném rozsahu.

| (2) | Směrnice 2011/61/EU stanoví postup pro udělování povolení správcům. Dokumenty a informace, které mají být v rámci uvedeného postupu poskytnuty, obsahují nezbytné podrobnosti o správci podávajícím žádost, a proto by stejné dokumenty a postup měly být použity pro případ rozhodnutí správce, že se na něj bude směrnice vztahovat. Neexistují zvláštní důvody týkající se rozhodnutí správce, že se na něj bude směrnice vztahovat, které by odůvodňovaly použití jiného postupu, než jaký se vztahuje na správce, objem jimiž spravovaných aktiv přesahuje prahové hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU. Správci, kteří se rozhodnou, že se na ně bude směrnice 2011/61/EU vztahovat, by se proto měli řídit stejným postupem, jaký je stanoven pro správce, kteří mají povinnost požádat podle uvedené směrnice o povolení. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2011/61/EU stanoví postup pro udělování povolení správcům. Dokumenty a informace, které mají být v rámci uvedeného postupu poskytnuty, obsahují nezbytné podrobnosti o správci podávajícím žádost, a proto by stejné dokumenty a postup měly být použity pro případ rozhodnutí správce, že se na něj bude směrnice vztahovat. Neexistují zvláštní důvody týkající se rozhodnutí správce, že se na něj bude směrnice vztahovat, které by odůvodňovaly použití jiného postupu, než jaký se vztahuje na správce, objem jimiž spravovaných aktiv přesahuje prahové hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU. Správci, kteří se rozhodnou, že se na ně bude směrnice 2011/61/EU vztahovat, by se proto měli řídit stejným postupem, jaký je stanoven pro správce, kteří mají povinnost požádat podle uvedené směrnice o povolení.

| (3) | Správci, kteří mají právo rozhodnout se, že se na ně bude směrnice vztahovat, jsou správci, kteří byli dříve buď zaregistrováni v souladu s čl. 3 odst. 3 směrnice 2011/61/EU nebo měli povolení jako správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2). Je vhodné zamezit zdvojenému podávání zpráv a zohlednit dokumenty a informace, které správci již poskytli příslušným orgánům v rámci postupů registrace a udělování povolení, pokud jsou uvedené dokumenty a informace aktuální. |
| --- | --- |

(3)

Správci, kteří mají právo rozhodnout se, že se na ně bude směrnice vztahovat, jsou správci, kteří byli dříve buď zaregistrováni v souladu s čl. 3 odst. 3 směrnice 2011/61/EU nebo měli povolení jako správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2). Je vhodné zamezit zdvojenému podávání zpráv a zohlednit dokumenty a informace, které správci již poskytli příslušným orgánům v rámci postupů registrace a udělování povolení, pokud jsou uvedené dokumenty a informace aktuální.

| (4) | Příslušné orgány by měly přezkoumat žádost správce, aby se na něj směrnice vztahovala, a udělit v tomto smyslu povolení za stejných podmínek a podle stejného postupu jako v případě správců, objem jimiž spravovaných aktiv přesahuje prahové hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(4)

Příslušné orgány by měly přezkoumat žádost správce, aby se na něj směrnice vztahovala, a udělit v tomto smyslu povolení za stejných podmínek a podle stejného postupu jako v případě správců, objem jimiž spravovaných aktiv přesahuje prahové hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU.

| (5) | Je důležité vyjasnit vztah mezi postupem pro správce, kteří se rozhodnou, že se na ně směrnice bude vztahovat, a zrušením povolení uděleného správcům podle směrnice 2011/61/EU. Správce, jemuž bylo uděleno povolení podle směrnice 2011/61/EU a objem jímž spravovaných aktiv následně poklesne pod prahové hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU, je nadále držitelem povolení a uvedená směrnice se na něj použije v plném rozsahu, dokud není povolení zrušeno. Ke zrušení povolení by nemělo dojít automaticky v důsledku toho, že objem aktiv spravovaných správcem, jenž je držitelem povolení, poklesne pod příslušnou prahovou hodnotu, ale pouze na žádost správce. Nemělo by tak být možné, aby správce požádal, aby se na něj směrnice vztahovala, pokud je držitelem povolení podle směrnice 2011/61/EU, zatímco správce, jehož povolení bylo na jeho žádost zrušeno, by měl mít stále možnost znovu požádat, aby se na něj směrnice 2011/61/EU vztahovala. |
| --- | --- |

(5)

Je důležité vyjasnit vztah mezi postupem pro správce, kteří se rozhodnou, že se na ně směrnice bude vztahovat, a zrušením povolení uděleného správcům podle směrnice 2011/61/EU. Správce, jemuž bylo uděleno povolení podle směrnice 2011/61/EU a objem jímž spravovaných aktiv následně poklesne pod prahové hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU, je nadále držitelem povolení a uvedená směrnice se na něj použije v plném rozsahu, dokud není povolení zrušeno. Ke zrušení povolení by nemělo dojít automaticky v důsledku toho, že objem aktiv spravovaných správcem, jenž je držitelem povolení, poklesne pod příslušnou prahovou hodnotu, ale pouze na žádost správce. Nemělo by tak být možné, aby správce požádal, aby se na něj směrnice vztahovala, pokud je držitelem povolení podle směrnice 2011/61/EU, zatímco správce, jehož povolení bylo na jeho žádost zrušeno, by měl mít stále možnost znovu požádat, aby se na něj směrnice 2011/61/EU vztahovala.

| (6) | Směrnice 2011/61/EU ukládá členským státům, aby použily právní a správní předpisy, které uvedenou směrnici provádějí, ode dne 22. července 2013. Použití tohoto nařízení se proto také odkládá ke stejnému datu. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice 2011/61/EU ukládá členským státům, aby použily právní a správní předpisy, které uvedenou směrnici provádějí, ode dne 22. července 2013. Použití tohoto nařízení se proto také odkládá ke stejnému datu.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Postupy a podmínky pro rozhodnutí správce, že se na něj bude směrnice vztahovat

1.   Správce alternativního investičního fondu (dále jen „správce“), který splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 směrnice 2011/61/EU a rozhodne se, že se na něj bude uvedená směrnice vztahovat (opt-in), podá příslušnému orgánu svého domovského státu žádost o povolení.

Žádost se řídí stejným postupem, jaký je stanoven v čl. 7 odst. 1 až 5 směrnice 2011/61/EU a v opatřeních přijatých v rámci jejího provádění.

2.   Příslušný orgán domovského členského státu může správci uvedenému v odstavci 1 udělit výjimku z povinnosti předložit veškeré informace a dokumenty požadované podle článku 7 uvedené směrnice, pokud informace nebo dokumenty, na něž se výjimka vztahuje, již byly příslušnému orgánu předloženy pro účely registrace v souladu s čl. 3 odst. 3 uvedené směrnice nebo v rámci postupu povolování podle článku 5 směrnice 2009/65/ES a pokud jsou uvedené informace a dokumenty dosud aktuální, což správce písemně potvrdí.

3.   Příslušný orgán domovského členského státu udělí povolení podle stejného postupu, jaký je stanoven v čl. 8 odst. 1 až 5 směrnice 2011/61/EU.

Článek 2

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije od 22. července 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. května 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.

2

---

| 16.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 448/2013

ze dne 15. května 2013,

kterým se stanoví postup pro určení referenčního členského státu mimounijního správce alternativních investičních fondů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (1), a zejména na čl. 37 odst. 14 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V situacích uvedených v čl. 37 odst. 4 písm. b), písm. c) bodě i), písm. e) a f) a písm. g) bodě i) směrnice 2011/61/EU by mohl být za možný referenční členský stát mimounijního správce alternativních investičních fondů (dále jen „správce“), který hodlá spravovat unijní alternativní investiční fondy, případně nabízet jím spravované alternativní investiční fondy v Unii, považován více než jeden členský stát. V uvedených případech musí mimounijní správce požádat příslušné orgány uvedených členských států, aby určily jeho referenční členský stát. K žádosti by měly být připojeny veškeré nezbytné relevantní informace a dokumentace k určení referenčního členského státu tohoto správce. Dotyčné příslušné orgány by měly referenční členský stát určit společným rozhodnutím. Je třeba stanovit postup, podle kterého relevantní příslušné orgány určí referenční členský stát. Zatímco jmenování referenčního členského státu je společnou odpovědností příslušných orgánů dotyčných členských států, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2) by měl zajistit, aby byly všechny potenciální referenční členské státy do tohoto rozhodování řádně zapojeny, a měl by být nápomocen při dosažení dohody. |
| --- | --- |

(1)

V situacích uvedených v čl. 37 odst. 4 písm. b), písm. c) bodě i), písm. e) a f) a písm. g) bodě i) směrnice 2011/61/EU by mohl být za možný referenční členský stát mimounijního správce alternativních investičních fondů (dále jen „správce“), který hodlá spravovat unijní alternativní investiční fondy, případně nabízet jím spravované alternativní investiční fondy v Unii, považován více než jeden členský stát. V uvedených případech musí mimounijní správce požádat příslušné orgány uvedených členských států, aby určily jeho referenční členský stát. K žádosti by měly být připojeny veškeré nezbytné relevantní informace a dokumentace k určení referenčního členského státu tohoto správce. Dotyčné příslušné orgány by měly referenční členský stát určit společným rozhodnutím. Je třeba stanovit postup, podle kterého relevantní příslušné orgány určí referenční členský stát. Zatímco jmenování referenčního členského státu je společnou odpovědností příslušných orgánů dotyčných členských států, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2) by měl zajistit, aby byly všechny potenciální referenční členské státy do tohoto rozhodování řádně zapojeny, a měl by být nápomocen při dosažení dohody.

| (2) | Postup pro určení referenčního členského státu se liší od postupu pro žádost o pas podle směrnice 2011/61/EU. Poté, co byl referenční členský stát určen, musí dotčený mimounijní správce požádat příslušný orgán uvedeného členského státu o povolení podle stejného postupu a za stejných podmínek, jaké pro správce platí podle článků 7 a 8 směrnice 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(2)

Postup pro určení referenčního členského státu se liší od postupu pro žádost o pas podle směrnice 2011/61/EU. Poté, co byl referenční členský stát určen, musí dotčený mimounijní správce požádat příslušný orgán uvedeného členského státu o povolení podle stejného postupu a za stejných podmínek, jaké pro správce platí podle článků 7 a 8 směrnice 2011/61/EU.

| (3) | Směrnice 2011/61/EU ukládá členským státům, aby použily právní a správní předpisy, které uvedené směrnici provádějí, ode dne 22. července 2013. Aniž je dotčen akt v přenesené pravomoci požadovaný v čl. 67 odst. 6 směrnice 2011/61/EU, použití tohoto nařízení se proto také odkládá ke stejnému datu. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 2011/61/EU ukládá členským státům, aby použily právní a správní předpisy, které uvedené směrnici provádějí, ode dne 22. července 2013. Aniž je dotčen akt v přenesené pravomoci požadovaný v čl. 67 odst. 6 směrnice 2011/61/EU, použití tohoto nařízení se proto také odkládá ke stejnému datu.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Postup pro určení referenčního členského státu z několika možných referenčních členských států

1.   Pokud mimounijní správce alternativních investičních fondů (dále jen „správce“), který hodlá spravovat unijní alternativní investiční fondy, aniž by je nabízel, nebo hodlá nabízet v Unii alternativní investiční fondy, které spravuje, požádá o určení svého referenčního členského státu podle čl. 37 odst. 4 druhého pododstavce směrnice 2011/61/EU, tato žádost musí být písemná a musí být určena každému z příslušných orgánů členských států, které jsou možnými referenčními členskými státy. V žádosti se uvedou všechny potenciální referenční členské státy.

2.   Žádost mimounijního správce musí obsahovat nezbytné informace a dokumentaci potřebnou k určení referenčního členského státu.

3.   V situaci uvedené v čl. 37 odst. 4 písm. b) směrnice 2011/61/EU tyto informace a dokumentace zahrnují:

| a) | uvedení členských států, v nichž mají sídlo alternativní investiční fondy spravované mimounijním správcem; |
| --- | --- |

a)

uvedení členských států, v nichž mají sídlo alternativní investiční fondy spravované mimounijním správcem;

| b) | uvedení členských států, v nichž mimounijní správce spravuje aktiva; |
| --- | --- |

b)

uvedení členských států, v nichž mimounijní správce spravuje aktiva;

| c) | objem aktiv spravovaných mimounijním správcem v různých členských státech. |
| --- | --- |

c)

objem aktiv spravovaných mimounijním správcem v různých členských státech.

4.   V situaci uvedené v čl. 37 odst. 4 písm. c) bodě i) směrnice 2011/61/EU tyto informace a dokumentace zahrnují:

| a) | uvedení členského státu, v němž má sídlo alternativní investiční fond spravovaný mimounijním správcem; |
| --- | --- |

a)

uvedení členského státu, v němž má sídlo alternativní investiční fond spravovaný mimounijním správcem;

| b) | uvedení členských států, v nichž mimounijní správce hodlá nabízet alternativní investiční fond. |
| --- | --- |

b)

uvedení členských států, v nichž mimounijní správce hodlá nabízet alternativní investiční fond.

5.   V situacích uvedených v čl. 37 odst. 4 písm. e) a písm. g) bodě i) směrnice 2011/61/EU tyto informace a dokumentace zahrnují:

| a) | uvedení členských států, v nichž mají sídlo alternativní investiční fondy spravované mimounijním správcem; |
| --- | --- |

a)

uvedení členských států, v nichž mají sídlo alternativní investiční fondy spravované mimounijním správcem;

| b) | popis strategie pro nabízení, která je způsobilá prokázat záměr mimounijního správce nabízet určitý alternativní investiční fond nebo několik fondů v určitém členském státě nebo v několika členských státech a realizovat účinné nabízení v určitých členských státech, přičemž se uvedou alespoň následující údaje:






  i) | členské státy, v nichž budou distributoři (a správce, pokud bude distribuci provádět sám) nabízet podílové jednotky nebo akcie alternativních investičních fondů spravovaných správcem, včetně očekávaného podílu celkové nabídky v Unii, vyjádřeného spravovanými aktivy, |
| --- | --- | --- |

b)

popis strategie pro nabízení, která je způsobilá prokázat záměr mimounijního správce nabízet určitý alternativní investiční fond nebo několik fondů v určitém členském státě nebo v několika členských státech a realizovat účinné nabízení v určitých členských státech, přičemž se uvedou alespoň následující údaje:

i)

členské státy, v nichž budou distributoři (a správce, pokud bude distribuci provádět sám) nabízet podílové jednotky nebo akcie alternativních investičních fondů spravovaných správcem, včetně očekávaného podílu celkové nabídky v Unii, vyjádřeného spravovanými aktivy,

| ii) | odhad očekávaného počtu investorů, jimž je nabídka určena, s bydlištěm v členských státech, v nichž správci hodlají nabízet své alternativní investiční fondy, |
| --- | --- |

ii)

odhad očekávaného počtu investorů, jimž je nabídka určena, s bydlištěm v členských státech, v nichž správci hodlají nabízet své alternativní investiční fondy,

| iii) | úřední jazyky členských států, do nichž byly nebo mají být přeloženy nabídkové a propagační dokumenty, |
| --- | --- |

iii)

úřední jazyky členských států, do nichž byly nebo mají být přeloženy nabídkové a propagační dokumenty,

| iv) | rozdělení nabídkových činností v členských státech, v nichž správce hodlá nabízet své alternativní investiční fondy, s ohledem zejména na viditelnost a četnost reklamy a předváděcích akcí. |
| --- | --- |

iv)

rozdělení nabídkových činností v členských státech, v nichž správce hodlá nabízet své alternativní investiční fondy, s ohledem zejména na viditelnost a četnost reklamy a předváděcích akcí.

6.   V situaci uvedené v čl. 37 odst. 4 písm. f) směrnice 2011/61/EU tyto informace a dokumentace zahrnují informace stanovené v odst. 5 písm. b) tohoto článku.

7.   Příslušné orgány, na něž se mimounijní správce obrátí jako na příslušné orgány možných referenčních států, ihned po přijetí žádosti uvedené v odstavci 1 tohoto článku a nejpozději do tří pracovních dnů po přijetí žádosti navážou vzájemný kontakt a kontakt s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, aby rozhodly, zda nejsou na základě čl. 37 odst. 4 směrnice 2011/61/EU potenciálně dotčeny jakékoli další příslušné orgány v Unii.

Na žádost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy mu příslušné orgány ihned poskytnou úplnou žádost podanou mimounijním správcem.

8.   Pokud je rozhodnuto, že by mohly být dotčeny další příslušné orgány v Unii, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy je ihned informuje a zajistí, aby jim byla předána úplná žádost podaná mimounijním správcem.

9.   Každý tímto postupem dotčený příslušný orgán a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy si mohou od mimounijního správce vyžádat další nezbytné relevantní informace a dokumentaci k určení referenčního členského státu.

Tato žádost o další informace nebo dokumentaci musí být písemná, musí uvádět důvody a musí být současně sdělena všem ostatním dotčeným příslušným orgánům a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy.

Jakmile dožadující příslušný orgán nebo Evropský orgán pro cenné papíry a trhy obdrží další informace nebo dokumentaci, dožadující orgán uvedené informace nebo dokumentaci ihned předá všem ostatním dotčeným orgánům a případně Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy.

10.   Do jednoho týdne od přijetí žádosti uvedené v odstavci 1 příslušnými orgány, na které se správce obrátil, nebo případně jakýmikoli dalšími příslušnými orgány v Unii podle odstavce 8 si všechny dotčené příslušné orgány navzájem, jakož i Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, předloží stanovisko ohledně určení vhodného referenčního členského státu.

11.   Všechny příslušné orgány následně společně určí referenční členský stát. K určení dojde nejpozději jeden měsíc po přijetí žádosti příslušnými orgány identifikovanými mimounijním správcem nebo případně dalšími příslušnými orgány v Unii podle odstavce 8.

Pokud jsou vyžádány další informace, lhůta uvedená v prvním pododstavci se prodlouží o dobu mezi podáním žádosti o další informace a dokumentaci uvedené v odstavci 9 a přijetím těchto informací nebo dokumentace.

12.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy je relevantním příslušným orgánům nápomocen a v případě potřeby usnadňuje určení referenčního členského státu podle článku 31 nařízení (EU) č. 1095/2010.

13.   Příslušný orgán členského státu, jenž je určen jako referenční členský stát, mimounijního správce o tomto určení neprodleně písemně informuje.

14.   Pokud není dožadující mimounijní správce do sedmi dnů písemně informován o určení nebo pokud relevantní příslušné orgány neurčily referenční členský stát ve lhůtě uvedené v odst. 11 prvním pododstavci tohoto článku, může si dožadující mimounijní správce zvolit svůj referenční členský stát sám v souladu s kritérii uvedenými v čl. 37 odst. 4 druhém pododstavci směrnice 2011/61/EU.

Mimounijní správce všechny příslušné orgány, na které se původně obrátil, jakož i Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ihned písemně informuje o své volbě referenčního členského státu.

15.   Pokud se referenční členský stát zvolený mimounijním správcem a referenční členský stát určený příslušnými orgány liší, dotčené příslušné orgány informují mimounijního správce o určení co nejdříve, nejpozději však do dvou pracovních dnů poté, co byly informovány o správcově volbě v souladu s odstavcem 14. V takovém případě má přednost určení.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije od 22. července 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. května 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

2

---

| 16.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 449/2013

ze dne 15. května 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. května 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 16.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 450/2013

ze dne 15. května 2013,

kterým se stanoví dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. května 2013

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (dále jen „jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 642/2010 ze dne 20. července 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pšenice obecná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obecná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pšenice obecná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obecná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro dané produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro dané produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cena pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pšenice obecná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obecná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cena pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pšenice obecná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obecná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. května 2013 až do vstupu v platnost nového stanovení. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. května 2013 až do vstupu v platnost nového stanovení.

| (5) | Protože je nutné zajistit, aby se toto opatření používalo co nejrychleji poté, kdy budou dostupné aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(5)

Protože je nutné zajistit, aby se toto opatření používalo co nejrychleji poté, kdy budou dostupné aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 16. května 2013 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. května 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 16. května 2013

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | PŠENICE obecná, osivo | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | ŽITO | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | zrna ČIROKU, jiná než hybridní osivo | 0,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

ex 1001 91 20

PŠENICE obecná, osivo

0,00

ex 1001 99 00

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 10 00

1002 90 00

ŽITO

0,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

zrna ČIROKU, jiná než hybridní osivo

0,00

---

(1)  Dovozci mohou být podle čl. 2 odst. 4 nařízení (EU) č. 642/2010 cla snížena o:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři, pokud je zboží do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři, pokud je zboží do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Lotyšsku, Litvě, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, pokud je zboží do Unie dopravováno přes Atlantický oceán. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Lotyšsku, Litvě, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, pokud je zboží do Unie dopravováno přes Atlantický oceán.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 642/2010.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké kvality (3) |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotace | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Prémie – Záliv | — | 26,75 | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 30,49 | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké kvality (3)

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotace

242,77

195,50

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

251,21

241,21

221,21

Prémie – Záliv

—

26,75

—

—

—

Prémie – Velká jezera

30,49

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 16,38 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 50,28 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

16,38 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

50,28 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 16.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/11

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 521/12/KOL

ze dne 19. prosince 2012

o ukončení formálního vyšetřovacího řízení, jež bylo zahájeno rozhodnutím č. 363/11/KOL o státní podpoře třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek (Island)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 a protokol 26 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

S OHLEDEM na protokol 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 1 odst. 3 části I a čl. 4 odst. 4 a článek 6 části II,

PO výzvě adresované zúčastněným stranám, aby předložily připomínky v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a se zřetelem k jejich připomínkám,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTKOVÝ STAV

1   Postup

| (1) | Dopisem ze dne 22. června 2010 obdržel Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) stížnost od islandské investiční společnosti H.F. Verðbréf hf., v níž se tvrdí, že v březnu 2009 poskytlo islandské ministerstvo financí protiprávní státní podporu investičním bankám Saga Capital a VBS konverzí krátkodobých úvěrů u Islandské centrální banky (dále jen „CBI“) na dlouhodobé úvěry za výhodných podmínek. Kontrolní úřad dopis obdržel a zaevidoval dne 7. července 2010 (dokument č. 563424). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 22. června 2010 obdržel Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) stížnost od islandské investiční společnosti H.F. Verðbréf hf., v níž se tvrdí, že v březnu 2009 poskytlo islandské ministerstvo financí protiprávní státní podporu investičním bankám Saga Capital a VBS konverzí krátkodobých úvěrů u Islandské centrální banky (dále jen „CBI“) na dlouhodobé úvěry za výhodných podmínek. Kontrolní úřad dopis obdržel a zaevidoval dne 7. července 2010 (dokument č. 563424).

| (2) | Po obdržení příslušných informací od islandských orgánů a poté, co byla tato záležitost s nimi projednána na zasedání konaném dne 6. června 2011 (2), přijal Kontrolní úřad dne 23. listopadu 2011 rozhodnutí č. 363/11/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o státní podpoře poskytnuté třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek (3). Kontrolní úřad prostřednictvím tohoto rozhodnutí vyzval zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. Dopisem ze dne 21. února 2012 (dokument č. 625875) předložily islandské orgány připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL. |
| --- | --- |

(2)

Po obdržení příslušných informací od islandských orgánů a poté, co byla tato záležitost s nimi projednána na zasedání konaném dne 6. června 2011 (2), přijal Kontrolní úřad dne 23. listopadu 2011 rozhodnutí č. 363/11/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o státní podpoře poskytnuté třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek (3). Kontrolní úřad prostřednictvím tohoto rozhodnutí vyzval zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. Dopisem ze dne 21. února 2012 (dokument č. 625875) předložily islandské orgány připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL.

| (3) | V červnu 2012 obdržel Kontrolní úřad informace od stěžovatele (H.F. Verðbréf hf.) o postupu likvidace banky Saga Capital hf. (dokument č. 641907). K této záležitosti obdržel Kontrolní úřad informace ještě z jiných zdrojů a pečlivě sledoval postup likvidace investičních bank, které byly předmětem rozhodnutí č. 363/11/KOL. |
| --- | --- |

(3)

V červnu 2012 obdržel Kontrolní úřad informace od stěžovatele (H.F. Verðbréf hf.) o postupu likvidace banky Saga Capital hf. (dokument č. 641907). K této záležitosti obdržel Kontrolní úřad informace ještě z jiných zdrojů a pečlivě sledoval postup likvidace investičních bank, které byly předmětem rozhodnutí č. 363/11/KOL.

2   Popis opatření

2.1   Režim zabezpečených úvěrů a půjčování cenných papírů CBI

| (4) | Opatření, která byla předmětem předběžného posouzení v rozhodnutí Kontrolní úřadu č. 363/11/KOL, souvisí s režimem zabezpečených úvěrů a půjčování cenných papírů CBI. CBI v rámci své úlohy centrální banky a půjčovatele poslední instance, jakož i v souladu s měnovou politikou jiných centrálních bank poskytovala finančním podnikům krátkodobé úvěry ve formě zajištěných úvěrů (4) podle pravidel CBI vydaných za tímto účelem. V letech 2007 a 2008 se objem takto zabezpečených úvěrů stále zvyšoval a CBI se pro finanční podniky stala hlavním zdrojem likvidity. V době finančního zhroucení tří islandských komerčních bank v říjnu 2008 disponovala CBI značným objemem pohledávek vůči domácím finančním podnikům, které byly zajištěny různými způsoby. |
| --- | --- |

(4)

Opatření, která byla předmětem předběžného posouzení v rozhodnutí Kontrolní úřadu č. 363/11/KOL, souvisí s režimem zabezpečených úvěrů a půjčování cenných papírů CBI. CBI v rámci své úlohy centrální banky a půjčovatele poslední instance, jakož i v souladu s měnovou politikou jiných centrálních bank poskytovala finančním podnikům krátkodobé úvěry ve formě zajištěných úvěrů (4) podle pravidel CBI vydaných za tímto účelem. V letech 2007 a 2008 se objem takto zabezpečených úvěrů stále zvyšoval a CBI se pro finanční podniky stala hlavním zdrojem likvidity. V době finančního zhroucení tří islandských komerčních bank v říjnu 2008 disponovala CBI značným objemem pohledávek vůči domácím finančním podnikům, které byly zajištěny různými způsoby.

| (5) | Zhroucením bank klesla hodnota zajištění a bylo jasné, že CBI vznikly ztráty způsobené nedostatečným zajištěním. Po schválení parlamentem uzavřelo ministerstvo financí a CBI v lednu 2009 dohodu, podle níž CBI ministerstvu financí postoupila část svých zajištěných úvěrů poskytnutých finančním podnikům spolu s podkladovými aktivy. V únoru 2010 se ministerstvo a CBI dohodly, že pohledávky, jež CBI předtím na ministerstvo převedla, by měly být ke dni 31. prosince 2009 za sníženou cenu převedeny zpět do banky Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), kterou si CBI předtím zřídila jako svou holdingovou společnost. |
| --- | --- |

(5)

Zhroucením bank klesla hodnota zajištění a bylo jasné, že CBI vznikly ztráty způsobené nedostatečným zajištěním. Po schválení parlamentem uzavřelo ministerstvo financí a CBI v lednu 2009 dohodu, podle níž CBI ministerstvu financí postoupila část svých zajištěných úvěrů poskytnutých finančním podnikům spolu s podkladovými aktivy. V únoru 2010 se ministerstvo a CBI dohodly, že pohledávky, jež CBI předtím na ministerstvo převedla, by měly být ke dni 31. prosince 2009 za sníženou cenu převedeny zpět do banky Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), kterou si CBI předtím zřídila jako svou holdingovou společnost.

| (6) | Orgán pověřený správou státního dluhu (dále jen „GDM“), spravovaný CBI, nabízí úvěrové nástroje primárním obchodníkům se státními dluhopisy. Účelem tohoto půjčování cenných papírů je zlepšit funkčnost trhu a zajistit likviditu na trhu se sériemi dluhopisů, které vydává GDM. Cenné papíry, které GDM k zajištění státních dluhopisů a pokladničních poukázek akceptuje, jsou veškeré státní dluhopisy a hypoteční referenční dluhopisy, s nimiž se obchoduje elektronicky na sekundárním trhu. Na základě kritérií uvedených v daném nástroji mohou být akceptovány i další elektronicky obchodované cenné papíry. Úroková sazba u těchto úvěrů se odvíjí od repo sazby CBI. Maximální doba trvání smlouvy je 28 dní (5). |
| --- | --- |

(6)

Orgán pověřený správou státního dluhu (dále jen „GDM“), spravovaný CBI, nabízí úvěrové nástroje primárním obchodníkům se státními dluhopisy. Účelem tohoto půjčování cenných papírů je zlepšit funkčnost trhu a zajistit likviditu na trhu se sériemi dluhopisů, které vydává GDM. Cenné papíry, které GDM k zajištění státních dluhopisů a pokladničních poukázek akceptuje, jsou veškeré státní dluhopisy a hypoteční referenční dluhopisy, s nimiž se obchoduje elektronicky na sekundárním trhu. Na základě kritérií uvedených v daném nástroji mohou být akceptovány i další elektronicky obchodované cenné papíry. Úroková sazba u těchto úvěrů se odvíjí od repo sazby CBI. Maximální doba trvání smlouvy je 28 dní (5).

2.2   Konverze krátkodobých úvěrů na dlouhodobé úvěry

| (7) | V březnu 2009 uzavřelo ministerstvo financí s bankami Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. a Askar Capital Investment Bank hf. dohody o konverzi úvěrů. Všechny tyto dohody byly uzavřeny za podobných podmínek. Výše úvěrů vycházely z vypořádání příslušných závazků z prosince 2008. Podmínky splácení úvěrů poskytnutých bankám Saga a VBS byly totožné. Tyto úvěry byly splatné během příštích sedmi let s indexací a s roční úrokovou sazbou ve výši 2 %. Askar Capital měla podobné podmínky splácení úvěru, pouze roční úroková sazba činila 3 %. Celková nominální hodnota dluhu, kterou lze třem investičním bankám přičíst, činila v době emise dlouhodobých dluhopisů 52,4 miliard ISK (6). |
| --- | --- |

(7)

V březnu 2009 uzavřelo ministerstvo financí s bankami Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. a Askar Capital Investment Bank hf. dohody o konverzi úvěrů. Všechny tyto dohody byly uzavřeny za podobných podmínek. Výše úvěrů vycházely z vypořádání příslušných závazků z prosince 2008. Podmínky splácení úvěrů poskytnutých bankám Saga a VBS byly totožné. Tyto úvěry byly splatné během příštích sedmi let s indexací a s roční úrokovou sazbou ve výši 2 %. Askar Capital měla podobné podmínky splácení úvěru, pouze roční úroková sazba činila 3 %. Celková nominální hodnota dluhu, kterou lze třem investičním bankám přičíst, činila v době emise dlouhodobých dluhopisů 52,4 miliard ISK (6).

| (8) | Výše uvedená opatření byla založena na návrzích pracovní skupiny, která dne 20. ledna 2009 ministerstvu financí předložila memorandum o restrukturalizaci dluhu finančních podniků vzniklého v důsledku zajištěných úvěrů od CBI. Memorandum bylo založeno na informacích o finančních podnicích a jejich schopnosti splácet dluh. Podle memoranda nebyly dané finanční podniky schopné splatit CBI své dluhy v plném rozsahu, a to kvůli finančnímu zhroucení, k němuž na Islandu došlo. V memorandu pracovní skupiny ministerstva se rovněž uvádí, že v té době bylo jedinou starostí všech islandských orgánů, aby finanční systém země nezkolaboval a podařilo se obhájit zájmy vkladatelů. S ohledem na tyto, jakož i na další skutečnosti se považovalo za nezbytné přistoupit k některým opatřením, jejichž cílem bylo zajistit, aby podniky byly schopny své dluhy splatit. |
| --- | --- |

(8)

Výše uvedená opatření byla založena na návrzích pracovní skupiny, která dne 20. ledna 2009 ministerstvu financí předložila memorandum o restrukturalizaci dluhu finančních podniků vzniklého v důsledku zajištěných úvěrů od CBI. Memorandum bylo založeno na informacích o finančních podnicích a jejich schopnosti splácet dluh. Podle memoranda nebyly dané finanční podniky schopné splatit CBI své dluhy v plném rozsahu, a to kvůli finančnímu zhroucení, k němuž na Islandu došlo. V memorandu pracovní skupiny ministerstva se rovněž uvádí, že v té době bylo jedinou starostí všech islandských orgánů, aby finanční systém země nezkolaboval a podařilo se obhájit zájmy vkladatelů. S ohledem na tyto, jakož i na další skutečnosti se považovalo za nezbytné přistoupit k některým opatřením, jejichž cílem bylo zajistit, aby podniky byly schopny své dluhy splatit.

| (9) | Podle islandských orgánů cílem rozhodnutí o podmínkách úrokových sazeb nebyla spravedlivá a obvyklá návratnost kapitálu, neboť již předem bylo jasné, že dotčené podniky příslušné závazky pravděpodobně nesplatí v plné výši. Místo toho se pracovní skupina snažila stanovit takovou úrokovou sazbu, která by byla pro dané podniky dostatečně vysoká, ale opět ne tak vysoká, aby vyloučila možnost splacení dluhů, čímž by odstranila pobídku pro tyto podniky, aby restrukturalizovaly své finance. |
| --- | --- |

(9)

Podle islandských orgánů cílem rozhodnutí o podmínkách úrokových sazeb nebyla spravedlivá a obvyklá návratnost kapitálu, neboť již předem bylo jasné, že dotčené podniky příslušné závazky pravděpodobně nesplatí v plné výši. Místo toho se pracovní skupina snažila stanovit takovou úrokovou sazbu, která by byla pro dané podniky dostatečně vysoká, ale opět ne tak vysoká, aby vyloučila možnost splacení dluhů, čímž by odstranila pobídku pro tyto podniky, aby restrukturalizovaly své finance.

| (10) | Pro konverzi dluhů však islandské orgány stanovily určité podmínky. Podle těchto podmínek nesměl dlužník mimo jiné vyplácet dividendy, dokud nebude uhrazena odpovídající část úvěru, přijímat žádné významné rizikové závazky, které by překračovaly 20 % vlastního kapitálu, svým zaměstnancům vyplácet nízké prémie, byl povinen podávat věřiteli podrobné čtvrtletní zprávy o svých činnostech a kapitálová přiměřenost dlužníka nesměla klesnout pod 10 %. V případě, že by se objem likvidity dlužníků stal podle CBI nepřijatelný nebo by jejich kapitálová přiměřenost klesla pod 10 %, směl věřitel požadovat, aby se zbývající dlužné částky úvěrů, úroky a další související náklady přeměnily na vlastní kapitál. Účelem těchto podmínek bylo zvýšit pravděpodobnost úplného splacení úvěrů a tím chránit zájmy ministerstva financí. |
| --- | --- |

(10)

Pro konverzi dluhů však islandské orgány stanovily určité podmínky. Podle těchto podmínek nesměl dlužník mimo jiné vyplácet dividendy, dokud nebude uhrazena odpovídající část úvěru, přijímat žádné významné rizikové závazky, které by překračovaly 20 % vlastního kapitálu, svým zaměstnancům vyplácet nízké prémie, byl povinen podávat věřiteli podrobné čtvrtletní zprávy o svých činnostech a kapitálová přiměřenost dlužníka nesměla klesnout pod 10 %. V případě, že by se objem likvidity dlužníků stal podle CBI nepřijatelný nebo by jejich kapitálová přiměřenost klesla pod 10 %, směl věřitel požadovat, aby se zbývající dlužné částky úvěrů, úroky a další související náklady přeměnily na vlastní kapitál. Účelem těchto podmínek bylo zvýšit pravděpodobnost úplného splacení úvěrů a tím chránit zájmy ministerstva financí.

| (11) | Pro podrobnější popis opatření se odkazuje na rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL (7). |
| --- | --- |

(11)

Pro podrobnější popis opatření se odkazuje na rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL (7).

2.3   Cíl opatření a vnitrostátní právní základ

| (12) | Podle islandských orgánů mělo opatření dvojí cíl: zaprvé zabezpečit obrovské úroky státu maximalizací zpětného získání pohledávek ministerstva financí a zadruhé dát dotyčným finančním podnikům prostor a čas, jakož i šanci vyřešit svou situaci a překonat těžkosti. |
| --- | --- |

(12)

Podle islandských orgánů mělo opatření dvojí cíl: zaprvé zabezpečit obrovské úroky státu maximalizací zpětného získání pohledávek ministerstva financí a zadruhé dát dotyčným finančním podnikům prostor a čas, jakož i šanci vyřešit svou situaci a překonat těžkosti.

| (13) | Tato opatření vycházela z odstavce 7.20 dodatečného státního rozpočtu pro rok 2008, v němž islandský parlament pověřil ministerstvo financí, aby od Islandské centrální banky odkoupilo komerční papíry převedené do CBI jako zajištění úvěrů, a aby tím nejpřijatelnějším způsobem tyto pohledávky uhradilo. |
| --- | --- |

(13)

Tato opatření vycházela z odstavce 7.20 dodatečného státního rozpočtu pro rok 2008, v němž islandský parlament pověřil ministerstvo financí, aby od Islandské centrální banky odkoupilo komerční papíry převedené do CBI jako zajištění úvěrů, a aby tím nejpřijatelnějším způsobem tyto pohledávky uhradilo.

2.4   Příjemci

| (14) | Jak již bylo uvedeno, tři příjemci výše uvedených opatření podpory byly Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. a Askar Capital Investment Bank hf. Podrobnější popis tří příjemců a následný vývoj jejich situace se uvádí v oddílech 2.5 a 2.6 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL. |
| --- | --- |

(14)

Jak již bylo uvedeno, tři příjemci výše uvedených opatření podpory byly Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. a Askar Capital Investment Bank hf. Podrobnější popis tří příjemců a následný vývoj jejich situace se uvádí v oddílech 2.5 a 2.6 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL.

3   Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (15) | V rozhodnutí č. 363/11/KOL Kontrolní úřad provedl předběžné posouzení, zda opatření ministerstva financí spočívající v konverzi krátkodobých pohledávek na dlouhodobé úvěry za výhodných podmínek byla slučitelná s ustanoveními o státní podpoře obsaženými v Dohodě o EHP. Nicméně vzhledem k tomu, že účast státu jako hlavního věřitele vůči dotčeným podnikům měla svůj původ v dřívějších opatřeních, jmenovitě v režimu zajištěných úvěrů a půjčování cenných papírů CBI, bylo nutné zvážit, zda tato opatření nemohla představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(15)

V rozhodnutí č. 363/11/KOL Kontrolní úřad provedl předběžné posouzení, zda opatření ministerstva financí spočívající v konverzi krátkodobých pohledávek na dlouhodobé úvěry za výhodných podmínek byla slučitelná s ustanoveními o státní podpoře obsaženými v Dohodě o EHP. Nicméně vzhledem k tomu, že účast státu jako hlavního věřitele vůči dotčeným podnikům měla svůj původ v dřívějších opatřeních, jmenovitě v režimu zajištěných úvěrů a půjčování cenných papírů CBI, bylo nutné zvážit, zda tato opatření nemohla představovat státní podporu.

| (16) | Kontrolní úřad proto zahájil své posouzení analýzou krátkodobých zajištěných úvěrů, které CBI poskytla finančním podnikům. Islandské orgány zdůraznily, že dotčené krátkodobé úvěry byly součástí jak regulérní měnové politiky, tak opatření, jež CBI podnikala na finančním trhu, tak i běžné správy státního dluhu prováděné ministerstvem financí. Kontrolní úřad nepopírá, že tato opatření byla součástí měnové politiky a správy státního dluhu ani že byla založena na příslušných pravidlech (8). Opatření byla přijata z podnětu dotyčných finančních podniků a CBI v té době nebyla zajištěna žádnou protizárukou státu. Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že krátkodobé zajištěné úvěry CBI poskytnuté finančním podnikům a krátkodobé půjčky ministerstva financí státní podporu nepředstavují. |
| --- | --- |

(16)

Kontrolní úřad proto zahájil své posouzení analýzou krátkodobých zajištěných úvěrů, které CBI poskytla finančním podnikům. Islandské orgány zdůraznily, že dotčené krátkodobé úvěry byly součástí jak regulérní měnové politiky, tak opatření, jež CBI podnikala na finančním trhu, tak i běžné správy státního dluhu prováděné ministerstvem financí. Kontrolní úřad nepopírá, že tato opatření byla součástí měnové politiky a správy státního dluhu ani že byla založena na příslušných pravidlech (8). Opatření byla přijata z podnětu dotyčných finančních podniků a CBI v té době nebyla zajištěna žádnou protizárukou státu. Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že krátkodobé zajištěné úvěry CBI poskytnuté finančním podnikům a krátkodobé půjčky ministerstva financí státní podporu nepředstavují.

| (17) | Podle předběžného názoru Kontrolní úřadu však státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP představují dohody ministerstva financí o konverzi úvěrů. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jsou uvedeny tyto aspekty:






  i) | Kontrolní úřad dospěl k závěru, že podpora byla zjevně poskytnuta ze státních prostředků, neboť úvěry byly poskytnuty ministerstvem financí na základě povolení přijatého v rámci státního rozpočtu. |
| --- | --- | --- |

(17)

Podle předběžného názoru Kontrolní úřadu však státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP představují dohody ministerstva financí o konverzi úvěrů. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jsou uvedeny tyto aspekty:

i)

Kontrolní úřad dospěl k závěru, že podpora byla zjevně poskytnuta ze státních prostředků, neboť úvěry byly poskytnuty ministerstvem financí na základě povolení přijatého v rámci státního rozpočtu.

| ii) | Kontrolní úřad shledal, že díky této podpoře získaly tři investiční banky obchodní výhody, neboť byly zproštěny poplatků ve formě úroků a dalších nákladů spojených s krátkodobými úvěry poskytnutými CBI, jež by za normálních okolností musely uhradit ze svých rozpočtů. Kontrolní úřad také vyjádřil pochybnosti, zda tato opatření byla v souladu s chováním soukromého věřitele ve srovnatelné právní a skutkové situaci, a to vzhledem k příznivým podmínkám splácení úvěrů a skutečnosti, že se v případě zlepšení finanční situace dlužníků nepočítalo s navýšením úrokových sazeb. |
| --- | --- |

ii)

Kontrolní úřad shledal, že díky této podpoře získaly tři investiční banky obchodní výhody, neboť byly zproštěny poplatků ve formě úroků a dalších nákladů spojených s krátkodobými úvěry poskytnutými CBI, jež by za normálních okolností musely uhradit ze svých rozpočtů. Kontrolní úřad také vyjádřil pochybnosti, zda tato opatření byla v souladu s chováním soukromého věřitele ve srovnatelné právní a skutkové situaci, a to vzhledem k příznivým podmínkám splácení úvěrů a skutečnosti, že se v případě zlepšení finanční situace dlužníků nepočítalo s navýšením úrokových sazeb.

| iii) | Pokud jde o selektivitu, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že tyto podpory nemají obecnou povahu, neboť zvýhodňují tři podniky v jednom konkrétním hospodářském odvětví, přičemž jiné podniky a odvětví z nich žádný prospěch neměly. Opatření proto musí být považována za selektivní (9). Islandské orgány nadto nepředložily jasné důkazy o tom, že příznivé dohody o konverzi úvěrů byly skutečně zpřístupněny všem podnikům nacházejícím se ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako Saga Capital, VBS a Askar Capital. |
| --- | --- |

iii)

Pokud jde o selektivitu, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že tyto podpory nemají obecnou povahu, neboť zvýhodňují tři podniky v jednom konkrétním hospodářském odvětví, přičemž jiné podniky a odvětví z nich žádný prospěch neměly. Opatření proto musí být považována za selektivní (9). Islandské orgány nadto nepředložily jasné důkazy o tom, že příznivé dohody o konverzi úvěrů byly skutečně zpřístupněny všem podnikům nacházejícím se ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako Saga Capital, VBS a Askar Capital.

| iv) | Kontrolní úřad nakonec dospěl k závěru, že tato opatření by mohla narušit hospodářskou soutěž. I když dotyčné investiční banky působily převážně na islandském trhu a svou velikostí nepatřily mezi velké hráče, podílely se přesto na poskytování finančních služeb, které byly plně otevřeny hospodářské soutěži a obchodu v rámci Evropského hospodářského prostoru. |
| --- | --- |

iv)

Kontrolní úřad nakonec dospěl k závěru, že tato opatření by mohla narušit hospodářskou soutěž. I když dotyčné investiční banky působily převážně na islandském trhu a svou velikostí nepatřily mezi velké hráče, podílely se přesto na poskytování finančních služeb, které byly plně otevřeny hospodářské soutěži a obchodu v rámci Evropského hospodářského prostoru.

| (18) | Kontrolní úřad měl navíc pochybnosti o tom, zda lze tuto státní podporu považovat za slučitelnou s Dohodou o EHP. Na podporu svého tvrzení, že opatření bylo slučitelné s uvedenou dohodou, odkazovaly islandské orgány na čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP a na pokyny Kontrolního úřadu pro záchranu a restrukturalizaci. Islandské orgány však nepředložily žádné důkazy, které by podpořily posouzení slučitelnosti opatření podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP nebo dočasných pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu v souvislosti s finanční krizí. Kontrolní úřad zdůraznil, že dočasná pravidla pro poskytování podpory finančním podnikům ukládají omezení podpory na nezbytné minimum, obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky a vytvoření záruk proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže. Tyto pokyny stanoví zejména pravidla, jež mají zajistit odpovídající a přiměřené protiplnění za státní rekapitalizaci (10). Nezdá se však, že by se tyto zásady v podmínkách splácení úvěrů poskytnutých státem odrazily. Úvěry byly poskytnuty se sedmiletou dobou splatnosti, s indexací a pevnými ročními úrokovými sazbami ve výši 2 %, což bylo výrazně méně než tržní sazby. Žádné zvýšení úrokových sazeb na podporu splacení státního kapitálu se přitom neplánovalo. Na základě těchto skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že takové podmínky poskytnutí úvěrů nebyly slučitelné s pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu. |
| --- | --- |

(18)

Kontrolní úřad měl navíc pochybnosti o tom, zda lze tuto státní podporu považovat za slučitelnou s Dohodou o EHP. Na podporu svého tvrzení, že opatření bylo slučitelné s uvedenou dohodou, odkazovaly islandské orgány na čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP a na pokyny Kontrolního úřadu pro záchranu a restrukturalizaci. Islandské orgány však nepředložily žádné důkazy, které by podpořily posouzení slučitelnosti opatření podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP nebo dočasných pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu v souvislosti s finanční krizí. Kontrolní úřad zdůraznil, že dočasná pravidla pro poskytování podpory finančním podnikům ukládají omezení podpory na nezbytné minimum, obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky a vytvoření záruk proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže. Tyto pokyny stanoví zejména pravidla, jež mají zajistit odpovídající a přiměřené protiplnění za státní rekapitalizaci (10). Nezdá se však, že by se tyto zásady v podmínkách splácení úvěrů poskytnutých státem odrazily. Úvěry byly poskytnuty se sedmiletou dobou splatnosti, s indexací a pevnými ročními úrokovými sazbami ve výši 2 %, což bylo výrazně méně než tržní sazby. Žádné zvýšení úrokových sazeb na podporu splacení státního kapitálu se přitom neplánovalo. Na základě těchto skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že takové podmínky poskytnutí úvěrů nebyly slučitelné s pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu.

4   Připomínky islandských orgánů

| (19) | Připomínky islandských orgánů se zaměřily na podporu názoru, že opatření jsou slučitelná s Dohodou o EHP. Podle názoru těchto orgánů opatření selektivní nebyla, jelikož situace tří investičních bank byla jedinečná a jiné banky, jako například Straumur, SPB a SPRON, se nenacházely v podobné situaci jako uvedené tři investiční banky. Některé z dalších bankovních institucí vyhlásily neschopnost splácet své závazky vůči věřitelům již v okamžiku uzavření dohod o konverzi úvěrů a jejich restrukturalizační úsilí bylo tak značné, že by konverze dluhů vůči CBI na jejich finanční restrukturalizaci zásadní vliv neměla. Islandské orgány rovněž trvaly na tom, že jejich rozhodnutí o konverzi úvěrů byla v souladu se zásadou soukromého věřitele, neboť každý věřitel nacházející se ve stejné situaci, v jaké byl tehdy islandský stát, by postupoval stejně. |
| --- | --- |

(19)

Připomínky islandských orgánů se zaměřily na podporu názoru, že opatření jsou slučitelná s Dohodou o EHP. Podle názoru těchto orgánů opatření selektivní nebyla, jelikož situace tří investičních bank byla jedinečná a jiné banky, jako například Straumur, SPB a SPRON, se nenacházely v podobné situaci jako uvedené tři investiční banky. Některé z dalších bankovních institucí vyhlásily neschopnost splácet své závazky vůči věřitelům již v okamžiku uzavření dohod o konverzi úvěrů a jejich restrukturalizační úsilí bylo tak značné, že by konverze dluhů vůči CBI na jejich finanční restrukturalizaci zásadní vliv neměla. Islandské orgány rovněž trvaly na tom, že jejich rozhodnutí o konverzi úvěrů byla v souladu se zásadou soukromého věřitele, neboť každý věřitel nacházející se ve stejné situaci, v jaké byl tehdy islandský stát, by postupoval stejně.

| (20) | Islandské orgány kromě toho poskytly informace o současném stavu tří investičních bank a změnách, k nimž došlo od doby, kdy Kontrolní úřad přijal rozhodnutí č. 363/11/KOL (11). |
| --- | --- |

(20)

Islandské orgány kromě toho poskytly informace o současném stavu tří investičních bank a změnách, k nimž došlo od doby, kdy Kontrolní úřad přijal rozhodnutí č. 363/11/KOL (11).

| (21) | Vzhledem ke skutečnosti, že po vynesení rozhodnutí č. 363/11/KOL tři příjemci ukončili veškerou hospodářskou činnost a s odkazem na zavedenou praxi Evropské komise a Kontrolního úřadu v otázce pokračování v klasifikaci opatření za dané situace a v posuzování jejich slučitelnosti (12), trvaly islandské orgány na tom, že neexistoval žádný důvod, aby se Kontrolní úřad touto záležitostí dále zabýval. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem ke skutečnosti, že po vynesení rozhodnutí č. 363/11/KOL tři příjemci ukončili veškerou hospodářskou činnost a s odkazem na zavedenou praxi Evropské komise a Kontrolního úřadu v otázce pokračování v klasifikaci opatření za dané situace a v posuzování jejich slučitelnosti (12), trvaly islandské orgány na tom, že neexistoval žádný důvod, aby se Kontrolní úřad touto záležitostí dále zabýval.

II.   POSOUZENÍ

| (22) | V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí:
  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(22)

V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (23) | Z uvedeného vyplývá, že k tomu, aby mohla být určitá opatření považována za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být jejich součástí poskytnutí příspěvku státem nebo ze státních prostředků, musí přijímajícímu podniku poskytovat výhodu, být selektivní, narušovat hospodářskou soutěž a zakládat riziko ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami. |
| --- | --- |

(23)

Z uvedeného vyplývá, že k tomu, aby mohla být určitá opatření považována za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být jejich součástí poskytnutí příspěvku státem nebo ze státních prostředků, musí přijímajícímu podniku poskytovat výhodu, být selektivní, narušovat hospodářskou soutěž a zakládat riziko ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami.

| (24) | Jak již bylo uvedeno, Kontrolní úřad v rozhodnutí č. 363/11/KOL vyvodil předběžný závěr, že posuzovaná opatření, tj. konverze krátkodobých úvěrů na dlouhodobé úvěry, splnila kritéria stanovená v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a tudíž státní podporu představují. Kromě toho neexistovalo nic, co by naznačovalo, že by opatření byla slučitelná s obecnými ustanoveními Dohody o EHP o státní podpoře nebo dočasných pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu v souvislosti s finanční krizí. Kontrolní úřad v průběhu šetření neobdržel žádné informace, které by vedly ke změně tohoto předběžného stanoviska. Islandské orgány navíc opatření podpory, na něž se vztahuje rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolnímu úřadu před jejich provedením neoznámily. Tím nesplnily svoji oznamovací povinnost podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3. Provádění uvedených opatření podpory bylo proto protiprávní. Kontrolní úřad musí přesto posoudit, zda má důvod k tomu, aby se touto záležitostí dále zabýval. |
| --- | --- |

(24)

Jak již bylo uvedeno, Kontrolní úřad v rozhodnutí č. 363/11/KOL vyvodil předběžný závěr, že posuzovaná opatření, tj. konverze krátkodobých úvěrů na dlouhodobé úvěry, splnila kritéria stanovená v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a tudíž státní podporu představují. Kromě toho neexistovalo nic, co by naznačovalo, že by opatření byla slučitelná s obecnými ustanoveními Dohody o EHP o státní podpoře nebo dočasných pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu v souvislosti s finanční krizí. Kontrolní úřad v průběhu šetření neobdržel žádné informace, které by vedly ke změně tohoto předběžného stanoviska. Islandské orgány navíc opatření podpory, na něž se vztahuje rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolnímu úřadu před jejich provedením neoznámily. Tím nesplnily svoji oznamovací povinnost podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3. Provádění uvedených opatření podpory bylo proto protiprávní. Kontrolní úřad musí přesto posoudit, zda má důvod k tomu, aby se touto záležitostí dále zabýval.

| (25) | Jak bylo uvedeno v rozhodnutí č. 363/11/KOL, vznikly bance Askar Capital Investment Bank hf. již v roce 2007 značné ztráty z jejích investic do strukturovaných úvěrových produktů (tzv. sub-prime hypotéky), jejichž podkladová aktiva tvořily hypotéky z USA. Banka se dostala do ještě větších obtíží v červnu 2010 poté, co Nejvyšší soud Islandu vynesl rozhodnutí, v němž označil úvěry v cizích měnách za protiprávní. Banka nakonec dne 14. července 2010 podala návrh na vyhlášení konkurzu a v tentýž den nad ní převzal správu Kontrolní úřad pro finanční dohled ( dále jen „FME“). Podle informací, které byly Kontrolnímu úřadu předloženy později, se banka nyní nachází v likvidaci, přičemž ukončila veškerou hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(25)

Jak bylo uvedeno v rozhodnutí č. 363/11/KOL, vznikly bance Askar Capital Investment Bank hf. již v roce 2007 značné ztráty z jejích investic do strukturovaných úvěrových produktů (tzv. sub-prime hypotéky), jejichž podkladová aktiva tvořily hypotéky z USA. Banka se dostala do ještě větších obtíží v červnu 2010 poté, co Nejvyšší soud Islandu vynesl rozhodnutí, v němž označil úvěry v cizích měnách za protiprávní. Banka nakonec dne 14. července 2010 podala návrh na vyhlášení konkurzu a v tentýž den nad ní převzal správu Kontrolní úřad pro finanční dohled ( dále jen „FME“). Podle informací, které byly Kontrolnímu úřadu předloženy později, se banka nyní nachází v likvidaci, přičemž ukončila veškerou hospodářskou činnost.

| (26) | Jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí 363/11/KOL, finanční situace banky VBS Investment Bank hf. se po neúspěšných jednáních mezi bankou a jejími věřiteli a akcionáři podstatně zhoršila. V roce 2010 pak věřitelé banky ukončili veškerá jednání. Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 jmenoval FME prozatímní představenstvo banky VBS a na základě rozhodnutí oblastního soudu v Reykjavíku ze dne 9. dubna 2010 bylo v bance VBS zahájeno likvidační řízení v souladu s článkem 101 zákona č. 161/2002 o finančních podnicích. Vzhledem k tomu, že se banka nachází v likvidačním řízení, byla provozní licence banky nyní zrušena. |
| --- | --- |

(26)

Jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí 363/11/KOL, finanční situace banky VBS Investment Bank hf. se po neúspěšných jednáních mezi bankou a jejími věřiteli a akcionáři podstatně zhoršila. V roce 2010 pak věřitelé banky ukončili veškerá jednání. Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 jmenoval FME prozatímní představenstvo banky VBS a na základě rozhodnutí oblastního soudu v Reykjavíku ze dne 9. dubna 2010 bylo v bance VBS zahájeno likvidační řízení v souladu s článkem 101 zákona č. 161/2002 o finančních podnicích. Vzhledem k tomu, že se banka nachází v likvidačním řízení, byla provozní licence banky nyní zrušena.

| (27) | Provozní licence banky Saga Cupital byla zrušena rozhodnutím FME ze dne 28. září 2011. Následně FME požadovala, aby bylo zahájeno likvidační řízení banky Saga Capital a byla jmenována rada pro likvidaci. Oblastní soud pro severovýchodní Island ve svém rozsudku ze dne 16. května 2012 splnil žádost FME a prohlásil, že by banka Saga Capital měla projít likvidačním řízením. Dne 14. června 2012 Nejvyšší soud Islandu toto rozhodnutí potvrdil. Rozhodnutí FME zrušit bance Saga Capital provozní licenci bylo potvrzeno rozhodnutím oblastního soudu v Reykjavíku ze dne 5. března 2012. Proti rozhodnutí oblastního soudu v Reykjavíku bylo u Nejvyššího soudu podáno odvolání. Banka přesto zastavila všechny licencované operace, neboť jí jako finanční instituci byla odejmuta provozní licence. |
| --- | --- |

(27)

Provozní licence banky Saga Cupital byla zrušena rozhodnutím FME ze dne 28. září 2011. Následně FME požadovala, aby bylo zahájeno likvidační řízení banky Saga Capital a byla jmenována rada pro likvidaci. Oblastní soud pro severovýchodní Island ve svém rozsudku ze dne 16. května 2012 splnil žádost FME a prohlásil, že by banka Saga Capital měla projít likvidačním řízením. Dne 14. června 2012 Nejvyšší soud Islandu toto rozhodnutí potvrdil. Rozhodnutí FME zrušit bance Saga Capital provozní licenci bylo potvrzeno rozhodnutím oblastního soudu v Reykjavíku ze dne 5. března 2012. Proti rozhodnutí oblastního soudu v Reykjavíku bylo u Nejvyššího soudu podáno odvolání. Banka přesto zastavila všechny licencované operace, neboť jí jako finanční instituci byla odejmuta provozní licence.

| (28) | Je tedy zřejmé, že dotyčné tři investiční banky v současnosti veškerou hospodářskou činnost ukončily, jejich provozní licence byly zrušeny a banky se dnes nacházejí v likvidačním řízení, přičemž již uplynula lhůta pro ohlášení pohledávek týkajících se majetku bank (13). Pokud byla investičním bankám poskytnuta státní podpora, pak tato podpora již hospodářskou soutěž nijak nenarušuje, a pokud byla udělena podpora protiprávní, její navrácení již není možné. Za těchto podmínek by rozhodnutí Kontrolního úřadu o podpůrné povaze předmětných opatření a o jejich slučitelnosti s Dohodou o EHP nemělo žádný praktický účinek (14). |
| --- | --- |

(28)

Je tedy zřejmé, že dotyčné tři investiční banky v současnosti veškerou hospodářskou činnost ukončily, jejich provozní licence byly zrušeny a banky se dnes nacházejí v likvidačním řízení, přičemž již uplynula lhůta pro ohlášení pohledávek týkajících se majetku bank (13). Pokud byla investičním bankám poskytnuta státní podpora, pak tato podpora již hospodářskou soutěž nijak nenarušuje, a pokud byla udělena podpora protiprávní, její navrácení již není možné. Za těchto podmínek by rozhodnutí Kontrolního úřadu o podpůrné povaze předmětných opatření a o jejich slučitelnosti s Dohodou o EHP nemělo žádný praktický účinek (14).

| (29) | Pokračovat ve formálním vyšetřovacím řízení, jež bylo zahájeno podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, již proto nemá žádný význam, |
| --- | --- |

(29)

Pokračovat ve formálním vyšetřovacím řízení, jež bylo zahájeno podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, již proto nemá žádný význam,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Formální vyšetřovací řízení týkající se státní podpory poskytnuté třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek se tímto uzavírá.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Islandu.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 19. prosince 2012.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen kolegia

---

(1)  Rozhodnutí Kontrolního Kontrolní úřadu ESVO č. 363/11/KOL ze dne 23. listopadu 2011 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o státní podpoře poskytnuté třem islandským investičním bankám prostřednictvím úvěrů se změněným splátkovým harmonogramem za zvýhodněných podmínek bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 26.1.2012 (Úř. věst. C 21, 26.1.2012, s. 2) a v dodatku EHP č. 4, 26.1.2012, s. 8.

1

Úředním věstníku Evropské unie

(2)  Viz odstavce 2 až 6 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 363/11/KOL.

2

(3)  Pro odkazy na zveřejnění viz poznámka pod čarou č. 1.

3

(4)  Zabezpečené úvěry se nazývají také repo úvěry. Jedná se o dohody o zpětném odkupu, v nichž prodávající cenných papírů, např. státních pokladničních poukázek, vysloví souhlas s tím, že je odkoupí zpět v dohodnutý čas a za stanovenou cenu.

4

(5)  Pro další podrobnosti viz pravidla islandské centrální banky pro nástroje půjčování cenných papírů jménem ministerstva financí primárním obchodníkům ze dne 28. listopadu 2008, jež jsou k dispozici na adrese: http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf

5

(6)  Další podrobnosti o úvěrových dohodách jsou uvedeny v rozhodnutí č. 363/11/KOL, body 11–27.

6

(7)  Konkrétně část 2.2 rozhodnutí.

7

(8)  Tato pravidla byla nahrazena dne 26. června 2009 pravidly č. 553 upravujícími stejnou problematiku (v současné době platná pravidla).

8

(9)  Viz například rozhodnutí Soudního dvora ve věci Belgie v. Komise (Maribel bis/ter), C-75/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3671, jakož i nedávný rozsudek ve spojených věcech Komise v. vláda Gibraltaru, C-106/09 P a C-107/09 P, dosud nezveřejněno, bod 75.

9

Maribel bis/ter

(10)  Viz například pokyny Kontrolního úřadu k rekapitalizaci dostupné na adrese: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1

10

(11)  Kontrolní úřad později od stěžovatele obdržel příslušné informace (dokument č. 641907).

11

(12)  Rozhodnutí Komise ze dne 25. září 2007 o podpůrných opatřeních provedených Španělskem ve prospěch společnosti Izar, věc C-47/2003 (Úř. věst. L 44, 2008, s. 33); rozhodnutí Komise ze dne 9. listopadu 2005 o opatření, které Francie uskutečňuje ve prospěch společnosti Mines de Potasse d’ Alsace, věc C-53/2000 (Úř. věst. L 86, 2006, s. 20) a rozhodnutí Kontrolního Kontrolní úřadu ESVO ze dne 27. května 2009 týkající se údajné protiprávní státní podpory společnosti NordBook AS, věc 245/09/KOL (Úř. věst. L 282, 29.10.2009, s. 41).

12

(13)  Je třeba poznamenat, že lhůta pro ohlášení pohledávek u rad pro likvidaci tří bank vypršela: podle článku 85 zákona č. 21/1991 o konkurzu běžná lhůta pro ohlášení pohledávek jsou dva měsíce, ale ve výjimečných případech může správce rozhodnout o období čítající nanejvýš tři až šest celých měsíců. Nezávisle na době trvání začíná období pro ohlášení pohledávek v okamžiku prvního zveřejnění oznámení věřitelům, což musí být jasně uvedeno v oznámení. Rozhodnutí Kontrolního úřadu nařizující navrácení neslučitelné podpory by proto v tomto případě bylo navíc zbytečné. Avšak vzhledem k tomu, že islandské orgány nesplnily svou oznamovací povinnost podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, nebyl Kontrolní úřad schopen zahájit vyšetřování opatření dříve, než tak učinil svým rozhodnutím 363/11/KOL, tj. v listopadu 2011. V každém případě Kontrolní úřad očekává, že prodej aktiv tří investičních bank bude probíhat za tržních podmínek a v souladu s obecnými pravidly platnými v konkurzním řízení.

13

(14)  Rozhodnutí Komise ze dne 25. září 2007 o podpůrných opatřeních provedených Španělskem ve prospěch podniku Izar, věc C-47/2003 (Úř. věst. L 44, 20.2.2008, s. 33) a rozhodnutí Komise ze dne 9. listopadu 2005 o opatření, které Francie uskutečňuje ve prospěch společnosti Mines de Potasse d’Alsace, věc C-53/2000 (Úř. věst. L 86, 24.3.2006, s. 20).

14

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 132/s3

---

OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM

Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie

V souladu s nařízením Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 69, 13.3.2013, s. 1) počínaje 1. červencem 2013 bude pouze elektronické vydání Úředního věstníku považováno za autentické a právně závazné.

Pokud v důsledku nepředvídatelných a mimořádných okolností nebude možné publikovat elektronické vydání Úředního věstníku, bude za autentické a právně závazné považováno tištěné vydání v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3 nařízení (EU) č. 216/2013.

---