# Az Európai Unió L 171/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.171.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 171 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. június 24. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.171.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 171

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. június 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. számú előírása – Járművekben használt kompressziós gyújtású motorok és szikragyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. számú előírása – Járművekben használt kompressziós gyújtású motorok és szikragyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 24.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 171/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343. sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. számú előírása – Járművekben használt kompressziós gyújtású motorok és szikragyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | A 06. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2013. január 27. |
| --- | --- |

A 06. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2013. január 27.

| | A 06. módosítássorozat 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2013. július 15. |
| --- | --- |

A 06. módosítássorozat 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2013. július 15.

| | A 06. módosítássorozat 1. kiegészítésének helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2013. július 15. |
| --- | --- |

A 06. módosítássorozat 1. kiegészítésének helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2013. július 15.

TARTALOM

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények és vizsgálatok |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműbe történő beépítés |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorcsalád |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Használatban lévő járművek/motorok megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyott típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

FÜGGELÉKEK

| 1. | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás elfogadható |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás nem elfogadható vagy nem ismert |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eljárás a gyártás megfelelőségének a gyártó kérésére végzett vizsgálatára |
| --- | --- |

3.

| 4. | A földgázmotorok, a PB-gázmotorok és a vegyes üzemű földgáz/biometán- vagy PB-gázmotorok jóváhagyási eljárásának összefoglalása |
| --- | --- |

4.

MELLÉKLETEK

| 1. | Az adatközlő lap mintái |
| --- | --- |

1.

| 2A. | Értesítés motortípusnak vagy –családnak önálló műszaki egységként, a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2A.

| 2B. | Értesítés jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusnak a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2B.

| 2C. | Értesítés járműtípusnak a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról |
| --- | --- |

2C.

| 3. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

4.

| 5. | A referencia-tüzelőanyagokra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

5.

| 6. | A közúti közlekedésre való alkalmasság tekintetében történő típusjóváhagyáshoz szükséges kibocsátási adatok – Szén-monoxid-kibocsátás mérése üresjárati fordulatszámokon |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorrendszerek tartósságának ellenőrzése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Használatban lévő motorok vagy járművek megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9A. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek |
| --- | --- |

9A.

| 9B. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerekre vonatkozó műszaki előírások |
| --- | --- |

9B.

| 9C. | A fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek használat közbeni működésének értékelésére vonatkozó műszaki előírások |
| --- | --- |

9C.

| 10. | A menetcikluson kívüli kibocsátásokra (OCE) és a használat közbeni kibocsátásokra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

10.

| 11. | A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító követelmények |
| --- | --- |

11.

| 12. | A CO2-kibocsátás és a tüzelőanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kibocsátáscsökkentő pótberendezések önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hozzáférés a fedélzeti járműdiagnosztikai adatokhoz |
| --- | --- |

14.

| 15. | A dízel/gáz vegyes üzemű motorokra vagy járművekre vonatkozó műszaki követelmények |
| --- | --- |

15.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ezt az előírást az M1, M2, N1 és N2 kategóriájú, 2 610 kg-ot meghaladó referenciatömegű gépjárművekre, továbbá valamennyi M3 és N3 kategóriájú gépjárműre alkalmazni kell (1).

A gyártó kérésére az ezen előírás alapján egy befejezett járműre adott típusjóváhagyást ki kell terjeszteni a 2 610 kg-nál kisebb referenciatömegű befejezetlen járműveire. A típusjóváhagyást ki kell terjeszteni, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a nem teljes járműre várhatóan felépítendő összes felépítmény-kombináció 2 610 kg fölé növeli a jármű referenciatömegét.

A gyártó kérésére az ezen előírás alapján egy járműre megadott típusjóváhagyást ki kell terjeszteni a 2 380 kg-nál nagyobb referenciatömegű változatokra és kivitelekre, feltéve, hogy azok az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tüzelőanyag-fogyasztás mérésére vonatkozó előírásokat is kielégítik ezen előírás 4.2. szakaszának megfelelően.

1.2.   Egyenértékű jóváhagyások

A következőket nem kell ezen előírás értelmében jóváhagyni: olyan motorok, amelyeket olyan, legfeljebb 2 840 kg referenciatömegű járművekbe szereltek be, amelyekre a jóváhagyást kiterjesztésként adták meg a 83. számú előírás szerint.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E rendelet alkalmazásában:

2.1.   „öregítési ciklus”: a tartampróba ideje alatt végrehajtandó jármű- vagy motorműködtetés (sebesség, terhelés, teljesítmény);

2.2.   „motor (motorcsalád) jóváhagyása”: egy motortípusnak (motorcsaládnak) a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátás, a füstkibocsátás és a fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő jóváhagyása;

2.3.   „jármű jóváhagyása”: egy járműtípusnak a beépített motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása és füstkibocsátása, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek és a motor járműbe történő beépítésének tekintetében történő jóváhagyása;

2.4.   „kibocsátáscsökkentési stratégia” (AES): olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely valamely konkrét cél érdekében és a környezeti és/vagy üzemállapotok valamely együttesére válaszként lép működésbe, és kizárólag e feltételek fennállásának ideje alatt felváltja vagy módosítja a kibocsátáscsökkentési alapstratégiát;

2.5.   „kibocsátáscsökkentési alapstratégia” (BES): olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely a motor teljes sebesség- és terheléstartományában mindenkor kifejti hatását, hacsak egy kibocsátáscsökkentési segédstratégia (AES) nem lép életbe;

2.6.   „folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy amelyre a, világszinten harmonizált tranziens menetciklus (WHTC) szerinti melegindítási vizsgálat alatt legalább egyszer sor kerül;

2.7.   „forgattyúház”: a motor belső vagy külső tereinek összessége, amelyeket olyan belső vagy külső vezetékek csatlakoztatnak az olajteknőhöz, amelyeken keresztül a gázok és gőzök megszökhetnek;

2.8.   „kibocsátással kapcsolatos kritikus alkatrészek”: a következő, elsődlegesen kibocsátáscsökkentésre tervezett alkatrészek: minden kipufogógáz-utókezelő rendszer, elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők, valamint kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR), beleértve az összes kapcsolódó szűrőt, hűtőt, szabályozószelepet és csőrendszert;

2.9.   „kibocsátással kapcsolatos kritikus karbantartás”: a kibocsátással kapcsolatos kritikus alkatrészeken elvégzendő karbantartás;

2.10.   „hatástalanító stratégia”: olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely nem felel meg a kibocsátáscsökkentési alap- és/vagy segédstratégiák e mellékletben meghatározott működési követelményeinek;

2.11.   „NOx-mentesítő rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív katalizátorok a nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx csökkentésére, NOx-adszorberek és szelektív katalitikus csökkentési (SCR) rendszerek);

2.12.   „diagnosztikai hibakód” (DTC): működési hibát azonosító vagy címkéző szám vagy alfanumerikus azonosító;

2.13.   „dízel üzemmód”: egy vegyes üzemű motor azon szokásos üzemmódja, melynek során a motor semmilyen üzemállapotban nem használ gáznemű tüzelőanyagot;

2.14.   „menetciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, (a jármű) üzemelési szakasza, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő;

2.15.   „vegyes üzemű motor”: olyan motorrendszer, amelyet úgy terveztek, hogy egyidejűleg működjön külön-külön adagolt dízel tüzelőanyaggal és gáz halmazállapotú tüzelőanyaggal, és az egyik tüzelőanyagból felhasznált mennyiség a másik tüzelőanyaghoz képest az üzemállapottól függően változhat;

2.16.   „vegyes üzemmód”: egy vegyes üzemű motor azon szokásos üzemmódja, melynek során a motor egyes üzemállapotokban egyszerre használ dízel tüzelőanyagot és gáz halmazállapotú tüzelőanyagot;

2.17.   „vegyes üzemű jármű”: olyan, vegyes üzemű motorral meghajtott jármű, amely a motor által felhasznált tüzelőanyagokat a jármű fedélzetén elhelyezett külön tároló rendszerekből biztosítja;

2.18.   „tervezési elem”: jármű vagy motor tekintetében:

| a) | a motorrendszer valamely eleme; |
| --- | --- |

a)

a motorrendszer valamely eleme;

| b) | bármely szabályozórendszer, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is; |
| --- | --- |

b)

bármely szabályozórendszer, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is;

| c) | szabályozórendszerek kalibrálása; vagy |
| --- | --- |

c)

szabályozórendszerek kalibrálása; vagy

| d) | rendszerkölcsönhatások eredménye; |
| --- | --- |

d)

rendszerkölcsönhatások eredménye;

2.19.   „kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer”: az a rendszer, amely az 5.5. szakasz előírásai szerint biztosítja a motorrendszerben alkalmazott NOx-csökkentő megoldások helyes működését;

„kibocsátáscsökkentő rendszer”: mindazon tervezési elemek és kibocsátáscsökkentési stratégiák, amelyeket a kibocsátás csökkentésére fejlesztettek ki és kalibráltak;

2.20.   „kibocsátással kapcsolatos karbantartás”: olyan karbantartás, mely érdemben befolyásolja a kibocsátást vagy amely a jármű rendes használata során valószínűleg befolyásolja a jármű vagy a motor kibocsátásának romlását;

2.21.   „kibocsátáscsökkentési stratégia”: a motorrendszer vagy a jármű tervezésének részét képező, a kibocsátáscsökkentés céljából alkalmazott tervezési elem vagy elemek;

2.22.   „utókezelő rendszer szerinti motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által kialakított csoportja, amelyek megfelelnek a motorcsalád definíciójának, de amelyeket ezen belül a hasonló kipufogógáz-utókezelő rendszerük alapján további csoportokba soroltak;

2.23.   „motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által az ezen előírás 7. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló károsanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek;

2.24.   „motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egység(ek) (ECU) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek);

2.25.   „motorindítás”: a gyújtás bekapcsolásából, a motor kézi megforgatásából és az égés beindulásából álló folyamat, mely akkor fejeződik be, amikor a motor fordulatszáma eléri a rendes, bemelegedett alapjárati fordulatszámnál 150/perccel alacsonyabb értéket;

2.26.   „motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek az 1. mellékletben rögzített fő jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól;

2.27.   „kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor (oxidációs, három utas vagy másféle), részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő és részecskeszűrő vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő eszköz;

2.28.   „gáz-halmazállapotú szennyező anyagok”: a kibocsátott kipufogógázban található szén-monoxid, NOx NO2-egyenértékben kifejezve, illetve szénhidrogének (azaz összes szénhidrogén, a nem metán szénhidrogének, valamint metán);

2.29.   „általános nevező”: egy olyan számláló, amely azt méri, hogy a jármű hányszor működött az általános körülményekre figyelemmel;

2.30.   „ellenőrző rutinok csoportja”: a kibocsátáscsökkentő fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád használat közbeni működése értékelésének céljaira a kibocsátáscsökkentő rendszer helyes működésének meghatározására használt fedélzeti diagnosztikai rutinok együttese;

2.31.   „gyújtási ciklusok számlálója”: a járműben lezajlott motorindítások számát mutató számláló;

2.32.   „használat közbeni működési arány” (in-use performance ratio, IUPR): azon feltételek előfordulási száma, melyek fennállása esetén valamely ellenőrző rutinnak vagy azok csoportjának jeleznie kellett volna valamely működési hibát, elosztva az adott ellenőrző rutin vagy ellenőrzőrutin-csoportok működése tekintetében jelentőséggel bíró menetciklusok számával;

2.33.   „alacsony fordulatszám (nlo)”: az a legalacsonyabb motorfordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 50 %-át adja le;

2.34.   „működési hiba”: a motorrendszer – ideértve a fedélzeti diagnosztikai rendszert is – olyan meghibásodása vagy funkciócsökkenése, amely miatt ésszerűen várható a motorrendszerből kibocsátott, az ezen előírás hatálya alá eső káros anyagok kibocsátásának növekedése vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hatékonyságának csökkenése;

2.35.   „hibajelző” (MI): a riasztórendszer részét alkotó olyan kijelző, amely működési hiba esetén egyértelműen tájékoztatja a jármű vezetőjét;

2.36.   „gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a típusjóváhagyó hatósággal szemben a típus-jóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért felel. Nem szükségszerű, hogy az érintett személy vagy szerv közvetlenül részt vegyen az engedélyeztetési eljárás tárgyát képező jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártásának valamennyi szakaszában;

2.37.   „legnagyobb hasznos teljesítmény”: a motor teljes terhelés mellett mért, legnagyobb hasznos teljesítménye;

2.38.   „hasznos teljesítmény”: próbapadon a forgattyústengely vagy annak megfelelője végén adott motorsebességnél vagy fordulatszámnál az ENSZ-EGB 85. számú előírása szerinti segédberendezésekkel mért és a referencia légköri viszonyok mellett meghatározott teljesítmény;

2.39.   „kibocsátással nem kapcsolatos karbantartás”: az olyan karbantartás, mely érdemben nem befolyásolja a kibocsátást vagy amely a jármű rendes használata során nem fejt ki tartós hatást a jármű vagy a motor kibocsátásromlására;

2.40.   „fedélzeti diagnosztikai rendszer” OBD-rendszer: a jármű vagy motor fedélzetén található rendszer, mely képes az alábbiakra:

| a) | a motorrendszer kibocsátáscsökkentését érintő működési hibáinak észlelése; |
| --- | --- |

a)

a motorrendszer kibocsátáscsökkentését érintő működési hibáinak észlelése;

| b) | ezek előfordulásának jelzése egy riasztórendszeren keresztül; és |
| --- | --- |

b)

ezek előfordulásának jelzése egy riasztórendszeren keresztül; és

| c) | a működési hiba valószínű területének beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ilyen információk kiadása külső eszközre. |
| --- | --- |

c)

a működési hiba valószínű területének beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ilyen információk kiadása külső eszközre.

2.41.   „fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád”: a gyártó által annak alapján csoportosított motorrendszerek, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hiba ellenőrzésére/ diagnosztizálására szolgáló módszerek közösek;

2.42.   „működési ciklus”: olyan ciklus, amely a következőkből áll: a motor indítása, (a motor) üzemelési szakasza, a motor leállítása, és a következő motorindításig eltelt idő, miközben a fedélzeti diagnosztika egy adott ellenőrző rutinja végig lefut, észleli az esetleges működési hibát, ha van;

2.43.   „eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen berendezések együttese, amelyre kiterjed az adott járműre megadott típusjóváhagyás;

2.44.   „alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek károsanyag-kibocsátási tulajdonságai az egész motorcsaládra jellemzők;

2.45.   „részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a részecskék kibocsátását;

2.46.   „részecske (PM)”: bármely olyan anyag, amely a kipufogógáz tiszta és szűrt hígítólevegővel való, 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) hőmérséklet közötti értékre történő hígítása után az adott szűrőközegen összegyűlik; ez elsődleges szén, kondenzálódott szénhidrogének és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt;

2.47.   „százalékos terhelés”: egy adott fordulatszámon rendelkezésre álló legnagyobb nyomaték része;

2.48.   „működés-ellenőrzés”: alkatrészek vagy rendszerek működési hibájának a kibocsátási küszöbértékekkel összefüggésben nem lévő funkciók és paraméterek ellenőrzéséből álló figyelése annak ellenőrzése céljából, hogy azok a megfelelő tartományban működnek-e;

2.49.   „időszakos regeneráció”: a kibocsátáscsökkentő egység olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során legalább 100 üzemóránként megtörténik;

2.50.   „hordozható kibocsátásmérő rendszer” (PEMS): az ezen előírás 8. mellékletének 2. függelékében meghatározott követelményeknek megfelelő, hordozható kibocsátásmérő rendszer;

2.51.   „teljesítményleadó tengely”: a motor által meghajtott egység, amely a járműre szerelt segédberendezéseket hajtja;

2.52.   „minősített lerontott alkatrész vagy rendszer” (QDC): olyan alkatrész vagy rendszer, amelyet szándékosan lerontottak például gyorsított öregítéssel, illetve szabályozott módon manipulálással, és amelyet az ezen előírás 9B. melléklete 6.3.2. szakaszának és a 9B. melléklete 8. függeléke A.8.2.2. szakaszának rendelkezései szerint a típusjóváhagyó hatóság a motorrendszer fedélzeti diagnosztika működésének demonstrálására történő használathoz ilyenként elfogadott;

2.53.   „reagens”: a járművön lévő tartályban tárolt anyag, amelynek a kipufogógáz-utókezelő rendszerbe történő szükség szerinti adagolását a kibocsátáscsökkentő rendszer szabályozza;

2.54.   „átkalibrálás”: a földgázmotor finom beszabályozása annak érdekében, hogy egy másik tartományba eső földgázfajtával ugyanazok legyenek a motor jellemzői (teljesítménye, tüzelőanyag-fogyasztása);

2.55.   „referenciatömeg”: a menetkész jármű tömege, a járművezető 75 kg-mal figyelembe vett átlagtömegével csökkentve, és 100 kg átlagtömeggel megnövelve;

2.56.   „kibocsátáscsökkentő pótberendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen berendezések együttese, amelyet az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés pótlására szántak, és amelyre önálló műszaki egységként jóváhagyás szerezhető;

2.57.   „kiolvasó”: külső mérőberendezés, amely a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel történő, ezen előírás szerinti szabványosított külső kommunikációra szolgál;

2.58.   „tartampróba”: az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád romlási tényezőinek meghatározása tekintetében az öregítési ciklus és az összesített használati időszak;

2.59.   „karbantartási üzemmód”: a vegyes üzemű motor olyan különleges üzemmódja, melynek célja javítás vagy a jármű forgalomból való eltávolítása, ha a vegyes üzemű motor működésképtelen (2);

2.60.   „kipufogócsőből származó kibocsátás”: a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék;

2.61.   „manipulálás”: a jármű kibocsátásszabályozó vagy meghajtó rendszerének – ezen belül e rendszerek valamely szoftverének vagy más logikai szabályozó elemének – lekapcsolása, átállítása vagy módosítása, amely szándékosságtól függetlenül, a jármű kibocsátási teljesítményének csökkenését idézi elő;

2.62.   „terheletlen tömeg”: a jármű tömege menetkész állapotban az egységesen 75 kg tömegű vezető, utasok vagy rakomány nélkül, a befogadóképessége kilencven százalékáig feltöltött tüzelőanyag-tartállyal, valamint adott esetben a gépjárműben található szokásos szerszámkészlettel és a pótkerékkel;

2.63.   „hasznos élettartam”: az a kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést;

2.64.   „járműtípus a kibocsátások tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az I. mellékletben rögzített fő motor- és járműjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól;

2.65.   „teljes áramú részecskeszűrő (dízel)”: olyan dízel részecskeszűrő (DPF), melyben a kipufogógáz a szilárd anyagokat kiszűrő kerámiafalon halad át;

2.66.   „Wobbe-index (alsó: Wl vagy felső: Wu)”: az egységnyi térfogatú gáz megfelelő fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa:

2.67.   „λ-eltolási tényező (Sλ)”: az a kifejezés, amely a motorvezérlő rendszer megkívánt flexibilitását írja le arra az esetre, ha a λ levegőfelesleg-hányados megváltozik, a tiszta metántól különböző összetételű gázzal működő motorok esetében (az Sλ kiszámítását lásd a 4. melléklet 5. függelékében).

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása iránti kérelem

| 3.1.1. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.1.1.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.1.2. | A 3.1.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az 1. melléklet 1. részét kell használni. |
| --- | --- |

3.1.2.

A 3.1.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az 1. melléklet 1. részét kell használni.

| 3.1.3. | A gyártónak a kérelemmel együtt dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljes körűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentési stratégiáját, valamint azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, és teljes körűen ismerteti a 11. melléklet 4. és 5. szakaszában előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomag az 5.1.4. szakaszban meghatározott adatokat tartalmazó, következő részekből áll:






  a) | a hivatalos dokumentációcsomag, mely a típusjóváhagyó hatóságnál marad. A hivatalos dokumentációcsomagot az érdekelt feleknek kérésre ki lehet adni; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

A gyártónak a kérelemmel együtt dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljes körűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentési stratégiáját, valamint azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, és teljes körűen ismerteti a 11. melléklet 4. és 5. szakaszában előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomag az 5.1.4. szakaszban meghatározott adatokat tartalmazó, következő részekből áll:

a)

a hivatalos dokumentációcsomag, mely a típusjóváhagyó hatóságnál marad. A hivatalos dokumentációcsomagot az érdekelt feleknek kérésre ki lehet adni;

| b) | egy részletes dokumentációcsomag, melyet bizalmasan kezelnek. A részletes dokumentációcsomagot őrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó, de betekintésre rendelkezésre kell bocsátani a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor. Amennyiben a dokumentációcsomagot a gyártó őrzi, a típusjóváhagyó hatóság megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy jóváhagyás után a dokumentációt ne változtassák meg. |
| --- | --- |

b)

egy részletes dokumentációcsomag, melyet bizalmasan kezelnek. A részletes dokumentációcsomagot őrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó, de betekintésre rendelkezésre kell bocsátani a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor. Amennyiben a dokumentációcsomagot a gyártó őrzi, a típusjóváhagyó hatóság megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy jóváhagyás után a dokumentációt ne változtassák meg.

| 3.1.4. | A 3.1.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:






  a) | szikragyújtású motorok esetében a gyártó nyilatkozata a gyújtáshibáknak arról a legkisebb számáról az összes gyújtási esemény százalékában, amelyek – ha a 4. mellékletben leírt kibocsátásvizsgálat kezdetétől fogva előfordulnak – a 9A. mellékletben megadott kibocsátási határértékek túllépését okozhatják, vagy pedig a kipufogórendszer katalizátorának vagy katalizátorainak visszafordíthatatlan károsodáshoz vezető túlhevülését okozhatják; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

A 3.1.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:

a)

szikragyújtású motorok esetében a gyártó nyilatkozata a gyújtáshibáknak arról a legkisebb számáról az összes gyújtási esemény százalékában, amelyek – ha a 4. mellékletben leírt kibocsátásvizsgálat kezdetétől fogva előfordulnak – a 9A. mellékletben megadott kibocsátási határértékek túllépését okozhatják, vagy pedig a kipufogórendszer katalizátorának vagy katalizátorainak visszafordíthatatlan károsodáshoz vezető túlhevülését okozhatják;

| b) | a kibocsátáscsökkentő számítógép(ek) manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő számítógép(ek) manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja;

| c) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer dokumentációja, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer dokumentációja, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően;

| d) | a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos információk a fedélzeti diagnosztikához hozzáférés céljára, ezen előírás 14. melléklete követelményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos információk a fedélzeti diagnosztikához hozzáférés céljára, ezen előírás 14. melléklete követelményeinek megfelelően;

| e) | a menetcikluson kívüli kibocsátások (OCE) megfelelőségére vonatkozató nyilatkozat, a 10. melléklet 5.1.3. és 10. szakasza követelményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a menetcikluson kívüli kibocsátások (OCE) megfelelőségére vonatkozató nyilatkozat, a 10. melléklet 5.1.3. és 10. szakasza követelményeinek megfelelően;

| f) | a fedélzeti diagnosztika használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat, a 9A. melléklet 2. függeléke követelményeinek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

a fedélzeti diagnosztika használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat, a 9A. melléklet 2. függeléke követelményeinek megfelelően;

| g) | a járművek 8. melléklet 2.4. szakasza szerinti üzemeltetési vizsgálatának kezdeti terve; |
| --- | --- |

g)

a járművek 8. melléklet 2.4. szakasza szerinti üzemeltetési vizsgálatának kezdeti terve;

| h) | adott esetben más típusjóváhagyások másolatai, olyan megfelelő adatokkal, melyek lehetővé teszik a jóváhagyás kiterjesztését és a romlási tényezők meghatározását. |
| --- | --- |

h)

adott esetben más típusjóváhagyások másolatai, olyan megfelelő adatokkal, melyek lehetővé teszik a jóváhagyás kiterjesztését és a romlási tényezők meghatározását.

| 3.1.5. | A gyártó benyújtja a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor vagy adott esetben alapmotor egy példányát. |
| --- | --- |

3.1.5.

A gyártó benyújtja a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor vagy adott esetben alapmotor egy példányát.

| 3.1.6. | Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert. |
| --- | --- |

3.1.6.

Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert.

3.2.   Jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása iránti kérelem

| 3.2.1. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.2.1.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.2.2. | A 3.2.1. szakaszban említett kérelmet az 1. melléklet 2. részében mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. A kérelemhez mellékelni kell a motorrendszer vagy motorcsalád mint önálló műszaki egység típusbizonyítványának másolatát. |
| --- | --- |

3.2.2.

A 3.2.1. szakaszban említett kérelmet az 1. melléklet 2. részében mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. A kérelemhez mellékelni kell a motorrendszer vagy motorcsalád mint önálló műszaki egység típusbizonyítványának másolatát.

| 3.2.3. | A gyártónak egy dokumentációcsomagot is be kell adnia, mely teljes körűen ismerteti a jármű fedélzetén található és a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni. |
| --- | --- |

3.2.3.

A gyártónak egy dokumentációcsomagot is be kell adnia, mely teljes körűen ismerteti a jármű fedélzetén található és a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni.

| 3.2.4. | A 3.2.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:






  a) | az ezen előírás hatálya alá tartozó járművezérlő egységek manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

A 3.2.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a következő információkat:

a)

az ezen előírás hatálya alá tartozó járművezérlő egységek manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a frissítési lehetőséget, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja;

| b) | a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkatrészek ismertetése, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkatrészek ismertetése, a 9B. melléklet 8. szakaszában megadott követelményeknek megfelelően;

| c) | a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkatrészekkel kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikához való hozzáférés céljait szolgáló információk; |
| --- | --- |

c)

a jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai alkatrészekkel kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikához való hozzáférés céljait szolgáló információk;

| d) | szükség szerint más típusjóváhagyások másolatai a vonatkozó adatokkal, a jóváhagyások kiterjesztésének lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

d)

szükség szerint más típusjóváhagyások másolatai a vonatkozó adatokkal, a jóváhagyások kiterjesztésének lehetővé tétele érdekében.

| 3.2.5. | Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert. |
| --- | --- |

3.2.5.

Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert.

3.3.   Járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem

| 3.3.1. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.3.1.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be a típusjóváhagyó hatósághoz a járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.3.2. | A 3.3.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az említett melléklet 1. és 2. részét kell használni. |
| --- | --- |

3.3.2.

A 3.3.1. szakaszban említett kérelmet az 1. mellékletben mintaként szereplő adatközlő lapoknak megfelelően kell összeállítani. Erre a célra az említett melléklet 1. és 2. részét kell használni.

| 3.3.3. | A gyártónak dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljes körűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentési stratégiáját, valamint azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, és teljes körűen ismerteti a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni. |
| --- | --- |

3.3.3.

A gyártónak dokumentációcsomagot is be kell adnia, amely teljes körűen ismerteti a kibocsátást befolyásoló tervezési elemeket, a motorrendszer kibocsátáscsökkentési stratégiáját, valamint azokat az eszközöket, melyekkel a motorrendszer a kibocsátásra hatást gyakorló kimeneti változókat szabályozza – függetlenül arról, hogy közvetlen vagy közvetett szabályozásról van-e szó –, és teljes körűen ismerteti a 11. mellékletben előírt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszert. A dokumentációcsomagot a 3.1.3. szakasznak megfelelően kell elkészíteni.

| 3.3.4. | A 3.3.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a 3.1.4. szakasz a)–h) pontjában, valamint a 3.2.4. szakasz a)–d) pontjában előírt információkat. |
| --- | --- |

3.3.4.

A 3.3.3. szakaszban említett információkon túl a gyártó benyújtja a 3.1.4. szakasz a)–h) pontjában, valamint a 3.2.4. szakasz a)–d) pontjában előírt információkat.

| 3.3.5. | A gyártó benyújtja a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor egy példányát. |
| --- | --- |

3.3.5.

A gyártó benyújtja a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő motor egy példányát.

| 3.3.6. | Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert. |
| --- | --- |

3.3.6.

Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzőik vagy műszaki paramétereik oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a szennyezéscsökkentő rendszert.

3.4.   Kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelem

| 3.4.1. | A gyártó benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

3.4.1.

A gyártó benyújtja a típusjóváhagyó hatósághoz a kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet.

| 3.4.2. | A kérelmet a 13. melléklet 1. függelékében mintaként szereplő adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani. |
| --- | --- |

3.4.2.

A kérelmet a 13. melléklet 1. függelékében mintaként szereplő adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani.

| 3.4.3. | A gyártó benyújtja a fedélzeti diagnosztikai információkhoz való hozzáférésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot. |
| --- | --- |

3.4.3.

A gyártó benyújtja a fedélzeti diagnosztikai információkhoz való hozzáférésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot.

| 3.4.4. | A gyártó a típus-jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak a következőket nyújtja be:






  a) | új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelt, e rendelet szerint jóváhagyott típusú motorrendszer(ek); |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

A gyártó a típus-jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak a következőket nyújtja be:

a)

új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelt, e rendelet szerint jóváhagyott típusú motorrendszer(ek);

| b) | a kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának egy mintapéldánya; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának egy mintapéldánya;

| c) | a kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő pótberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő pótberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni.

| 3.4.5. | A 3.4.4. szakasz a) pontjának céljaira a vizsgálandó motorokat a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a kérelmező választja ki.
  A vizsgálati feltételeknek meg kell felelniük a 4. melléklet 6. szakaszában előírt követelményeknek.
  A vizsgált motoroknak meg kell felelniük a következő követelményeknek:






  a) | nem lehetnek hibák a kibocsátáscsökkentő rendszerben; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

A 3.4.4. szakasz a) pontjának céljaira a vizsgálandó motorokat a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a kérelmező választja ki.

A vizsgálati feltételeknek meg kell felelniük a 4. melléklet 6. szakaszában előírt követelményeknek.

A vizsgált motoroknak meg kell felelniük a következő követelményeknek:

a)

nem lehetnek hibák a kibocsátáscsökkentő rendszerben;

| b) | minden hibásan működő vagy túlzott mértékben elhasználódott, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni; |
| --- | --- |

b)

minden hibásan működő vagy túlzott mértékben elhasználódott, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni;

| c) | a vizsgált motort a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó specifikációinak megfelelően be kell állítani és be kell szabályozni. |
| --- | --- |

c)

a vizsgált motort a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó specifikációinak megfelelően be kell állítani és be kell szabályozni.

| 3.4.6. | A 3.4.4. szakasz b) és c) pontja esetében a mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy védjegyét, és a kereskedelmi megnevezést. |
| --- | --- |

3.4.6.

A 3.4.4. szakasz b) és c) pontja esetében a mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy védjegyét, és a kereskedelmi megnevezést.

| 3.4.7. | A 3.4.4. szakasz c) pontja céljaira a mintapéldánynak minősített lerontott alkatrésznek kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.7.

A 3.4.4. szakasz c) pontja céljaira a mintapéldánynak minősített lerontott alkatrésznek kell lennie.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának, jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártónak ezen előírás rendelkezéseinek megfelelően demonstrálnia kell, hogy a járműveken vagy motorrendszereken elvégezték a vizsgálatokat, és megfelelnek az 5. szakaszban, valamint a 4., 6., 7., 9A., 9B., 9C., 10., 11. and 12. mellékletben meghatározott követelményeknek A gyártó továbbá biztosítja azt is, hogy a jármű megfeleljen a referencia-tüzelőanyagok 5. mellékletben ismertetett specifikációinak.

Jóváhagyott motorrendszerrel felszerelt jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja a 6. szakaszban meghatározott beépítési előírások betartását.

4.2.   A kibocsátások tekintetében ezen előírás alapján jóváhagyott, 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó jármű típusjóváhagyása kiterjesztésének megszerzéséhez a gyártónak teljesítenie kell a 12. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeket.

4.3.   Vegyes üzemű motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának, jóváhagyott vegyes üzemű motorral felszerelt vegyes üzemű jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának vagy vegyes üzemű jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártónak a 4.1. szakasz követelményein túl demonstrálnia kell, hogy a vegyes üzemű járműveken vagy motorokon elvégezték a vizsgálatokat, és megfelelnek a 15. szakaszban meghatározott követelményeknek

4.4.   Fenntartva (3)

4.5.   Motorrendszer vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásának vagy jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja a tüzelőanyag tekintetében általános jóváhagyás szerinti tüzelőanyag-tartományra, illetve szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok esetében a tüzelőanyag tekintetében korlátozott, a 4.6. szakaszban meghatározott jóváhagyás szerinti tüzelőanyag-tartományra vonatkozó követelményeknek való megfelelést.

4.5.1.   A földgáz-, a PB-gáz- és a vegyes üzemű motorok jóváhagyására vonatkozó követelményeket összefoglaló táblázatokat a 4. függelék tartalmazza.

4.6.   A tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások

A tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyás megadása az 4.6.1–4.6.6.1. szakaszban meghatározott előírások szerint történik.

4.6.1.   Az alapmotornak meg kell felelnie az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott, a megfelelő referencia-tüzelőanyagokra vonatkozó előírásoknak. A földgáz-/biometánmotorokra (a vegyes üzemű motorokat is beleértve) a 4.6.3. szakaszban meghatározott különös követelmények vonatkoznak.

4.6.2.   Ha a gyártó megengedi a járműcsaládnak az 5. mellékletben felsorolt referencia-tüzelőanyagok között nem szereplő, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal vagy a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagokra vonatkozó megfelelő szabványokban (ólommentes benzin esetében az EN 228 CEN szabványban, dízelolaj esetében pedig az EN 590 CEN szabványban) nem szereplő, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal – úgymint biodízellel (B100) – való üzemeltetését, a 4.6.1. szakasz előírásain túlmenően:

| a) | az 1. melléklet 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában meg kell adnia azokat a tüzelőanyagokat, melyekkel a motorcsalád üzemeltethető; |
| --- | --- |

a)

az 1. melléklet 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában meg kell adnia azokat a tüzelőanyagokat, melyekkel a motorcsalád üzemeltethető;

| b) | demonstrálnia kell az alapmotor arra vonatkozó képességét, hogy teljesítse e rendelet megadott tüzelőanyagokra vonatkozó előírásait; |
| --- | --- |

b)

demonstrálnia kell az alapmotor arra vonatkozó képességét, hogy teljesítse e rendelet megadott tüzelőanyagokra vonatkozó előírásait;

| c) | felel a 9. szakaszban a használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó előírásoknak a megadott tüzelőanyagok tekintetében történő teljesítéséért, ideértve a megadott tüzelőanyagok és a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagok bármely keverékét. |
| --- | --- |

c)

felel a 9. szakaszban a használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó előírásoknak a megadott tüzelőanyagok tekintetében történő teljesítéséért, ideértve a megadott tüzelőanyagok és a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagok bármely keverékét.

4.6.3.   Földgáz-/biometánüzemű motor esetében a gyártónak az alapmotor tekintetében demonstrálnia kell, hogy az a kereskedelmi forgalomban kapható bármely tüzelőanyag-összetételhez képes alkalmazkodni.

4.6.3.1.   Sűrített földgáz (CNG)/biometán esetében általában kétféle tüzelőanyag-fajta létezik: a nagy fűtőértékű tüzelőanyag (H tartományú gáz) és a kis fűtőértékű tüzelőanyag (L tartományú gáz), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; a gázok jelentős mértékben különböznek egymástól a Wobbe-indexszel kifejezett energiatartalmukban és λ-eltolódási tényezőjükben (Sλ). A 0,89 és 1,08 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázokat (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) a H tartományba, míg az 1,08 és 1,19 közötti λ-eltolódási tényezőjű földgázokat (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) az L tartományba tartozónak tekintik. A referencia-tüzelőanyagok összetétele az Sλ lehetséges szélső értékeit tükrözi.

Az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR (1. tüzelőanyag) és G25 (2. tüzelőanyag) referencia-tüzelőanyagokkal meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között kézzel utánállítanák a motor tüzelőanyag-ellátó rendszerét (önállóan alkalmazkodnia kell). A tüzelőanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

| 4.6.3.1.1. | A gyártó kérésére a motor egy harmadik tüzelőanyaggal (3. tüzelőanyag) is bevizsgálható, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. tüzelőanyag kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

A gyártó kérésére a motor egy harmadik tüzelőanyaggal (3. tüzelőanyag) is bevizsgálható, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. tüzelőanyag kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez.

4.6.3.2.   Cseppfolyósított földgáz / cseppfolyósított biometán (LNG) esetében az alapmotornak az 5. mellékletben meghatározott GR (1. tüzelőanyag) és G20 (2. tüzelőanyag) referencia-tüzelőanyagokkal meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között kézzel utánállítanák a motor tüzelőanyag-ellátó rendszerét (önállóan alkalmazkodnia kell). A tüzelőanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

4.6.4.   Olyan sűrített földgáz- (CNG)-/biometánüzemű motor esetében, amely önműködően alkalmazkodik egyfelől a H-tartományú gázokhoz, másfelől az L-tartományú gázokhoz, és amelynél egy kapcsolóval kell átváltani a H tartomány és az L tartomány között, az alapmotort az egyes tartományokra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-tüzelőanyaggal kell vizsgálni a kapcsoló mindkét állásában. A két tüzelőanyag a H tartományba tartozó gázok esetében a GR (1. tüzelőanyag) és a G23 (3. tüzelőanyag), az L tartományba eső gázok esetében pedig a G25 (2. tüzelőanyag) és a G23 (3. tüzelőanyag). Az alapmotornak a kapcsoló mindkét állásában meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a kétféle kapcsolóállásban végzett két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének a tüzelőanyag változtatása miatt. A tüzelőanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

4.6.4.1.   A gyártó kérésére a motort a G23 (3. tüzelőanyag) helyett egy harmadik tüzelőanyaggal is lehet vizsgálni, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. tüzelőanyag kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez.

4.6.5.   Földgázmotorok esetében a károsanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát minden egyes káros anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:

Formula vagy

Formula és

Formula

4.6.6.   PB-gáz esetében a gyártónak az alapmotor tekintetében demonstrálnia kell, hogy az a kereskedelmi forgalomban kapható bármely tüzelőanyag-összetételhez képes alkalmazkodni.

PB-gáz esetében a C3/C4 összetétel többféle lehet. A referencia-tüzelőanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapmotornak ki kell elégítenie a károsanyag-kibocsátási követelményeket az 5. mellékletben meghatározott „A” és „B” referencia-tüzelőanyaggal anélkül, hogy a két vizsgálat között a tüzelőanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. A tüzelőanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

4.6.6.1.   A károsanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes káros anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni:

Formula

4.7.   Tüzelőanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású sűrített földgáz (CNG)/biometán- vagy PB-gáz motorok esetében.

4.7.1.   Kipufogógáz-kibocsátási típusjóváhagyás a H-tartományú vagy az L-tartományú gázokkal való üzemelésre kialakított földgázmotorra

4.7.1.1.   Az alapmotort a vonatkozó tartományra az 5. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-tüzelőanyaggal kell vizsgálni. A két tüzelőanyag a H tartományba tartozó gázok esetében a GR (1. tüzelőanyag) és a G23 (3. tüzelőanyag), az L tartományba eső gázok esetében pedig a G25 (2. tüzelőanyag) és a G23 (3. tüzelőanyag). Az alapmotornak meg kell felelnie ezen előírás követelményeinek anélkül, hogy a két vizsgálat között bármilyen utánállítást végeznének a tüzelőanyag változtatása miatt. A tüzelőanyag-váltás után alkalmazkodási menetként le lehet folytatni egy melegindításos WHTC-ciklust vizsgálat nélkül. Az alkalmazkodási menet után a motort a 4. melléklet 7.6.1. szakaszának megfelelően le kell hűteni.

4.7.1.2.   A gyártó kérésére a motort a G23 (3. tüzelőanyag) helyett egy harmadik tüzelőanyaggal is lehet vizsgálni, ha a λ-eltolódási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis G25 felső értéke) között van, például ha a 3. tüzelőanyag kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének értékeléséhez.

4.7.1.3.   A károsanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes káros anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni:

Formula vagy

Formula és

Formula

4.7.1.4.   A vevőnek való átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd a 4.12.8. szakaszt), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort a gázok mely tartományára hagyták jóvá.

4.7.2.   Kipufogógáz-kibocsátási típusjóváhagyás egy meghatározott összetételű gázzal történő üzemelésre kialakított földgáz- vagy PB-gáz-motorra

4.7.2.1.   Az alapmotornak ki kell elégítenie a károsanyag-kibocsátásra vonatkozó követelményeket az 5. mellékletben meghatározott referencia-tüzelőanyaggal, vagyis földgázmotor esetében a GR és G25, PB-gázmotor esetében az „A” és „B” referencia-tüzelőanyaggal. A vizsgálatok között megengedett az tüzelőanyag-rendszer finombeállítása. Ez a finombeállítás a tüzelőanyag-adatbázis átkalibrálása lehet úgy, hogy sem az alapvető szabályozási stratégia, sem az adatbázis alapszerkezete nem változhat. Szükség esetén megengedett a tüzelőanyag-áramra közvetlenül kiható elemek (például befecskendezők) cseréje.

4.7.2.2.   A gyártó kérésére a motor bevizsgálható a GR és G23, vagy a G25 és G23 referencia-tüzelőanyaggal, amely esetben a típusjóváhagyás ennek megfelelően csak a gázok H, illetve L tartományára érvényes.

4.7.2.3.   A vevőnek történő átadáskor a motoron lennie kell egy címkének (lásd a 4.12.8. szakaszt), amelyen fel van tüntetve, hogy a motort milyen tüzelőanyag-összetételre kalibrálták.

4.8.   Tüzelőanyag-specifikus típusjóváhagyásra vonatkozó előírások cseppfolyósítottföldgáz (LNG)-/cseppfolyósítottbiometán-motorok esetében

Cseppfolyósított földgáz/cseppfolyósított biometán esetében tüzelőanyag-specifikus típusjóváhagyás adható a 4.8.1–4.8.2. szakaszokban meghatározott előírások szerint.

4.8.1.   Tüzelőanyag-specifikus típusjóváhagyásra irányuló kérelemre vonatkozó feltételek cseppfolyósítottföldgáz (LNG)-/cseppfolyósítottbiometán-motorok esetében

4.8.1.1.   A gyártó csak abban az esetben kérelmezhet tüzelőanyag-specifikus típusjóváhagyást, ha a motort bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra kalibrálták (4), és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az 5. mellékletben meghatározott G20 tüzelőanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és a tüzelőanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot.

4.8.1.2.   A gyártó minden más esetben a tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyás iránti kérelmet nyújt be a 4.6.3.2. szakasz előírásai szerint.

4.8.2.   Egyedi vizsgálati követelmények tüzelőanyag-specifikus típusjóváhagyás (LNG) esetén

4.8.2.1.   Vegyes üzemű motorcsalád esetében, ha a motorokat meghatározott összetételű cseppfolyósított földgázra2 kalibrálták, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az 5. mellékletben meghatározott G20 tüzelőanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és a tüzelőanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot, az alapmotort csak az 5. mellékletben meghatározott G20 referencia-tüzelőanyaggal kell vizsgálni.

4.9.   Motorcsalád egy tagjának kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyása

4.9.1.   A 2.2. szakaszban említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó típusjóváhagyást minden további vizsgálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, (a 4.7.2. szakaszban leírt motorok esetében) abba a tartományba tartozó minden tüzelőanyag-összetételre, amely tartományra az alapmotort jóváhagyták, vagy (a 4.6. vagy 4.7. szakaszban leírt motorok esetében) ugyanarra a tüzelőanyag-tartományra, amelyre az alapmotort jóváhagyták.

4.9.2.   Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem reprezentatív teljes mértékben az 1. melléklet 1. részében meghatározott motorcsaládra, a műszaki szolgálat egy alternatív és szükség esetén egy további referenciamotort is kiválaszthat és megvizsgálhat.

4.10.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő jóváhagyásra vonatkozó előírások

4.10.1.   A gyártók biztosítják, hogy az összes motorrendszer és jármű el legyen látva fedélzeti diagnosztikai rendszerrel.

4.10.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszereket a 9A. mellékletnek megfelelően kell kialakítani, legyártani és a járműbe beépíteni, hogy képesek legyenek a jármű teljes élettartama alatt az említett mellékletben meghatározott funkciócsökkenések vagy működési hibák típusainak felismerésére, rögzítésére és közlésére.

4.10.3.   A gyártó biztosítja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer minden szokásos és ésszerűen feltételezhető vezetési körülmény mellett – ideértve a 9B. mellékletében meghatározottak szokásos használati körülményeket – megfeleljen a 9A. mellékletben előírt követelményeknek, ideértve a használat közbeni működésre vonatkozó fedélzeti diagnosztikai követelményeket.

4.10.4.   A 9B. melléklet szerinti hibás alkatrésszel történő tesztelés során a fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzőjének a mellékletnek megfelelően be kell kapcsolnia. A fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzője a 9A. mellékletben megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek alatti kibocsátások esetén is bekapcsolhat.

4.10.5.   A gyártó biztosítja a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok használat közbeni működésére vonatkozó, a 9A. mellékletben foglalt rendelkezések betartását.

4.10.6.   A használat közbeni teljesítménnyel kapcsolatos fedélzeti diagnosztikai adatokat el kell tárolni és a fedélzeti diagnosztikai rendszer titkosítás nélküli, szabványos fedélzeti diagnosztikai kommunikációs protokollja révén kell elérhetővé tenni, a 9A. melléklet rendelkezéseinek megfelelően.

4.10.7.   Ha a gyártó ezt választja, a 13.2.3. szakaszban megadott dátumig, az új típusjóváhagyások esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszerek a 9A. mellékletben megadott és e szakaszra hivatkozó, alternatív rendelkezéseknek is megfelelhetnek.

4.10.8.   Ha a gyártó ezt választja, a 13.2.2. szakaszban megadott dátumig, az új típusjóváhagyások esetében a dízel részecskeszűrő (DPF) megfigyelésére a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakaszában megadott alternatív rendelkezéseket is alkalmazhatja.

4.11.   A kibocsátáscsökkentő berendezések tekintetében történő jóváhagyásra vonatkozó előírások

4.11.1.   A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírás hatálya alá tartozó típusjóváhagyással rendelkező motorrendszerekbe vagy járművekbe beépítendő kibocsátáscsökkentő pótberendezések rendelkezzenek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyással, a 4.11.2–4.11.5. szakasz követelményeinek megfelelően.

Ezen előírás alkalmazásában a katalizátoros átalakítók, a NOx-mentesítő berendezések és a részecskeszűrők kibocsátáscsökkentő berendezésnek minősülnek.

4.11.2.   Az 1. melléklet 1. részének 3.2.12. szakaszában megadott típusú és a vonatkozó típusbizonyítványban szereplő járműbe való beépítésre szánt eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezéseknek nem kell megfelelniük a 13. melléklet összes előírásának, feltéve, hogy eleget tesznek az említett melléklet 2.1., 2.2. és 2.3. szakasza előírásainak.

4.11.3.   A gyártó gondoskodik arról, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéseken fel legyenek tüntetve az azonosító jelölések.

4.11.4.   A 4.11.3. szakaszban említett azonosító jelölések a következőket tartalmazzák:

| a) | a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogy az az I. melléklet 1. részének 3.2.12.2. szakaszában említett információkban szerepel. |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogy az az I. melléklet 1. részének 3.2.12.2. szakaszában említett információkban szerepel.

4.11.5.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezések ezen előírás szerinti típusjóváhagyását csak az ezen előírás 13. mellékletében említett egyedi vizsgálati előírások bevezetése (5) után kell elvégezni.

4.12.   A motorrendszerek és járművek jóváhagyási jelei és címkézése

4.12.1.   Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 06. módosítássorozatnak megfelelően 06). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot másik motortípushoz vagy járműtípushoz.

4.12.2.   Egy motortípusnak vagy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon. Az értesítésnek a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell.

4.12.3.   Minden olyan motoron vagy járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.12.3.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (6); |
| --- | --- |

4.12.3.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (6);

| 4.12.3.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az 4.12.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az 4.12.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 4.12.3.3. | A jóváhagyási jelnek a típus-jóváhagyási szám után még egy kötőjelet és egy karaktert kell tartalmaznia, amely azt mutatja, hogy a jóváhagyást mely fázisra vonatkozóan adták meg a 13.2. szakasz szerint, és amely a 3. melléklet 1. táblázatban szerepel.






  4.12.3.3.1. | Dízelolajjal működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „D” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.

A jóváhagyási jelnek a típus-jóváhagyási szám után még egy kötőjelet és egy karaktert kell tartalmaznia, amely azt mutatja, hogy a jóváhagyást mely fázisra vonatkozóan adták meg a 13.2. szakasz szerint, és amely a 3. melléklet 1. táblázatban szerepel.

4.12.3.3.1.

Dízelolajjal működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „D” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.2. | Etanollal (ED95) működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „ED” betűket annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Etanollal (ED95) működő kompressziós gyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „ED” betűket annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.3. | Etanollal (E85) működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „E85” jelet annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Etanollal (E85) működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell az „E85” jelet annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.4. | Benzinnel működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „P” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Benzinnel működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „P” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.5. | PB-gázzal működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „Q” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

PB-gázzal működő szikragyújtású motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy „Q” betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen motortípusra adták ki.

| 4.12.3.3.6. | Földgázzal működő motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy vagy több betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást melyik gáztartományra adták ki. Ez(ek) a betű(k) a következő(k) lehet(nek):






  a) | H a H tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Földgázzal működő motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy vagy több betűt annak jelzésére, hogy a jóváhagyást melyik gáztartományra adták ki. Ez(ek) a betű(k) a következő(k) lehet(nek):

a)

H a H tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;

| b) | L az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében; |
| --- | --- |

b)

L az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;

| c) | HL a mind a H, mind az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében; |
| --- | --- |

c)

HL a mind a H, mind az L tartományú gázokra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;

| d) | Ht olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor tüzelőanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható; |
| --- | --- |

d)

Ht olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor tüzelőanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható;

| e) | Lt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor tüzelőanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható; |
| --- | --- |

e)

Lt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor tüzelőanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható;

| f) | HLt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H vagy L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor tüzelőanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H vagy L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható; |
| --- | --- |

f)

HLt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H vagy L gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely a motor tüzelőanyagadagoló-rendszerének finomhangolásával egy másik H vagy L gáztartományba tartozó adott gázra átalakítható;

| g) | LNG20 olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra hagytak jóvá és kalibráltak, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az 5. mellékletben meghatározott G20 tüzelőanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és a tüzelőanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot; |
| --- | --- |

g)

LNG20 olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra hagytak jóvá és kalibráltak, és a kapott λ-eltolódási tényező legfeljebb 3 százalékkal tér el az 5. mellékletben meghatározott G20 tüzelőanyag λ-eltolódási tényezőjétől, és a tüzelőanyag etántartalma nem haladja meg a 1,5 százalékot;

| h) | LNG a minden egyéb összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra jóváhagyott és kalibrált motor esetében. |
| --- | --- |

h)

LNG a minden egyéb összetételű cseppfolyósított földgázra/cseppfolyósított biometánra jóváhagyott és kalibrált motor esetében.

| 4.12.3.3.7. | Vegyes üzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy karaktersort annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen vegyes üzemű motortípusra és melyik gáztartományra adták ki.
  Ezt a karaktersort a vegyes üzemű típus két karaktere és a 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6. szakaszokban meghatározott betű(k) alkotják értelemszerűen.






  a) | 1A az 1A típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Vegyes üzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek az országkód után tartalmaznia kell egy karaktersort annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen vegyes üzemű motortípusra és melyik gáztartományra adták ki.

Ezt a karaktersort a vegyes üzemű típus két karaktere és a 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6. szakaszokban meghatározott betű(k) alkotják értelemszerűen.

a)

1A az 1A típusú vegyes üzemű motorokra;

| b) | 1B az 1B típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- |

b)

1B az 1B típusú vegyes üzemű motorokra;

| c) | 2A a 2A típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- |

c)

2A a 2A típusú vegyes üzemű motorokra;

| d) | 2B a 2B típusú vegyes üzemű motorokra; |
| --- | --- |

d)

2B a 2B típusú vegyes üzemű motorokra;

| e) | 3B a 3B típusú vegyes üzemű motorokra. |
| --- | --- |

e)

3B a 3B típusú vegyes üzemű motorokra.

4.12.4.   Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.12.3.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.12.3.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.12.5.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a jóváhagyott típusú motorra/járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.12.6.   Ezen előírás 3. mellékletében találhatók példák a jóváhagyási jelek elrendezésére.

4.12.7.   Az önálló műszaki egységként jóváhagyott motorokon a jóváhagyási jelen kívül az alábbiakat kell feltüntetni:

| 4.12.7.1. | a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve; |
| --- | --- |

4.12.7.1.

a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve;

| 4.12.7.2. | a gyártó kereskedelmi leírása. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

a gyártó kereskedelmi leírása.

4.12.8.   Címkék

Földgáz- vagy PB-gázüzemű, a tüzelőanyag-tartomány tekintetében korlátozott típusjóváhagyással rendelkező motorok esetében az alábbi címkék alkalmazhatók:

4.12.8.1.   Tartalom

Az alábbi információkat kell megadni:

| | A 4.7.1.4. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK A H TARTOMÁNYBA TARTOZÓ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. L tartományba tartozó földgáz esetén a „H” helyett értelemszerűen „L” betűt kell használni. |
| --- | --- |

A 4.7.1.4. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK A H TARTOMÁNYBA TARTOZÓ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. L tartományba tartozó földgáz esetén a „H” helyett értelemszerűen „L” betűt kell használni.

| | A 4.7.2.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ PB-GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. A motor gyártója által előírt egyes összetevőkkel és határértékekkel együtt az 5. melléklet megfelelő táblázatában (táblázataiban) szereplő minden információt meg kell adni. |
| --- | --- |

A 4.7.2.3. szakasz szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK ... ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ PB-GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. A motor gyártója által előírt egyes összetevőkkel és határértékekkel együtt az 5. melléklet megfelelő táblázatában (táblázataiban) szereplő minden információt meg kell adni.

A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasnak kell lenniük.

Megjegyzés: Ha a fenti címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódot lehet alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie minden olyan személy számára, aki a tüzelőanyag-tartályt megtölti, vagy karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázatok helyét és tartalmát a gyártónak és a típusjóváhagyó hatóságnak közös megegyezéssel kell meghatároznia.

4.12.8.2.   Tulajdonságok

A címkéknek a motor hasznos élettartama végéig meg kell őrizniük épségüket. A címkéknek jól olvashatónak, a rajtuk szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor hasznos élettartama alatt megmaradjon, és megsemmisítésük vagy olvashatatlanná tételük nélkül ne lehessen azokat eltávolítani.

4.12.8.3.   Elhelyezés

A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely a motor rendes működéséhez szükséges, és szokásos esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy azok jól láthatóak legyenek, miután a motort – a működéséhez szükséges összes segédberendezéssel együtt – összeszerelték.

4.13.   Abban az esetben, ha egy járműtípus jóváhagyását a motor tekintetében kérik, a 4.12.8. szakaszban meghatározott jelet a tüzelőanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni.

4.14.   Abban az esetben, ha egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus jóváhagyását kérik, a 4.12.8. szakaszban meghatározott jelet a tüzelőanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni.

5.   KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK

5.1.   Általános előírások

5.1.1.   A gyártó olyan felszereléssel látja el a járművet és a motort, hogy a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrészek tervezése, kialakítása és összeállítása lehetővé tegye, hogy a jármű és a motor a rendes használat során megfeleljen ezen előírásnak és végrehajtási intézkedéseinek.

5.1.2.   A gyártónak olyan műszaki megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek biztosítják a kipufogócsőből származó kibocsátások hatékony korlátozását ezen előírásnak megfelelően, a jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között.

| 5.1.2.1. | Az 5.1.2. szakaszban említet intézkedések közé tartozik a kibocsátáscsökkentő rendszerekben használt tömlők és csatlakozók biztonsága is, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezési célnak. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Az 5.1.2. szakaszban említet intézkedések közé tartozik a kibocsátáscsökkentő rendszerekben használt tömlők és csatlakozók biztonsága is, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezési célnak.

| 5.1.2.2. | A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírásban meghatározott vizsgálati feltételek között végzett kibocsátásvizsgálat eredményei megfeleljenek a vonatkozó határértékeknek. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

A gyártó biztosítja, hogy az ezen előírásban meghatározott vizsgálati feltételek között végzett kibocsátásvizsgálat eredményei megfeleljenek a vonatkozó határértékeknek.

| 5.1.2.3. | Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely várhatóan befolyásolja a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátását, úgy kell megtervezni, megépíteni, összeszerelni és beszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén teljesíteni tudja ezen előírás előírásait. A gyártó továbbá azt is biztosítja, hogy a jármű megfeleljen az 5.1.3. szakaszban és a 10. mellékletben ismertetett, menetcikluson kívüli kibocsátási követelményeknek. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely várhatóan befolyásolja a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátását, úgy kell megtervezni, megépíteni, összeszerelni és beszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén teljesíteni tudja ezen előírás előírásait. A gyártó továbbá azt is biztosítja, hogy a jármű megfeleljen az 5.1.3. szakaszban és a 10. mellékletben ismertetett, menetcikluson kívüli kibocsátási követelményeknek.

| 5.1.2.4. | Tilos a kibocsátáscsökkentő berendezések hatékonyságát csökkentő hatástalanító stratégiák használata. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Tilos a kibocsátáscsökkentő berendezések hatékonyságát csökkentő hatástalanító stratégiák használata.

| 5.1.2.5. | Benzin- vagy E85 etanolmotor típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja, hogy a szikragyújtású benzin- vagy E85 etanolmotorral felszerelt járművek tüzelőanyag-tartályának töltőelemeire vonatkozó, a 6.3. szakaszban foglalt különös követelmények teljesüljenek. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Benzin- vagy E85 etanolmotor típusjóváhagyásának megszerzéséhez a gyártó biztosítja, hogy a szikragyújtású benzin- vagy E85 etanolmotorral felszerelt járművek tüzelőanyag-tartályának töltőelemeire vonatkozó, a 6.3. szakaszban foglalt különös követelmények teljesüljenek.

5.1.3.   A menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó követelmények

| 5.1.3.1. | Az 5.1.2. szakaszban foglalt követelmények teljesítésére szolgáló intézkedéseknek a következőket kell figyelembe venniük:






  a) | a10. mellékletben meghatározott általános követelmények, ideértve a konkrét előírásokat és a hatástalanító stratégiák tilalmát; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Az 5.1.2. szakaszban foglalt követelmények teljesítésére szolgáló intézkedéseknek a következőket kell figyelembe venniük:

a)

a10. mellékletben meghatározott általános követelmények, ideértve a konkrét előírásokat és a hatástalanító stratégiák tilalmát;

| b) | kipufogócsőből származó kibocsátásoknak a jármű várható üzemállapotai szerinti és az esetlegesen előforduló környezetifeltétel-tartományban történő hatékony korlátozására vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

b)

kipufogócsőből származó kibocsátásoknak a jármű várható üzemállapotai szerinti és az esetlegesen előforduló környezetifeltétel-tartományban történő hatékony korlátozására vonatkozó követelmények;

| c) | a kibocsátásoknak a típusjóváhagyáskor a menetcikluson kívüli laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátásoknak a típusjóváhagyáskor a menetcikluson kívüli laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények;

| d) | a típusjóváhagyáskor a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárásra vonatkozó követelmények, valamint a használatban lévő járművek menetcikluson kívüli kibocsátásának vizsgálatára vonatkozó, ezen előírásban előírt minden további követelmény; |
| --- | --- |

d)

a típusjóváhagyáskor a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárásra vonatkozó követelmények, valamint a használatban lévő járművek menetcikluson kívüli kibocsátásának vizsgálatára vonatkozó, ezen előírásban előírt minden további követelmény;

| e) | a gyártóra a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében vonatkozó követelményeknek való megfelelési nyilatkozat adása tekintetében vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

e)

a gyártóra a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében vonatkozó követelményeknek való megfelelési nyilatkozat adása tekintetében vonatkozó követelmény.

| 5.1.3.2. | A gyártónak teljesítenie kell a 10. mellékletben meghatározott különös követelményeket, a kapcsolódó vizsgálati eljárásokkal együtt. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

A gyártónak teljesítenie kell a 10. mellékletben meghatározott különös követelményeket, a kapcsolódó vizsgálati eljárásokkal együtt.

5.1.4.   A dokumentációra vonatkozó követelmények

| 5.1.4.1. | A 3. szakaszban előírt dokumentációcsomagot, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára, hogy értékelje a kibocsátáscsökkentő stratégiákat, valamint a járműnek és a motornak a NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító fedélzeti rendszereit, a következő két részben kell rendelkezésre bocsátani:






  a) | a „hivatalos dokumentációs csomag”, amelyet kérésre az érdekelt felek rendelkezésére lehet bocsátani; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

A 3. szakaszban előírt dokumentációcsomagot, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára, hogy értékelje a kibocsátáscsökkentő stratégiákat, valamint a járműnek és a motornak a NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító fedélzeti rendszereit, a következő két részben kell rendelkezésre bocsátani:

a)

a „hivatalos dokumentációs csomag”, amelyet kérésre az érdekelt felek rendelkezésére lehet bocsátani;

| b) | a „részletes dokumentációs csomag”, amelyet szigorúan bizalmasan kell kezelni. |
| --- | --- |

b)

a „részletes dokumentációs csomag”, amelyet szigorúan bizalmasan kell kezelni.

| 5.1.4.2. | A hivatalos dokumentációcsomag lehet tömör, de abból minden olyan kimeneti állapotnak azonosíthatónak kell lennie, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. A dokumentációnak ismertetnie kell a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer működését, ideértve az e rendszerhez kapcsolódó információk kinyeréséhez szükséges paramétereket. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell őriznie. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

A hivatalos dokumentációcsomag lehet tömör, de abból minden olyan kimeneti állapotnak azonosíthatónak kell lennie, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. A dokumentációnak ismertetnie kell a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer működését, ideértve az e rendszerhez kapcsolódó információk kinyeréséhez szükséges paramétereket. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell őriznie.

| 5.1.4.3. | A részletes dokumentációcsomagnak információkat kell tartalmaznia az összes kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia működéséről, ideértve mindazon paraméterek ismertetését, melyeket valamely kibocsátáscsökkentési segédstratégia módosít, és azokat a peremfeltételeket, melyek mellett a kibocsátáscsökkentési segédstratégia működik, illetve annak megjelölését, hogy a 10. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárások feltételei mellett mely kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia lép valószínűleg működésbe. A részletes dokumentációcsomag tartalmazza valamennyi üzemmódra a tüzelőanyag-rendszer szabályozásának logikáját, az időzítési stratégiákat és a „ki-be” kapcsolási pontokat. Tartalmaznia kell továbbá a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer teljes körű ismertetését, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

A részletes dokumentációcsomagnak információkat kell tartalmaznia az összes kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia működéséről, ideértve mindazon paraméterek ismertetését, melyeket valamely kibocsátáscsökkentési segédstratégia módosít, és azokat a peremfeltételeket, melyek mellett a kibocsátáscsökkentési segédstratégia működik, illetve annak megjelölését, hogy a 10. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárások feltételei mellett mely kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia lép valószínűleg működésbe. A részletes dokumentációcsomag tartalmazza valamennyi üzemmódra a tüzelőanyag-rendszer szabályozásának logikáját, az időzítési stratégiákat és a „ki-be” kapcsolási pontokat. Tartalmaznia kell továbbá a 11. mellékletben előírt használatkorlátozó rendszer teljes körű ismertetését, ideértve a kapcsolódó ellenőrzési stratégiákat.

| 5.1.4.4. | A részletes dokumentációcsomagot szigorúan bizalmasan kezelik. A csomagot őrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó. Amennyiben a dokumentációcsomagot a gyártó őrzi, a típusjóváhagyó hatóság azt az áttekintést ás jóváhagyást követően azonosító számmal és keltezéssel látja el. A csomagot a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani betekintésre. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

A részletes dokumentációcsomagot szigorúan bizalmasan kezelik. A csomagot őrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó. Amennyiben a dokumentációcsomagot a gyártó őrzi, a típusjóváhagyó hatóság azt az áttekintést ás jóváhagyást követően azonosító számmal és keltezéssel látja el. A csomagot a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani betekintésre.

5.1.5.   Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések

| 5.1.5.1. | Az általános követelmények – beleértve az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó különös követelményeket – az ezen előírás 9B. mellékletének 4. szakaszában és 9A. mellékletének 2. szakaszában meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Az általános követelmények – beleértve az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó különös követelményeket – az ezen előírás 9B. mellékletének 4. szakaszában és 9A. mellékletének 2. szakaszában meghatározott követelmények.

5.2.   A gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásra vonatkozó előírások

5.2.1.   A 4. mellékletben előírt vizsgálatok során a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátás nem haladhatja meg az 1. táblázatban megadott értékeket.

5.2.2.   A 6. mellékletben ismertetett vizsgálatnak alávetett szikragyújtású motorok esetében a normál üresjárati fordulatszámon a kipufogógáz legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalma az, amit a járműgyártó megad. A maximális szén-monoxid-tartalom azonban nem haladhatja meg a 0,3 térfogatszázalékot.

Magas üresjárati fordulatszámon a szén-monoxidnak a kipufogógáz térfogatára vonatkoztatott mennyisége nem haladhatja meg a 0,2 térfogatszázalékot akkor, amikor a fordulatszám legalább 2 000/perc és a lambda 1 ± 0,03 vagy a gyártó specifikációi szerinti.

5.2.3.   Zárt forgattyúház esetében a gyártó biztosítja, hogy a 4. melléklet 6.10. és 6.11. szakaszában ismertetett vizsgálatok során a motor szellőztető rendszere ne engedjen kartergázt a légkörbe. Ha a forgattyúház nyitott, a kibocsátásokat meg kell mérni és a 4. melléklet 6.10. szakaszában meghatározott rendelkezéseket követve hozzá kell adni a kipufogócsőből származó kibocsátásokhoz.

5.3.   Kibocsátási határérték

Az 1. táblázatban szerepelnek az ezen előírásra vonatkozó kibocsátási határértékek.

1.   táblázat

Kibocsátási határérték

| | Határértékek |
| --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (összes szénhidrogén) (mg/kWh) | NMHCN
  (Nem metán szénhidrogének) (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | PM tömege
  (mg/kWh) | PM-szám
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 × 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | |
| Megjegyzések:







  PI | = | szikragyújtás |
| CI | = | kompressziós gyújtás |

Határértékek

CO

(mg/kWh)

THC

(összes szénhidrogén) (mg/kWh)

NMHCN

(Nem metán szénhidrogének) (mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

PM tömege

(mg/kWh)

PM-szám

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 × 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 × 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

Megjegyzések:

PI

=

szikragyújtás

CI

=

kompressziós gyújtás

5.4.   Tartósság és romlási tényezők

A gyártó meghatározza azokat a romlási tényezőket, amelyek annak demonstrálására szolgálnak, hogy a motorcsalád vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása az alábbiakban meghatározott, szokásos hasznos élettartam alatt mindvégig megfelel az 5.3. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékeknek.

A 7. melléklet tartalmazza azokat az eljárásokat, amelyekkel demonstrálható a motorrendszer vagy az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád szokásos hasznos élettartam alatti megfelelősége.

A járművek és motorok típusjóváhagyásához és használat közbeni megfelelőségének vizsgálatához a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssági vizsgálatát a következő kilométer-teljesítmény, illetve referencia-időszak után kell elvégezni:

| a) | 160 000 km megtétele vagy öt év – amelyik előbb következik be – az M1, N1 és M2 kategóriájú járművekbe szerelt motorok esetében; |
| --- | --- |

a)

160 000 km megtétele vagy öt év – amelyik előbb következik be – az M1, N1 és M2 kategóriájú járművekbe szerelt motorok esetében;

| b) | 300 000 km megtétele vagy hat év – amelyik előbb következik be – a legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N2 vagy N3 kategóriájú és a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú és A. osztályú vagy B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében; |
| --- | --- |

b)

300 000 km megtétele vagy hat év – amelyik előbb következik be – a legfeljebb 16 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N2 vagy N3 kategóriájú és a legfeljebb 7,5 tonna műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, I. osztályú, II. osztályú és A. osztályú vagy B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében;

| c) | 700 000 km megtétele vagy hét év – amelyik előbb következik be- a 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében. |
| --- | --- |

c)

700 000 km megtétele vagy hét év – amelyik előbb következik be- a 16 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű N3 kategóriájú és a 7,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb tömegű M3 kategóriájú, III. osztályú és B. osztályú járművekbe szerelt motorok esetében.

5.5.   A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító követelmények

5.5.1.   Típusjóváhagyás kérelmezésekor a gyártóknak be kell mutatniuk a típusjóváhagyó hatóságnak az azt igazoló információkat, hogy a NOx-mentesítő rendszer a régióban (pl. az Európai Unió területén) szokásosan előforduló valamennyi üzemi feltétel mellett – különösen alacsony hőmérsékleten – képes ellátni kibocsátáscsökkentő feladatát.

Ezenkívül a gyártóknak információkat kell szolgáltatniuk a típusjóváhagyó hatóságnak a kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR) működési stratégiájáról, beleértve az alacsony környezeti hőmérsékleteken való működését is.

Ezen információkban azt is le kell írni, hogy a rendszer alacsony környezeti hőmérsékleten történő üzemeltetése milyen hatást gyakorol a kibocsátásokra.

Az ezen követelmények kielégítésére szolgáló vizsgálatokra és eljárásokra vonatkozó információk a 11. mellékletben találhatók.

6.   A JÁRMŰBE TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉS

6.1.   A motort úgy kell a járműbe építeni, hogy biztosított legyen a típus-jóváhagyási előírások követelményeinek teljesülése. A motor típusjóváhagyása tekintetében a következő jellemzőket kell figyelembe venni:

| 6.1.1. | a szívási nyomásesés nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél; |
| --- | --- |

6.1.1.

a szívási nyomásesés nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél;

| 6.1.2. | a kipufogási ellennyomás nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél; |
| --- | --- |

6.1.2.

a kipufogási ellennyomás nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél;

| 6.1.3. | a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél; |
| --- | --- |

6.1.3.

a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott értéknél;

| 6.1.4. | A kipufogógáz-utókezelő rendszer jellemzőinek meg kell felelniük a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott jellemzőknek. |
| --- | --- |

6.1.4.

A kipufogógáz-utókezelő rendszer jellemzőinek meg kell felelniük a motor típusjóváhagyásához az 1. melléklet 1. részében megadott jellemzőknek.

6.2.   Típusjóváhagyással rendelkező motor járműbe történő beépítése

Az önálló műszaki egységként jóváhagyott motor járműbe történő beépítésének ezen túlmenően a következő előírásoknak is meg kell felelnie:

| a) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek a 9B. melléklet 1. függeléke szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait; |
| --- | --- |

a)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek a 9B. melléklet 1. függeléke szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait;

| b) | A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek a 11. melléklet 4. függeléke szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait. |
| --- | --- |

b)

A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszer megfelelősége tekintetében a beépítésnek a 11. melléklet 4. függeléke szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait.

| 6.2.1. | Az önálló műszaki egységként jóváhagyott típusú vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésének ezenkívül meg kell felelnie a 15. melléklet 6.3. szakasza követelményeinek, és a 15. melléklet 8.2. szakasza szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait. |
| --- | --- |

6.2.1.

Az önálló műszaki egységként jóváhagyott típusú vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésének ezenkívül meg kell felelnie a 15. melléklet 6.3. szakasza követelményeinek, és a 15. melléklet 8.2. szakasza szerint teljesítenie kell a gyártónak az 1. melléklet 1. részében meghatározott beépítési előírásait.

6.3.   Tüzelőanyag-tartály töltőnyílása benzin- vagy E85 etanolmotor esetében

| 6.3.1. | A benzin- vagy E85 etanoltartály töltőnyílását úgy kell kialakítani, hogy a tartályt ne lehessen 23,6 mm vagy nagyobb külső átmérőjű benzinkúti töltőpisztollyal feltölteni. |
| --- | --- |

6.3.1.

A benzin- vagy E85 etanoltartály töltőnyílását úgy kell kialakítani, hogy a tartályt ne lehessen 23,6 mm vagy nagyobb külső átmérőjű benzinkúti töltőpisztollyal feltölteni.

| 6.3.2. | A 6.3.1. szakasz nem vonatkozik olyan járművekre, amelyek teljesítik mind a két következő feltételt:






  a) | a járművet úgy tervezték és gyártották, hogy a gáznemű károsanyag-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközöket nem érinti hátrányosan az ólmozott benzin; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

A 6.3.1. szakasz nem vonatkozik olyan járművekre, amelyek teljesítik mind a két következő feltételt:

a)

a járművet úgy tervezték és gyártották, hogy a gáznemű károsanyag-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközöket nem érinti hátrányosan az ólmozott benzin;

| b) | a járművet feltűnően, olvashatóan és letörölhetetlenül megjelölték az ólmozatlan benzinnek az ISO 2575:2004 szabványban előírt jelzésével, a tüzelőanyag-tartályba tüzelőanyagot töltő személy számára közvetlenül látható helyen. Kiegészítő jelölés használata megengedett. |
| --- | --- |

b)

a járművet feltűnően, olvashatóan és letörölhetetlenül megjelölték az ólmozatlan benzinnek az ISO 2575:2004 szabványban előírt jelzésével, a tüzelőanyag-tartályba tüzelőanyagot töltő személy számára közvetlenül látható helyen. Kiegészítő jelölés használata megengedett.

| 6.3.3. | Gondoskodni kell arról, hogy a tüzelőanyag a tanksapka hiánya esetén se párologjon túlzott mértékben, illetve folyjon ki. Ez az alábbi megoldások egyikével érhető el:






  a) | automatikusan nyíló és záródó, nem eltávolítható tanksapka; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Gondoskodni kell arról, hogy a tüzelőanyag a tanksapka hiánya esetén se párologjon túlzott mértékben, illetve folyjon ki. Ez az alábbi megoldások egyikével érhető el:

a)

automatikusan nyíló és záródó, nem eltávolítható tanksapka;

| b) | olyan tervezési jellemzők, amelyekkel a tanksapka hiánya esetén elkerülhető a túlzott párolgási kibocsátás; |
| --- | --- |

b)

olyan tervezési jellemzők, amelyekkel a tanksapka hiánya esetén elkerülhető a túlzott párolgási kibocsátás;

| c) | M1 vagy N1 kategóriájú járművek esetében bármely, ugyanilyen hatással járó megoldás. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség igénye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tanksapka, vagy a tanksapkához ugyanannak a kulcsnak a használata, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben gondoskodni kell arról, hogy a kulcsot csak akkor lehessen kivenni a tanksapkából, ha az zárt állásban van. |
| --- | --- |

c)

M1 vagy N1 kategóriájú járművek esetében bármely, ugyanilyen hatással járó megoldás. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség igénye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tanksapka, vagy a tanksapkához ugyanannak a kulcsnak a használata, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben gondoskodni kell arról, hogy a kulcsot csak akkor lehessen kivenni a tanksapkából, ha az zárt állásban van.

7.   MOTORCSALÁD

7.1.   A motorcsaládot meghatározó paraméterek

A gyártó által kialakított motorcsaládnak meg kell felelnie a 4. melléklet 5.2. szakaszának.

Vegyes üzemű motor esetében a motorcsaládnak a 15. melléklet 3.1.1. szakaszában lévő további követelményeknek is meg kell felelnie.

7.2.   Az alapmotor kiválasztása

A család alapmotorját a 4. melléklet 5.2.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell kiválasztani.

Vegyes üzemű motor esetében az alapmotorcsaládnak a 15. melléklet 3.1.2. szakaszában lévő további követelményeknek is meg kell felelnie.

7.3.   Kiterjesztés új motorrendszernek a motorcsaládba való felvétele céljából

| 7.3.1. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával fel lehet venni új motorrendszert jóváhagyott motorcsaládba, ha megfelel a 7.1. szakaszban meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

7.3.1.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával fel lehet venni új motorrendszert jóváhagyott motorcsaládba, ha megfelel a 7.1. szakaszban meghatározott kritériumoknak.

| 7.3.2. | Ha az alapmotor-rendszer tervezési elemei az új motorrendszer tervezési elemeit is képviselik a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, akkor az alapmotor-rendszer nem változik, és a gyártó módosítja az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot. |
| --- | --- |

7.3.2.

Ha az alapmotor-rendszer tervezési elemei az új motorrendszer tervezési elemeit is képviselik a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, akkor az alapmotor-rendszer nem változik, és a gyártó módosítja az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot.

| 7.3.3. | Ha az új motorrendszer olyan tervezési elemeket is tartalmaz, amelyeket az alapmotor-rendszer tervezési elemei nem képviselnek a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, de maga az új motorrendszer a teljes családot képviselné e szakaszok szerint, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotor. Ebben az esetben bizonyítani kell, hogy az új tervezési elemek megfelelnek ezen előírás rendelkezéseinek, és módosítani kell az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ha az új motorrendszer olyan tervezési elemeket is tartalmaz, amelyeket az alapmotor-rendszer tervezési elemei nem képviselnek a 7.2. szakasz szerint, vagy vegyes üzemű motorok esetében a 15. melléklet 3.1.2. szakasza szerint, de maga az új motorrendszer a teljes családot képviselné e szakaszok szerint, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotor. Ebben az esetben bizonyítani kell, hogy az új tervezési elemek megfelelnek ezen előírás rendelkezéseinek, és módosítani kell az 1. mellékletben megadott adatközlő lapot.

7.4.   A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében a 9B. melléklet 6.1. szakasza szerint közösek.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

8.1.   Az ezen előírás által előírt jóváhagyási jellel ellátott minden motort és járművet oly módon kell gyártani, hogy a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás tekintetében megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a 8.2–8.5. szakaszban megállapított előírásoknak.

| 8.1.1. | A gyártás megfelelőségét a 2A., 2B., illetve 2C. mellékletben meghatározott típusbizonyítványban szereplő leírás alapján kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

8.1.1.

A gyártás megfelelőségét a 2A., 2B., illetve 2C. mellékletben meghatározott típusbizonyítványban szereplő leírás alapján kell ellenőrizni.

| 8.1.2. | A gyártásmegfelelőséget az e szakaszban foglalt egyedi feltételek, valamint az 1., 2. és 3. függelékben foglalt vonatkozó statisztikai módszerek alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

8.1.2.

A gyártásmegfelelőséget az e szakaszban foglalt egyedi feltételek, valamint az 1., 2. és 3. függelékben foglalt vonatkozó statisztikai módszerek alapján kell értékelni.

8.2.   Általános előírások

| 8.2.1. | Az 1., 2. vagy 3. függelék alkalmazásában a gyártásmegfelelőség ellenőrzésének tárgyát képező motorok mért gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátását az adott motorra az ezen előírás szerint megadott típusbizonyítvány kiegészítésében rögzített megfelelő romlási tényezőket alkalmazva ki kell igazítani. |
| --- | --- |

8.2.1.

Az 1., 2. vagy 3. függelék alkalmazásában a gyártásmegfelelőség ellenőrzésének tárgyát képező motorok mért gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátását az adott motorra az ezen előírás szerint megadott típusbizonyítvány kiegészítésében rögzített megfelelő romlási tényezőket alkalmazva ki kell igazítani.

| 8.2.2. | Ha a jóváhagyási hatóságok nincsenek megelégedve a gyártó ellenőrzési eljárásával, az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.2.2.

Ha a jóváhagyási hatóságok nincsenek megelégedve a gyártó ellenőrzési eljárásával, az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított rendelkezéseit kell alkalmazni.

| 8.2.3. | A vizsgálatok elvégzéséhez minden motort a sorozatgyártásból kell véletlenszerűen kiválasztani. |
| --- | --- |

8.2.3.

A vizsgálatok elvégzéséhez minden motort a sorozatgyártásból kell véletlenszerűen kiválasztani.

8.3.   Károsanyag-kibocsátás

| 8.3.1. | Amennyiben mérni kell a károsanyag-kibocsátást, és egy motor típusjóváhagyásának egy vagy több kiterjesztése van, a vizsgálatokat a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motorokon kell elvégezni. |
| --- | --- |

8.3.1.

Amennyiben mérni kell a károsanyag-kibocsátást, és egy motor típusjóváhagyásának egy vagy több kiterjesztése van, a vizsgálatokat a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motorokon kell elvégezni.

| 8.3.2. | Károsanyag-vizsgálatnak alávetett motor megfelelősége:
  a motor hatóságoknak történő átadását követően a gyártó többé semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon. |
| --- | --- |

8.3.2.

Károsanyag-vizsgálatnak alávetett motor megfelelősége:

a motor hatóságoknak történő átadását követően a gyártó többé semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon.

| 8.3.2.1. | A vizsgált motorok sorozatgyártásából három motort kell kiválasztani. A motorokon el kell végezni a WHTC-vizsgálatot és adott esetben a WHSC-vizsgálatot a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékek az 5.3. szakaszban meghatározott értékek. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

A vizsgált motorok sorozatgyártásából három motort kell kiválasztani. A motorokon el kell végezni a WHTC-vizsgálatot és adott esetben a WHSC-vizsgálatot a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékek az 5.3. szakaszban meghatározott értékek.

| 8.3.2.2. | Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetért a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat az 1. függelék szerint kell elvégezni.
  Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/ 505/Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat a 2. függelék szerint kell elvégezni.
  A gyártó kérésére a vizsgálatokat a 3. függelék szerint is el lehet végezni. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetért a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat az 1. függelék szerint kell elvégezni.

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet a gyártó által az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/ 505/Rev.2) 2. függeléke szerint megadott gyártástechnológiai szórás értékével, a vizsgálatokat a 2. függelék szerint kell elvégezni.

A gyártó kérésére a vizsgálatokat a 3. függelék szerint is el lehet végezni.

| 8.3.2.3. | A 8.3.2.2. szakaszban meghatározottak szerint mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján a vizsgált motorok sorozatgyártását megfelelőnek kell tekinteni, ha a vonatkozó függelék vizsgálati kritériumai alapján az összes káros anyaggal kapcsolatban „megfelelő” döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy káros anyaggal kapcsolatban „nem megfelelő” döntés született.
  Ha egy káros anyagra nézve „megfelelő” döntés született, ezt a döntést más káros anyagokkal kapcsolatos döntés érdekében végzett további vizsgálatok eredményei következtében nem változtathatják meg.
  Ha nem született „megfelelő” döntés minden káros anyag tekintetében és nem született „nem megfelelő” döntés egy káros anyag tekintetében sem, a vizsgálatot egy másik motoron kell elvégezni (lásd az 1. ábrát).
  Ha nem született döntés, a gyártó bármikor leállíthatja a vizsgálatot. Ebben az esetben a „nem megfelelő” döntést kell rögzíteni. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

A 8.3.2.2. szakaszban meghatározottak szerint mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján a vizsgált motorok sorozatgyártását megfelelőnek kell tekinteni, ha a vonatkozó függelék vizsgálati kritériumai alapján az összes káros anyaggal kapcsolatban „megfelelő” döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy káros anyaggal kapcsolatban „nem megfelelő” döntés született.

Ha egy káros anyagra nézve „megfelelő” döntés született, ezt a döntést más káros anyagokkal kapcsolatos döntés érdekében végzett további vizsgálatok eredményei következtében nem változtathatják meg.

Ha nem született „megfelelő” döntés minden káros anyag tekintetében és nem született „nem megfelelő” döntés egy káros anyag tekintetében sem, a vizsgálatot egy másik motoron kell elvégezni (lásd az 1. ábrát).

Ha nem született döntés, a gyártó bármikor leállíthatja a vizsgálatot. Ebben az esetben a „nem megfelelő” döntést kell rögzíteni.

1.   ábra

A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája

| 8.3.3. | A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell végezni. |
| --- | --- |

8.3.3.

A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell végezni.

| 8.3.3.1. | A gyártó kérésére a vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket – legfeljebb 125 órán keresztül – bejárattak. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmilyen beállítást nem változtat meg ezeken a motorokon. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

A gyártó kérésére a vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket – legfeljebb 125 órán keresztül – bejárattak. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmilyen beállítást nem változtat meg ezeken a motorokon.

| 8.3.3.2. | Ha a gyártó kéri, hogy a 8.3.3.1. szakasz szerint végezhessen bejáratást, akkor az a következőkön végezhető el:






  a) | minden vizsgálandó motoron; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Ha a gyártó kéri, hogy a 8.3.3.1. szakasz szerint végezhessen bejáratást, akkor az a következőkön végezhető el:

a)

minden vizsgálandó motoron;

| b) | az első vizsgált motoron úgy, hogy egy változási együtthatót is meghatároz az alábbiak szerint:






  i. | a károsanyag-kibocsátást mind az újonnan gyártott motoron, mind – a 8.3.3.1. szakaszban meghatározott, legfeljebb 125 órás bejáratás előtt – az első vizsgált motoron meg kell mérni, |
| --- | --- | --- |

b)

az első vizsgált motoron úgy, hogy egy változási együtthatót is meghatároz az alábbiak szerint:

i.

a károsanyag-kibocsátást mind az újonnan gyártott motoron, mind – a 8.3.3.1. szakaszban meghatározott, legfeljebb 125 órás bejáratás előtt – az első vizsgált motoron meg kell mérni,

| ii. | minden káros anyagra kiszámítják a károsanyag-kibocsátás két vizsgálat közötti változási együtthatóját: | Kibocsátás a második vizsgálatban/Kibocsátás az első vizsgálatban |
| --- | --- | --- |

ii.

minden káros anyagra kiszámítják a károsanyag-kibocsátás két vizsgálat közötti változási együtthatóját:

Kibocsátás a második vizsgálatban/Kibocsátás az első vizsgálatban

| | A változási együttható értéke lehet egynél kisebb. |
| --- | --- |

A változási együttható értéke lehet egynél kisebb.

A további motorokat nem kell bejáratni, hanem az újonnan gyártott motorok károsanyag-kibocsátását be kell szorozni a változási együtthatóval.

Ebben az esetben tehát a következő értékeket kell használni:

| a) | az első motor tekintetében a második vizsgálatból származó értékek; |
| --- | --- |

a)

az első motor tekintetében a második vizsgálatból származó értékek;

| b) | a többi motor tekintetében az újonnan gyártott motorok károsanyag-kibocsátásának értékei szorozva a változási együtthatóval. |
| --- | --- |

b)

a többi motor tekintetében az újonnan gyártott motorok károsanyag-kibocsátásának értékei szorozva a változási együtthatóval.

| 8.3.3.3. | A dízel-, dízel-etanol- (ED95), benzin-, E85- és PB-gáz-motoroknál mindezeket a vizsgálatokat el lehet végezni a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagokkal. A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok is használhatók. Ez azt jelenti, hogy a 4. szakaszban leírt vizsgálatokat minden gázmotor esetében legalább két referencia-tüzelőanyaggal kell elvégezni. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

A dízel-, dízel-etanol- (ED95), benzin-, E85- és PB-gáz-motoroknál mindezeket a vizsgálatokat el lehet végezni a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagokkal. A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok is használhatók. Ez azt jelenti, hogy a 4. szakaszban leírt vizsgálatokat minden gázmotor esetében legalább két referencia-tüzelőanyaggal kell elvégezni.

| 8.3.3.4. | Földgázmotorok esetében valamennyi vizsgálat elvégezhető kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal a következő módon:






  a) | H jelű motorok esetében a H tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

Földgázmotorok esetében valamennyi vizsgálat elvégezhető kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal a következő módon:

a)

H jelű motorok esetében a H tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

| b) | L jelű motorok esetében az L tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

b)

L jelű motorok esetében az L tartományba tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

| c) | HL jelű motorok esetében a λ-eltolódási tényező szélső értékei közé eső, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

HL jelű motorok esetében a λ-eltolódási tényező szélső értékei közé eső, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

A gyártó kérésére azonban az 5. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok is használhatók. Ebben az esetben a 4. szakaszban leírt vizsgálatokat kell elvégezni.

| 8.3.3.5. | Ha kereskedelmi forgalomban levő tüzelőanyag használata esetén a gázmotorok meg nem felelése következtében vita alakulna ki, a vizsgálatokat el kell végezni egy olyan referencia-tüzelőanyaggal is, amellyel az alapmotort vizsgálták, vagy esetleg egy további, a 4.6.4.1. és 4.7.1.2. szakaszban említett 3. tüzelőanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták volna. Ezután az eredményt a 4.6.5., 4.6.6.1. és 4.7.1.3. szakaszban leírt megfelelő „r”, „ra” vagy „rb” viszonyszámot alkalmazva át kell számítani. Ha az r, ra vagy rb kisebb egynél, nem kell korrekciót végezni. A mért és a számított eredményeknek azt kell igazolniuk, hogy a motor minden vonatkozó tüzelőanyaggal (földgázmotorok esetében az 1., a 2. és adott esetben a 3. tüzelőanyaggal, a PB-gáz-motorok esetében pedig az A és a B tüzelőanyaggal) megfelel a határértékeknek. |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Ha kereskedelmi forgalomban levő tüzelőanyag használata esetén a gázmotorok meg nem felelése következtében vita alakulna ki, a vizsgálatokat el kell végezni egy olyan referencia-tüzelőanyaggal is, amellyel az alapmotort vizsgálták, vagy esetleg egy további, a 4.6.4.1. és 4.7.1.2. szakaszban említett 3. tüzelőanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták volna. Ezután az eredményt a 4.6.5., 4.6.6.1. és 4.7.1.3. szakaszban leírt megfelelő „r”, „ra” vagy „rb” viszonyszámot alkalmazva át kell számítani. Ha az r, ra vagy rb kisebb egynél, nem kell korrekciót végezni. A mért és a számított eredményeknek azt kell igazolniuk, hogy a motor minden vonatkozó tüzelőanyaggal (földgázmotorok esetében az 1., a 2. és adott esetben a 3. tüzelőanyaggal, a PB-gáz-motorok esetében pedig az A és a B tüzelőanyaggal) megfelel a határértékeknek.

| 8.3.3.6. | Egy meghatározott összetételű tüzelőanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatát azzal a tüzelőanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Egy meghatározott összetételű tüzelőanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatát azzal a tüzelőanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították.

8.4.   Fedélzeti diagnosztikai (OBD-) rendszer

| 8.4.1. | Ha a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, kérheti a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártása megfelelőségének igazolását. Az igazolást a következők szerint kell elvégezni:
  A sorozatgyártásból véletlenszerűen kiválasztott motoron el kell végezni a 9B. mellékletében ismertetett vizsgálatokat. A vizsgálatot olyan motoron is el lehet elvégezni, amelyet már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak. |
| --- | --- |

8.4.1.

Ha a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, kérheti a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártása megfelelőségének igazolását. Az igazolást a következők szerint kell elvégezni:

A sorozatgyártásból véletlenszerűen kiválasztott motoron el kell végezni a 9B. mellékletében ismertetett vizsgálatokat. A vizsgálatot olyan motoron is el lehet elvégezni, amelyet már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak.

| 8.4.2. | A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha ez a motor megfelelőnek bizonyul a 9B. mellékletben leírt vizsgálatokon. |
| --- | --- |

8.4.2.

A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha ez a motor megfelelőnek bizonyul a 9B. mellékletben leírt vizsgálatokon.

| 8.4.3. | Ha a sorozatgyártásból kiválasztott motor nem teljesíti a 8.4.1. szakasz előírásait, a sorozatgyártásból egy további, négy motorból álló véletlenszerű mintát kell venni, és ezeken kell elvégezni a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokat. A vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ha a sorozatgyártásból kiválasztott motor nem teljesíti a 8.4.1. szakasz előírásait, a sorozatgyártásból egy további, négy motorból álló véletlenszerű mintát kell venni, és ezeken kell elvégezni a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokat. A vizsgálatokat olyan motorokon is el lehet végezni, amelyeket már – legfeljebb 125 üzemórán keresztül – bejárattak.

| 8.4.4. | A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a további, négy motorból álló véletlenszerű mintából legalább három motor megfelelőnek bizonyul a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokon. |
| --- | --- |

8.4.4.

A gyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a további, négy motorból álló véletlenszerű mintából legalább három motor megfelelőnek bizonyul a 9B. mellékletben ismertetett vizsgálatokon.

8.5.   Az elektronikus motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi

| 8.5.1. | A 9.4.2.1. szakaszban kért adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni. |
| --- | --- |

8.5.1.

A 9.4.2.1. szakaszban kért adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni.

| 8.5.2. | Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, a 9B. melléklet szerint megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

8.5.2.

Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, a 9B. melléklet szerint megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni.

| 8.5.3. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasz követelményeinek való megfelelését a 4. melléklet szerinti WHSC-vizsgálat elvégzésével kell igazolni. |
| --- | --- |

8.5.3.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasz követelményeinek való megfelelését a 4. melléklet szerinti WHSC-vizsgálat elvégzésével kell igazolni.

| 8.5.4. | Abban az esetben, ha a vizsgálati berendezés nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. mellékletben meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni. |
| --- | --- |

8.5.4.

Abban az esetben, ha a vizsgálati berendezés nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. mellékletben meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni.

| 8.5.5. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége elegendőnek minősül, ha a számított nyomaték a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad. |
| --- | --- |

8.5.5.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége elegendőnek minősül, ha a számított nyomaték a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad.

| 8.5.6. | A motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének ellenőrzését a gyártónak rendszeresen el kell végeznie minden gyártott motorcsalád minden egyes gyártott motortípusán. |
| --- | --- |

8.5.6.

A motorvezérlő egység (ECU) használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének ellenőrzését a gyártónak rendszeresen el kell végeznie minden gyártott motorcsalád minden egyes gyártott motortípusán.

| 8.5.7. | A gyártó által végzett felmérés eredményét kérésre a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

8.5.7.

A gyártó által végzett felmérés eredményét kérésre a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

| 8.5.8. | A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártónak a motorvezérlő egység információnak elérhetőségét vagy megfelelőségét a sorozatgyártásban a 8.5.1–8.5.4. szakaszban említett megfelelő vizsgálatoknak az azonos motortípusból választott motorok mintáján való elvégzésével kell igazolni. A mintavételi szabályok – a minta méretét és a statisztikai megfelelési és nem megfelelési kritériumokat is beleértve – a 8.1–8.3. szakaszban a kibocsátások megfelelőségének ellenőrzésére meghatározott szabályok. |
| --- | --- |

8.5.8.

A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártónak a motorvezérlő egység információnak elérhetőségét vagy megfelelőségét a sorozatgyártásban a 8.5.1–8.5.4. szakaszban említett megfelelő vizsgálatoknak az azonos motortípusból választott motorok mintáján való elvégzésével kell igazolni. A mintavételi szabályok – a minta méretét és a statisztikai megfelelési és nem megfelelési kritériumokat is beleértve – a 8.1–8.3. szakaszban a kibocsátások megfelelőségének ellenőrzésére meghatározott szabályok.

9.   HASZNÁLATBAN LÉVŐ JÁRMŰVEK/MOTOROK MEGFELELŐSÉGE

9.1.   Bevezetés

Ez a szakasz az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat állapítja meg.

9.2.   Használat közbeni megfelelőség

9.2.1.   Az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/ Rev.2) 2. függeléke szerint intézkedéseket kell hozni az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek vagy motorrendszerek használat közbeni megfelelőségének biztosítására, az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú járművek vagy motorrendszerek esetében ezen előírás II. mellékletének előírásait betartva.

9.2.2.   A gyártónak olyan műszaki intézkedéseket kell tennie, hogy azok a motor hasznos élettartama alatt, szokásos használati körülmények között biztosítsák a kipufogócsőből származó károsanyag-kibocsátás hatékony korlátozását. Ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzése a járműbe beépített motorrendszer hasznos élettartama alatt szokásos használati körülmények között ezen előírás 8. mellékletében meghatározottak szerint történik.

9.2.3.   A gyártó a típusjóváhagyáskor benyújtott kezdeti terv szerint jelenti az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak a használatban lévő járművek vizsgálatának eredményeit. A kezdeti tervtől való bármely eltérést hitelt érdemlően indokolni kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

9.2.4.   Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság nem fogadja el a gyártónak a 8. melléklet 10. szakasza szerinti jelentését, vagy bizonyított, hogy a használatban lévő jármű/motor megfelelősége nem kielégítő, a hatóság utasíthatja a gyártót, hogy igazolás céljából végezzen vizsgálatot. A típusjóváhagyó hatóság megvizsgálja a gyártó által benyújtott igazoló vizsgálati jegyzőkönyvet.

9.2.5.   Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság a 8. mellékletben foglalt kritériumok alapján vagy a használatban lévő járművek valamely szerződő fél által végzett vizsgálata alapján nem fogadja el a használatban lévő járművek vizsgálata vagy az igazoló vizsgálat eredményeit, a meg nem felelés orvoslására ezen előírás 9.3. szakaszának és a 8. melléklet 9. szakaszának megfelelően javítási terv benyújtását írja elő a gyártónak,.

9.2.6.   Bármelyik szerződő fél elvégezheti a 8. mellékletben foglalt, a használatban lévő járművek megfelelésének ellenőrzésére szolgáló eljáráson alapuló, saját felügyeleti vizsgálatát, és jelentést készíthet arról. A beszerzésre, karbantartásra és a gyártó e tevékenységekben való részvételére vonatkozó információkat fel kell jegyezni. Valamely típusjóváhagyó hatóság kérésére az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság megadja a típusjóváhagyásra vonatkozó, a 8. mellékletben foglalt eljárás szerinti vizsgálat lehetővé tételéhez szükséges információkat.

9.2.7.   Ha egy szerződő fél megállapítja, hogy egy motor- vagy járműtípus nem felel meg e szakasz (azaz a 9.2. szakasz) és a 8. melléklet vonatkozó követelményeinek, saját típusjóváhagyó hatóságán keresztül haladéktalanul értesíti erről az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. Ilyen kérelem esetében az érintett típusjóváhagyó hatóság a lehető leghamarabb, de minden esetben a kérelem keltétől számított hat hónapos határidőn belül meghozza a szükséges intézkedéseket.

Az értesítés után az eredeti típusjóváhagyást kiadó szerződő fél típusjóváhagyó hatósága haladéktalanul tájékoztatja a gyártót arról, hogy a motor- vagy járműtípus nem felel meg e rendelkezések előírásainak.

9.2.8.   A 9.2.7. szakaszban említett értesítést követően, valamint azokban az esetekben, amikor a használatban lévő járműveken végzett korábbi megfelelőségi vizsgálatok a megfelelést igazolták, az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság kötelezheti a gyártót arra, hogy a nem megfelelő járművet bejelentő szerződő fél szakértőivel való konzultációt követően végezzen további igazoló vizsgálatokat.

Ha ilyen vizsgálati adatok nem állnak rendelkezésre, a gyártó a 9.2.7. szakaszban említett értesítés kézhezvételét követő 60 munkanapon belül a 9.3. szakasz szerint javítási tervet nyújt be az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak, vagy pedig ugyanolyan, használatban lévő járművön további megfelelőségi vizsgálatokat végez annak ellenőrzésére, hogy a motor- vagy járműtípus nem teljesíti a követelményeket. Abban az esetben, ha a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolni tudja, hogy a további vizsgálatok elvégzéséhez hosszabb idő szükséges, a határidő meghosszabbítható.

9.2.9.   A nem megfelelő motor- vagy járműtípust a 9.2.7. szakasz szerint jelentő szerződő fél szakértőit meg kell hívni, hogy vegyenek részt a 9.2.8. szakaszban említett, használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatokon. Ezen túlmenően a vizsgálatok eredményeit jelenteni kell ennek a szerződő félnek és a típusjóváhagyó hatóságoknak.

Ha a használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatok vagy igazoló vizsgálatok a motor- vagy járműtípus nem megfelelését igazolják, a típusjóváhagyó hatóság kötelezi a meg nem felelés orvoslására javítási terv benyújtására a gyártót. A javítási tervnek meg kell felelnie ezen előírás 9.3. szakaszának és a 8. melléklet 9. szakaszának.

Ha a használatban lévő járművön végzett további megfelelőségi vizsgálatok vagy igazoló vizsgálatok a megfelelést bizonyítják, a gyártó jelentést nyújt be az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak. A jelentést az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság benyújtja a nem megfelelő járműtípust bejelentő szerződő félnek és a típusjóváhagyó hatóságoknak. Ennek a jelentésnek a vizsgálati eredményeket kell tartalmaznia a 8. melléklet 10. szakasza szerint.

9.2.10.   Az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság folyamatosan tájékoztatja a gyártóval folyó tárgyalások, az igazoló vizsgálatok és a javítás állásáról és eredményéről azt a szerződő felet, amely megállapította, hogy a motor- vagy járműtípus nem felel meg a vonatkozó követelményeknek.

9.3.   Javítás

9.3.1.   A típusjóváhagyó hatóság kérésére és a használatban lévő járművek 9.2. szakasz szerinti vizsgálatát követően a gyártó a típusjóváhagyó hatóság általi értesítés kézhezvételét követően legkésőbb 60 napon belül benyújtja a javítási tervet jóváhagyásra az említett hatósághoz. Abban az esetben, ha a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára elfogadhatóan igazolni tudja, hogy hosszabb időre van szüksége a megfelelés hiányának a javítási terv benyújtásához szükséges kivizsgálásához, a határidő meghosszabbítható.

9.3.2.   A javítást az adott motorcsaládba vagy fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozó valamennyi használatban lévő motorra alkalmazni kell, és ki kell terjeszteni azokra a motorcsaládokra vagy fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládokra is, amelyeket a hiba valószínűleg érint. A gyártónak értékelnie kell, hogy szükség van-e a típus-jóváhagyási dokumentumok módosítására, és az eredményt jelentenie kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

9.3.3.   A típusjóváhagyó hatóságnak konzultálnia kell a gyártóval annak érdekében, hogy megállapodjanak a javítási tervről és a terv végrehajtásáról. Ha az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság azt állapítja meg, hogy nem tudnak megállapodni, akkor meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket, többek között szükség esetén vissza kell vonnia a típusjóváhagyást, hogy a gyártott járművek, rendszerek, alkatrészek vagy adott esetben önálló műszaki egységek újra megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A típusjóváhagyó hatóság tájékoztatja a többi szerződő fél típusjóváhagyó hatóságát a meghozott intézkedésekről. A típusjóváhagyás visszavonása esetén a típusjóváhagyó hatóság 20 munkanapon belül tájékoztatja a többi szerződő fél típusjóváhagyó hatóságát a visszavonásról és annak okáról.

9.3.4.   A típusjóváhagyó hatóság a gyártó által benyújtott javítási terv kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül jóváhagyja vagy elutasítja azt. A típusjóváhagyó hatóság ugyanezen határidőn belül értesíti a gyártót és az összes szerződő felet a javítási tervet jóváhagyó vagy elutasító határozatáról.

9.3.5.   A jóváhagyott javítási terv végrehajtásáért a gyártó felelős.

9.3.6.   A gyártó nyilvántartást vezet minden visszahívott és javított, illetve módosított motorrendszerről vagy járműről, valamint a javítást végző műhelyről. A típusjóváhagyó hatóság a javítási terv végrehajtása alatt és a végrehajtás végétől számított öt éven keresztül kérésre betekinthet a nyilvántartásba.

9.3.7.   A 9.3.6. szakaszban említett minden javítást vagy módosítást rögzíteni kell egy, a gyártó által a motor vagy jármű tulajdonosának átadott tanúsítványban.

9.4.   A használatban lévő járművek vizsgálatára vonatkozó előírások és vizsgálatok

9.4.1.   Bevezetés

Ez a szakasz (9.4. szakasz) meghatározza a típusjóváhagyáskor a használatban lévő járművek vizsgálata során a motorvezérlő egység (ECU) adataira vonatkozóan szükséges specifikációt és vizsgálatokat.

9.4.2.   Általános követelmények

| 9.4.2.1. | A használatban lévő járművek vizsgálatának céljaira a fedélzeti diagnosztikai rendszernek (OBD) valós időben és legalább 1Hz gyakorisággal kötelező adatforgalmi információként meg kell adnia a számított terhelést (a motor nyomatéka a legnagyobb nyomaték százalékában és a leadott legnagyobb nyomaték az aktuális motorfordulatszámon), a motor fordulatszámát, a hűtőközeg hőmérsékletét, a pillanatnyi tüzelőanyag-fogyasztást és a legnagyobb vonatkoztatási motornyomatékot a fordulatszám függvényében. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

A használatban lévő járművek vizsgálatának céljaira a fedélzeti diagnosztikai rendszernek (OBD) valós időben és legalább 1Hz gyakorisággal kötelező adatforgalmi információként meg kell adnia a számított terhelést (a motor nyomatéka a legnagyobb nyomaték százalékában és a leadott legnagyobb nyomaték az aktuális motorfordulatszámon), a motor fordulatszámát, a hűtőközeg hőmérsékletét, a pillanatnyi tüzelőanyag-fogyasztást és a legnagyobb vonatkoztatási motornyomatékot a fordulatszám függvényében.

| 9.4.2.2. | A motorvezérlő egység a belső nyomaték és a súrlódási nyomaték kiszámítására szolgáló beépített algoritmus segítségével becsléssel adhatja meg a nyomaték-teljesítményt. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

A motorvezérlő egység a belső nyomaték és a súrlódási nyomaték kiszámítására szolgáló beépített algoritmus segítségével becsléssel adhatja meg a nyomaték-teljesítményt.

| 9.4.2.3. | A motor fenti adatforgalmi információkból kapott, Nm-ben kifejezett nyomatéka lehetővé teszi a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor mért értékekkel való közvetlen összehasonlítást. A fenti adatforgalmi információkban szerepelnie kell különösen a segédberendezéseket illető minden esetleges korrekciónak. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

A motor fenti adatforgalmi információkból kapott, Nm-ben kifejezett nyomatéka lehetővé teszi a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor mért értékekkel való közvetlen összehasonlítást. A fenti adatforgalmi információkban szerepelnie kell különösen a segédberendezéseket illető minden esetleges korrekciónak.

| 9.4.2.4. | A 9.4.2. szakaszban előírt információk elérhetőségét a 9A. mellékletben meghatározott előírásoknak, illetve a 9B. melléklet 6. függelékében említett szabványoknak megfelelően kell biztosítani. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

A 9.4.2. szakaszban előírt információk elérhetőségét a 9A. mellékletben meghatározott előírásoknak, illetve a 9B. melléklet 6. függelékében említett szabványoknak megfelelően kell biztosítani.

| 9.4.2.5. | A 9.4.2.1. szakaszban kért információkból minden egyes üzemállapotra kiszámított, Nm-ben kifejezett átlagos terhelés nem térhet el az adott üzemállapotban mért átlagos terheléstől az alábbiaknál nagyobb mértékben:






  a) | 7 százalék, a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározása esetén; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

A 9.4.2.1. szakaszban kért információkból minden egyes üzemállapotra kiszámított, Nm-ben kifejezett átlagos terhelés nem térhet el az adott üzemállapotban mért átlagos terheléstől az alábbiaknál nagyobb mértékben:

a)

7 százalék, a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározása esetén;

| b) | 10 százalék, a világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklusra (WHSC) vonatkozó vizsgálat 4. melléklet 7.7. szakasza szerinti elvégzése esetén. |
| --- | --- |

b)

10 százalék, a világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklusra (WHSC) vonatkozó vizsgálat 4. melléklet 7.7. szakasza szerinti elvégzése esetén.

A 85. számú előírás a gyártási eljárás eltéréseinek kezelése érdekében megengedi, hogy a motor tényleges legnagyobb terhelése 5 százalékkal eltérjen a legnagyobb referenciaterheléstől. A fenti értékek ezt a tűrést figyelembe veszik.

| 9.4.2.6. | A 9.4.2.1. szakaszban előírt információkhoz való külső hozzáférés nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását vagy teljesítményét. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

A 9.4.2.1. szakaszban előírt információkhoz való külső hozzáférés nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását vagy teljesítményét.

9.4.3.   A motorvezérlő egység használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges információi elérhetőségének és megfelelőségének igazolása.

| 9.4.3.1. | A 9.4.2.1. szakaszban előírt adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

A 9.4.2.1. szakaszban előírt adatforgalmi információknak a 9.4.2.2. szakasz követelményeinek megfelelő elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett fedélzeti diagnosztikai kiolvasó segítségével kell igazolni.

| 9.4.3.2. | Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, megfelelően működő kiolvasóval nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni.

| 9.4.3.3. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasznak való megfelelőségét a motorcsalád alapmotorjával kell bemutatni a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor, a 4. melléklet 7.7. szakasza szerinti WHSC-vizsgálat elvégzésekor, illetve a 10. melléklet 7. szakasza szerinti menetcikluson kívüli kibocsátásoknak a típusjóváhagyáskor történő laboratóriumi vizsgálata során. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasznak való megfelelőségét a motorcsalád alapmotorjával kell bemutatni a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor, a 4. melléklet 7.7. szakasza szerinti WHSC-vizsgálat elvégzésekor, illetve a 10. melléklet 7. szakasza szerinti menetcikluson kívüli kibocsátásoknak a típusjóváhagyáskor történő laboratóriumi vizsgálata során.

| 9.4.3.3.1 | A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasz követelményeinek való megfelelését a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor a motorcsalád minden egyes tagjával be kell mutatni. E célból többféle részterheléssel és motorfordulatszámon is kell méréseket végezni (például a WHSC üzemmódjaiban és néhány további, véletlenszerűen kiválasztott ponton). |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

A motorvezérlő egység nyomatékjelének a 9.4.2.2. és 9.4.2.3. szakasz követelményeinek való megfelelését a motor teljesítményének a 85. számú előírás szerinti meghatározásakor a motorcsalád minden egyes tagjával be kell mutatni. E célból többféle részterheléssel és motorfordulatszámon is kell méréseket végezni (például a WHSC üzemmódjaiban és néhány további, véletlenszerűen kiválasztott ponton).

| 9.4.3.4. | Abban az esetben, ha a vizsgált motor nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. melléklet 6.3.5. szakaszában a teljesítményre vonatkozóan meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Abban az esetben, ha a vizsgált motor nem felel meg a 85. számú előírásban a segédberendezésekre meghatározott követelményeknek, a mért nyomatékot a 4. melléklet 6.3.5. szakaszában a teljesítményre vonatkozóan meghatározott korrekciós módszerrel kell korrigálni.

| 9.4.3.5. | A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége bizonyítottnak minősül, ha a nyomatékjel a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége bizonyítottnak minősül, ha a nyomatékjel a 9.4.2.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül marad.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 10.1. | Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 8.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor(ok) vagy jármű(vek) nem felel(nek) meg a 8.3. szakaszban leírt vizsgálatokon. |
| --- | --- |

10.1.

Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 8.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor(ok) vagy jármű(vek) nem felel(nek) meg a 8.3. szakaszban leírt vizsgálatokon.

| 10.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

10.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A JÓVÁHAGYOTT TÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 11.1. | A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  11.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel a követelménynek; vagy |
| --- | --- | --- |

11.1.

A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

11.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel a követelménynek; vagy

| 11.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

11.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól.

| 11.2. | A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások részletes ismertetésével együtt – a 4.12.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

11.2.

A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások részletes ismertetésével együtt – a 4.12.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 11.3. | A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

11.3.

A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó értesítés kézhezvételét követően a hatóság az ezen előírás 2A., 2B. vagy 2C. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

13.1.   Általános rendelkezések

13.1.1.   A 06. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

13.1.2.   A 06. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg az EGB-jóváhagyást, ha a motor megfelel a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

13.2.   Új típusjóváhagyások

13.2.1.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az ezen előírást módosító 05. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdve csak akkor adják meg az EGB-jóváhagyást egy motorrendszerre vagy járműre, ha az megfelel a következőknek:

| a) | az ezen előírás 4.1. szakaszában foglalt előírások; |
| --- | --- |

a)

az ezen előírás 4.1. szakaszában foglalt előírások;

| b) | a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakaszában foglalt működés-ellenőrzési követelmények; |
| --- | --- |

b)

a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakaszában foglalt működés-ellenőrzési követelmények;

| c) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora szerint; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora szerint;

| d) | A reagens-minőségre és -fogyasztásra a bevezetési időszakban vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. és 8.4.1.1. szakasza szerint. |
| --- | --- |

d)

A reagens-minőségre és -fogyasztásra a bevezetési időszakban vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. és 8.4.1.1. szakasza szerint.

| 13.2.1.1. | A 9A. melléklet 6.4.4. szakaszában foglalt követelmények szerint a gyártók mentesülnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozatadási kötelezettség alól. |
| --- | --- |

13.2.1.1.

A 9A. melléklet 6.4.4. szakaszában foglalt követelmények szerint a gyártók mentesülnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozatadási kötelezettség alól.

13.2.2.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek 2014. szeptember 1-jétől csak akkor adják meg az EGB-jóváhagyást egy motorrendszerre vagy járműre, ha az megfelel a következőknek:

| a) | az ezen előírás 4.1. szakaszában foglalt előírások; |
| --- | --- |

a)

az ezen előírás 4.1. szakaszában foglalt előírások;

| b) | a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a részecskék (PM) tömege küszöbértékére vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. táblázatának „bevezetési időszak” sora szerint; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a részecskék (PM) tömege küszöbértékére vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. táblázatának „bevezetési időszak” sora szerint;

| c) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora szerint; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora szerint;

| d) | A reagensminőségre és -fogyasztásra a bevezetési időszakban vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. és 8.4.1.1. szakasza szerint. |
| --- | --- |

d)

A reagensminőségre és -fogyasztásra a bevezetési időszakban vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. és 8.4.1.1. szakasza szerint.

| 13.2.2.1. | A 9A. melléklet 6.4.4. szakaszában foglalt követelmények szerint a gyártók mentesülnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozatadási kötelezettség alól. |
| --- | --- |

13.2.2.1.

A 9A. melléklet 6.4.4. szakaszában foglalt követelmények szerint a gyártók mentesülnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozatadási kötelezettség alól.

13.2.3.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek 2015. december 31-től csak akkor adják meg az EGB-jóváhagyást egy motorrendszerre vagy járműre, ha az megfelel a következőknek:

| a) | az ezen előírás 4.1. szakaszában foglalt előírások; |
| --- | --- |

a)

az ezen előírás 4.1. szakaszában foglalt előírások;

| b) | a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a részecskék (PM) tömege küszöbértékére vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora szerint; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a részecskék (PM) tömege küszöbértékére vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora szerint;

| c) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora szerint; |
| --- | --- |

c)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora szerint;

| d) | a reagensminőségre és -fogyasztásra vonatkozó „általános” követelmények a 11. melléklet 7.1.1. és 8.4.1. szakasza szerint; |
| --- | --- |

d)

a reagensminőségre és -fogyasztásra vonatkozó „általános” követelmények a 11. melléklet 7.1.1. és 8.4.1. szakasza szerint;

| e) | a tervre és a megfigyelési technikákra vonatkozó követelmények a 9A. melléklet 2.3.1.2. és 2.3.1.2.1. szakasza szerint; |
| --- | --- |

e)

a tervre és a megfigyelési technikákra vonatkozó követelmények a 9A. melléklet 2.3.1.2. és 2.3.1.2.1. szakasza szerint;

| f) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat tételére vonatkozóan a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában foglalt követelmények. |
| --- | --- |

f)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat tételére vonatkozóan a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában foglalt követelmények.

13.3.   A típusjóváhagyások érvényességének vége

13.3.1.   A 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint megadott típusjóváhagyások 2014. január 1-jével érvényüket vesztik.

13.3.2.   A 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint kiadott olyan típusjóváhagyások, melyek nem felelnek meg a 13.2.1. szakasz követelményeinek, 2015. szeptember 1-jével érvényüket vesztik.

13.3.3.   A 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint kiadott olyan típusjóváhagyások, melyek nem felelnek meg a 13.2.2. szakasz követelményeinek, 2016. december 31-vel érvényüket vesztik.

13.4.   Különös rendelkezések

13.4.1.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást olyan motorrendszerekre vagy járművekre, amelyek megfelelnek valamely korábbi módosítás sorozatnak vagy ezen előírás valamely szintjének, amennyiben a járműveket olyan országokba kívánják exportálni és ott értékesíteni, amelyek a vonatkozó követelményeket alkalmazzák a nemzeti jogszabályaikban.

13.4.2.   Cseremotorok használatban lévő járművekhez

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is adhatnak jóváhagyást olyan motorokra, amelyek megfelelnek az ezen, valamely korábbi módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, illetve ezen előírás valamely szintjének, amennyiben a motort olyan, használatban lévő járműhöz szánják cserealkatrésznek, amelyre a jármű forgalomba helyezése idején az említett korábbi szabvány vonatkozott.

13.4.3.   A 13.4.1. vagy 13.4.2. szakaszban leírt különös rendelkezések alkalmazásakor a 2A. vagy 2C. melléklet Kiegészítésének 1.6. szakaszában említett típus-jóváhagyási értesítésnek tartalmaznia kell információkat ezekről a rendelkezésekről.

| 13.4.3.1. | A 13.4.1. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:
  „A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú előírásnak megfelelő motor”. |
| --- | --- |

13.4.3.1.

A 13.4.1. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:

„A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú előírásnak megfelelő motor”.

| 13.4.3.2. | A 13.4.2. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:
  „A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú előírásnak megfelelő cseremotor”. |
| --- | --- |

13.4.3.2.

A 13.4.2. szakaszban megállapított különös rendelkezések szerinti jóváhagyások esetében a típusjóváhagyásról szóló értesítésnek az elején és a végén tartalmaznia kell a következő szöveget úgy, hogy az alábbi példában az „xx” helyén a megfelelő módosítássorozat száma szerepel:

„A xx. módosítássorozattal módosított 49. számú előírásnak megfelelő cseremotor”.

14.   A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. bekezdés) meghatározása szerint. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Például üres gáztank esetén.

(3)  Ez a szakasz az alternatív, kis teljesítményű fedélzeti diagnosztikai és NOx-kibocsátáscsökkentési követelményekre vonatkozó alternatív rendelkezéseknek van fenntartva.

(4)  Ez jellemzően cseppfolyósított biometán lenne.

(5)  A típusjóváhagyás kidolgozása előtt véglegesíteni kell a 13. mellékletben szereplő öregítési eljárást.

(6)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. mellékletében találhatók. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

---

1. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás elfogadható

| A.1.1. | Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás elfogadható. |
| --- | --- |

A.1.1.

Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás elfogadható.

| A.1.2. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

A.1.2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

| A.1.3. | Az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott minden káros anyagra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd az 1. ábrát az ezen előírás 8.3. szakaszában):
  Legyen:







  L | = | a káros anyagra vonatkozó határérték természetes logaritmusa, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | a minta i-edik motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa, |
| s | = | a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után), |
| n | = | az aktuális minta elemszáma. |

A.1.3.

Az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott minden káros anyagra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd az 1. ábrát az ezen előírás 8.3. szakaszában):

Legyen:

L

=

a káros anyagra vonatkozó határérték természetes logaritmusa,

xi

=

a minta i-edik motorján mért (és a vonatkozó romlási tényezővel korrigált) érték természetes logaritmusa,

s

=

a gyártástechnológiai szórás becsült értéke (a mért értékek természetes logaritmusának vétele után),

n

=

az aktuális minta elemszáma.

| A.1.4. | Minden mintára ki kell számítani a határértékre vonatkoztatott szórások összegét az alábbi képlettel: |
| --- | --- |

A.1.4.

Minden mintára ki kell számítani a határértékre vonatkoztatott szórások összegét az alábbi képlettel:

Formula

| A.1.5. | Ezután:






  a) | ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, a káros anyagra „megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- | --- |

A.1.5.

Ezután:

a)

ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, a káros anyagra „megfelelő” döntés születik;

| b) | ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 2. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik;

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.2. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort a 8.3.2. szakasz szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni.

2.   táblázat

A 1. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | An elfogadási küszöbérték | Bn elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

An elfogadási küszöbérték

Bn elutasítási küszöbérték

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

2. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, ha a szórás nem elfogadható vagy nem ismert

| A.2.1. | Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás nem elfogadható vagy azt a gyártó nem adta meg. |
| --- | --- |

A.2.1.

Ez a függelék a gyártás károsanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártástechnológiai szórás nem elfogadható vagy azt a gyártó nem adta meg.

| A.2.2. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

A.2.2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,95 legyen a valószínűsége annak, hogy 40 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 5 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

| A.2.3. | A vonatkozó romlási tényező alkalmazása után a szennyező anyagokra az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott határértékeket lognormális eloszlásúnak kell tekinteni, és természetes logaritmusukat képezve transzformálni kell őket. Jelölje m0 és m a legkisebb, illetve a legnagyobb mintaméretet (m0 = 3 és m = 32), és jelölje n az aktuális minta elemszámát. |
| --- | --- |

A.2.3.

A vonatkozó romlási tényező alkalmazása után a szennyező anyagokra az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott határértékeket lognormális eloszlásúnak kell tekinteni, és természetes logaritmusukat képezve transzformálni kell őket. Jelölje m0 és m a legkisebb, illetve a legnagyobb mintaméretet (m0 = 3 és m = 32), és jelölje n az aktuális minta elemszámát.

| A.2.4. | Ha a sorozatban mért értékek természetes logaritmusai (a vonatkozó romlási tényező alkalmazása után) x1, x2, ..., xi, a szennyező anyag határértékének természetes logaritmusa pedig L, akkor meg kell határozni a következőket: |
| --- | --- |

A.2.4.

Ha a sorozatban mért értékek természetes logaritmusai (a vonatkozó romlási tényező alkalmazása után) x1, x2, ..., xi, a szennyező anyag határértékének természetes logaritmusa pedig L, akkor meg kell határozni a következőket:

Formula

Formula

Formula

| A.2.5. | A 3. táblázatban láthatók a minta elemszámához tartozó elfogadási (An) és elutasítási (Bn) küszöbértékek. A vizsgálati statisztika eredménye a

  arányszám, amellyel a következő módon állapítható meg, hogy a sorozat megfelelő vagy nem megfelelő:m0 ≤ n ≤ m értékek esetében:






  a) | a sorozat megfelelt, ha

  ; |
| --- | --- | --- |

A.2.5.

Formula

m0 ≤ n ≤ m értékek esetében:

a)

Formula

| b) | a sorozat nem felelt meg, ha

  ; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | újabb mérés szükséges, ha

  . |
| --- | --- |

c)

Formula

| A.2.6. | Megjegyzések
  Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a vizsgálati statisztika egymást követő értékeinek kiszámításához:






  (n = 2, 3,...; ; v1 = 0)

  3.   táblázat


  A 2. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei


  Legkisebb mintaméret: 3








  Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | An elfogadási küszöbérték | Bn elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

A.2.6.

Megjegyzések

Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a vizsgálati statisztika egymást követő értékeinek kiszámításához:

Formula

Formula

(n = 2, 3,...; Formula; v1 = 0)

3.   táblázat

A 2. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

An elfogadási küszöbérték

Bn elutasítási küszöbérték

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. függelék

Eljárás a gyártás megfelelőségének a gyártó kérésére végzett vizsgálatára

| A.3.1. | Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha az a gyártó kérésére történik. |
| --- | --- |

A.3.1.

Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából vett megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha az a gyártó kérésére történik.

| A.3.2. | Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,90 legyen a valószínűsége annak, hogy 30 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %). |
| --- | --- |

A.3.2.

Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy 0,90 legyen a valószínűsége annak, hogy 30 % hibás motort tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg 0,10 % a valószínűsége annak, hogy 65 % hibás motort tartalmazó tételt elfogadnak (a fogyasztó kockázata = 10 %).

| A.3.3. | Az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott minden káros anyagra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd az 1. ábrát az ezen előírás 8.3. szakaszában):
  Legyen:







  n | = | az aktuális minta elemszáma. |
| --- | --- | --- | --- |

A.3.3.

Az ezen előírás 5.3. szakaszában megadott minden káros anyagra a következő eljárást kell alkalmazni (lásd az 1. ábrát az ezen előírás 8.3. szakaszában):

Legyen:

n

=

az aktuális minta elemszáma.

| A.3.4. | A minta tekintetében meg kell határozni az n-edik vizsgálatnál nem megfelelő eredménnyel végződő vizsgálatok összesített számát meghatározó vizsgálati statisztikát. |
| --- | --- |

A.3.4.

A minta tekintetében meg kell határozni az n-edik vizsgálatnál nem megfelelő eredménnyel végződő vizsgálatok összesített számát meghatározó vizsgálati statisztikát.

| A.3.5. | Ezután:






  a) | ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- | --- |

A.3.5.

Ezután:

a)

ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott megfelelési küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik;

| b) | ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintaméretre a 4. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik;

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort az ezen előírás 8.3.2. szakasza szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort az ezen előírás 8.3.2. szakasza szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb elemszámú mintaméretre kell alkalmazni.

Az ISO 8422/1991 szabvány alapján kiszámított elfogadási és elutasítási küszöbértékeket a 4. táblázat tartalmazza.

4.   táblázat

A 3. függelékben leírt mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték | Elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Vizsgált motorok összesen (mintaméret)

Elfogadási küszöbérték

Elutasítási küszöbérték

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. függelék

A földgázmotorok, a PB-gázmotorok és a vegyes üzemű földgáz/biometán- vagy PB-gázmotorok jóváhagyási eljárásának összefoglalása

PB-gázüzemű motorok jóváhagyása

| | 4.6. szakasz: A tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása | 4.7. szakasz: Tüzelőanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy PB-gáz-motorok esetében | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lásd a 4.6.6. szakaszt:
  Tetszőleges tüzelőanyag-összetételhez alkalmazkodó PB-gázmotor | „A” tüzelőanyag és „B” tüzelőanyag | 2 | | | | |
| Lásd a 4.7.2. szakaszt:
  Egy meghatározott összetételű tüzelőanyaggal való üzemelésre kialakított PB-gázüzemű motor | | | | „A” tüzelőanyag és „B” tüzelőanyag,
  a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett | 2 | |

4.6. szakasz: A tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

4.7. szakasz: Tüzelőanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy PB-gáz-motorok esetében

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

Lásd a 4.6.6. szakaszt:

Tetszőleges tüzelőanyag-összetételhez alkalmazkodó PB-gázmotor

„A” tüzelőanyag és „B” tüzelőanyag

2

Formula

Lásd a 4.7.2. szakaszt:

Egy meghatározott összetételű tüzelőanyaggal való üzemelésre kialakított PB-gázüzemű motor

„A” tüzelőanyag és „B” tüzelőanyag,

a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett

2

Földgázüzemű motorok jóváhagyása

| | 4.6. szakasz: A tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása | 4.7. szakasz: Tüzelőanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy PB-gáz-motorok esetében | A vizsgálatok száma | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lásd a 4.6.3. szakaszt:
  Tetszőleges tüzelőanyag-összetételhez alkalmazkodó földgázüzemű motor | GR (1) és G25 (2)
  a gyártó kérésére a motor más, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (3) is vizsgálható, ha | 2
  (legfeljebb 3) | illetve másik tüzelőanyaggal történő vizsgálat esetén



  és | | | |
| Lásd a 4.6.4. szakaszt:
  Kapcsolóval működő, önműködően alkalmazkodó földgázüzemű motor | GR (1) és G23 (3) a H-tartományban és G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban
  A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható tüzelőanyaggal (3) is vizsgálható, ha | 2 a H-tartományban és
  2 az L-tartományban
  a kapcsoló megfelelő állásában 4 | és | | | |
| Lásd a 4.7.1. szakaszt:
  Vagy H-tartományú gázzal, vagy L-tartományú gázzal való üzemelésre kialakított földgázüzemű motor | | | | GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy
  G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban
  A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható tüzelőanyaggal (3) is vizsgálható, ha | 2 a H-tartományban
  vagy
  2 az L-tartományban
  2 | a H-tartományban
  vagy



  az L-tartományban |
| Lásd a 4.7.2. szakaszt:
  Egy meghatározott összetételű tüzelőanyaggal való üzemelésre kialakított földgáz-motor | | | | GR (1) és G25 (2),
  a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett
  A gyártó kérésére a motor vizsgálható a következő tüzelőanyagokkal: | GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy |

4.6. szakasz: A tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyásra vonatkozó előírások

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

4.7. szakasz: Tüzelőanyag tekintetében korlátozott típusjóváhagyásra vonatkozó előírások szikragyújtású földgáz- vagy PB-gáz-motorok esetében

A vizsgálatok száma

Az „r” kiszámítása

Lásd a 4.6.3. szakaszt:

Tetszőleges tüzelőanyag-összetételhez alkalmazkodó földgázüzemű motor

GR (1) és G25 (2)

a gyártó kérésére a motor más, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal (3) is vizsgálható, ha Formula

2

(legfeljebb 3)

Formula

illetve másik tüzelőanyaggal történő vizsgálat esetén

Formula

és

Formula

Lásd a 4.6.4. szakaszt:

Kapcsolóval működő, önműködően alkalmazkodó földgázüzemű motor

GR (1) és G23 (3) a H-tartományban és G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban

A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható tüzelőanyaggal (3) is vizsgálható, ha Formula

2 a H-tartományban és

2 az L-tartományban

a kapcsoló megfelelő állásában 4

Formula

és

Formula

Lásd a 4.7.1. szakaszt:

Vagy H-tartományú gázzal, vagy L-tartományú gázzal való üzemelésre kialakított földgázüzemű motor

GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy

G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban

A gyártó kérésére a motor a G23 helyett más, a kereskedelemben kapható tüzelőanyaggal (3) is vizsgálható, ha Formula

2 a H-tartományban

vagy

2 az L-tartományban

2

Formula

a H-tartományban

vagy

Formula

az L-tartományban

Lásd a 4.7.2. szakaszt:

Egy meghatározott összetételű tüzelőanyaggal való üzemelésre kialakított földgáz-motor

GR (1) és G25 (2),

a vizsgálatok között a finombeállítás megengedett

A gyártó kérésére a motor vizsgálható a következő tüzelőanyagokkal:

GR (1) és G23 (3) a H-tartományban vagy

| | G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban |
| --- | --- |

G25 (2) és G23 (3) az L-tartományban

2

vagy

2 a H-tartományban

vagy

2 az L-tartományban

2

Vegyes üzemű földgáz/biometán- vagy PB-gázmotorok jóváhagyása

| Vegyes üzemű típus (1) | Dízelüzem | Vegyes üzem |
| --- | --- | --- |
| CNG | LNG | LNG20 | LPG |
| 1A | | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános
  (2 vizsgálat) | Tüzelőanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 1B | Általános
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános
  (2 vizsgálat) | Tüzelőanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 2A | | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános
  (2 vizsgálat) | Tüzelőanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 2B | Általános
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános
  (2 vizsgálat) | Tüzelőanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |
| 3B | Általános
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) | Általános
  (2 vizsgálat) | Tüzelőanyag-specifikus
  (1 vizsgálat) | Általános vagy korlátozott
  (2 vizsgálat) |

Vegyes üzemű típus (1)

Dízelüzem

Vegyes üzem

CNG

LNG

LNG20

LPG

1A

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános

(2 vizsgálat)

Tüzelőanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

1B

Általános

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános

(2 vizsgálat)

Tüzelőanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

2A

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános

(2 vizsgálat)

Tüzelőanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

2B

Általános

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános

(2 vizsgálat)

Tüzelőanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

3B

Általános

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

Általános

(2 vizsgálat)

Tüzelőanyag-specifikus

(1 vizsgálat)

Általános vagy korlátozott

(2 vizsgálat)

---

(1)  A 15. melléklet fogalommeghatározásai szerint.

---

1. MELLÉKLET

AZ ADATKÖZLŐ LAP MINTÁI

Ez az adatközlő lap a 49. számú előírás szerinti jóváhagyáshoz kapcsolódik. A motorrendszerek és járművek által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozik. A következőkhöz kapcsolódik:

| | motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása, |
| --- | --- |

motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként való típusjóváhagyása,

| | jóváhagyott motorral felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása, |
| --- | --- |

jóváhagyott motorral felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében való típusjóváhagyása,

| | járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása. |
| --- | --- |

járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása.

A következő adatokat – adott esetben – három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha az e mellékletben említett rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektromos vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.

A magyarázó lábjegyzetek e melléklet 1. függelékében találhatók.

Benyújtandó információk

Az adatközlő lapnak minden esetben tartalmaznia kell a következőket:

Általános információk

Ezen túlmenően adott esetben a következő információkat is meg kell adni.

| 1. rész | : | A motorcsaládhoz tartozó (alap)motor és motortípusok alapvető jellemzői |
| --- | --- | --- |
| 2. rész | : | A járműalkatrészek és rendszerek alapvető jellemzői a károsanyag-kibocsátás tekintetében |

1. rész

:

A motorcsaládhoz tartozó (alap)motor és motortípusok alapvető jellemzői

2. rész

:

A járműalkatrészek és rendszerek alapvető jellemzői a károsanyag-kibocsátás tekintetében

Az adatközlő lap függeléke: Információk a vizsgálati körülményekről

Fényképek, illetve rajzok az alapmotorról, a motortípusról és adott esetben a motortérről

Az esetleges további mellékletek jegyzéke

Dátum, iktatószám

Megjegyzések a táblázat kitöltéséhez

A motorcsalád tagjainak megfelelő A, B, C, D, E betűk helyére a motorcsalád tagjainak tényleges elnevezését kell beírni.

Amennyiben valamely motorjellemző tekintetében ugyanazon érték/leírás a motorcsalád minden tagjára érvényes, egyesíteni kell az A–E rovatokat.

Ötnél több tagú motorcsalád esetében a táblázat további oszlopokkal egészíthető ki.

Motor vagy motorcsalád önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása iránti kérelem esetében az általános részt és az 1. részt kell kitölteni.

Jóváhagyott motorral felszerelt járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem esetében az általános részt és a 2. részt kell kitölteni.

Járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránti kérelem esetében az általános részt, valamint az 1. és a 2. részt kell kitölteni.

| | | Alapmotor vagy motortípus | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Általános előírások |
| 0.l. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve) | |
| 0.2. | Típus | |
| |
| 0.2.0.3. | Motortípus önálló műszaki egységként / motorcsalád önálló műszaki egységként / jóváhagyott motorral felszerelt jármű a kibocsátások tekintetében / jármű a kibocsátások tekintetében (1) | |
| 0.2.1. | Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van) | | | | | | |
| 0.3. | Típusazonosító jelölések, amennyiben fel vannak tüntetve az önálló műszaki egységen (2) | | | | | | |
| 0.3.1. | A jelölés helye | | | | | | |
| |
| 0.5. | A gyártó neve és címe | |
| |
| 0.7. | Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja | | | | | | |
| 0.8. | Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe | | | | | | |
| 0.9. | A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe | |

Alapmotor vagy motortípus

A motorcsalád tagjai

A

B

C

D

E

0.

Általános előírások

0.l.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve)

0.2.

Típus

0.2.0.3.

Motortípus önálló műszaki egységként / motorcsalád önálló műszaki egységként / jóváhagyott motorral felszerelt jármű a kibocsátások tekintetében / jármű a kibocsátások tekintetében (1)

0.2.1.

Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van)

0.3.

Típusazonosító jelölések, amennyiben fel vannak tüntetve az önálló műszaki egységen (2)

0.3.1.

A jelölés helye

0.5.

A gyártó neve és címe

0.7.

Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja

0.8.

Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe

0.9.

A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe

1.   RÉSZ

A motorcsaládhoz tartozó (alap)motor és motortípusok alapvető jellemzői

| | | Alapmotor vagy motortípus | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Belső égésű motor | | | | | | |
| 3.2.1. | Egyedi motoradatok | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Működési elv: szikragyújtású motor/kompressziós gyújtású motor (1)

  Ciklus: négyütemű/kétütemű/forgódugattyús (1) | |
| 3.2.1.1.1. | A vegyes üzemű motor típusa:
  1A. típus/1B. típus/2A. típus/2B. típus/ 3B. típus (1) (df)
  Gázenergia-arány a melegindítással végzett WHTC-mérési ciklus során (df): ...% | |
| 3.2.1.2. | A hengerek száma és elrendezése | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Furat (3): ... mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Löket (3): ... mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Gyújtási sorrend | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Hengerűrtartalom (4): ... cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Sűrítési arány (5) | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Az égéstér, a dugattyúfenék és szikragyújtású motor esetében a dugattyúgyűrűk rajzai | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Normál üresjárati fordulatszám (5) (1/perc) | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Magas üresjárati fordulatszám (5) (1/perc) | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Üresjárat dízellel: igen/nem (1) (df) | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Térfogatra vonatkoztatott szén-monoxid-tartalom a kipufogógázban üresjáratban (5): százalékban, a gyártó által megadottak szerint (csak szikragyújtású motorok esetében) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Legnagyobb hasznos teljesítmény (6) ... kW 1/perc ...fordulatszámon (a gyártó által megadott érték) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | A motor megengedett legnagyobb fordulatszámának a gyártó által megadott értéke (1/perc): | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Legnagyobb hasznos nyomaték (6): ... (Nm) ... 1/perc fordulatszámon (gyártó által megadott érték) | | | | | | |
| 3.2.1.11. | A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában előírt dokumentációcsomagra, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára a kibocsátás-ellenőrzési stratégiák és a jármű NOx-csökkentő megoldásai helyes működését biztosító fedélzeti rendszereinek az értékelését | | | | | | |
| 3.2.2. | Tüzelőanyag | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Nehéz haszongépjárművek: gázolaj/benzin/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/vegyes üzem (1)(dh) | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | A gyártó által az ezen előírás 4.6.2. szakasza szerint megadott, a motorral kompatibilis tüzelőanyagok (szükség szerint) | | | | | | |
| |
| 3.2.4. | Tüzelőanyag-ellátás | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak kompressziós gyújtású vagy vegyes üzemű motorok esetében): van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | A rendszer leírása | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Befecskendező szivattyú | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Legnagyobb tüzelőanyag-szállítás (1), (5) ... mm3/löket vagy ciklus ... 1/perc fordulatszámon vagy ehelyett jelleggörbe
  (Nyomásfokozó alkalmazása esetén adja meg a jellemző tüzelőanyag-ellátási teljesítményt és az egyes fordulatszámokhoz tartozó töltőnyomást) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Statikus befecskendezésidő (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Az előbefecskendezés görbéje (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibrálási eljárás: próbapad/hajtómotor (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Fordulatszám-szabályozó | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Típus | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Leszabályozási fordulatszám: | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Az a fordulatszám, amelynél terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik (1/perc) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Legnagyobb fordulatszám terhelés nélkül (1/perc) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Alapjárati fordulatszám (1/perc) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Befecskendező csővezeték | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Hosszúság (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Belső átmérő (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Közös vezeték, gyártmány és típus | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Befecskendező(k) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Nyitási nyomás (5):kPa vagy jelleggörbe (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Hidegindító rendszer | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Leírás | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Kiegészítő indító segédberendezés | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | A rendszer leírása | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektronikusan vezérelt befecskendezés: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | A rendszer leírása (a nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | A tüzelőanyag-szabályozó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | A tüzelőanyag-elosztó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | A fojtószelepház gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i): | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak szikragyújtású motor esetében): van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Működési elv: szívócső (egy ponton/több ponton/közvetlen befecskendezés (1)/egyéb, kérjük, határozza meg) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | A rendszer leírása (nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | A tüzelőanyag-szabályozó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | A tüzelőanyag-elosztó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | A nyomásszabályozó gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | A mikrokapcsoló gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Az alapjárati beállítócsavar gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | A fojtószelepház gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és típusa | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i): | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Injektorok: nyitási nyomás (5) (kPa) vagy jelleggörbe (5) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Típus | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Befecskendezési idő | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Hidegindító rendszer | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Működési elv(ek) | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Működési tartomány határai/beállítási értékek (1), (5) | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Tápszivattyú | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Nyomás (5) (kPa) vagy jelleggörbe (5) | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektromos rendszer | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Névleges feszültség (V), pozitív/negatív földelés (1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Generátor | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Típus | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Névleges teljesítmény (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetében) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Működési elv | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Előgyújtási görbe vagy terv (5) | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Statikus gyújtásidőzítés (5) (fokkal a felső holtpont előtt) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Gyújtógyertyák | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Típus | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | A gyújtógyertya hézaga (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Gyújtótekercs(ek) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Típus | | | | | | |
| 3.2.7. | Hűtőrendszer: folyadék/levegő (1) | | | | | | |
| |
| 3.2.7.2. | Folyadék | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | A folyadék jellege | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Keringető szivattyú(k): van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Jellemzők | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Áttétel(ek) | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Levegő | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilátor: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Jellemzők | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Áttétel(ek) | | | | | | |
| 3.2.8. | Szívórendszer | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Feltöltő: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | A rendszer leírása (pl. a legnagyobb feltöltőnyomás: ... kPa, lefúvatószelep, ha van) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Töltőlevegő-hűtő: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Típusa: levegő-levegő/levegő-víz (1) | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Szívási nyomásesés névleges fordulatszámon, 100 %-os terhelés mellett (csak kompressziós gyújtású motorok esetében) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | megengedett legkisebb (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | megengedett legnagyobb (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | A szívóvezetékek és tartozékaik leírása és rajza (csillapító kamra, fűtőberendezés, kiegészítő belépőlevegő-nyílások, stb.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | A szívócső leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel együtt) | | | | | | |
| 3.2.9. | Kipufogórendszer | | | | | | |
| 3.2.9.1. | A kipufogó-gyűjtőcső leírása és/vagy rajza | | | | | | |
| 3.2.9.2. | A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | A kipufogórendszer azon alkatrészeinek leírása és/vagy rajza, melyek a motorrendszer részét alkotják | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motorok esetében) (kPa) (7) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | A kipufogórendszer térfogata (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | A kipufogórendszer elfogadható térfogata: (dm3) | | | | | | |
| 3.2.10. | A beömlőnyílás és a kipufogónyílás legkisebb keresztmetszete: | | | | | | |
| 3.2.11. | Szelepvezérlés vagy ezzel egyenértékű adatok |
| 3.2.11.1. | Legnagyobb szelepemelés, nyitási és zárási szög, illetve az alternatív elosztórendszerek vezérlési adatai a holtpontokhoz képest. Állítható vezérlőrendszer esetében a vezérlés legnagyobb és legkisebb értékei | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Vonatkoztatási és/vagy beállítási tartományok (7) | | | | | | |
| 3.2.12. | Légszennyezés elleni megoldások |
| |
| 3.2.12.1.1. | Kartergázok visszavezetésére szolgáló eszköz: van/nincs (1)

  Ha van, annak leírása és rajza
  Ha nincs, meg kell felelni ezen előírás 4. melléklete 6.10. szakaszának. | | | | | | |
| 3.2.12.2. | További, légszennyezés-csökkentő berendezések (amennyiben vannak, és más pontban nem szerepelnek) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalizátor: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalizátorok és elemek száma (az alábbi adatokat, kérjük, adja meg minden önálló egységre) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | A katalitikus folyamat típusa | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Teljes nemesfémtöltet | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Relatív koncentráció | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Hordozó (szerkezete és anyaga) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Cellasűrűség | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | A katalizátor(ok) házának típusa | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Hővédelem: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Regeneráló rendszerek/kipufogógáz-utókezelő rendszerek működési módja, leírás | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Fogyó reagensek: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | A K reagens szokásos üzemihőmérséklet-tartománya | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Nemzetközi szabvány | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | A reagens feltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | A katalizátor gyártmánya | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Termékazonosító szám | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Oxigénérzékelő: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Gyártmány | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Elhelyezkedés | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Szabályozási tartomány | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Típus | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Termékazonosító szám | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Légbefecskendezés: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Típus (szakaszos levegőadagoló, légszivattyú stb.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Jellemzők (gyártmány, típus, áramlás stb.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Részecskecsapda (PT): van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | A részecskecsapda kialakítása | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Elhelyezkedés (referenciatávolság a kipufogócsőben) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és /vagy rajz | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | A részecskecsapda gyártmánya | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Termékazonosító szám | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | Időszakos regenerálás esetén: | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Regenerálás nélküli WHTC-vizsgálati ciklusok száma (n) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Regenerálással zajló WHTC-vizsgálati ciklusok száma (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Más rendszerek: van/nincs (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Leírás és működés | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma a motorcsaládon belül | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben) | 1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  stb. |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1.4. szakaszának c) pontjában és 3.3.4. szakaszában előírt és ezen előírás 9A. mellékletében a fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyásának céljaira meghatározott fedélzeti diagnosztikai dokumentációra | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációjára | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.2. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes alkatrész felsorolása és rendeltetésük (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Szöveges leírás (általános működési elvek) a következők tekintetében | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Szikragyújtású motor (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | A katalizátor ellenőrzése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Gyújtáshiba észlelése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Az oxigénérzékelő ellenőrzése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkatrészek | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Kompressziós gyújtású motorok (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | A katalizátor ellenőrzése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | A részecskecsapda ellenőrzése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Az elektronikusan szabályozott tüzelő-anyagrendszer ellenőrzése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | A NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkatrészek (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | A hibajelző működésbe lépésének feltételei (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai módszer) (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt) (8) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.6.5. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer szabványos kommunikációs protokollja (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | A gyártó hivatkozása az ezen előírás 3.1.4. szakaszának d) pontjában és 3.3.4. szakaszában a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel összefüggő adatok | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | A 3.2.12.2.7.7. szakaszban előírt gyártói hivatkozás helyett hivatkozás az ehhez a melléklethez csatolt dokumentumra, amely tartalmazza a következő táblázatot, a megadott példa szerint kitöltve:
  Alkatrész – Hibakód – Ellenőrzési stratégia – Hibaészlelési kritériumok – A hibajelző bekapcsolási kritériumai – Másodlagos paraméterek – Előkondicionálás – Igazoló vizsgálat
  SCR-katalizátor – P20EE – Az 1. és a 2. NOx-érzékelőtől jövő jelek – Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség – 2. ciklus – Fordulatszám, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, a reagens aktivitása, a kipufogógáz tömegárama – egy OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész) – OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Egyéb rendszer (leírás és működés) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszerek | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Olyan motor, amelyben a használatkorlátozás állandó jelleggel ki van iktatva, a mentőalakulatok általi vagy a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság és és a közrend fenntartásáért felelős erők számára kialakított és gyártott járművekben való használatra: vannak/nincsenek (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | A motorcsaládban a NOx-csökkentő megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma: | |
| 3.2.12.2.8.4. | A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben) | 1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...
  stb. |
| 3.2.12.2.8.5. | Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.6. | A reagens hatóanyagtartalmának az a legalacsonyabb koncentrációja, amelynél a figyelmeztető rendszer még nem lép működésbe (CDmin) (térfogat%) | |
| 3.2.12.2.8.7. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszerek járműbe történő beépítésének dokumentációjára | | | | | | |
| |
| 3.2.17. | Nehéz haszonjárművek gázmotorjaival és vegyes üzemű motorjaival kapcsolatos külön információk (más kialakítású rendszerek esetén meg kell adni az ezzel egyenértékű adatokat) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Tüzelőanyag: PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Nyomásszabályzó(k) vagy elpárologtató/nyomásszabályzó(k) (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | A nyomáscsökkentő fokozatok száma | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Nyomás az utolsó fokozatban: minimum (kPa) – maximum (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | A fő szabályozási pontok száma | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Az üresjárati beállítási pontok száma | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Tüzelőanyag-rendszer: keverőegység/gázbefúvás/folyadék-befecskendezés/közvetlen befecskendezés (1) | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | A keverék összetételének szabályozása | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | A rendszer leírása és/vagy görbe és rajzok | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Keverőegység | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Szám | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Elhelyezkedés | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Beállítási lehetőségek | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Befecskendezés a szívócsőbe | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Befecskendezés: egypontos/többpontos (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Befecskendezés: folyamatos/szimultán időzített/szekvenciálisan időzített (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Befecskendező berendezés | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Beállítási lehetőségek | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Tüzelőanyag-tápszivattyú (amennyiben van) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Befecskendező(k) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Közvetlen befecskendezés | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Befecskendező szivattyú/nyomásszabályzó (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Befecskendezési idő | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Befecskendező(k) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Típus-jóváhagyási szám | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektronikus vezérlőegység (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Beállítási lehetőségek | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i): | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Tüzelőanyag-specifikus alkatrészek (földgáz) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | 1. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű tüzelőanyaggal üzemelő motorok jóváhagyása esetén) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Önműködően alkalmazkodó? igen/nem (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Földgáz-H/ földgáz-L/ földgáz-HL adott összetételéhez való kalibrálás (1)

  Földgáz-Ht/földgáz-Lt/földgáz-HLt adott összetételéhez való átalakítás (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metán (CH4) ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |
| etán (C2H6) ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |
| propán (C3H8) ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |
| bután (C4H10) ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |
| C5/C5+: ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |
| oxigén (O2) ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |
| inert (N2, He stb.) ... alap | (mól%) | min. (mól%) | max. (mól%) |

Alapmotor vagy motortípus

A motorcsalád tagjai

A

B

C

D

E

3.2.

Belső égésű motor

3.2.1.

Egyedi motoradatok

3.2.1.1.

Működési elv: szikragyújtású motor/kompressziós gyújtású motor (1)

Ciklus: négyütemű/kétütemű/forgódugattyús (1)

3.2.1.1.1.

A vegyes üzemű motor típusa:

1A. típus/1B. típus/2A. típus/2B. típus/ 3B. típus (1) (df)

Gázenergia-arány a melegindítással végzett WHTC-mérési ciklus során (df): ...%

3.2.1.2.

A hengerek száma és elrendezése

3.2.1.2.1.

Furat (3): ... mm

3.2.1.2.2.

Löket (3): ... mm

3.2.1.2.3.

Gyújtási sorrend

3.2.1.3.

Hengerűrtartalom (4): ... cm3

3.2.1.4.

Sűrítési arány (5)

3.2.1.5.

Az égéstér, a dugattyúfenék és szikragyújtású motor esetében a dugattyúgyűrűk rajzai

3.2.1.6.

Normál üresjárati fordulatszám (5) (1/perc)

3.2.1.6.1.

Magas üresjárati fordulatszám (5) (1/perc)

3.2.1.6.2.

Üresjárat dízellel: igen/nem (1) (df)

3.2.1.7.

Térfogatra vonatkoztatott szén-monoxid-tartalom a kipufogógázban üresjáratban (5): százalékban, a gyártó által megadottak szerint (csak szikragyújtású motorok esetében)

3.2.1.8.

Legnagyobb hasznos teljesítmény (6) ... kW 1/perc ...fordulatszámon (a gyártó által megadott érték)

3.2.1.9.

A motor megengedett legnagyobb fordulatszámának a gyártó által megadott értéke (1/perc):

3.2.1.10.

Legnagyobb hasznos nyomaték (6): ... (Nm) ... 1/perc fordulatszámon (gyártó által megadott érték)

3.2.1.11.

A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában előírt dokumentációcsomagra, mely lehetővé teszi a típusjóváhagyó hatóság számára a kibocsátás-ellenőrzési stratégiák és a jármű NOx-csökkentő megoldásai helyes működését biztosító fedélzeti rendszereinek az értékelését

3.2.2.

Tüzelőanyag

3.2.2.2.

Nehéz haszongépjárművek: gázolaj/benzin/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/vegyes üzem (1)(dh)

3.2.2.2.1.

A gyártó által az ezen előírás 4.6.2. szakasza szerint megadott, a motorral kompatibilis tüzelőanyagok (szükség szerint)

3.2.4.

Tüzelőanyag-ellátás

3.2.4.2.

Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak kompressziós gyújtású vagy vegyes üzemű motorok esetében): van/nincs (1)

3.2.4.2.1.

A rendszer leírása

3.2.4.2.2.

Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás (1)

3.2.4.2.3.

Befecskendező szivattyú

3.2.4.2.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.3.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.3.3.

Legnagyobb tüzelőanyag-szállítás (1), (5) ... mm3/löket vagy ciklus ... 1/perc fordulatszámon vagy ehelyett jelleggörbe

(Nyomásfokozó alkalmazása esetén adja meg a jellemző tüzelőanyag-ellátási teljesítményt és az egyes fordulatszámokhoz tartozó töltőnyomást)

3.2.4.2.3.4.

Statikus befecskendezésidő (5)

3.2.4.2.3.5.

Az előbefecskendezés görbéje (5)

3.2.4.2.3.6.

Kalibrálási eljárás: próbapad/hajtómotor (1)

3.2.4.2.4.

Fordulatszám-szabályozó

3.2.4.2.4.1.

Típus

3.2.4.2.4.2.

Leszabályozási fordulatszám:

3.2.4.2.4.2.1.

Az a fordulatszám, amelynél terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik (1/perc)

3.2.4.2.4.2.2.

Legnagyobb fordulatszám terhelés nélkül (1/perc)

3.2.4.2.4.2.3.

Alapjárati fordulatszám (1/perc)

3.2.4.2.5.

Befecskendező csővezeték

3.2.4.2.5.1.

Hosszúság (mm)

3.2.4.2.5.2.

Belső átmérő (mm)

3.2.4.2.5.3.

Közös vezeték, gyártmány és típus

3.2.4.2.6.

Befecskendező(k)

3.2.4.2.6.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.6.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.6.3.

Nyitási nyomás (5):kPa vagy jelleggörbe (5)

3.2.4.2.7.

Hidegindító rendszer

3.2.4.2.7.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.7.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.7.3.

Leírás

3.2.4.2.8.

Kiegészítő indító segédberendezés

3.2.4.2.8.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.8.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.8.3.

A rendszer leírása

3.2.4.2.9.

Elektronikusan vezérelt befecskendezés: van/nincs (1)

3.2.4.2.9.1.

Gyártmány(ok)

3.2.4.2.9.2.

Típus(ok)

3.2.4.2.9.3.

A rendszer leírása (a nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni)

3.2.4.2.9.3.1.

A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.2.

A tüzelőanyag-szabályozó gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.3.

A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.4.

A tüzelőanyag-elosztó gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.5.

A fojtószelepház gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.6.

A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.7.

A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.8.

A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.2.9.3.9.

A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i):

3.2.4.3.

Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak szikragyújtású motor esetében): van/nincs (1)

3.2.4.3.1.

Működési elv: szívócső (egy ponton/több ponton/közvetlen befecskendezés (1)/egyéb, kérjük, határozza meg)

3.2.4.3.2.

Gyártmány(ok)

3.2.4.3.3.

Típus(ok)

3.2.4.3.4.

A rendszer leírása (nem folyamatos befecskendezésű rendszerek esetében is hasonló adatokat kell megadni)

3.2.4.3.4.1.

A motorvezérlő egység (ECU) gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.2.

A tüzelőanyag-szabályozó gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.3.

A levegőáram-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.4.

A tüzelőanyag-elosztó gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.5.

A nyomásszabályozó gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.6.

A mikrokapcsoló gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.7.

Az alapjárati beállítócsavar gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.8.

A fojtószelepház gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.9.

A vízhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.10.

A levegőhőmérséklet-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.11.

A levegőnyomás-érzékelő gyártmánya és típusa

3.2.4.3.4.12.

A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i):

3.2.4.3.5.

Injektorok: nyitási nyomás (5) (kPa) vagy jelleggörbe (5)

3.2.4.3.5.1.

Gyártmány

3.2.4.3.5.2.

Típus

3.2.4.3.6.

Befecskendezési idő

3.2.4.3.7.

Hidegindító rendszer

3.2.4.3.7.1.

Működési elv(ek)

3.2.4.3.7.2.

Működési tartomány határai/beállítási értékek (1), (5)

3.2.4.4.

Tápszivattyú

3.2.4.4.1.

Nyomás (5) (kPa) vagy jelleggörbe (5)

3.2.5.

Elektromos rendszer

3.2.5.1.

Névleges feszültség (V), pozitív/negatív földelés (1)

3.2.5.2.

Generátor

3.2.5.2.1.

Típus

3.2.5.2.2.

Névleges teljesítmény (VA)

3.2.6.

Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetében)

3.2.6.1.

Gyártmány(ok)

3.2.6.2.

Típus(ok)

3.2.6.3.

Működési elv

3.2.6.4.

Előgyújtási görbe vagy terv (5)

3.2.6.5.

Statikus gyújtásidőzítés (5) (fokkal a felső holtpont előtt)

3.2.6.6.

Gyújtógyertyák

3.2.6.6.1.

Gyártmány

3.2.6.6.2.

Típus

3.2.6.6.3.

A gyújtógyertya hézaga (mm)

3.2.6.7.

Gyújtótekercs(ek)

3.2.6.7.1.

Gyártmány

3.2.6.7.2.

Típus

3.2.7.

Hűtőrendszer: folyadék/levegő (1)

3.2.7.2.

Folyadék

3.2.7.2.1.

A folyadék jellege

3.2.7.2.2.

Keringető szivattyú(k): van/nincs (1)

3.2.7.2.3.

Jellemzők

3.2.7.2.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.7.2.3.2.

Típus(ok)

3.2.7.2.4.

Áttétel(ek)

3.2.7.3.

Levegő

3.2.7.3.1.

Ventilátor: van/nincs (1)

3.2.7.3.2.

Jellemzők

3.2.7.3.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.7.3.2.2.

Típus(ok)

3.2.7.3.3.

Áttétel(ek)

3.2.8.

Szívórendszer

3.2.8.1.

Feltöltő: van/nincs (1)

3.2.8.1.1.

Gyártmány(ok)

3.2.8.1.2.

Típus(ok)

3.2.8.1.3.

A rendszer leírása (pl. a legnagyobb feltöltőnyomás: ... kPa, lefúvatószelep, ha van)

3.2.8.2.

Töltőlevegő-hűtő: van/nincs (1)

3.2.8.2.1.

Típusa: levegő-levegő/levegő-víz (1)

3.2.8.3.

Szívási nyomásesés névleges fordulatszámon, 100 %-os terhelés mellett (csak kompressziós gyújtású motorok esetében)

3.2.8.3.1.

megengedett legkisebb (kPa)

3.2.8.3.2.

megengedett legnagyobb (kPa)

3.2.8.4.

A szívóvezetékek és tartozékaik leírása és rajza (csillapító kamra, fűtőberendezés, kiegészítő belépőlevegő-nyílások, stb.)

3.2.8.4.1.

A szívócső leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel együtt)

3.2.9.

Kipufogórendszer

3.2.9.1.

A kipufogó-gyűjtőcső leírása és/vagy rajza

3.2.9.2.

A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza

3.2.9.2.1.

A kipufogórendszer azon alkatrészeinek leírása és/vagy rajza, melyek a motorrendszer részét alkotják

3.2.9.3.

Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motorok esetében) (kPa) (7)

3.2.9.7.

A kipufogórendszer térfogata (dm3)

3.2.9.7.1.

A kipufogórendszer elfogadható térfogata: (dm3)

3.2.10.

A beömlőnyílás és a kipufogónyílás legkisebb keresztmetszete:

3.2.11.

Szelepvezérlés vagy ezzel egyenértékű adatok

3.2.11.1.

Legnagyobb szelepemelés, nyitási és zárási szög, illetve az alternatív elosztórendszerek vezérlési adatai a holtpontokhoz képest. Állítható vezérlőrendszer esetében a vezérlés legnagyobb és legkisebb értékei

3.2.11.2.

Vonatkoztatási és/vagy beállítási tartományok (7)

3.2.12.

Légszennyezés elleni megoldások

3.2.12.1.1.

Kartergázok visszavezetésére szolgáló eszköz: van/nincs (1)

Ha van, annak leírása és rajza

Ha nincs, meg kell felelni ezen előírás 4. melléklete 6.10. szakaszának.

3.2.12.2.

További, légszennyezés-csökkentő berendezések (amennyiben vannak, és más pontban nem szerepelnek)

3.2.12.2.1.

Katalizátor: van/nincs (1)

3.2.12.2.1.1.

Katalizátorok és elemek száma (az alábbi adatokat, kérjük, adja meg minden önálló egységre)

3.2.12.2.1.2.

A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata

3.2.12.2.1.3.

A katalitikus folyamat típusa

3.2.12.2.1.4.

Teljes nemesfémtöltet

3.2.12.2.1.5.

Relatív koncentráció

3.2.12.2.1.6.

Hordozó (szerkezete és anyaga)

3.2.12.2.1.7.

Cellasűrűség

3.2.12.2.1.8.

A katalizátor(ok) házának típusa

3.2.12.2.1.9.

A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és vonatkoztatási távolsága a kipufogócsőben)

3.2.12.2.1.10.

Hővédelem: van/nincs (1)

3.2.12.2.1.11.

Regeneráló rendszerek/kipufogógáz-utókezelő rendszerek működési módja, leírás

3.2.12.2.1.11.5.

Szokásos üzemi hőmérséklet-tartomány (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Fogyó reagensek: van/nincs (1)

3.2.12.2.1.11.7.

A katalitikus folyamathoz szükséges reagens típusa és koncentrációja

3.2.12.2.1.11.8.

A K reagens szokásos üzemihőmérséklet-tartománya

3.2.12.2.1.11.9.

Nemzetközi szabvány

3.2.12.2.1.11.10.

A reagens feltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (1)

3.2.12.2.1.12.

A katalizátor gyártmánya

3.2.12.2.1.13.

Termékazonosító szám

3.2.12.2.2.

Oxigénérzékelő: van/nincs (1)

3.2.12.2.2.1.

Gyártmány

3.2.12.2.2.2.

Elhelyezkedés

3.2.12.2.2.3.

Szabályozási tartomány

3.2.12.2.2.4.

Típus

3.2.12.2.2.5.

Termékazonosító szám

3.2.12.2.3.

Légbefecskendezés: van/nincs (1)

3.2.12.2.3.1.

Típus (szakaszos levegőadagoló, légszivattyú stb.)

3.2.12.2.4.

Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): van/nincs (1)

3.2.12.2.4.1.

Jellemzők (gyártmány, típus, áramlás stb.)

3.2.12.2.6.

Részecskecsapda (PT): van/nincs (1)

3.2.12.2.6.1.

A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata

3.2.12.2.6.2.

A részecskecsapda kialakítása

3.2.12.2.6.3.

Elhelyezkedés (referenciatávolság a kipufogócsőben)

3.2.12.2.6.4.

A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és /vagy rajz

3.2.12.2.6.5.

A részecskecsapda gyártmánya

3.2.12.2.6.6.

Termékazonosító szám

3.2.12.2.6.7.

Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomás- (kPa) tartomány

3.2.12.2.6.8.

Időszakos regenerálás esetén:

3.2.12.2.6.8.1.1.

Regenerálás nélküli WHTC-vizsgálati ciklusok száma (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

Regenerálással zajló WHTC-vizsgálati ciklusok száma (nR)

3.2.12.2.6.9.

Más rendszerek: van/nincs (1)

3.2.12.2.6.9.1.

Leírás és működés

3.2.12.2.7.

Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer

3.2.12.2.7.0.1.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma a motorcsaládon belül

3.2.12.2.7.0.2.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben)

1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

stb.

3.2.12.2.7.0.3.

Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik

3.2.12.2.7.0.4.

A gyártó hivatkozásai az ezen előírás 3.1.4. szakaszának c) pontjában és 3.3.4. szakaszában előírt és ezen előírás 9A. mellékletében a fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyásának céljaira meghatározott fedélzeti diagnosztikai dokumentációra

3.2.12.2.7.0.5.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációjára

3.2.12.2.7.2.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes alkatrész felsorolása és rendeltetésük (8)

3.2.12.2.7.3.

Szöveges leírás (általános működési elvek) a következők tekintetében

3.2.12.2.7.3.1.

Szikragyújtású motor (8)

3.2.12.2.7.3.1.1.

A katalizátor ellenőrzése (8)

3.2.12.2.7.3.1.2.

Gyújtáshiba észlelése (8)

3.2.12.2.7.3.1.3.

Az oxigénérzékelő ellenőrzése (8)

3.2.12.2.7.3.1.4.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkatrészek

3.2.12.2.7.3.2.

Kompressziós gyújtású motorok (8)

3.2.12.2.7.3.2.1.

A katalizátor ellenőrzése (8)

3.2.12.2.7.3.2.2.

A részecskecsapda ellenőrzése (8)

3.2.12.2.7.3.2.3.

Az elektronikusan szabályozott tüzelő-anyagrendszer ellenőrzése (8)

3.2.12.2.7.3.2.4.

A NOx-mentesítő rendszer ellenőrzése (8)

3.2.12.2.7.3.2.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkatrészek (8)

3.2.12.2.7.4.

A hibajelző működésbe lépésének feltételei (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai módszer) (8)

3.2.12.2.7.5.

Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt) (8)

3.2.12.2.7.6.5.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer szabványos kommunikációs protokollja (8)

3.2.12.2.7.7.

A gyártó hivatkozása az ezen előírás 3.1.4. szakaszának d) pontjában és 3.3.4. szakaszában a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel összefüggő adatok

3.2.12.2.7.7.1.

A 3.2.12.2.7.7. szakaszban előírt gyártói hivatkozás helyett hivatkozás az ehhez a melléklethez csatolt dokumentumra, amely tartalmazza a következő táblázatot, a megadott példa szerint kitöltve:

Alkatrész – Hibakód – Ellenőrzési stratégia – Hibaészlelési kritériumok – A hibajelző bekapcsolási kritériumai – Másodlagos paraméterek – Előkondicionálás – Igazoló vizsgálat

SCR-katalizátor – P20EE – Az 1. és a 2. NOx-érzékelőtől jövő jelek – Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség – 2. ciklus – Fordulatszám, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, a reagens aktivitása, a kipufogógáz tömegárama – egy OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész) – OBD-vizsgálati ciklus (WHTC, melegindításos rész)

3.2.12.2.8.

Egyéb rendszer (leírás és működés)

3.2.12.2.8.1.

A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszerek

3.2.12.2.8.2.

Olyan motor, amelyben a használatkorlátozás állandó jelleggel ki van iktatva, a mentőalakulatok általi vagy a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság és és a közrend fenntartásáért felelős erők számára kialakított és gyártott járművekben való használatra: vannak/nincsenek (1)

3.2.12.2.8.3.

A motorcsaládban a NOx-csökkentő megoldások helyes működésének biztosításakor figyelembe vett fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok száma:

3.2.12.2.8.4.

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben)

1. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

2. fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád: ...

stb.

3.2.12.2.8.5.

Annak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládnak a száma, amelyikbe az alapmotor/a motorcsalád tagja tartozik

3.2.12.2.8.6.

A reagens hatóanyagtartalmának az a legalacsonyabb koncentrációja, amelynél a figyelmeztető rendszer még nem lép működésbe (CDmin) (térfogat%)

3.2.12.2.8.7.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszerek járműbe történő beépítésének dokumentációjára

3.2.17.

Nehéz haszonjárművek gázmotorjaival és vegyes üzemű motorjaival kapcsolatos külön információk (más kialakítású rendszerek esetén meg kell adni az ezzel egyenértékű adatokat)

3.2.17.1.

Tüzelőanyag: PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL (1)

3.2.17.2.

Nyomásszabályzó(k) vagy elpárologtató/nyomásszabályzó(k) (1)

3.2.17.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.2.2.

Típus(ok)

3.2.17.2.3.

A nyomáscsökkentő fokozatok száma

3.2.17.2.4.

Nyomás az utolsó fokozatban: minimum (kPa) – maximum (kPa)

3.2.17.2.5.

A fő szabályozási pontok száma

3.2.17.2.6.

Az üresjárati beállítási pontok száma

3.2.17.2.7.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.3.

Tüzelőanyag-rendszer: keverőegység/gázbefúvás/folyadék-befecskendezés/közvetlen befecskendezés (1)

3.2.17.3.1.

A keverék összetételének szabályozása

3.2.17.3.2.

A rendszer leírása és/vagy görbe és rajzok

3.2.17.3.3.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.4.

Keverőegység

3.2.17.4.1.

Szám

3.2.17.4.2.

Gyártmány(ok)

3.2.17.4.3.

Típus(ok)

3.2.17.4.4.

Elhelyezkedés

3.2.17.4.5.

Beállítási lehetőségek

3.2.17.4.6.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.5.

Befecskendezés a szívócsőbe

3.2.17.5.1.

Befecskendezés: egypontos/többpontos (1)

3.2.17.5.2.

Befecskendezés: folyamatos/szimultán időzített/szekvenciálisan időzített (1)

3.2.17.5.3.

Befecskendező berendezés

3.2.17.5.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.5.3.2.

Típus(ok)

3.2.17.5.3.3.

Beállítási lehetőségek

3.2.17.5.3.4.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.5.4.

Tüzelőanyag-tápszivattyú (amennyiben van)

3.2.17.5.4.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.5.4.2.

Típus(ok)

3.2.17.5.4.3.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.5.5.

Befecskendező(k)

3.2.17.5.5.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.5.5.2.

Típus(ok)

3.2.17.5.5.3.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.6.

Közvetlen befecskendezés

3.2.17.6.1.

Befecskendező szivattyú/nyomásszabályzó (1)

3.2.17.6.1.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.6.1.2.

Típus(ok)

3.2.17.6.1.3.

Befecskendezési idő

3.2.17.6.1.4.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.6.2.

Befecskendező(k)

3.2.17.6.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.6.2.2.

Típus(ok)

3.2.17.6.2.3.

Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (1)

3.2.17.6.2.4.

Típus-jóváhagyási szám

3.2.17.7.

Elektronikus vezérlőegység (ECU)

3.2.17.7.1.

Gyártmány(ok)

3.2.17.7.2.

Típus(ok)

3.2.17.7.3.

Beállítási lehetőségek

3.2.17.7.4.

A szoftver/kalibrálás azonosítószáma(i):

3.2.17.8.

Tüzelőanyag-specifikus alkatrészek (földgáz)

3.2.17.8.1.

1. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű tüzelőanyaggal üzemelő motorok jóváhagyása esetén)

3.2.17.8.1.0.1.

Önműködően alkalmazkodó? igen/nem (1)

3.2.17.8.1.0.2.

Földgáz-H/ földgáz-L/ földgáz-HL adott összetételéhez való kalibrálás (1)

Földgáz-Ht/földgáz-Lt/földgáz-HLt adott összetételéhez való átalakítás (1)

3.2.17.8.1.1.

metán (CH4) ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

etán (C2H6) ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

propán (C3H8) ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

bután (C4H10) ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

C5/C5+: ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

oxigén (O2) ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

inert (N2, He stb.) ... alap

(mól%)

min. (mól%)

max. (mól%)

3.5.4.

A nagy teljesítményű motorok CO2-kibocsátása

3.5.4.1.

A kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban (dg): ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Vegyes üzemű motorok esetében a dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHSC-vizsgálatban (d) (adott esetben): ... g/kWh

3.5.4.2.

A kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban (dg): ... (g/kWh)

3.5.4.2.1.

Vegyes üzemű motorok esetében a dízel üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében a vegyes üzemmódban kibocsátott CO2 tömege a WHTC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

3.5.5.

A nagy teljesítményű motorok tüzelőanyag-fogyasztása

3.5.5.1.

Tüzelőanyag-fogyasztás a WHSC-vizsgálatban (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Vegyes üzemű motorok esetében tüzelőanyag-fogyasztás a dízel üzemmódban a WHSC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében tüzelőanyag-fogyasztás a vegyes üzemmódban a WHSC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

3.5.5.2.

Tüzelőanyag-fogyasztás a WHTC-vizsgálatban (5) (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.2.1.

Vegyes üzemű motorok esetében tüzelőanyag-fogyasztás a dízel üzemmódban a WHTC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

Vegyes üzemű motorok esetében tüzelőanyag-fogyasztás a vegyes üzemmódban a WHTC-vizsgálatban (d): ... g/kWh

3.6.

A gyártó által megengedett hőmérséklet

3.6.1.

Hűtőrendszer

3.6.1.1.

Folyadékhűtés: Legmagasabb kilépő hőmérséklet (K)

3.6.1.2.

Léghűtés

3.6.1.2.1.

Referenciapont

3.6.1.2.2.

Legmagasabb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál (K)

3.6.2.

A közbenső hűtő legnagyobb kilépő hőmérséklete (K)

3.6.3.

A kipufogógáz legmagasabb hőmérséklete a kipufogócsőnek (-csöveknek) a kipufogó-szívócső (-csövek) vagy a turbófeltöltő külső peremével (peremeivel) szomszédos pontján (K)

3.6.4.

A tüzelőanyag hőmérseklete: legalacsonyabb (K) – legmagasabb (K)

Dízelmotorok esetében a befecskendezőszivattyú bemeneténél, gázüzemű motorok esetében a nyomásszabályzó végfokozatánál

3.6.5.

A kenőanyag hőmérséklete

Legalacsonyabb (K) – legmagasabb (K)

3.8.

Kenési rendszer

3.8.1.

A rendszer leírása

3.8.1.1.

A kenőanyagtartály helye

3.8.1.2.

Adagolórendszer (szivattyúval/a szívócsőbe való befecskendezéssel/ tüzelőanyaggal összekeverve stb.) (1)

3.8.2.

Kenőanyag-szivattyú

3.8.2.1.

Gyártmány(ok)

3.8.2.2.

Típus(ok)

3.8.3.

Tüzelőanyagba keverve

3.8.3.1.

Százalék

3.8.4.

Olajhűtő: van/nincs (1)

3.8.4.1.

Rajz(ok)

3.8.4.1.1.

Gyártmány(ok)

3.8.4.1.2.

Típus(ok)

2.   RÉSZ

A járműalkatrészek és rendszerek alapvető jellemzői a károsanyag-kibocsátás tekintetében

| | | Alapmotor vagy motortípus | A motorcsalád tagjai |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | A motor gyártója | |
| 3.1.1. | A gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosítási módszerrel) | | | | | | |
| 3.1.2. | Jóváhagyási szám (adott esetben), ideértve a tüzelőanyag azonosító jelölését is | | | | | | |
| 3.2.2. | Tüzelőanyag | | | | | | |
| |
| 3.2.2.3. | Tüzelőanyag-tartály bemenete: korlátozott keresztmetszet/címke | | | | | | |
| 3.2.3. | Tüzelőanyag-tartály(ok) | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Üzemi tüzelőanyag-tartály(ok) | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Az egyes tartályok száma és térfogata | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Tartalék tüzelőanyag-tartály(ok) | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Az egyes tartályok száma és térfogata | | | | | | |
| |
| 3.2.8. | Szívórendszer | | | | | | |
| |
| 3.2.8.3.3. | A szívórendszer tényleges nyomásesése a motor névleges fordulatszámánál és 100 %-os terhelés mellett (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Légszűrő, rajzok | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Szívászaj-csökkentő, rajzok | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Gyártmány(ok) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Típus(ok) | | | | | | |
| 3.2.9. | Kipufogórendszer | | | | | | |
| 3.2.9.2. | A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza | | | | | | |
| |
| 3.2.9.2.2. | A kipufogórendszer azon alkotóelemeinek leírása és/vagy rajza, melyek nem alkotják a motorrendszer részét | | | | | | |
| |
| 3.2.9.3.1. | Tényleges kipufogási ellennyomás névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motoroknál) (kPa) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | A kipufogórendszer térfogata (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | A teljes kipufogórendszer (jármű és motorrendszer) térfogata (dm3) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7. | Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Az ezen előírás 9A. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? vannak/nincsenek (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | A jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkatrészei | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti diagnosztikai rendszerének járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | A hibajelző szöveges leírása és/vagy rajza (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kommunikációra szolgáló külső interfész szöveges leírása és/vagy rajza (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszerek | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Az ezen előírás 11. mellékletének (11) 2.1. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/Nem | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | A jármű NOx-csökkentő megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló fedélzeti berendezések | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | A kúszó üzemmód aktiválása:
  „kikapcsolás újraindítást követően”/„kikapcsolás tüzelőanyaggal való újrafeltöltés követően”/„kikapcsolás leállítást követően” (12) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor NOx-csökkentő megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló rendszerek járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | A figyelmeztető jelzés szöveges leírása és/vagy rajza (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd az előírás 11. mellékletének 2.4. szakaszát) | | | | | | |

Alapmotor vagy motortípus

A motorcsalád tagjai

A

B

C

D

E

3.1.

A motor gyártója

3.1.1.

A gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosítási módszerrel)

3.1.2.

Jóváhagyási szám (adott esetben), ideértve a tüzelőanyag azonosító jelölését is

3.2.2.

Tüzelőanyag

3.2.2.3.

Tüzelőanyag-tartály bemenete: korlátozott keresztmetszet/címke

3.2.3.

Tüzelőanyag-tartály(ok)

3.2.3.1.

Üzemi tüzelőanyag-tartály(ok)

3.2.3.1.1.

Az egyes tartályok száma és térfogata

3.2.3.2.

Tartalék tüzelőanyag-tartály(ok)

3.2.3.2.1.

Az egyes tartályok száma és térfogata

3.2.8.

Szívórendszer

3.2.8.3.3.

A szívórendszer tényleges nyomásesése a motor névleges fordulatszámánál és 100 %-os terhelés mellett (kPa)

3.2.8.4.2.

Légszűrő, rajzok

3.2.8.4.2.1.

Gyártmány(ok)

3.2.8.4.2.2.

Típus(ok)

3.2.8.4.3.

Szívászaj-csökkentő, rajzok

3.2.8.4.3.1.

Gyártmány(ok)

3.2.8.4.3.2.

Típus(ok)

3.2.9.

Kipufogórendszer

3.2.9.2.

A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza

3.2.9.2.2.

A kipufogórendszer azon alkotóelemeinek leírása és/vagy rajza, melyek nem alkotják a motorrendszer részét

3.2.9.3.1.

Tényleges kipufogási ellennyomás névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél (csak kompressziós gyújtású motoroknál) (kPa)

3.2.9.7.

A kipufogórendszer térfogata (dm3)

3.2.9.7.1.

A teljes kipufogórendszer (jármű és motorrendszer) térfogata (dm3)

3.2.12.2.7.

Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer

3.2.12.2.7.0.

Az ezen előírás 9A. mellékletének 2.4. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? vannak/nincsenek (1)

3.2.12.2.7.1.

A jármű fedélzetén lévő fedélzeti diagnosztikai rendszer alkatrészei

3.2.12.2.7.2.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti diagnosztikai rendszerének járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra

3.2.12.2.7.3.

A hibajelző szöveges leírása és/vagy rajza (10)

3.2.12.2.7.4.

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kommunikációra szolgáló külső interfész szöveges leírása és/vagy rajza (10)

3.2.12.2.8.

A NOx-csökkentő megoldások helyes működését biztosító rendszerek

3.2.12.2.8.0.

Az ezen előírás 11. mellékletének (11) 2.1. szakaszában meghatározott alternatív jóváhagyást alkalmaznak? Igen/Nem

3.2.12.2.8.1.

A jármű NOx-csökkentő megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló fedélzeti berendezések

3.2.12.2.8.2.

A kúszó üzemmód aktiválása:

„kikapcsolás újraindítást követően”/„kikapcsolás tüzelőanyaggal való újrafeltöltés követően”/„kikapcsolás leállítást követően” (12)

3.2.12.2.8.3.

Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor NOx-csökkentő megoldásai helyes működésének biztosítására szolgáló rendszerek járműbe történő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra

3.2.12.2.8.4.

A figyelmeztető jelzés szöveges leírása és/vagy rajza (10)

3.2.12.2.8.5.

Fűtött/fűtés nélküli reagenstartály és adagoló rendszer (lásd az előírás 11. mellékletének 2.4. szakaszát)

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

(2)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni. (pl. ABC?123??).

(3)  Ezt az adatot a legközelebbi tizedmilliméterre kell kerekíteni.

(4)  Ezt az értéket ki kell számolni és a legközelebbi cm3-re kell kerekíteni.

(5)  Adja meg a tűrést.

(6)  A 85. számú előírás követelményeknek megfelelően meghatározva.

(7)  Kérjük, adja meg az egyes változatok felső és alsó értékeit.

(8)  Dokumentálni kell, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer szerint csak egy motorcsalád létezik, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.0.4. szakaszában említett dokumentációcsomag(ok)ban.

(9)  Tüzelőanyag-fogyasztás a 12. melléklet szerinti, hidegindítással és melegindítással történő vizsgálati ciklust is magában foglaló kombinált WHTC esetében.

(10)  Dokumentálni kell, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.2. szakaszában említett dokumentációban.

(11)  A 11. melléklet 2.1. szakasza a jövőbeni alternatív jóváhagyásoknak van fenntartva.

(12)  A nem kívánt rész törlendő.

Függelék az adatközlő laphoz

Információk a vizsgálati körülményekről

1.   Gyújtógyertyák

1.1.   Gyártmány

1.2.   Típus

1.3.   A gyújtógyertya hézaga

2.   Gyújtótekercs

2.1.   Gyártmány

2.2.   Típus

3.   A használt kenőanyag

3.1.   Gyártmány

3.2.   Típus (az olaj százalékos aránya a keverékben, ha a kenőanyag a tüzelőanyaghoz van keverve)

4.   A motor által meghajtott berendezések

4.1.   A (segéd)berendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni,

| a) | ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek a motorra szerelve és/vagy |
| --- | --- |

a)

ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek a motorra szerelve és/vagy

| b) | ha a nem szükséges (segéd)berendezések a motorra vannak szerelve.

  Megjegyzés: a kibocsátásvizsgálatok és a teljesítményvizsgálatok esetében eltérő előírások vonatkoznak a motor által hajtott segédberendezésekre. |
| --- | --- |

b)

ha a nem szükséges (segéd)berendezések a motorra vannak szerelve.

Megjegyzés: a kibocsátásvizsgálatok és a teljesítményvizsgálatok esetében eltérő előírások vonatkoznak a motor által hajtott segédberendezésekre.

4.2.   Felsorolás és azonosító adatok

4.3.   A kibocsátásvizsgálathoz tartozó fordulatszámokon felvett teljesítmény

1.   táblázat

A kibocsátásvizsgálathoz tartozó fordulatszámokon felvett teljesítmény

| Berendezés | Üresjárat | Alacsony fordulatszám | Magas fordulatszám | Preferált fordulatszám2 | n95h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pa

  A 4. melléklet 4. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések | | | | | |
| Pb

  A 4. melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések | | | | | |

Berendezés

Üresjárat

Alacsony fordulatszám

Magas fordulatszám

Preferált fordulatszám2

n95h

Pa

A 4. melléklet 4. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések

Pb

A 4. melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések

5.   A motor teljesítménye (a gyártó közlése alapján) (1)

5.1.   A 4. melléklet szerinti kibocsátási vizsgálathoz tartozó vizsgálati fordulatszámok (9) vagy a 4. melléklet szerinti, vegyes üzemmódban végzett kibocsátási vizsgálathoz tartozó vizsgálati motorfordulatszámok (9) (df)

Alacsony fordulatszám (nlo) ... ford/perc

Magas fordulatszám (nhi) ... ford/perc

Alapjárati fordulatszám ... ford/perc

Preferált fordulatszám ... ford/perc

n95h ... ford/perc

5.1.1.   A 4. melléklet szerinti, dízel üzemmódban végzett kibocsátási vizsgálathoz tartozó vizsgálati motorfordulatszámok (9)(df)(di)

Alacsony fordulatszám (nlo) ... ford/perc

Magas fordulatszám (nhi) ... ford/perc

Alapjárati fordulatszám ... ford/perc

Preferált fordulatszám ... ford/perc

n95h ... ford/perc

5.2.   A 85. számú előírás szerinti teljesítményvizsgálathoz megadott értékek vagy a 85. számú előírás szerinti, vegyes üzemmódban végzett teljesítményvizsgálathoz megadott értékek (df)

5.2.1.   Alapjárati fordulatszám ... ford/perc

5.2.2.   A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám ... ford/perc

5.2.3.   Legnagyobb teljesítmény ... kW

5.2.4.   A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám ... ford/perc

5.2.5.   A legnagyobb nyomaték ... Nm

5.2.6.   A 85. számú előírás szerinti, dízel üzemmódban végzett teljesítményvizsgálathoz megadott értékek (df)(di)

5.2.6.1.   Alapjárati fordulatszám ... ford/perc

5.2.6.2.   A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám ... ford/perc

5.2.6.3.   Legnagyobb teljesítmény ... kW

5.2.6.4.   A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám ... ford/perc

5.2.6.5.   A legnagyobbnyomaték ... Nm

6.   A teljesítménymérő fékpad beállítási adatai (ha használják a vizsgálathoz)

6.1.   A járműfelépítmény típusának fenntartva (nem alkalmazandó)

6.2.   A sebességváltó típusának fenntartva (nem alkalmazandó)

6.3.   Rögzített terhelési görbéjű teljesítménymérő fékpad beállításai (ha használják a vizsgálathoz)

6.3.1.   Alternatív módszer a teljesítménymérő fékpad terhelésének beállítására (van/nincs (2))

6.3.2.   Tehetetlenségi tömeg (kg)

6.3.3.   80 km/h sebességnél felvett hasznos teljesítmény, beleértve a jármű menetveszteségeit is a fékpadon (kW)

6.3.4.   50 km/h sebességnél felvett hasznos teljesítmény, beleértve a jármű menetveszteségeit is a fékpadon (kW)

6.4.   Változtatható terhelési görbéjű teljesítménymérő fékpad beállításai (ha használják a vizsgálathoz)

6.4.1.   A kigurulásra vonatkozó információk a próbapályáról

6.4.2.   A gumiabroncsok gyártmánya és típusa

6.4.3.   Gumiabroncs-méretek (első/hátsó)

6.4.4.   Gumiabroncs-nyomás (első/hátsó) (kPa)

6.4.5.   A vizsgált jármű tömege a járművezetővel együtt (kg)

6.4.6.   Közúti kigurulási adatok (ha használatos)

2.   táblázat

Közúti kigurulási adatok

| V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Átlagos korrigált kigurulási idő |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Átlagos korrigált kigurulási idő

120

100

80

60

40

20

6.4.7.   Átlagos korrigált közúti teljesítmény (ha használatos)

3.   táblázat

Átlagos korrigált közúti teljesítmény

| V (km/h) | Korrigált teljesítmény (kW) |
| --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

V (km/h)

Korrigált teljesítmény (kW)

120

100

80

60

40

20

7.   Vizsgálati feltételek a fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálatához

7.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzésére használt vizsgálati ciklus

7.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése előtt végrehajtott előkondicionáló ciklusok száma

---

(1)  A motor teljesítményére vonatkozó információkat csak az alapmotorra kell megadni.

(2)  A nem kívánt rész törlendő..

1. függelék

Magyarázó megjegyzések az 1., 2A., 2B. és 2C. melléklethez

| (1) | A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható). |
| --- | --- |

(1)

A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

| (2) | Adja meg a tűrést. |
| --- | --- |

(2)

Adja meg a tűrést.

| (3) | Kérjük, adja meg az egyes változatok felső és alsó értékeit. |
| --- | --- |

(3)

Kérjük, adja meg az egyes változatok felső és alsó értékeit.

| (4) | Dokumentálni kell, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer szerint csak egy motorcsalád létezik, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.0.4. sorában említett dokumentációcsomag(ok)ban. |
| --- | --- |

(4)

Dokumentálni kell, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer szerint csak egy motorcsalád létezik, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.0.4. sorában említett dokumentációcsomag(ok)ban.

| (5) | Tüzelőanyag-fogyasztás a 12. melléklet szerinti, hidegindítással és melegindítással történő vizsgálati ciklust is magában foglaló kombinált WHTC esetében. |
| --- | --- |

(5)

Tüzelőanyag-fogyasztás a 12. melléklet szerinti, hidegindítással és melegindítással történő vizsgálati ciklust is magában foglaló kombinált WHTC esetében.

| (6) | Dokumentálni kell, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.2. szakaszában említett dokumentációban. |
| --- | --- |

(6)

Dokumentálni kell, amennyiben még nincs dokumentálva az 1. melléklet 1. részének 3.2.12.2.7.2. szakaszában említett dokumentációban.

| (7) | A nem kívánt rész törlendő. |
| --- | --- |

(7)

A nem kívánt rész törlendő.

| (8) | A motor teljesítményére vonatkozó információkat csak az alapmotorra kell megadni. |
| --- | --- |

(8)

A motor teljesítményére vonatkozó információkat csak az alapmotorra kell megadni.

| (9) | Meg kell adni a tűrést; a gyártó által megadott érték ± 3 %-os tartományában kell maradnia. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell adni a tűrést; a gyártó által megadott érték ± 3 %-os tartományában kell maradnia.

| (a) | Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni. (pl. ABC?123??). |
| --- | --- |

(a)

Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni. (pl. ABC?123??).

| (b) | Besorolva a motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.) meghatározásai szerint. |
| --- | --- |

(b)

Besorolva a motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.) meghatározásai szerint.

| (c) | Ezt az adatot a legközelebbi tizedmilliméterre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

(c)

Ezt az adatot a legközelebbi tizedmilliméterre kell kerekíteni.

| (d) | Amennyiben ez az előírás megköveteli. |
| --- | --- |

(d)

Amennyiben ez az előírás megköveteli.

| (df) | Vegyes üzemű motor vagy jármű esetében (típus a 15. melléklet meghatározása szerint). |
| --- | --- |

(df)

Vegyes üzemű motor vagy jármű esetében (típus a 15. melléklet meghatározása szerint).

| (dg) | Vegyes üzemű motorok vagy járművek kivételével (típusok a 15. melléklet meghatározása szerint). |
| --- | --- |

(dg)

Vegyes üzemű motorok vagy járművek kivételével (típusok a 15. melléklet meghatározása szerint).

| (dh) | Vegyes üzemű motor vagy jármű esetében a vegyes üzemben használt gáznemű tüzelőanyag típusát nem szabad kihúzni. |
| --- | --- |

(dh)

Vegyes üzemű motor vagy jármű esetében a vegyes üzemben használt gáznemű tüzelőanyag típusát nem szabad kihúzni.

| (di) | 1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében (típusok a 15. melléklet meghatározása szerint). |
| --- | --- |

(di)

1B. típusú, 2B. típusú és 3B. típusú vegyes üzemű motorok esetében (típusok a 15. melléklet meghatározása szerint).

| (m) | Ezt az értéket ki kell számolni és a legközelebbi cm3-re kell kerekíteni. |
| --- | --- |

(m)

Ezt az értéket ki kell számolni és a legközelebbi cm3-re kell kerekíteni.

| (n) | A 85. számú előírás követelményeknek megfelelően meghatározva. |
| --- | --- |

(n)

A 85. számú előírás követelményeknek megfelelően meghatározva.

| (p) | A 11. melléklet 2.1. szakasza a jövőbeni alternatív jóváhagyásoknak van fenntartva. |
| --- | --- |

(p)

A 11. melléklet 2.1. szakasza a jövőbeni alternatív jóváhagyásoknak van fenntartva.

---

2A. MELLÉKLET

Értesítés motortípusnak vagy –családnak önálló műszaki egységként, a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról

(Megengedett legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

Kiegészítés

a motortípusnak vagy -családnak önálló műszaki egységként, a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló, .... számú értesítéshez

1.   Kiegészítő információk

1.1.   Beszerelt motorral rendelkező jármű típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok

1.1.1.   A motor gyártmánya (a vállalkozás neve)

1.1.2.   Típus és kereskedelmi leírás (az esetleges változatokat fel kell tüntetni)

1.1.3.   A gyártó kódja, ahogy a motoron fel van tüntetve

1.1.4.   Fenntartva.

1.1.5.   A motor kategóriája: gázolaj/benzin/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/vegyes üzemű (1)

| 1.1.5.1. | A vegyes üzemű motor típusa: 1A. típus/1B. típus/2A. típus/2B. típus/ 3B. típus (1) (df) |
| --- | --- |

1.1.5.1.

A vegyes üzemű motor típusa: 1A. típus/1B. típus/2A. típus/2B. típus/ 3B. típus (1) (df)

1.1.6.   A gyártó neve és címe

1.1.7.   A gyártó esetleges meghatalmazott képviselőjének neve és címe

1.2.   Az 1.1. szakaszban említett motort önálló műszaki egységként hagyták jóvá

1.2.1.   A motor/motorcsalád (1) típus-jóváhagyási száma

1.2.2.   A motorvezérlő egység (ECU) szoftverkalibrálási száma

1.3.   Motor/motorcsalád (1) önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok (feltételek, amelyeket a motor járműbe történő beépítésénél figyelembe kell venni)

1.3.1.   Legnagyobb és/vagy legkisebb szívási nyomásesés

1.3.2.   Megengedett legnagyobb kipufogási ellennyomás

1.3.3.   A kipufogórendszer térfogata

1.3.4.   Használati korlátozások (ha vannak)

1.4.   A motor/alapmotor károsanyag-kibocsátásai (1)

Romlási tényező (DF): számított/rögzített (1)

Az alábbi táblázatban adja meg a DF-értékeket, valamint a WHSC-vizsgálat (ha végeztek) és a WHTC-vizsgálat során kapott károsanyag-kibocsátást.

Ha a motorokat eltérő referencia-tüzelőanyaggal vizsgálják, a táblázatokat minden egyes referencia-tüzelőanyagra ki kell tölteni.

1B. típusú és 2B. típusú vegyes üzemű motorok esetében a táblázatokat minden egyes vizsgált üzemmódra (vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra) ki kell tölteni.

1.4.1.   WHSC-vizsgálat

4.   táblázat

WHSC-vizsgálat

| WHSC-vizsgálat (adott esetben) |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (összes szénhidrogén) | NMHC (nem metán szénhidrogének (d) | NOx | Részecskék (PM) tömege | NH3 | Részecskék (PM) száma |
| | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (összes szénhidrogén)
  (mg/kWh) | NMHC (nem metán szénhidrogének (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Részecskék (PM) tömege
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Részecskék (PM) száma
  (#/kWh) |
| Vizsgálati eredmény | | | | | | | |
| Romlási tényezővel számított | | | | | | | |
| A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh
  Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh |

WHSC-vizsgálat (adott esetben)

DF

Mult/add (1)

CO

THC (összes szénhidrogén)

NMHC (nem metán szénhidrogének (d)

NOx

Részecskék (PM) tömege

NH3

Részecskék (PM) száma

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (összes szénhidrogén)

(mg/kWh)

NMHC (nem metán szénhidrogének (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Részecskék (PM) tömege

(mg/kWh)

NH3

ppm

Részecskék (PM) száma

(#/kWh)

Vizsgálati eredmény

Romlási tényezővel számított

A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh

Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC-vizsgálat

5.   táblázat

WHTC-vizsgálat

| WHTC-vizsgálat |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (összes szénhidrogén) (d) | NMHC (nem metán s zénhidrogének (d) | CH4 (d) | NOx | Részecskék (PM) tömege | NH3 | Részecskék (PM) száma |
| | | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (összes szénhidrogén) (d)
  (mg/kWh) | NMHC (nem metán szénhidrogének (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Részecskék (PM) tömege
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Részecskék (PM) száma
  (#/kWh) |
| Hidegindítás | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálás nélkül | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálással (1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) (1)
  kr,d (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| Súlyozott vizsgálati eredmény | | | | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | | | | |
| A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh
  Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh |

WHTC-vizsgálat

DF

Mult/add (1)

CO

THC (összes szénhidrogén) (d)

NMHC (nem metán s zénhidrogének (d)

CH4 (d)

NOx

Részecskék (PM) tömege

NH3

Részecskék (PM) száma

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (összes szénhidrogén) (d)

(mg/kWh)

NMHC (nem metán szénhidrogének (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Részecskék (PM) tömege

(mg/kWh)

NH3

ppm

Részecskék (PM) száma

(#/kWh)

Hidegindítás

Melegindítás regenerálás nélkül

Melegindítás regenerálással (1)

kr,u (mult/add) (1)

kr,d (mult/add) (1)

Súlyozott vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh

Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh

1.4.3.   Üresjárati vizsgálat

6.   táblázat

Üresjárati vizsgálat

| Vizsgálat | CO-érték
  (térfogat%) | Lambda (1) | Motorfordulatszám
  (min– 1) | Motorolaj hőmérséklete (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | N/A | | |
| Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | | | |

Vizsgálat

CO-érték

(térfogat%)

Lambda (1)

Motorfordulatszám

(min– 1)

Motorolaj hőmérséklete (°C)

Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

N/A

Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

1.4.4.   Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

6a.   táblázat

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

| Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. merev vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz) | |
| --- | --- |
| A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus) | |
| Megfelelő/nem megfelelő eredmények (7): | CO | THC (összes szénhidrogén) | NMHC (nem metán szénhidrogének | CH4 | NOx | PM tömege |
| A munkaablak megfelelési tényezője | | | | | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője | | | | | | |
| A lefutásra vonatkozó információk: | Városi | Országúti | Autópálya |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai | | | |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai | | | |
| | Legkisebb | Legnagyobb |
| A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%) | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s) | | |
| Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| Szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| A tüzelőanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya | |

Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. merev vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus)

Megfelelő/nem megfelelő eredmények (7):

CO

THC (összes szénhidrogén)

NMHC (nem metán szénhidrogének

CH4

NOx

PM tömege

A munkaablak megfelelési tényezője

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője

A lefutásra vonatkozó információk:

Városi

Országúti

Autópálya

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai

Legkisebb

Legnagyobb

A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s)

Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

Szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

A tüzelőanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya

1.5.   Teljesítménymérés

1.5.1.   Próbapadon mért motorteljesítmény

7.   táblázat

Próbapadon mért motorteljesítmény

| A motor mért fordulatszáma (ford/perc) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mért tüzelőanyag-áramlás (g/h) | | | | | | | |
| A mért nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| A mért teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Légköri nyomás (kPa) | | | | | | | |
| Gőznyomás (kPa) | | | | | | | |
| A beszívott levegő hőmérséklete (K) | | | | | | | |
| Teljesítménykorrekciós tényező | | | | | | | |
| Korrigált teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| A segédberendezések teljesítménye (kW) (1) | | | | | | | |
| Effektív teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Hasznos nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| Korrigált fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás (g/kWh) | | | | | | | |

A motor mért fordulatszáma (ford/perc)

A mért tüzelőanyag-áramlás (g/h)

A mért nyomaték (Nm)

A mért teljesítmény (kW)

Légköri nyomás (kPa)

Gőznyomás (kPa)

A beszívott levegő hőmérséklete (K)

Teljesítménykorrekciós tényező

Korrigált teljesítmény (kW)

A segédberendezések teljesítménye (kW) (1)

Effektív teljesítmény (kW)

Hasznos nyomaték (Nm)

Korrigált fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás (g/kWh)

1.5.2.   További adatok

1.6.   Különös rendelkezések

1.6.1.   Exportra szánt járművek jóváhagyása (lásd az előírás 13.4.1. szakaszát)

| 1.6.1.1. | Exportra szánt járműveknek megadott jóváhagyások az 1.6.1. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2) |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Exportra szánt járműveknek megadott jóváhagyások az 1.6.1. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2)

| 1.6.1.2. | Részletesen írja le az 1.6.1.1. szakaszban említett, megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Részletesen írja le az 1.6.1.1. szakaszban említett, megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.6.2.   Cseremotorok használatban lévő járművekhez (lásd az előírás 13.4.2. szakaszát)

| 1.6.2.1. | Használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyások az 1.6.2. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2) |
| --- | --- |

1.6.2.1.

Használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyások az 1.6.2. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2)

| 1.6.2.2. | Részletesen írja le az 1.6.2.1. szakaszban említett, használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik |
| --- | --- |

1.6.2.2.

Részletesen írja le az 1.6.2.1. szakaszban említett, használatban lévő járművekhez szánt cseremotorokra megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.7.   Alternatív jóváhagyások (lásd a 9A. melléklet 2.4. szakaszát)

1.7.1.   Az 1.7. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyások: vannak/nincsenek (2)

1.7.2.   Részletesen írja le az 1.7.1. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyásokat.

---

2B. MELLÉKLET

Értesítés jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusnak a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról

(Megengedett legnagyobb méret: A4 [210 x 297 mm])

Image

---

2C. MELLÉKLET

Értesítés járműtípusnak a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról

(Megengedett legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

Kiegészítés

a járműtípusnak a károsanyag-kibocsátás tekintetében, a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás szerinti jóváhagyásáról szóló, ... számú értesítéshez

1.   Kiegészítő információk

1.1.   Beszerelt motorral rendelkező jármű típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok

1.1.1.   A motor gyártmánya (a vállalkozás neve)

1.1.2.   Típus és kereskedelmi leírás (az esetleges változatokat fel kell tüntetni)

1.1.3.   A gyártó kódja, ahogy a motoron fel van tüntetve

1.1.4.   Járműkategória

1.1.5.   A motor kategóriája: gázolaj/benzin/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/vegyes üzemű (1)

1.1.5.1.   A vegyes üzemű motor típusa: 1A. típus/1B. típus/2A. típus/2B. típus/ 3B. típus (1) (df)

1.1.6.   A gyártó neve és címe

1.1.7.   A gyártó esetleges meghatalmazott képviselőjének neve és címe

1.2.   A jármű

1.2.1.   A motor/motorcsalád (1) típus-jóváhagyási száma

1.2.2.   A motorvezérlő egység (ECU) szoftverkalibrálási száma

1.3.   Motor/motorcsalád (1) típusjóváhagyásával kapcsolatban megadandó adatok (feltételek, amelyeket a motor járműbe történő beépítésénél figyelembe kell venni)

1.3.1.   Legnagyobb és/vagy legkisebb szívási nyomásesés

1.3.2.   Megengedett legnagyobb kipufogási ellennyomás

1.3.3.   A kipufogórendszer térfogata

1.3.4.   Használati korlátozások (ha vannak)

1.4.   A motor/alapmotor károsanyag-kibocsátásai (1)

Romlási tényező (DF): számított/rögzített (1)

Az alábbi táblázatban adja meg a DF-értékeket, valamint a WHSC-vizsgálat (ha végeztek) és a WHTC-vizsgálat során kapott károsanyag-kibocsátást.

Ha a motorokat eltérő referencia-tüzelőanyaggal vizsgálják, a táblázatokat minden egyes referencia-tüzelőanyagra ki kell tölteni.

1B. típusú és 2B. típusú vegyes üzemű motorok esetében a táblázatokat minden egyes vizsgált üzemmódra (vegyes üzemmódra és dízel üzemmódra) ki kell tölteni.

1.4.1.   WHSC-vizsgálat

4.   táblázat

WHSC-vizsgálat

| WHSC-vizsgálat (adott esetben) |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (összes szénhidrogén) | NMHC (nem metán szénhidrogének) (d) | NOx | Részecskék (PM) tömege | NH3 | Részecskék (PM) száma |
| | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (összes szénhidrogén)
  (mg/kWh) | NMHC (nem metán szénhidrogének) (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Részecskék (PM) tömege
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Részecskék (PM) száma
  (#/kWh) |
| Vizsgálati eredmény | | | | | | | |
| Romlási tényezővel számított | | | | | | | |
| A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh
  Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh |

WHSC-vizsgálat (adott esetben)

DF

Mult/add (1)

CO

THC (összes szénhidrogén)

NMHC (nem metán szénhidrogének) (d)

NOx

Részecskék (PM) tömege

NH3

Részecskék (PM) száma

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (összes szénhidrogén)

(mg/kWh)

NMHC (nem metán szénhidrogének) (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Részecskék (PM) tömege

(mg/kWh)

NH3

ppm

Részecskék (PM) száma

(#/kWh)

Vizsgálati eredmény

Romlási tényezővel számított

A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh

Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC-vizsgálat

5.   táblázat

WHTC-vizsgálat

| WHTC-vizsgálat |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (összes szénhidrogén) (d) | NMHC (nem metán szénhidrogének) | CH4 (d) | NOx | Részecskék (PM) tömege | NH3 | Részecskék (PM) száma |
| | | | | | | | |
| Kibocsátások | CO
  (mg/kWh) | THC (összes szénhidrogén) (d)
  (mg/kWh) | NMHC (nem metán szénhidrogének) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Részecskék (PM) tömege
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Részecskék (PM) száma
  (#/kWh) |
| Hidegindítás | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálás nélkül | | | | | | | | |
| Melegindítás regenerálással (1) | | | | | | | | |
| kr,u

  (mult/add) (1)
  kr,d

  (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| Súlyozott vizsgálati eredmény | | | | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | | | | |
| A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh
  Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh |

WHTC-vizsgálat

DF

Mult/add (1)

CO

THC (összes szénhidrogén) (d)

NMHC (nem metán szénhidrogének)

CH4 (d)

NOx

Részecskék (PM) tömege

NH3

Részecskék (PM) száma

Kibocsátások

CO

(mg/kWh)

THC (összes szénhidrogén) (d)

(mg/kWh)

NMHC (nem metán szénhidrogének)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Részecskék (PM) tömege

(mg/kWh)

NH3

ppm

Részecskék (PM) száma

(#/kWh)

Hidegindítás

Melegindítás regenerálás nélkül

Melegindítás regenerálással (1)

kr,u

(mult/add) (1)

kr,d

(mult/add) (1)

Súlyozott vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

A CO2-kibocsátás tömege (d): ... g/kWh

Tüzelőanyag-fogyasztás (d): ... g/kWh

1.4.3.   Üresjárati vizsgálat

6.   táblázat

Üresjárati vizsgálat

| Vizsgálat | CO-érték
  (térfogat%) | Lambda (1) | Motorfordulatszám
  (1/perc) | Motorolaj hőmérséklete
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | N/A | | |
| Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat | | | | |

Vizsgálat

CO-érték

(térfogat%)

Lambda (1)

Motorfordulatszám

(1/perc)

Motorolaj hőmérséklete

(°C)

Alacsony alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

N/A

Magas alapjárati fordulatszámon végzett vizsgálat

1.4.4.   Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

6a.   táblázat

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazolási eljárás

| Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz) | |
| --- | --- |
| A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus) | |
| Megfelelő/nem megfelelő eredmények (7) | CO | THC (összes szénhidrogén) | NMHC (nem metán szénhidrogének) | CH4 | NOx | PM tömege |
| A munkaablak megfelelési tényezője | | | | | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője | | | | | | |
| A lefutásra vonatkozó információk: | Városi | Országúti | Autópálya |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai | | | |
| A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai | | | |
| | Legkisebb | Legnagyobb |
| A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%) | | |
| A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s) | | |
| Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| Szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya | |
| A tüzelőanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya | |

Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

A jármű leírása (pl. járműmodell, prototípus)

Megfelelő/nem megfelelő eredmények (7)

CO

THC (összes szénhidrogén)

NMHC (nem metán szénhidrogének)

CH4

NOx

PM tömege

A munkaablak megfelelési tényezője

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak megfelelési tényezője

A lefutásra vonatkozó információk:

Városi

Országúti

Autópálya

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5. szakaszában leírtak szerint városban, országúton és autópályán való vezetés jellemezte részarányai

A lefutás időtartamának a 8. melléklet 4.5.5. szakaszában leírtak szerint gyorsítás, lassítás, egyenletes sebességű haladás és állás jellemezte részarányai

Legkisebb

Legnagyobb

A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény (%)

A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s)

Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

Szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

A tüzelőanyag-fogyasztás konzisztenciaaránya

1.5   Teljesítménymérés

1.5.1.   Próbapadon mért motorteljesítmény

7.   táblázat

Próbapadon mért motorteljesítmény

| A motor mért fordulatszáma (ford/perc) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mért tüzelőanyag-áramlás (g/h) | | | | | | | |
| A mért nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| A mért teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Légköri nyomás (kPa) | | | | | | | |
| Gőznyomás (kPa) | | | | | | | |
| A beszívott levegő hőmérséklete (K) | | | | | | | |
| Teljesítménykorrekciós tényező | | | | | | | |
| Korrigált teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| A segédberendezések teljesítménye (kW) (1) | | | | | | | |
| Effektív teljesítmény (kW) | | | | | | | |
| Hasznos nyomaték (Nm) | | | | | | | |
| Korrigált fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás (g/kWh) | | | | | | | |

A motor mért fordulatszáma (ford/perc)

A mért tüzelőanyag-áramlás (g/h)

A mért nyomaték (Nm)

A mért teljesítmény (kW)

Légköri nyomás (kPa)

Gőznyomás (kPa)

A beszívott levegő hőmérséklete (K)

Teljesítménykorrekciós tényező

Korrigált teljesítmény (kW)

A segédberendezések teljesítménye (kW) (1)

Effektív teljesítmény (kW)

Hasznos nyomaték (Nm)

Korrigált fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás (g/kWh)

1.5.2.   További adatok

1.6.   Különös rendelkezések

1.6.1.   Exportra szánt járművek jóváhagyása (lásd az előírás 13.4.1. szakaszát)

1.6.1.1.   Exportra szánt járműveknek megadott jóváhagyások az 1.6.1. szakasz szerint: vannak/nincsenek (2)

1.6.1.2.   Részletesen írja le az 1.6.1.1. szakaszban említett, megadott jóváhagyásokat, beleértve az előírást módosító módosítássorozatokat, valamint a kibocsátási követelmények mértékét, amelyre az adott jóváhagyás vonatkozik

1.7.   Alternatív jóváhagyások (lásd a 9A. melléklet 2.4. szakaszát)

1.7.1.   Az 1.7. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyások: vannak/nincsenek (2)

1.7.2.   Részletesen írja le az 1.7.1. szakasz szerint megadott alternatív jóváhagyásokat.

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

Az előírás 4. szakasza szerint megadott és motorrendszeren vagy járművön elhelyezett jóváhagyási jelben a típus-jóváhagyási szám után az e melléklet 1. táblázata szerint hozzárendelt betűnek kell következnie, amelyik azt a szakaszt jelöli, amelyre a jóváhagyás korlátozódik. A jóváhagyási jelnek ezenkívül tartalmaznia kell egy/több olyan jelet, amely a motortípust jelöli e melléklet 2. táblázata szerint.

Ez a melléklet bemutatja, hogy hogyan néz ki ez e jel, és példákkal szemlélteti, hogy miként tevődik össze.

Az alábbi vázlatos ábra a jelölés általános elrendezését, arányait és tartalmát mutatja be. Megadja továbbá a számok és a betűk jelentését, valamint az egyes jóváhagyási esetek megfelelő alternatíváinak meghatározásához szükséges forrásokat.

Image

1.   példa

Gázolajjal üzemelő, kompressziós gyújtású motor (B7)

Image

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelmények megfelelő szakaszát (ebben az esetben a C. szakaszt) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel a motortípust (ebben az esetben a „D” a gázolajat) jelöli a 2. táblázat szerint

2.   példa

Etanollal üzemelő, kompressziós gyújtású motor (ED95)

Image

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelmények megfelelő szakaszát (ebben az esetben a C. szakaszt) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel a motortípust (ebben az esetben az „ED” az etanolt (ED95)) jelöli a 2. táblázat szerint.

3.   példa

Földgázzal üzemelő, szikragyújtású motor

Image

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelmények megfelelő szakaszát (ebben az esetben a C. szakaszt) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel az ezen előírás 4.12.3.3.6. szakaszában meghatározott tüzelőanyag-tartományt jelöli (ebben az esetben HLt).

4.   példa

PB-gázzal üzemelő, szikragyújtású motor

Image

Az ezen előírás 4. szakaszának megfelelően motorra vagy járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor- vagy járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. számú előírás értelmében, a 2439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási számot követő betű az 1. táblázatban részletesen felsorolt követelmények megfelelő szakaszát (ebben az esetben a C. szakaszt) jelöli. Az országkód után (az előírás száma felett) található különálló kiegészítő jel a motortípust (ebben az esetben a „Q” a PB-gázt) jelöli a 2. táblázat szerint

5.   példa

Image

A HL-tartományú földgázzal üzemelő motorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motor-/járműtípust Svédországban (E5) hagyták jóvá a 49. számú előírás (ebben az esetben a C. szakasz szerint) és a 85. számú előírás (1) értelmében. A jóváhagyási számok első két számjegye azt mutatja, hogy a jóváhagyás megadásának időpontjában a 49. számú előírás magában foglalta a 06. módosítássorozatot, a 85. számú előírás pedig eredeti formájában volt hatályban.

1.   táblázat

Az OBD és az SCR rendszerre vonatkozó követelményekre utaló betűjelek

| Betűjel | A fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-ra vonatkozó küszöbértéke (2) | A fedélzeti diagnosztikai rendszer részecskékre (PM) vonatkozó küszöbértéke (3) | Reagens minőség és -fogyasztás | Kiegészítő fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok (4) | Hatálybalépés dátuma: új típusokra | A típusjóváhagyás érvényességének lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (5) | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora | Működés-ellenőrzés (6) | Bevezetés (7) | N.A. | A 49. előírás 06. módosítássorozata hatálybalépésének dátuma | 2014. szeptember 1. |
| B (5) | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora | A 9A. melléklet 1. táblázatának „bevezetési időszak” sora | Bevezetés (7) | N/A | 2014. szeptember 1. | 2016. december 31. |
| C | A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora | A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora | Általános (8) | Igen | 2015. december 31. | |

Betűjel

A fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-ra vonatkozó küszöbértéke (2)

A fedélzeti diagnosztikai rendszer részecskékre (PM) vonatkozó küszöbértéke (3)

Reagens minőség és -fogyasztás

Kiegészítő fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok (4)

Hatálybalépés dátuma: új típusokra

A típusjóváhagyás érvényességének lejárta

A (5)

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora

Működés-ellenőrzés (6)

Bevezetés (7)

N.A.

A 49. előírás 06. módosítássorozata hatálybalépésének dátuma

2014. szeptember 1.

B (5)

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „bevezetési időszak” sora

A 9A. melléklet 1. táblázatának „bevezetési időszak” sora

Bevezetés (7)

N/A

2014. szeptember 1.

2016. december 31.

C

A 9A. melléklet 1. és 2. táblázatának „általános követelmények” sora

A 9A. melléklet 1. táblázatának „általános követelmények” sora

Általános (8)

Igen

2015. december 31.

2.   táblázat

A jóváhagyási jelekhez használt motortípuskódok

| Motortípus | Kód |
| --- | --- |
| Gázolajjal üzemelő kompressziós gyújtású motor | D |
| Etanollal (ED95) üzemelő kompressziós gyújtású motor | ED |
| Etanollal (E85) üzemelő szikragyújtású motor | E85 |
| Benzinüzemű szikragyújtású motor | P |
| PB-gázzal üzemelő szikragyújtású motor | Q |
| Földgázzal üzemelő szikragyújtású motor | Lásd az előírás 4.12.3.3.6. szakaszát. |
| Vegyes üzemű motorok | Lásd az előírás 4.12.3.3.7. szakaszát. |

Motortípus

Kód

Gázolajjal üzemelő kompressziós gyújtású motor

D

Etanollal (ED95) üzemelő kompressziós gyújtású motor

ED

Etanollal (E85) üzemelő szikragyújtású motor

E85

Benzinüzemű szikragyújtású motor

P

PB-gázzal üzemelő szikragyújtású motor

Q

Földgázzal üzemelő szikragyújtású motor

Lásd az előírás 4.12.3.3.6. szakaszát.

Vegyes üzemű motorok

Lásd az előírás 4.12.3.3.7. szakaszát.

---

(1)  A 85. számú előírás csak példaként szolgál.

(2)  A fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázata szerint.

(3)  A fedélzeti diagnosztikai rendszer NOx-küszöbértékre vonatkozó megfigyelési követelményei a 9A. melléklet 1. és 2. táblázata szerint.

(4)  A tervre és a megfigyelési technikák végrehajtására vonatkozó követelmények a 9A. melléklet 2.3.1.2. és 2.3.1.2.1. szakasza szerint.

(5)  Az ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszakban a gyártó mentesül a 9A. melléklet 6.4.1. szakaszában előírt nyilatkozatadási kötelezettség alól.

(6)  Működés-ellenőrzési követelmények a 9A. melléklet 2.3.2.2. szakasza szerint.

(7)  A reagensminőségre és -fogyasztásra a bevezetési időszakban vonatkozó követelmények a 11. melléklet 7.1.1.1. és 8.4.1.1. szakasza szerint.

(8)  A reagensminőségre és -fogyasztásra vonatkozó „általános” követelmények a 11. melléklet 7.1.1. és 8.4.1. szakasza szerint.

---

4. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsításán alapul (WHDC, 4. számú globális műszaki előírás (gtr)).

2.   FENNTARTVA (1)

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, JELZÉSEK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

3.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás alkalmazásában:

3.1.1.   „a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény (Pmax)”: a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott legnagyobb teljesítmény kW-ban (nettó teljesítményként) kifejezve;

3.1.2.   „késedelem”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t10) úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont. A gáznemű összetevők esetében ez az az idő, amíg a mért összetevő a mintavevő szondától eljut a detektorig;

3.1.3.   „eltolódás”: a mérőműszer nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázra adott válaszai közötti eltérés kibocsátásvizsgálat előtt és után;

3.1.4.   „teljes áramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áram összekeverése hígítólevegővel, még azelőtt, hogy a hígított kipufogógáz áramából megtörténik az elemzéshez szükséges mintavétel;

3.1.5.   „felső fordulatszám (nhi)”: az a legnagyobb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le;

3.1.6.   „alsó fordulatszám (nlo)”: az a legkisebb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 55 %-át adja le;

3.1.7.   „legnagyobb teljesítmény (Pmax)”: a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény kW-ban;

3.1.8.   „a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám;

3.1.9.   „normált nyomaték”: a legnagyobb nyomatékra vonatkoztatott motornyomaték százalékban, egy adott fordulatszámon;

3.1.10.   „kezelői parancs”: a motor kezelője által a motor teljesítményének szabályozása érdekében alkalmazott parancs. A kezelő lehet személy (kézi bevitel) vagy fordulatszám-szabályozó (automatikus bevitel), aki, illetve amely mechanikusan vagy elektronikusan jelzi a motorteljesítményt igénylő beviteleket. A bevitel történhet gyorsító pedállal vagy jellel, gázszabályozó karral vagy jellel, tüzelőanyag-szabályozó karral vagy jellel, sebességszabályozó karral vagy jellel, vagy a fordulatszám-szabályozó beállítási pontjával vagy jelével.

3.1.11.   „részáramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása majd összekeverése megfelelő mennyiségű hígítólevegővel a részecske-mintavevő szűrő előtt;

3.1.12.   „állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus átmenetekkel”: olyan vizsgálati ciklus, amelyben a motor egy sor állandósult üzemállapotban működik, és az egyes üzemállapotok fordulatszámára és nyomatékára meghatározott kritériumok vonatkoznak, továbbá meg vannak határozva az üzemmódok közötti átmenetek is (WHSC);

3.1.13.   „névleges fordulatszám”: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációban megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le;

3.1.14.   „válaszidő”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mérőrendszer válaszában a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t90) úgy, hogy a vonatkoztatási pont a mintavevő szonda, ha a mért összetevő megváltozása legalább a teljes skála 60 %-át teszi ki és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt megy végbe. A rendszer válaszideje a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll;

3.1.15.   „felfutási idő”: a mérőrendszer válaszában a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t90–t10);

3.1.16.   „mérőtartomány-kalibráló válasz”: a kalibrálógázra 30 másodperces időtartam adott átlagos válasz;

3.1.17.   „fajlagos kibocsátás”: a g/kWh mértékegységben kifejezett kibocsátás;

3.1.18.   „vizsgálati ciklus”: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett vizsgálati pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult üzemállapotában (WHSC) vagy tranziens üzemállapotában (WHTC) vizsgálatokat végeznek;

3.1.19.   „jelátalakítási idő”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő (t50) úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont. A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használható;

3.1.20.   „tranziens mérési ciklus”: olyan mérési ciklus, amely viszonylag gyorsan változó, normált fordulatszámú és nyomatékú üzemállapotok sorozatából áll (WHTC);

3.1.21.   „nulla válaszjel”: a nullázógázra egy 30 másodperces időintervallumban adott közepes válaszjel.

1.   ábra

A rendszerválasz fogalmának meghatározása

3.2.   Általános jelölések

| Jel | Mértékegység | Kifejezés |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | a regressziós egyenes meredeksége |
| a
  0 | — | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |
| A/F
  st | — | sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány |
| c | ppm/térfogatszázalék | koncentráció |
| c
  d | ppm/térfogatszázalék | szárazon mért koncentráció |
| c
  w | ppm/térfogatszázalék | nedvesen mért koncentráció |
| cb | ppm/térfogatszázalék | háttér-koncentráció |
| C
  d | — | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| c
  gas | ppm/térfogatszázalék | a gáznemű összetevők koncentrációja |
| | köbcentiméterenkénti részecskeszám | a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám |
| cs,i | köbcentiméterenkénti részecskeszám | a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva |
| d | m | átmérő |
| di | | a részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm) |
| d
  V | m | Venturi-torok átmérője |
| D
  0 | m3/s | térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója |
| D | — | hígítási tényező |
| Δt | s | időintervallum |
| e | | a kWh-nként kibocsátott részecskék száma |
| e
  gas | g/kWh | a gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása |
| e
  PM | g/kWh | részecskék fajlagos kibocsátása |
| e
  r | g/kWh | fajlagos kibocsátás regenerálás alatt |
| e
  w | g/kWh | súlyozott fajlagos kibocsátás |
| E
  H2O | százalék | víz keresztérzékenysége a NOx-elemző készüléknél |
| E
  M | százalék | metánhatásfok |
| E
  NOx | százalék | a NOx-konverter hatásfoka |
| f | Hz | adatlekérdezési gyakoriság |
| f
  a | — | laboratóriumi légköri tényező |
| F
  s | — | sztöchiometrikus együttható |
| | — | az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző. |
| H
  a | g/kg | a beszívott levegő abszolút páratartalma |
| H
  d | g/kg | a hígító levegő abszolút páratartalma |
| i | — | Pillanatnyi mérést jelölő index (pl. 1 Hz) |
| k | — | kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1 |
| k
  c | — | szénspecifikus tényező |
| k
  f,d | m3/kg tüzelőanyag | száraz kipufogógáz égési többletmennyisége |
| k
  f,w | m3/kg tüzelőanyag | nedves kipufogógáz égési többletmennyisége |
| k
  h,D | — | páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra kompressziós gyújtású motor esetében |
| k
  h,G | — | páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra szikragyújtású motor esetében |
| kr | | a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás |
| k
  r,d | — | lefelé módosító regenerálási korrekciós tényező |
| k
  r,u | — | felfelé módosító regenerálási korrekciós tényező |
| k
  w,a | — | száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre |
| k
  w,d | — | száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre |
| k
  w,e | — | száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra |
| k
  w,r | — | száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra |
| K
  V | — | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálási függvénye |
| λ | — | levegőfelesleg-tényező |
| mb | mg | a hígítólevegő összegyűjtött részecskemintájának tömege |
| m
  d | kg | a részecskeminta-vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő-minta tömege |
| m
  ed | kg | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  edf | kg | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  ew | kg | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| mex | kg | a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege |
| m
  f | mg | a részecskeminta-vevő szűrő tömege |
| m
  gas | g | a gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| mp | mg | az összegyűjtött részecskeminta tömege |
| m
  PM | g | a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| mPM,corr | g/vizsgálat | a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg |
| m
  se | kg | a kipufogógáz-minta tömege a mérési ciklusban |
| m
  sed | kg | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  sep | kg | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  ssd | kg | a másodlagos hígítólevegő tömege |
| M | Nm | nyomaték |
| M
  a | g/mol | a beszívott levegő móltömege |
| M
  d | g/mol | a hígítólevegő móltömege |
| M
  e | g/mol | a kipufogógáz móltömege |
| M
  f | Nm | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték |
| M
  gas | g/mol | a gáznemű összetevők móltömege |
| M
  r | Nm | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték |
| N | — | a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma |
| n | — | a mérések száma |
| nr | — | a regenerálással történő mérések száma |
| n | min–1 | a motor fordulatszáma |
| n
  hi | min–1 | felső motor-fordulatszám |
| n
  lo | min–1 | alsó motor-fordulatszám |
| n
  pref | min–1 | preferált fordulatszám |
| n
  p | r/s | a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma |
| Ncold | — | a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma |
| Nhot | — | a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma |
| Nin | | bemeneti részecskeszám-koncentráció |
| Nout | | kimeneti részecskeszám-koncentráció |
| p
  a | kPa | a motor által beszívott levegő telítési gőznyomása |
| p
  b | kPa | teljes légköri nyomás |
| p
  d | kPa | a hígítólevegő telítési gőznyomása |
| p
  p | kPa | abszolút nyomás |
| p
  r | kPa | vízgőznyomás a hűtőfürdő után |
| p
  s | kPa | száraz légköri nyomás |
| P | kW | teljesítmény |
| P
  f | kW | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény |
| P
  r | kW | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény |
| qex | kg/s | a részecskeszámminta tömegárama |
| q

  mad | kg/s | a beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| q

  maw | kg/s | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| q

  mCe | kg/s | a szén tömegárama a hígítatlan (nyers) kipufogógázban |
| q

  mCf | kg/s | a motorba belépő szén tömegárama |
| q

  mCp | kg/s | a szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben |
| q

  mdew | kg/s | a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q

  mdw | kg/s | a hígítólevegő tömegárama nedves alapon |
| q

  medf | kg/s | egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q

  mew | kg/s | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q

  mex | kg/s | a hígítóalagútból kivont minta tömegárama |
| q

  mf | kg/s | a tüzelőanyag tömegárama |
| q

  mp | kg/s | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama |
| qsw | kg/s | a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram |
| q

  vCVS | m3/s | állandó térfogatú mintavétel térfogatárama |
| q

  vs | dm3/min | a kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége |
| q

  vt | cm3/min | az indikátorgáz térfogatárama |
| r2 | — | determinációs együttható |
| r
  d | — | hígítási arány |
| r
  D | — | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya |
| r
  h | — | a lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénekre |
| r
  m | — | a lángionizációs detektor választényezője metanolra |
| r
  p | — | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya |
| r
  s | — | átlagos mintaarány |
| s | | szórás |
| ρ | kg/m3 | sűrűség |
| ρ
  e | kg/m3 | a kipufogógáz sűrűsége |
| s | — | szórás |
| T | K | abszolút hőmérséklet |
| T
  a | K | a beszívott levegő abszolút hőmérséklete |
| t | s | idő |
| t
  10 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  50 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  90 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| u | — | a gáznemű összetevők sűrűsége (vagy móltömege) és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány, osztva 1000-rel |
| V
  0 | m3/r | a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat |
| V
  s | dm3 | A kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata |
| W
  act | kWh | tényleges ciklusmunka |
| Wact,cold | kWh | a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint |
| Wact, hot | kWh | a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint |
| W
  ref | kWh | vonatkoztatási ciklusmunka |
| X
  0 | m3/r | a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye |

Jel

Mértékegység

Kifejezés

a
  1

—

a regressziós egyenes meredeksége

a
  0

—

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A/F
  st

—

sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány

c

ppm/térfogatszázalék

koncentráció

c
  d

ppm/térfogatszázalék

szárazon mért koncentráció

c
  w

ppm/térfogatszázalék

nedvesen mért koncentráció

cb

ppm/térfogatszázalék

háttér-koncentráció

C
  d

—

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

c
  gas

ppm/térfogatszázalék

a gáznemű összetevők koncentrációja

Formula

köbcentiméterenkénti részecskeszám

a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), köbcentiméterenkénti részecskeszám

cs,i

köbcentiméterenkénti részecskeszám

a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva

d

m

átmérő

di

a részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm)

d
  V

m

Venturi-torok átmérője

D
  0

m3/s

térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója

D

—

hígítási tényező

Δt

s

időintervallum

e

a kWh-nként kibocsátott részecskék száma

e
  gas

g/kWh

a gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása

e
  PM

g/kWh

részecskék fajlagos kibocsátása

e
  r

g/kWh

fajlagos kibocsátás regenerálás alatt

e
  w

g/kWh

súlyozott fajlagos kibocsátás

E
  H2O

százalék

víz keresztérzékenysége a NOx-elemző készüléknél

E
  M

százalék

metánhatásfok

E
  NOx

százalék

a NOx-konverter hatásfoka

f

Hz

adatlekérdezési gyakoriság

f
  a

—

laboratóriumi légköri tényező

F
  s

—

sztöchiometrikus együttható

Formula

—

az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző.

H
  a

g/kg

a beszívott levegő abszolút páratartalma

H
  d

g/kg

a hígító levegő abszolút páratartalma

i

—

Pillanatnyi mérést jelölő index (pl. 1 Hz)

k

—

kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1

k
  c

—

szénspecifikus tényező

k
  f,d

m3/kg tüzelőanyag

száraz kipufogógáz égési többletmennyisége

k
  f,w

m3/kg tüzelőanyag

nedves kipufogógáz égési többletmennyisége

k
  h,D

—

páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra kompressziós gyújtású motor esetében

k
  h,G

—

páratartalom-korrekciós tényező NOx-ra szikragyújtású motor esetében

kr

a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás

k
  r,d

—

lefelé módosító regenerálási korrekciós tényező

k
  r,u

—

felfelé módosító regenerálási korrekciós tényező

k
  w,a

—

száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre

k
  w,d

—

száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre

k
  w,e

—

száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra

k
  w,r

—

száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra

K
  V

—

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálási függvénye

λ

—

levegőfelesleg-tényező

mb

mg

a hígítólevegő összegyűjtött részecskemintájának tömege

m
  d

kg

a részecskeminta-vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő-minta tömege

m
  ed

kg

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  edf

kg

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  ew

kg

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

mex

kg

a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege

m
  f

mg

a részecskeminta-vevő szűrő tömege

m
  gas

g

a gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

mp

mg

az összegyűjtött részecskeminta tömege

m
  PM

g

a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

mPM,corr

g/vizsgálat

a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg

m
  se

kg

a kipufogógáz-minta tömege a mérési ciklusban

m
  sed

kg

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  sep

kg

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  ssd

kg

a másodlagos hígítólevegő tömege

M

Nm

nyomaték

M
  a

g/mol

a beszívott levegő móltömege

M
  d

g/mol

a hígítólevegő móltömege

M
  e

g/mol

a kipufogógáz móltömege

M
  f

Nm

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték

M
  gas

g/mol

a gáznemű összetevők móltömege

M
  r

Nm

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték

N

—

a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma

n

—

a mérések száma

nr

—

a regenerálással történő mérések száma

n

min–1

a motor fordulatszáma

n
  hi

min–1

felső motor-fordulatszám

n
  lo

min–1

alsó motor-fordulatszám

n
  pref

min–1

preferált fordulatszám

n
  p

r/s

a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma

Ncold

—

a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma

Nhot

—

a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során kibocsátott összes részecske száma

Nin

bemeneti részecskeszám-koncentráció

Nout

kimeneti részecskeszám-koncentráció

p
  a

kPa

a motor által beszívott levegő telítési gőznyomása

p
  b

kPa

teljes légköri nyomás

p
  d

kPa

a hígítólevegő telítési gőznyomása

p
  p

kPa

abszolút nyomás

p
  r

kPa

vízgőznyomás a hűtőfürdő után

p
  s

kPa

száraz légköri nyomás

P

kW

teljesítmény

P
  f

kW

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény

P
  r

kW

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény

qex

kg/s

a részecskeszámminta tömegárama

q

  mad

kg/s

a beszívott levegő tömegárama száraz alapon

q

  maw

kg/s

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon

q

  mCe

kg/s

a szén tömegárama a hígítatlan (nyers) kipufogógázban

q

  mCf

kg/s

a motorba belépő szén tömegárama

q

  mCp

kg/s

a szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben

q

  mdew

kg/s

a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q

  mdw

kg/s

a hígítólevegő tömegárama nedves alapon

q

  medf

kg/s

egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q

  mew

kg/s

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q

  mex

kg/s

a hígítóalagútból kivont minta tömegárama

q

  mf

kg/s

a tüzelőanyag tömegárama

q

  mp

kg/s

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama

qsw

kg/s

a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram

q

  vCVS

m3/s

állandó térfogatú mintavétel térfogatárama

q

  vs

dm3/min

a kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége

q

  vt

cm3/min

az indikátorgáz térfogatárama

r2

—

determinációs együttható

r
  d

—

hígítási arány

r
  D

—

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya

r
  h

—

a lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénekre

r
  m

—

a lángionizációs detektor választényezője metanolra

r
  p

—

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya

r
  s

—

átlagos mintaarány

s

szórás

ρ

kg/m3

sűrűség

ρ
  e

kg/m3

a kipufogógáz sűrűsége

s

—

szórás

T

K

abszolút hőmérséklet

T
  a

K

a beszívott levegő abszolút hőmérséklete

t

s

idő

t
  10

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  50

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  90

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő

u

—

a gáznemű összetevők sűrűsége (vagy móltömege) és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány, osztva 1000-rel

V
  0

m3/r

a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat

V
  s

dm3

A kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata

W
  act

kWh

tényleges ciklusmunka

Wact,cold

kWh

a hidegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint

Wact, hot

kWh

a melegindítással történő WHTC-vizsgálati ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint

W
  ref

kWh

vonatkoztatási ciklusmunka

X
  0

m3/r

a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye

3.3.   A tüzelőanyag-összetételre vonatkozó jelölések és rövidítések

| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- |
| w
  BET | a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | az oxigén mólaránya (O/C) |

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

az oxigén mólaránya (O/C)

ha a tüzelőanyag összetétele CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   A kémiai összetevőkre vonatkozó jelölések és rövidítések

| C1 | szén 1 egyenértékű szénhidrogén |
| --- | --- |
| CH4 | metán |
| C2H6 | etán |
| C3H8 | propán |
| CO | szén-monoxid |
| CO2 | szén-dioxid |
| DOP | dioktil-ftalát |
| HC | szénhidrogének |
| H2O | víz |
| NMHC | nem metán szénhidrogének |
| NOx | nitrogén-oxidok |
| NO | nitrogén-monoxid |
| NO2 | nitrogén-dioxid |
| PM | részecskék |

C1

szén 1 egyenértékű szénhidrogén

CH4

metán

C2H6

etán

C3H8

propán

CO

szén-monoxid

CO2

szén-dioxid

DOP

dioktil-ftalát

HC

szénhidrogének

H2O

víz

NMHC

nem metán szénhidrogének

NOx

nitrogén-oxidok

NO

nitrogén-monoxid

NO2

nitrogén-dioxid

PM

részecskék

3.5.   Rövidítések

| CFV | kritikus áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |
| CLD | kemilumineszcens detektor |
| CVS | állandó térfogatú mintavétel |
| deNOx | NOx-utókezelő rendszer |
| EGR | kipufogógáz-visszavezető rendszer |
| ET | elpárologtató cső |
| FID | lángionizációs detektor |
| FTIR | Fourier-transzformációs infravörös gázelemző készülék |
| GC | gázkromatográf |
| HCLD | fűtött kemilumineszcens detektor |
| HFID | fűtött lángionizációs detektor |
| LDS | lézerdiódás spektrométer |
| LPG | propán-bután gáz |
| NDIR | nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék |
| NG | földgáz |
| NMC | nemmetán-leválasztó |
| OT | kimeneti cső |
| PDP | térfogat-kiszorításos szivattyú |
| Per cent FS | a teljes skála százaléka |
| PCF | részecske-előosztályozó |
| PFS | részáramú rendszer |
| PNC | részecskeszámláló |
| PND | részecskeszám-hígító |
| PTS | részecskeátvezető rendszer |
| PTT | részecskeátvezető cső |
| SSV | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| VGT | állítható geometriájú turbina |
| VPR | illékonyrészecske-eltávolító |
| WHSC | világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklus |
| WHTC | világszinten harmonizált tranziens menetciklus |

CFV

kritikus áramlású Venturi-cső

CLD

kemilumineszcens detektor

CVS

állandó térfogatú mintavétel

deNOx

NOx-utókezelő rendszer

EGR

kipufogógáz-visszavezető rendszer

ET

elpárologtató cső

FID

lángionizációs detektor

FTIR

Fourier-transzformációs infravörös gázelemző készülék

GC

gázkromatográf

HCLD

fűtött kemilumineszcens detektor

HFID

fűtött lángionizációs detektor

LDS

lézerdiódás spektrométer

LPG

propán-bután gáz

NDIR

nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék

NG

földgáz

NMC

nemmetán-leválasztó

OT

kimeneti cső

PDP

térfogat-kiszorításos szivattyú

Per cent FS

a teljes skála százaléka

PCF

részecske-előosztályozó

PFS

részáramú rendszer

PNC

részecskeszámláló

PND

részecskeszám-hígító

PTS

részecskeátvezető rendszer

PTT

részecskeátvezető cső

SSV

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

VGT

állítható geometriájú turbina

VPR

illékonyrészecske-eltávolító

WHSC

világszinten harmonizált állandósult állapotú menetciklus

WHTC

világszinten harmonizált tranziens menetciklus

4.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A motorrendszert úgy kell megtervezni, gyártani és összeszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén e melléklet előírásainak teljesítésére az ezen előírásban meghatározott hasznos élettartama végéig képes legyen, beleértve a járműbe beszerelt állapotot is.

5.   A TELJESÍTMÉNYRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Gáznemű és szilárd kibocsátások

A motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátását a WHTC és WHSC vizsgálati ciklusok alapján kell meghatározni a 7. szakaszban leírtaknak megfelelően. A mérőrendszereknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, valamint a 9.3. szakaszban (gáznemű kibocsátások mérése) és a 9.4. szakaszban (szilárd kibocsátások mérése), illetve e melléklet 2. függelékében megadott előírásoknak.

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy véli, hogy azok az 5.1.1. szakasz szerint egyenértékű eredményeket adnak.

5.1.1.   A mérőrendszerek egyenértékűsége

A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és e melléklet egyik rendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni.

A „mért értékek” kifejezés az adott ciklusban mért súlyozott kibocsátásokat jelenti. A korrelációs vizsgálatokat ugyanabban a laboratóriumban, ugyanabban a mérőállásban, és ugyanazon a motoron kell elvégezni, lehetőleg egyidejűleg. A mintapárokkal a fenti körülmények között (laboratóriumi mérőállás és motor) kapott átlagok egyenértékűségét a 3. függelék A.3.3. szakaszában leírt módon F vizsgálattal és t vizsgálattal kell meghatározni. A kiugró értékeket az ISO 5725 nemzetközi szabvány szerint kell meghatározni, és ki kell őket zárni a vizsgálatból. A korrelációs vizsgálathoz használt rendszereket jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

5.2.   Motorcsalád

5.2.1.   Általános előírások

Egy motorcsaládot a tervezési paraméterek jellemeznek. Ezeknek közöseknek kell lenniük a motorcsalád minden motorjára. A motor gyártója határozhatja meg, hogy melyik motor tartozik a motorcsaládba, mindaddig, amíg a motorcsaládba tartozásnak az 5.2.3. szakaszban felsorolt kritériumai teljesülnek. A motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá. A gyártónak meg kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátásaira vonatkozó információkat.

5.2.2.   Különleges esetek

Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a kölcsönhatásokat szintén figyelembe kell venni annak biztosítására, hogy egy motorcsaládba csak hasonló kibocsátási jellemzőkkel rendelkező motorok kerüljenek. Az ilyen eseteket a gyártó határozza meg, és tájékoztatja erről a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban nem szereplő, és a kibocsátásra jelentős hatást gyakorló berendezéseket vagy funkciókat a gyártó határozza meg a helyes műszaki gyakorlat alapján, és erről tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban felsorolt paraméterek mellett a gyártó további kritériumokat is meghatározhat kisebb motorcsaládok kialakítása céljából. Ezek a paraméterek nem feltétlenül befolyásolják a kibocsátásokat.

5.2.3.   A motorcsaládot meghatározó paraméterek

5.2.3.1.   Munkaciklus

| a) | 2 ütemű; |
| --- | --- |

a)

2 ütemű;

| b) | 4 ütemű; |
| --- | --- |

b)

4 ütemű;

| c) | forgómotor; |
| --- | --- |

c)

forgómotor;

| d) | egyéb. |
| --- | --- |

d)

egyéb.

5.2.3.2.   A hengerek elrendezése

5.2.3.2.1.   A hengerek elhelyezkedése a motorblokkban

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | soros; |
| --- | --- |

b)

soros;

| c) | radiális; |
| --- | --- |

c)

radiális;

| d) | más (F, W stb.) |
| --- | --- |

d)

más (F, W stb.)

5.2.3.2.2.   A hengerek relatív elhelyezkedése

Az ugyanolyan motorblokkal rendelkező motorok akkor tartozhatnak egy családba, ha a furatközpontok távolságai megegyeznek.

5.2.3.3.   Fő hűtőközeg

| a) | levegő; |
| --- | --- |

a)

levegő;

| b) | víz; |
| --- | --- |

b)

víz;

| c) | olaj. |
| --- | --- |

c)

olaj.

5.2.3.4.   Az egyes hengerek lökettérfogata

5.2.3.4.1.   Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata ≥ 0,75 dm3

Ahhoz, hogy az egyenként legalább 0,75 dm3-es lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 15 %-át.

5.2.3.4.2.   Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata < 0,75 dm3

Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 30 %-át.

5.2.3.4.3.   Motorok olyan hengerekkel, ahol a hengerek lökettérfogatára más határértékek érvényesek

Az 5.2.3.4.1. és az 5.2.3.4.2. szakaszokban meghatározott határértékeket meghaladó egyedi lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy családba tartozóknak tekinthetők. A jóváhagyásnak olyan műszaki információkon (számítások, szimulációk, kísérleti eredmények stb.) kell alapulnia, amelyek igazolják, hogy e határértékek túllépése nincs jelentős hatással a kibocsátásokra.

5.2.3.5.   A levegőbeszívás módja

| a) | atmoszférikus szívás; |
| --- | --- |

a)

atmoszférikus szívás;

| b) | feltöltés; |
| --- | --- |

b)

feltöltés;

| c) | feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével. |
| --- | --- |

c)

feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével.

5.2.3.6.   A tüzelőanyag típusa

| a) | dízelolaj; |
| --- | --- |

a)

dízelolaj;

| b) | földgáz; |
| --- | --- |

b)

földgáz;

| c) | propán-bután gáz; |
| --- | --- |

c)

propán-bután gáz;

| d) | etanol. |
| --- | --- |

d)

etanol.

5.2.3.7.   Az égéstér típusa

| a) | nyitott; |
| --- | --- |

a)

nyitott;

| b) | osztott; |
| --- | --- |

b)

osztott;

| c) | egyéb típusok. |
| --- | --- |

c)

egyéb típusok.

5.2.3.8.   A gyújtás típusa

| a) | szikragyújtás; |
| --- | --- |

a)

szikragyújtás;

| b) | kompressziós gyújtás. |
| --- | --- |

b)

kompressziós gyújtás.

5.2.3.9.   Szelepek és nyílások

| a) | elrendezés; |
| --- | --- |

a)

elrendezés;

| b) | szelepek száma hengerenként. |
| --- | --- |

b)

szelepek száma hengerenként.

5.2.3.10.   A tüzelőanyag-adagolás típusa

| a) | folyékony tüzelőanyag adagolása;






  i. | szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező; |
| --- | --- | --- |

a)

folyékony tüzelőanyag adagolása;

i.

szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező;

| ii. | soros vagy disztribútoros adagoló; |
| --- | --- |

ii.

soros vagy disztribútoros adagoló;

| iii. | egyedi adagoló vagy egyedi befecskendező; |
| --- | --- |

iii.

egyedi adagoló vagy egyedi befecskendező;

| iv. | közös vezeték; |
| --- | --- |

iv.

közös vezeték;

| v. | porlasztó(k); |
| --- | --- |

v.

porlasztó(k);

| vi. | egyéb. |
| --- | --- |

vi.

egyéb.

| b) | gáz-halmazállapotú tüzelőanyag adagolása;






  i. | gáznemű; |
| --- | --- | --- |

b)

gáz-halmazállapotú tüzelőanyag adagolása;

i.

gáznemű;

| ii. | folyadék; |
| --- | --- |

ii.

folyadék;

| iii. | keverőegységekkel; |
| --- | --- |

iii.

keverőegységekkel;

| iv. | egyéb. |
| --- | --- |

iv.

egyéb.

| c) | Egyéb típusok. |
| --- | --- |

c)

Egyéb típusok.

5.2.3.11.   Egyéb rendszerek

| a) | kipufogógáz-visszavezetés; |
| --- | --- |

a)

kipufogógáz-visszavezetés;

| b) | vízbefecskendezés; |
| --- | --- |

b)

vízbefecskendezés;

| c) | levegőbefúvás; |
| --- | --- |

c)

levegőbefúvás;

| d) | egyéb. |
| --- | --- |

d)

egyéb.

5.2.3.12.   Elektronikus vezérlési stratégia

A motorcsaládot illetően meghatározó paraméter, hogy van-e a motorhoz elektronikus vezérlőegység.

Elektronikus vezérlésű motorok esetében a gyártónak be kell nyújtania azokat a műszaki információkat, amelyek ismertetik az egy családba tartozó ilyen motorok csoportosítását, vagyis azt, hogy minek alapján várható, hogy ezek a motorok azonos kibocsátási előírásokat teljesítenek.

Ezek az információk lehetnek számítások, szimulációk, műszaki becslések, a befecskendezési paraméterek leírása, kísérleti eredmények stb.

Vezérelt rendszerek például a következők:

| a) | időbeli ütemezés; |
| --- | --- |

a)

időbeli ütemezés;

| b) | befecskendezési nyomás; |
| --- | --- |

b)

befecskendezési nyomás;

| c) | többszörös befecskendezés; |
| --- | --- |

c)

többszörös befecskendezés;

| d) | feltöltő nyomás; |
| --- | --- |

d)

feltöltő nyomás;

| e) | állítható geometriájú turbina; |
| --- | --- |

e)

állítható geometriájú turbina;

| f) | kipufogógáz-visszavezetés. |
| --- | --- |

f)

kipufogógáz-visszavezetés.

5.2.3.13.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerek

A következő rendszerek funkciója és kombinációi az egy motorcsaládba tartozás kritériumaiként tekintendők:

| a) | oxidációs katalizátor; |
| --- | --- |

a)

oxidációs katalizátor;

| b) | három gázkomponensre ható katalizátor; |
| --- | --- |

b)

három gázkomponensre ható katalizátor;

| c) | NOx-mentesítő rendszer a NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása); |
| --- | --- |

c)

NOx-mentesítő rendszer a NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása);

| d) | más NOx-mentesítő rendszerek; |
| --- | --- |

d)

más NOx-mentesítő rendszerek;

| e) | részecskecsapda passzív regenerálással; |
| --- | --- |

e)

részecskecsapda passzív regenerálással;

| f) | részecskecsapda aktív regenerálással; |
| --- | --- |

f)

részecskecsapda aktív regenerálással;

| g) | más részecskecsapdák; |
| --- | --- |

g)

más részecskecsapdák;

| h) | egyéb rendszerek. |
| --- | --- |

h)

egyéb rendszerek.

Ha egy motor utókezelő rendszer nélkül kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, akkor ez a motor, ha felszerelik oxidációs katalizátorral, tartozhat ugyanabba a motorcsaládba, amennyiben a használt tüzelőanyag jellemzői változatlanok maradnak.

Ha a motorhoz használandó tüzelőanyagnak különleges jellemzőkkel kell rendelkeznie (például a részecskecsapdák miatt a tüzelőanyaghoz speciális adalékot kell adni a regenerálás biztosítása céljából), akkor a gyártó által megadott műszaki információk alapján kell eldönteni, hogy a motor ugyanabba a motorcsaládba tartozhat-e. Ezeknek az információknak ki kell mutatniuk, hogy az utókezelővel felszerelt motor várható kibocsátása ugyanazoknak a határértékeknek felel meg, mint az utókezelő nélküli motoré.

Ha egy motor utókezelő rendszerrel kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, úgy, hogy az alapmotor fel volt szerelve ugyanolyan utókezelő rendszerrel, akkor ez a motor utókezelő rendszer nélkül nem kerülhet be ugyanabba a motorcsaládba.

5.2.4.   Az alapmotor kiválasztása

5.2.4.1.   Kompressziós gyújtású motorok

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál.

5.2.4.2.   Szikragyújtású motorok

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a családból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a lökettérfogat. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotort másodlagos kritériumok alapján kell kiválasztani, az alábbi fontossági sorrendben:

| a) | a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál; |
| --- | --- |

a)

a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál;

| b) | a legnagyobb előgyújtás; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb előgyújtás;

| c) | a legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram. |
| --- | --- |

c)

a legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram.

5.2.4.3.   Megjegyzések az alapmotor kiválasztásához

A típusjóváhagyó hatóság dönthet úgy, hogy a motorcsalád legkedvezőtlenebb károsanyag-kibocsátását további motorok vizsgálata jellemezheti a legjobban. Ilyen esetben a motor gyártójának megfelelő információkat kell szolgáltatnia annak meghatározásához, hogy a motorcsaládon belül várhatóan melyik motornak a legnagyobb a kibocsátása.

Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a károsanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál.

Ha a motorcsaládon belüli motorok nem azonos hasznos élettartamokon keresztül felelnek meg ugyanazon kibocsátási értékeknek, akkor ezt figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásakor.

6.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

6.1.   Laboratóriumi vizsgálati feltételek

Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett Ta abszolút hőmérsékletét és a kPa-ban kifejezett ps száraz légköri nyomást, és meg kell határozni az f
  a paramétert az alábbi előírások szerint: A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni: Az f
  a paraméternek szerepelnie kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálati eredmények jobb ismételhetősége és reprodukálhatósága érdekében ajánlott, hogy az f
  a paraméter értéke 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07 legyen.

| a) | Kompressziós gyújtású motorok:
  Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Kompressziós gyújtású motorok:

Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

Formula

(1)

Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Szikragyújtású motorok: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Szikragyújtású motorok:

Formula

(3)

6.2.   Motorok a feltöltő levegő hűtésével

A feltöltő levegő hőmérsékletét fel kell jegyezni, és a névleges fordulatszámnál és teljes terhelésnél ennek ±5 K tűréssel meg kell egyeznie a gyártó által a feltöltő levegő hőmérsékletére megadott legnagyobb értékkel. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K-nek (20 °C) kell lennie.

A vizsgálati laboratórium üzemi rendszerének vagy külső ventilátornak a használata esetén a hűtőközeg áramlási sebességét úgy kell beállítani, hogy a feltöltő levegő hőmérséklete ± 5 K tűréssel a gyártó által a névleges fordulatszámon és teljes terhelésen megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérsékletnek feleljen meg. A levegőhűtőben a hűtőközeg hőmérsékletének és áramlási sebességének a teljes vizsgálati ciklusban változatlannak kell maradnia a fenti beállítási pontnál, kivéve, ha ez a feltöltő levegő nem jellemző túlhűtését eredményezné. A feltöltő levegő hűtőjének térfogatát a helyes műszaki gyakorlat alapján kell meghatározni, és jellemzőnek kell lennie a sorozatgyártású motorok tényleges beépítési módjára. A laboratórium üzemi rendszerét úgy kell kialakítani, hogy minimális mennyiségű kondenzátum gyűljön össze. Az összegyűlt kondenzátumot le kell engedni, és a kibocsátásvizsgálat előtt minden lefolyót le kell zárni.

Amennyiben a motor gyártója nyomáscsökkenési határértéket ad meg a töltőlevegő hűtőrendszeréhez, gondoskodni kell arról, hogy a töltőlevegő hűtőrendszerében a nyomáscsökkenés a gyártó által meghatározott motorfeltételek mellett a gyártó által megadott határértékek között legyen. A nyomáscsökkenést a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

6.3.   Motorteljesítmény

A fajlagos kibocsátás mérésének alapja a motorteljesítmény és a ciklusmunka a 6.3.1–6.3.5. szakaszokban leírt meghatározások szerint.

6.3.1.   Általános motor-összeállítás

A motort a 6. függelékben felsorolt (segéd)berendezésekkel kell vizsgálni.

Ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve, azok teljesítményét a 6.3.2–6.3.5. szakaszokban leírtak szerint kell figyelembe venni.

6.3.2.   A vizsgálathoz felszerelendő (segéd)berendezések

Ha az e melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések nem szerelhetők fel a próbapadra, az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és ki kell vonni a mért motorteljesítményből (vonatkoztatási és tényleges) a WHTC-vizsgálat teljes fordulatszám-tartományában és a WHSC-vizsgálat vizsgálati fordulatszámain.

6.3.3.   A vizsgálathoz leszerelendő (segéd)berendezések

Ha az e melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések nem szerelhetők le, az általuk felvett teljesítményt meg lehet határozni és hozzá lehet adni a mért (vonatkoztatási és tényleges) motorteljesítményhez a WHTC-vizsgálat teljes fordulatszám-tartományában és a WHSC-vizsgálat vizsgálati fordulatszámain. Ha ez az érték nagyobb, mint a vizsgálati fordulatszámon mért maximális teljesítmény 3 százaléka, azt igazolni kell a típusjóváhagyó hatóság előtt.

6.3.4.   A segédberendezések teljesítményének meghatározása

A (segéd)berendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni, ha

| a) | az e melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve a motorra;
  és/vagy |
| --- | --- |

a)

az e melléklet 6. függeléke szerint szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve a motorra;

és/vagy

| b) | az e melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a motorra. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet 6. függeléke szerint nem szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a motorra.

A (segéd)berendezések teljesítményértékeit és a (segéd)berendezések teljesítményének meghatározásához alkalmazott módszert a motor gyártójának a vizsgálati ciklusok teljes működési területére vonatkozóan meg kell adnia, és azokat a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.

6.3.5.   A motor ciklusmunkája

A vonatkoztatási és tényleges ciklusmunkát (lásd a 7.4.8. és a 7.8.6. szakaszt) a motorteljesítmény alapján kell kiszámítani a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint. Ebben az esetben a (4) egyenlet Pf és Pr értéke nulla, P pedig megegyezik a Pm értékkel.

Ha a szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a 6.3.2. és/vagy a 6.3.3. szakasz szerint, az általuk felvett teljesítménnyel helyesbíteni kell minden pillanatnyi P
  m,i ciklusteljesítmény-értéket a következők szerint:

| | (4) |
| --- | --- |

Formula

(4)

ahol:

| Pm,i | a mért motorteljesítmény, kW |
| --- | --- |
| Pf,i | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW |
| Pr,i | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW. |

Pm,i

a mért motorteljesítmény, kW

Pf,i

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW

Pr,i

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW.

6.4.   A motor szívórendszere

Olyan szívórendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre, tiszta levegőszűrő mellett, megadott legnagyobb értékhez képest ± 300 Pa nyomástartományon belül tartja a levegőbeszívást. A szűkítés statikus nyomáskülönbségét a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

6.5.   A motor kipufogórendszere

Olyan kipufogórendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre megadott legnagyobb értékhez képest a 80–100 százalékos tartományban tartja a kipufogórendszer ellennyomását. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a beállítási pont a maximumhoz képest nem lehet 1,0 kPa-nál kevesebb. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a 9.3.10. és a 9.3.11. szakaszban a kipufogógázból történő mintavételre megadott követelményeknek.

6.6.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorok

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelővel, akkor a kipufogócső átmérőjének az utókezelőt tartalmazó kibővülő csőszakasz előtt legalább négy csőátmérőnyi hosszon ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy meg kell egyeznie a gyártó által megadott értékkel. A kipufogó-gyűjtőcső karimája vagy a turbófeltöltő nyomócsonkja és a kipufogógáz-utókezelő közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy fojtásának szintén a fenti a kritériumoknak kell megfelelnie, és megengedett ezek szeleppel történő beállítása. Változó fojtású utókezelő berendezéseknél a maximális kipufogógáz-szűkítés meghatározása a gyártó által megadott utókezelési feltételek (érlelési/öregedési és regenerációs/töltési szint) mellett történik. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a beállítási pont a maximumhoz képest nem lehet 1,0 kPa-nál kevesebb. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni, és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

A vizsgálati ciklusban mért károsanyag-kibocsátásnak jellemzőnek kell lennie a tényleges használat közbeni károsanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelnie a gyártó által megadott előírásoknak.

A folyamatos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében nincs szükség egyedi vizsgálati eljárásra, a regenerációs folyamatot azonban igazolni kell a 6.6.1. szakasznak megfelelően.

A 6.6.2. szakaszban leírt időszakos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében a mért kibocsátásokat helyesbíteni kell a regenerálások figyelembevétele céljából. Ilyen esetben az átlagos kibocsátás a regenerálás gyakoriságától is függ, mivel a vizsgálatok egy része a regenerálás közben történik.

6.6.1.   Folyamatos regenerálás

A kibocsátásokat olyan kipufogógáz-utókezelő rendszeren kell mérni, amely már stabilizálódott, hogy a kibocsátási viselkedés ismételhető legyen. A regenerálásnak a melegindítással történő WHTC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.).

A regeneráció folyamatos jellegének bizonyítására legalább három melegindítással történő WHTC-vizsgálatot kell elvégezni. E bizonyítás érdekében a motort fel kell melegíteni a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint, kondicionálni kell a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint, és el kell végezni az első melegindítással történő WHTC-vizsgálatot. Az ezt követő melegindítással történő vizsgálatok a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint végzett kondicionálás után indíthatók el. A vizsgálatok alatt fel kell jegyezni a kipufogási hőmérsékletet és nyomást (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.).

Ha a vizsgálatok során bekövetkeznek a gyártó által megadott feltételek, és a három (vagy több) melegindítással történő WHTC-vizsgálat eredményei nem mutatnak ± 25 százaléknál vagy 0,005 g/kWh értéknél (amelyik nagyobb) nagyobb szóródást, az utókezelő rendszer folyamatos regenerálásúnak minősül, és a 7.6. szakaszban (WHTC) és a 7.7. szakaszban (WHSC) leírt általános vizsgálati rendelkezések alkalmazandók.

Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos regenerációra, akkor azt a 6.6.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben a vonatkozó károsanyag-kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba.

6.6.2.   Időszakos regenerálás

Időszakos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelés esetében a károsanyag-kibocsátást legalább három melegindítással történő WHTC-vizsgálattal kell mérni, egyszer a stabilizálódott utókezelő rendszer regenerálásával és kétszer anélkül, és az eredményeket az (5) egyenlet alapján súlyozni kell.

A regenerálásnak a melegindítással történő WHTC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve, hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.

A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (koromterhelés, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.), valamint annak időtartamát. A gyártónak meg kell adnia a regenerálás gyakoriságát is, a regenerálással és regenerálás nélkül lefolytatott vizsgálatok egymáshoz képesti számának meghatározásával. A gyakoriság meghatározásának pontos eljárása használat közbeni adatokon alapul szakszerű műszaki megítélés alapján, és azt jóvá kell hagynia a jóváhagyó vagy tanúsító hatóságnak.

A gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről, hogy a WHTC-vizsgálat alatt történjen regenerálás. E vizsgálat érdekében a motort fel kell melegíteni a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint, kondicionálni kell a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint, és el kell kezdeni az első melegindítással történő WHTC-vizsgálatot. Regenerálás nem történhet a motorfelmelegedési szakaszban.

A regenerálási szakaszok közötti átlagos fajlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több, melegindítással történő WHTC-vizsgálat eredményének számtani középértékéből kell meghatározni (g/kWh). Legalább egy melegindítással történő WHTC-vizsgálatot el kell végezni a regenerációs vizsgálat előtt, ahhoz a lehető legközelebbi időpontban, egy melegindítással történő WHTC-vizsgálatot pedig közvetlenül utána. A másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátás állandó marad (±25 % vagy 0,005 g/kWh, amelyik nagyobb) a regenerálási szakaszok között. Ebben az esetben csak egyetlen melegindítással történő WHTC-vizsgálat kibocsátásait szabad felhasználni.

A regenerációs vizsgálat során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot fel kell jegyezni (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, kipufogási ellennyomás stb.).

A regenerációs vizsgálat alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése.

A vizsgálati eljárás elvi felépítése a 2. ábrán látható.

2.   ábra

Vizsgálat időszakos regenerálással

A melegindítással történő WHTC-vizsgálatok során mért kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

ahol:

| n | a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regeneráció nélkül |
| --- | --- |
| nr | a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regenerációval (legalább egy vizsgálat) |
| | az átlagos fajlagos kibocsátás regeneráció nélkül, g/kWh |
| | az átlagos fajlagos kibocsátás regenerációval, g/kWh |

n

a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regeneráció nélkül

nr

a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regenerációval (legalább egy vizsgálat)

Formula

az átlagos fajlagos kibocsátás regeneráció nélkül, g/kWh

Formula

az átlagos fajlagos kibocsátás regenerációval, g/kWh

Az Formula érték meghatározására a következő rendelkezések vonatkoznak:

| a) | Ha a regenerálás több mint egy melegindítással történő WHTC-vizsgálaton keresztül tart, egymás utáni teljes melegindítással történő WHTC-vizsgálatokat kell végezni, és a kibocsátásokat továbbra is kondicionálás és a motor leállítása nélkül kell mérni a regenerálás befejezéséig, és ki kell számítani a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok átlagát; |
| --- | --- |

a)

Ha a regenerálás több mint egy melegindítással történő WHTC-vizsgálaton keresztül tart, egymás utáni teljes melegindítással történő WHTC-vizsgálatokat kell végezni, és a kibocsátásokat továbbra is kondicionálás és a motor leállítása nélkül kell mérni a regenerálás befejezéséig, és ki kell számítani a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok átlagát;

| b) | Ha a regenerálás bármely melegindítással történő WHTC-vizsgálat során lezárul, a vizsgálatot teljes egészében be kell fejezni. |
| --- | --- |

b)

Ha a regenerálás bármely melegindítással történő WHTC-vizsgálat során lezárul, a vizsgálatot teljes egészében be kell fejezni.

A típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a regenerálási korrekciós tényezők multiplikatívak (c) vagy additívak (d) lehetnek, szakszerű műszaki megítélés alapján.

| c) | A multiplikatív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:








  (felfelé) | (6) |
| --- | --- | --- |
| (lefelé) | (6a) |

c)

A multiplikatív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

(6)

Formula

(6a)

| d) | Az additív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:








  (felfelé) | (7) |
| --- | --- | --- |
| (lefelé) | (8) |

d)

Az additív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

(7)

Formula

(8)

A fajlagos kibocsátás 8.6.3. szakaszban leírt számítása alapján a regenerálási korrekciós tényezők a következőképpen alkalmazandók:

| e) | regeneráció nélküli vizsgálatnál a k
  r,u értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz; |
| --- | --- |

e)

regeneráció nélküli vizsgálatnál a k
  r,u értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz;

| f) | regenerációval zajló vizsgálatnál a k
  r,d értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz. |
| --- | --- |

f)

regenerációval zajló vizsgálatnál a k
  r,d értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz.

A gyártó kérésére a regenerálási korrekciós tényezők:

| g) | kiterjeszthetők ugyanazon motorcsalád többi motorjára is; |
| --- | --- |

g)

kiterjeszthetők ugyanazon motorcsalád többi motorjára is;

| h) | kiterjeszthetők más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja. |
| --- | --- |

h)

kiterjeszthetők más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja.

6.7.   Hűtőrendszer

A motorhűtő rendszer teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fenn tudja tartani a gyártó által előírt szokásos üzemi hőmérsékleteket.

6.8.   Kenőolaj

A gyártó határozza meg a kenőolajat, amelynek kereskedelmi fogalomban kapható olajnak kell lennie; a vizsgálat során használt kenőolaj specifikációját fel kell jegyezni, és csatolni kell a vizsgálati eredményekhez.

6.9.   A referencia-tüzelőanyagra vonatkozó előírások

A referencia-tüzelőanyagokra vonatkozó előírásokat az 5. melléklet tartalmazza.

A tüzelőanyag hőmérsékletének meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak.

6.10.   A forgattyúházból származó kibocsátások

A forgattyúházból semmiféle kibocsátás nem kerülhet közvetlenül a környezeti levegőbe, a következő kivétellel: a légbeszívó hatást kifejtő turbófeltöltővel, szivattyúval, fúvóval vagy feltöltő kompresszorral ellátott motorok esetében lehetőség van a forgattyúházból közvetlenül a környezeti levegőbe való kibocsátásra, amennyiben ezek a kibocsátások hozzáadódnak a kipufogógáz-kibocsátáshoz (akár fizikailag, akár matematikailag) a kibocsátási vizsgálat teljes időtartama során. Az ezzel a kivétellel élő gyártóknak úgy kell beszerelniük a motorokat, hogy a forgattyúházból származó kibocsátást a mintavevő rendszerbe lehessen irányítani.

E szakasz alkalmazásában a forgattyúházból származó és a teljes folyamat során a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt a kipufogógázba kerülő kibocsátások nem tekintendők közvetlenül a környezeti levegőbe jutó kibocsátásoknak.

A nyitott forgattyúházból származó kibocsátásokat kibocsátásmérési célból a következőképpen kell a kipufogórendszerbe irányítani:

| a) | a csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük; |
| --- | --- |

a)

a csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük;

| b) | a forgattyúház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani; |
| --- | --- |

b)

a forgattyúház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani;

| c) | a forgattyúház kipufogóba vezetett csövezésének fűtöttnek, vékony falúnak vagy szigeteltnek kell lennie, és meg kell felelnie a gyártó által megadott, a forgattyúházi ellennyomásra vonatkozó előírásoknak; |
| --- | --- |

c)

a forgattyúház kipufogóba vezetett csövezésének fűtöttnek, vékony falúnak vagy szigeteltnek kell lennie, és meg kell felelnie a gyártó által megadott, a forgattyúházi ellennyomásra vonatkozó előírásoknak;

| d) | a forgattyúház kipufogócsövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogógáz-szűkítés után, illetve kellő mértékben a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúház kipufogóba vezetett csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúház kipufogócsövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet. |
| --- | --- |

d)

a forgattyúház kipufogócsövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogógáz-szűkítés után, illetve kellő mértékben a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúház kipufogóba vezetett csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúház kipufogócsövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet.

6.11.   A 6.11.1. és 6.11.2. szakaszt alkalmazni kell a szikragyújtású benzin- vagy etanolmotorokra (E85).

6.11.1.   A kibocsátásmérési ciklus alatt a forgattyúházban a nyomást a megfelelő helyen kell mérni. A szívócsőben a nyomást ±1 kPa pontossággal kell megmérni.

6.11.2.   A 6.10. szakasz teljesítettnek tekinthető, ha – a 6.11.1. szakaszban meghatározott összes vizsgálati feltétel mellett – a forgattyúházban mért nyomás nem haladja meg a mérés időpontjában uralkodó légköri nyomást.

7.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

7.1.   A károsanyag-kibocsátás mérésének elvei

A fajlagos kibocsátás a motor 7.2.1. és 7.2.2. szakaszban leírt vizsgálati ciklusokban való működtetése során mérhető. A fajlagos kibocsátás méréséhez meg kell határozni a kipufogógáz összetevőinek tömegét és a motor megfelelő ciklusmunkáját. Az összetevők meghatározása a 7.1.1. és 7.1.2. szakaszban leírt mintavételi módszerekkel történik.

7.1.1.   Folyamatos mintavétel

Folyamatos mintavétel esetén a összetevők koncentrációját folyamatosan mérik a hígítatlan vagy hígított kipufogógázban. Az adott összetevő tömegáramának meghatározásához ezt a koncentrációt meg kell szorozni a (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz kibocsátási mintavételi ponton érvényes áramlási sebességével. Az összetevő kibocsátását a vizsgálati ciklusban folyamatosan összegezni kell. Az összeg a kibocsátott összetevő teljes tömegét jelenti.

7.1.2.   Szakaszos mintavétel

Szakaszos mintavétel esetén folyamatosan kivonnak egy mintát a hígítatlan vagy hígított kipufogógázból, és azt későbbi mérések céljából tárolják. A kivont mintának arányosnak kell lennie a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz áramlási sebességével. Szakaszos mintavételnek tekintendő például a hígított gáznemű összetevők zsákban vagy a részecskék (PM) szűrőn való összegyűjtése. A szakaszos mintavételek koncentrációját meg kell szorozni azon kipufogógáz teljes tömegével vagy (hígítatlan vagy hígított) tömegáramával, amelyből a vizsgálati ciklus során kivonták. A szorzat a kibocsátott összetevő teljes tömegét vagy tömegáramát jelenti. A részecskék (PM) koncentrációjának kiszámításához az arányosan kivont kipufogógázból a szűrőre lerakódó részecskék (PM) mennyiségét el kell osztani a megszűrt kipufogógáz mennyiségével.

7.1.3.   Mérési eljárások

Ez a melléklet két azonos funkciójú mérési eljárásra vonatkozik. Mindkét eljárás használható mind a WHTC, mind a WHSC vizsgálati ciklusokhoz:

| a) | a gáznemű összetevők mintavétele folyamatosan történik a hígítatlan kipufogógázból, a részecskék pedig részáramú hígítórendszer segítségével határozhatók meg; |
| --- | --- |

a)

a gáznemű összetevők mintavétele folyamatosan történik a hígítatlan kipufogógázból, a részecskék pedig részáramú hígítórendszer segítségével határozhatók meg;

| b) | a gáznemű összetevők és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik. |
| --- | --- |

b)

a gáznemű összetevők és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik.

A két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés) megengedett.

7.2.   Vizsgálati ciklusok

7.2.1.   WHTC tranziens vizsgálati ciklus

A WHTC tranziens vizsgálati ciklust az 1. függelék tartalmazza normált fordulatszámú és nyomatékú értékek másodpercalapú sorozataként. Ahhoz, hogy el lehessen végezni a vizsgálatot a mérőállásban, a normált értékeket a motor jelleggörbéje alapján át kell számítani a vizsgált motor tényleges értékeire. Ez a művelet a visszaszámítás, az így kialakított vizsgálati ciklus pedig a vizsgált motor vonatkoztatási ciklusa. Ezekkel a vonatkoztatási fordulatszámokkal és nyomatékokkal le kell futtatni a ciklust a mérőállásban, és fel kell jegyezni a tényleges fordulatszámokat, nyomatékokat és teljesítményeket. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani. A ciklus hitelesítéséhez a tényleges ciklusmunkának a vonatkoztatási ciklusmunka határértékei között kell lennie.

Gáznemű káros anyagok esetében folyamatos mintavétel (hígítatlan vagy hígított kipufogógáz) vagy szakaszos mintavétel (hígított kipufogógáz) alkalmazható. A részecskemintát kondicionált hígítólevegővel (például környezeti levegővel) fel kell hígítani, és egyetlen alkalmas szűrőn össze kell gyűjteni. A WHTC elve a 3. ábrán látható.

3.   ábra

WHTC vizsgálati ciklus

7.2.2.   Állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus átmenetekkel (WHSC)

Az átmeneteket is magában foglaló, állandósult üzemállapotban végzett vizsgálatok ciklusa (WHSC) egy sor olyan normált fordulatszámú és terhelésű üzemmódból áll, amelyeket a vizsgált motor vonatkoztatási értékeinek megfelelően konvertálni kell a motor jelleggörbéje alapján. A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni úgy, hogy közben a motor fordulatszáma és terhelése 20 ± 1 másodpercen belül lineárisan változik. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

Az egyes gáznemű káros anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a leadott teljesítményt a vizsgálati ciklus egészében meg kell határozni. A gáznemű káros anyagok feljegyzése lehet folyamatos, vagy pedig használható zsákos mintavétel. A részecskemintát kondicionált hígítólevegővel (például környezeti levegővel) fel kell hígítani. A teljes vizsgálati eljárásra egyetlen mintát kell venni, egyetlen alkalmas szűrőn gyűjtve a részecskéket.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani.

A WHSC vizsgálati ciklus az 1. táblázatban látható. Az 1. üzemmód kivételével minden üzemmód kezdete az előző üzemmódból való átmenet kezdete.

1.   táblázat

WHSC vizsgálati ciklus

| Üzemmód | Normált fordulatszám
  (százalék) | Normált nyomaték
  (százalék) | Üzemmód időtartama (s),
  a 20 s-os átmenetekkel együtt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Összeg | | | 1 895 |

Üzemmód

Normált fordulatszám

(százalék)

Normált nyomaték

(százalék)

Üzemmód időtartama (s),

a 20 s-os átmenetekkel együtt

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Összeg

1 895

7.3.   Általános vizsgálati program

A vizsgálat során követendő általános útmutatások az alábbi folyamatábrán láthatók. Az egyes lépések részletes leírása a vonatkozó szakaszokban található. Indokolt esetben el lehet térni ezektől az útmutatásoktól, a vonatkozó szakaszok konkrét előírásai viszont kötelezőek.

A WHTC-vizsgálatnál a vizsgálati eljárás a motor természetes lehűlését vagy kényszerhűtését követő hidegindítással történő vizsgálatból, egy kondicionálási időszakból és egy melegindítással történő vizsgálatból áll.

A WHSC-vizsgálatnál a vizsgálati eljárás a WHSC 9. üzemi pontjában történő előkondicionálást követő melegindítással történő vizsgálatból áll.

7.4.   A motor jelleggörbéjének felvétele és a vonatkoztatási ciklus

A 7.3. szakaszban ismertetett általános vizsgálati program szerinti jelleggörbe-felvétel előtt méréséket kell végezni a motoron, ellenőrizni kell a motor teljesítményét, és el kell végezni a rendszerkalibrálásokat.

A WHTC és WHSC vonatkoztatási ciklusok létrehozásához a motor jelleggörbéjét teljes terhelés melletti üzem közben kell felvenni a fordulatszám-legnagyobb nyomaték és a fordulatszám-legnagyobb teljesítmény görbék meghatározása érdekében. A jelleggörbéből visszaszámítható a motor fordulatszáma (7.4.6. szakasz) és a motornyomaték (7.4.7. szakasz).

7.4.1.   A motor felmelegedése

A motort legnagyobb teljesítményének 75–100 százaléka között, illetve a gyártó ajánlásának vagy a műszaki szempontoknak megfelelően kell felmelegíteni. A felmelegedési szakasz végén a motornak úgy kell működnie, hogy a motor hűtőfolyadékának és a kenőolajnak a hőmérséklete a középértékhez képest ±2 százalékon stabilizálódjon legalább 2 percen keresztül, illetve amíg a motor termosztátja át nem veszi a motorhőmérséklet vezérlését.

7.4.2.   A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány meghatározása

Ehhez a legkisebb és legnagyobb fordulatszámok az alábbiak:

| Legkisebb felvételi fordulatszám | = | üresjárati fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| Legnagyobb felvételi fordulatszám | = | , illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb) |

Legkisebb felvételi fordulatszám

=

üresjárati fordulatszám

Legnagyobb felvételi fordulatszám

=

Formula, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb)

7.4.3.   A motor jelleggörbéje

Miután a motor működése a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint stabilizálódott, a jelleggörbét a következő eljárással kell felvenni:

| a) | a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni; |
| --- | --- |

a)

a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni;

| b) | a motort maximális kezelői paranccsal és minimális felvételi fordulatszámon kell működtetni; |
| --- | --- |

b)

a motort maximális kezelői paranccsal és minimális felvételi fordulatszámon kell működtetni;

| c) | A motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni a legkisebb felvételi fordulatszámról a legnagyobb felvételi fordulatszámra, vagy olyan állandó ütemben, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni. |
| --- | --- |

c)

A motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni a legkisebb felvételi fordulatszámról a legnagyobb felvételi fordulatszámra, vagy olyan állandó ütemben, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni.

A negatív vonatkoztatási nyomaték 7.4.7. szakasz b) pontja szerinti meghatározása esetén a jelleggörbe közvetlenül folytatódhat minimális kezelői paranccsal a legnagyobb és a legkisebb felvételi fordulatszám között.

7.4.4.   Alternatív módszerek a jelleggörbe felvételére

Ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem kellőképpen jellemző egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték. Az e szakaszban leírt jelleggörbe-felvételi eljárástól biztonsági okokból vagy a reprezentativitás miatt való eltéréseket, valamint azok indoklását a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a fordulatszám folyamatos csökkentésének módszere.

7.4.5.   A vizsgálatok megismétlése

Egy motor jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni. Erre akkor lehet szükség, ha:

| a) | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy |
| --- | --- |

a)

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy

| b) | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére. |
| --- | --- |

b)

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére.

7.4.6.   A fordulatszám visszaszámítása

A vonatkoztatási ciklusok létrehozásához az 1. függelék (WHTC) és az 1. táblázat (WHSC) normált fordulatszámait az alábbi egyenlettel kell visszaszámítani:

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

Az n
  pref meghatározásához a 7.4.3. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján integrálni kell a legnagyobb nyomatékot n
  idle-től n
  95h-ig.

A 4. és az 5. ábrán szereplő motor-fordulatszámok az alábbiak szerint határozhatók meg:

| n
  norm | az 1. függelékben és az 1. táblázatban szereplő normált fordulatszámok osztva 100-zal |
| --- | --- |
| n
  lo | az a legkisebb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a |
| n
  pref | az a fordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a nidle és n95h között |
| n
  hi | az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a |
| n
  idle | az üresjárati fordulatszám |
| n
  95h | az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a |

n
  norm

az 1. függelékben és az 1. táblázatban szereplő normált fordulatszámok osztva 100-zal

n
  lo

az a legkisebb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a

n
  pref

az a fordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a nidle és n95h között

n
  hi

az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a

n
  idle

az üresjárati fordulatszám

n
  95h

az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a

Olyan motoroknál (főleg szikragyújtású motorok), amelyek fordulatszám-szabályozója meredek esési görbével rendelkezik, ahol a tüzelőanyag lezárása nem teszi lehetővé az n
  hi vagy n
  95h szintig való működtetést, a következő rendelkezések vannak érvényben:

| n
  hi | a (9) egyenletben felváltja az n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | felváltja az n
  Pmax × 1,02 |

n
  hi

a (9) egyenletben felváltja az n
  Pmax × 1,02

n
  95h

felváltja az n
  Pmax × 1,02

4.   ábra

A vizsgálati fordulatszámok meghatározása

5.   ábra

Az npref definíciója

7.4.7.   A motor nyomatékának visszaszámítása

Az e melléklet 1. függelékében (WHTC) és az 1. táblázatban (WHSC) található fékpadprogramban szereplő nyomatékok az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra vannak normálva. A vonatkoztatási ciklusok létrehozásához a 7.4.6. szakaszban meghatározott egyes vonatkoztatási fordulatszámokhoz tartozó nyomatékértékeket normálni kell a 7.4.3. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján a következőképpen:

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

ahol:

| M
  norm,i | a normált nyomaték, százalék |
| --- | --- |
| M
  max,i | a legnagyobb nyomaték a jelleggörbéből, Nm |
| M
  f,i | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm |
| M
  r,i | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm |

M
  norm,i

a normált nyomaték, százalék

M
  max,i

a legnagyobb nyomaték a jelleggörbéből, Nm

M
  f,i

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm

M
  r,i

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm

Ha a 6.3.1. szakasz és az e melléklet 6. függeléke alapján (segéd)berendezés felszerelésére kerül sor, az M
  f és az M
  r értéke nulla.

A hajtási pontok (az e melléklet 1. függelékben „m”) negatív nyomatéki értékei a vonatkoztatási ciklus létrehozásához vonatkoztatási értékeket vesznek fel, amelyet az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:

| a) | az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel; |
| --- | --- |

a)

az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel;

| b) | a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról a legnagyobb felvételi fordulatszámra való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele; |
| --- | --- |

b)

a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról a legnagyobb felvételi fordulatszámra való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele;

| c) | a motor üresjáraton és nhi fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között. |
| --- | --- |

c)

a motor üresjáraton és nhi fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között.

7.4.8.   A vonatkoztatási ciklusmunka kiszámítása

A vizsgálati ciklus során a vonatkoztatási ciklusmunka a motorteljesítmény pillanatnyi értékeinek a vonatkoztatási fordulatszámból és a vonatkoztatási nyomatékból történő egyidejű kiszámításával határozható meg a 7.4.6. és a 7.4.7. szakaszban leírtak szerint. A vonatkoztatási ciklusmunka W
  ref (kWh) kiszámításához a pillanatnyi motorteljesítmény-értékeket integrálni kell a vizsgálati ciklus alatt. Ha a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint nincsenek felszerelve (segéd)berendezések, a pillanatnyi teljesítményértékeket a 6.3.5. szakaszban található (4) egyenlet alapján helyesbíteni kell.

A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. Ha az értékek szomszédos vonatkoztatási értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni. A tényleges ciklusban végzett munka integrálással történő kiszámításakor az összes negatív nyomatékértéket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5/s-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell tekinteni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.

7.5.   Vizsgálat előtti ellenőrzések

7.5.1.   A mérőberendezések felszerelése

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

7.5.2.   A mérőberendezések előkészítése mintavételhez

A kibocsátási mintavétel megkezdése előtt az alábbi lépéseket kell elvégezni:

| a) | szivárgásvizsgálatot kell végezni 8 órával a kibocsátási mintavétel előtt a 9.3.4. szakaszban leírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

szivárgásvizsgálatot kell végezni 8 órával a kibocsátási mintavétel előtt a 9.3.4. szakaszban leírtak szerint;

| b) | szakaszos mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat; |
| --- | --- |

b)

szakaszos mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat;

| c) | minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani; |
| --- | --- |

c)

minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani;

| d) | el kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert; |
| --- | --- |

d)

el kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert;

| e) | a kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával; |
| --- | --- |

e)

a kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával;

| f) | a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra; |
| --- | --- |

f)

a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra;

| g) | a fűtött vagy hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat üzemi hőmérsékletükön kell stabilizálni; |
| --- | --- |

g)

a fűtött vagy hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat üzemi hőmérsékletükön kell stabilizálni;

| h) | a kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni; |
| --- | --- |

h)

a kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni;

| i) | a vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell vagy vissza kell állítani. |
| --- | --- |

i)

a vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell vagy vissza kell állítani.

7.5.3.   A gázelemzők ellenőrzése

Meg kell adni a gázelemző készülékek tartományait. Automatikus és kézi tartományváltóval ellátott kibocsátáselemző készülékek használata megengedett. A vizsgálati ciklus során a kibocsátáselemző készülékek tartományát nem szabad átváltani. Ugyanakkor a vizsgálati ciklus során nem kapcsolható át a gázelemző készülékek analóg műveleti erősítőjének (erősítőinek) erősítési tényezője sem.

A nullázó és a mérőtartomány-kalibráló választ minden gázelemző készülék esetében olyan, a nemzetközi etalonnak megfelelő gázok felhasználásával kell meghatározni, amelyek eleget tesznek a 9.3.3. szakaszban leírt követelményeknek. A lángionizációs detektoros gázelemző készülékek mérőtartományát egyes szénszámhoz (C1) kell beállítani.

7.5.4.   A részecske-mintavevő szűrők előkészítése

A vizsgálatok megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, de a levegőcserét lehetővé tevő Petri-csészébe és azzal együtt egy mérlegkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrőt le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. A szűrőt a mérlegkamrából történő kivétel után nyolc órán belül fel kell használni.

7.5.5.   A hígítórendszer beállítása

A teljes áramú hígítórendszer teljes hígított kipufogógáz-áramát vagy a részáramú hígítórendszer hígított kipufogógáz-áramát úgy kell beállítani, hogy a rendszerben ne következzék be vízlecsapódás, és hogy a szűrő felületének hőmérséklete 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

7.5.6.   A részecske-mintavevő rendszer elindítása

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és a by-pass-on (megkerülőn) keresztül kell járatni.. A részecskéknek a hígítólevegőben lévő háttér-koncentrációja úgy határozható meg, hogy mintát vesznek a hígítólevegőből, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. A mérés történhet a vizsgálat előtt vagy után. Ha mind a ciklus elején, mind annak végén végeznek mérést, akkor az értékek átlagolhatók. Ha a háttér-koncentráció mérésére másik mintavevő rendszert használnak, akkor a mérést a kibocsátásméréssel párhuzamosan kell végezni.

7.6.   WHTC mérési menet

7.6.1.   A motor lehűlése

Természetes vagy kényszerhűtési eljárást lehet alkalmazni. Kényszerhűtésnél a műszaki szempontoknak megfelelően kell összeállítani azokat a rendszereket, melyek hűtőlevegőt fújnak a motorra, hideg olajat szállítanak a motor kenőrendszerében, hőt vonnak el a motorhűtő rendszerben lévő hűtőközegtől, és hőt vonnak el a kipufogógáz-utókezelő rendszerből. Az utókezelő rendszer kényszerhűtése esetén addig nem szabad hűtőlevegőt alkalmazni, amíg az utókezelő rendszer le nem hűl a katalizátor aktiválási hőmérséklete alá. Tilos minden olyan hűtési eljárás, amely nem jellemző kibocsátást eredményez.

7.6.2.   Vizsgálat hidegindítással

A hidegindítással történő vizsgálatot akkor kell megkezdeni, amikor a motor kenőanyagának, hűtőközegének és az utókezelő rendszereknek a hőmérséklete 293 és 303 K (20 és 30 °C) között van. A motort az alábbi módszerek egyikével kell beindítani:

| a) | a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással; vagy |
| --- | --- |

a)

a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással; vagy

| b) | a motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos indítási forgatás fordulatszámával (±25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni, és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként. |
| --- | --- |

b)

a motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos indítási forgatás fordulatszámával (±25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni, és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként.

7.6.3.   Kondicionálás

Közvetlenül a hidegindítással történő vizsgálat után a motort 10 ± 1 percig kondicionálni kell a melegindítással történő vizsgálathoz.

7.6.4.   Vizsgálat melegindítással

A motort a 7.6.3. szakaszban leírt kondicionálási idő végén be kell indítani a 7.6.2. szakaszban leírt eljárással.

7.6.5.   Vizsgálati program

A vizsgálati programot hideg és melegindítással végzett vizsgálat esetén egyaránt a motor indításakor kell megkezdeni. Miután a motor beindult, ciklusellenőrzést kell végezni, hogy a motor működése megfeleljen a ciklus első beállítási pontjának.

A WHTC-vizsgálatot a 7.4. szakaszban meghatározott vonatkoztatási ciklusnak megfelelően kell elvégezni. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő-jeleket legalább 5/s gyakorisággal (10/s ajánlott) kell kiadni. A beállítási pontokat a vonatkoztatási ciklus 1/s gyakoriságú beállítási pontjai között lineáris interpolációval kell kiszámítani. A tényleges fordulatszámot és nyomatékot a vizsgálati ciklus alatt legalább 1/s gyakorisággal fel kell jegyezni, és a jelek elektronikus szűrése megengedett.

7.6.6.   A károsanyag-kibocsátás szempontjából jelentős adatok összegyűjtése

A vizsgálati program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| b) | az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése; |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése;

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése; |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése;

| e) | a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat ((metántól különböző) szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell, és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet feljegyezni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ regisztrálni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a szénhidrogént és a NOx-at folyamatosan, legalább 2/s gyakorisággal kell mérni a hígító alagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2, és a nem metán szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáznemű káros anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell feljegyezni.

7.6.7.   Részecske-mintavétel

A vizsgálati program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a by-pass állásról át kell kapcsolni részecske-mintavételre.

Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 9.4.6.1. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, a vizsgálat nem érvényes. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.6.8.   A motor leállása és a mérőrendszerek meghibásodása

Ha a motor a hidegindítással történő vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.6.2. szakaszban leírt indítási módszerek szerint kondicionálni kell és újra kell indítani, és a mérést meg kell ismételni.

Ha a motor a melegindítással történő vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint be kell melegíteni, és a melegindítással történő vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyenkor a hidegindítással történő vizsgálatot nem kell megismételni.

Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a vizsgálat nem érvényes, és újabb vizsgálatot kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően.

7.7.   WHSC mérési menet

7.7.1.   A hígítórendszer és a motor előkondicionálása

A hígítórendszert és a motort a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint kell elindítani és felmelegíteni. A felmelegedés után a motort és a mintavevő rendszert kondicionálni kell a motor 9. üzemi pontban (lásd: a 7.2.2. szakaszban az 1. táblázatot), legalább 10 percig tartó működtetésével, miközben a hígítórendszert is működtetni kell. Mérésen kívüli mintákat lehet gyűjteni a szilárd kibocsátásból. Az ezekhez használt mintavevő szűrőket nem kell stabilizálni vagy bemérni, és eldobhatók. Az áramlási sebességeket közelítőleg a vizsgálatokhoz kiválasztott értékekre kell beállítani. Előkondicionálás után a motort le kell állítani.

7.7.2.   A motor indítása

A 7.7.1. szakaszban leírt, a 9. üzemi pontban történő kondicionálás befejezése után 5 ± 1 perccel a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint be kell indítani a 7.6.2. szakasz szerint, sorozatgyártású indítómotorral vagy a teljesítménymérő fékpaddal.

7.7.3.   Vizsgálati program

A vizsgálati programot a motor elindítása után, kevesebb mint egy perccel azt követően kell megkezdeni, hogy a motor a ciklus első üzemmódjának (üresjárat) megfelelően kezd működni.

A WHSC mérést a 7.2.2. szakasz 1. táblázatában felsorolt mérési üzemmódok sorrendjében kell elvégezni.

7.7.4.   A károsanyag-kibocsátás szempontjából jelentős adatok összegyűjtése

A vizsgálati program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| b) | az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott módszertől függően a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése;

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése; |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése;

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése; |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése;

| e) | a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítésének megkezdése.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat (nem metán szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell, és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet feljegyezni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ regisztrálni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a szénhidrogént és a NOx-at folyamatosan, legalább 2/s gyakorisággal kell mérni a hígító alagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2, és a nem metán szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáznemű káros anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell feljegyezni.

7.7.5.   Részecske-mintavétel

A vizsgálati program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a by-pass állásról át kell kapcsolni részecske-mintavételre. Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 9.4.6.1. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5%-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, a vizsgálat nem érvényes. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.7.6.   A motor leállása és a mérőrendszerek meghibásodása

Ha a motor a ciklus során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.7.1. szakaszban leírtak szerint kondicionálni kell, a 7.7.2. szakaszban leírtak szerint újra kell indítani, és a vizsgálatot meg kell ismételni.

Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a vizsgálat nem érvényes, és újabb vizsgálatot kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően.

7.8.   Vizsgálat utáni eljárások

7.8.1.   A vizsgálat befejezése

A vizsgálati eljárás befejeződésekor le kell állítani a kipufogógáz tömegáramának és a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot, és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

7.8.2.   Az arányos mintavétel ellenőrzése

Bármely arányos szakaszos mintavételnél, például zsákos mintáknál vagy részecskemintáknál, meg kell bizonyosodni arról, hogy az arányos mintavételre valóban a 7.6.7. és a 7.7.5. szakaszban leírtak szerint került sor. A követelményeket nem teljesítő minták nem érvényesek.

7.8.3.   A részecskék (PM) kondicionálása és mérése

A részecskeszűrőt fedett vagy zárt tartályokba kell helyezni, vagy a szűrőtartókat le kell zárni a mintavevő szűrők környezeti szennyeződések elleni védelme érdekében. A szűrőt ilyen védett állapotban kell visszahelyezni a mérlegkamrába. A szűrőt legalább egy órán keresztül kondicionálni kell, majd a 9.4.5. szakaszban leírtak szerint meg kell mérni. A szűrő bruttó tömegét fel kell jegyezni.

7.8.4.   Az eltolódás ellenőrzése

A lehető leghamarabbi időpontban, de semmiképpen sem később, mint a vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy a kondicionálás folyamán, meg kell határozni a gázelemző készülékek alkalmazott tartományainak nullázó és mérőtartomány-kalibráló válaszát. E szakasz alkalmazásában a vizsgálati ciklus a következőt jelenti:

| a) | WHTC esetében: a teljes hideg – kondicionálás – meleg ciklus; |
| --- | --- |

a)

WHTC esetében: a teljes hideg – kondicionálás – meleg ciklus;

| b) | melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a kondicionálás – meleg ciklus; |
| --- | --- |

b)

melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a kondicionálás – meleg ciklus;

| c) | többszörös regenerálású melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a melegindítással történő vizsgálatok teljes száma; |
| --- | --- |

c)

többszörös regenerálású melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a melegindítással történő vizsgálatok teljes száma;

| d) | WHSC esetében: a vizsgálati ciklus. |
| --- | --- |

d)

WHSC esetében: a vizsgálati ciklus.

A gázelemző készülék eltolódására a következő rendelkezések vonatkoznak:

| a) | a vizsgálat előtti nullázó és mérőtartomány-kalibráló, illetve a vizsgálat utáni nullázó és mérőtartomány-kalibráló válaszok közvetlenül beilleszthetők a 8.6.1. szakasz (66) egyenletébe az eltolódás meghatározása nélkül; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálat előtti nullázó és mérőtartomány-kalibráló, illetve a vizsgálat utáni nullázó és mérőtartomány-kalibráló válaszok közvetlenül beilleszthetők a 8.6.1. szakasz (66) egyenletébe az eltolódás meghatározása nélkül;

| b) | ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódás a teljes skálához képest kevesebb, mint 1 százalék, a mért koncentrációk helyesbítés nélkül alkalmazhatók, vagy a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíthetők az eltolódásra; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódás a teljes skálához képest kevesebb, mint 1 százalék, a mért koncentrációk helyesbítés nélkül alkalmazhatók, vagy a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíthetők az eltolódásra;

| c) | ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest 1 százalék vagy annál több, a vizsgálat nem érvényes, vagy a mért koncentrációkat a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíteni kell az eltolódásra. |
| --- | --- |

c)

ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest 1 százalék vagy annál több, a vizsgálat nem érvényes, vagy a mért koncentrációkat a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíteni kell az eltolódásra.

7.8.5.   Zsákba mintavételezett gáznemű károsanyagok elemzése

A lehető leghamarabb el kell végezni az alábbiakat:

| a) | a gáznemű zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy hidegindítással történő vizsgálat esetében a kondicionálás folyamán elemezni kell; |
| --- | --- |

a)

a gáznemű zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy hidegindítással történő vizsgálat esetében a kondicionálás folyamán elemezni kell;

| b) | a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell. |
| --- | --- |

b)

a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell.

7.8.6.   A ciklusmunka hitelesítése

A tényleges ciklusmunka kiszámítása előtt ki kell hagyni a motorindítás alatt felvett adatpontokat. A vizsgálati ciklus során a tényleges ciklusmunka a motorteljesítmény pillanatnyi értékeinek a tényleges fordulatszám- és nyomatékértékekből történő egyidejű kiszámításával határozható meg. A pillanatnyi motorteljesítmény-értékeket integrálni kell a vizsgálati ciklus során a Wact (kWh) tényleges ciklusmunka kiszámításához. Ha a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint nincsenek felszerelve (segéd)berendezések, a pillanatnyi teljesítményértékeket a 6.3.5. szakaszban található (4) egyenlet alapján helyesbíteni kell.

A tényleges teljesítmény integrálásához ugyanazt a módszert kell használni, mint amit a 7.4.8. szakaszban leírtunk.

A Wact tényleges ciklusmunkát a Wref vonatkoztatási ciklusmunkával való összehasonlításhoz és a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd a 8.6.3. szakaszt) kiszámításához kell használni.

A Wact értékének a Wref 85 %-a és 105 %-a között kell lennie.

7.8.7.   A vizsgálati ciklus hitelesítő statisztikája

Lineáris regresszióval el kell végezni a tényleges értékek (n
  act, M
  act, P
  act) regresszióanalízisét a vonatkoztatási értékekre (n
  ref, M
  ref, P
  ref) a WHTC- és a WHSC-vizsgálathoz egyaránt.

A tényleges értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a tényleges fordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A tényleges értékek jeleinek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:

| | (11) |
| --- | --- |

Formula

(11)

ahol:

| y | a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke |
| --- | --- |
| a
  1 | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | a fordulatszám (ford./perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke |
| a
  0 | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |

y

a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke

a
  1

a regressziós egyenes meredeksége

x

a fordulatszám (ford./perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke

a
  0

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y-értékek szórását (SEE) és a determinációs együtthatót (r2).

Az elemzést ajánlott 1/s gyakorisággal végezni. Ahhoz, hogy a vizsgálatot hitelesnek lehessen tekinteni, a 2. táblázat (WHTC) vagy a 3. táblázat (WHSC) kritériumainak teljesülniük kell.

2.   táblázat

A regressziós egyenes tűrései WHTC esetében

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5 %-a | a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 10 %-a | a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 10 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a
  1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinációs együttható, r
  2 | legalább 0,970 | legalább 0,850 | legalább 0,910 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0 | az üresjárati fordulatszám legfeljebb 10 %-a | ± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb) | ± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5 %-a

a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 10 %-a

a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 10 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a
  1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinációs együttható, r
  2

legalább 0,970

legalább 0,850

legalább 0,910

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0

az üresjárati fordulatszám legfeljebb 10 %-a

± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

3.   táblázat

A regressziós egyenes tűrései WHSC esetében

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a | a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 2 %-a | a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 2 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a
  1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinációs együttható, r
  2 | legalább 0,990 | legalább 0,950 | legalább 0,950 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0 | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a | ± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb) | ± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a

a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 2 %-a

a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 2 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a
  1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinációs együttható, r
  2

legalább 0,990

legalább 0,950

legalább 0,950

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a

± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

A regresszióanalízis előtt, kifejezetten az analízis céljából, egyes adatpontok törölhetők, a 4. táblázat szerint. A ciklusmunka és a kibocsátások kiszámításánál azonban ezeket az adatpontokat nem szabad elhagyni. Az adatpontok elhagyhatók a ciklus egészében vagy csak egy részében.

4.   táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható adatpontok

| Esemény | Feltételek | Kihagyható adatpontok |
| --- | --- | --- |
| Minimális kezelői parancs (üresjárati adatpont) | n
  ref = 0 %
  és

  M
  ref = 0 %
  és



  és | fordulatszám és teljesítmény |
| Minimális kezelői parancs (visszahajtási adatpont) | M
  ref < 0 % | teljesítmény és nyomaték |
| Minimális kezelői parancs | n
  act ≤ 1,02 n
  ref és M
  act > M
  ref

  vagy

  n
  act > n
  ref és M
  act ≤ M
  ref'

  vagy

  n
  act > 1,02 n
  ref és | teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám |
| Maximális kezelői parancs | n
  act < n
  ref és M
  act ≥ M
  ref

  vagy

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref és M
  act < M
  ref

  vagy

  n
  act < 0,98 n
  ref és | teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám |

Esemény

Feltételek

Kihagyható adatpontok

Minimális kezelői parancs (üresjárati adatpont)

n
  ref = 0 %

és

M
  ref = 0 %

és

Formula

és

Formula

fordulatszám és teljesítmény

Minimális kezelői parancs (visszahajtási adatpont)

M
  ref < 0 %

teljesítmény és nyomaték

Minimális kezelői parancs

n
  act ≤ 1,02 n
  ref és M
  act > M
  ref

vagy

n
  act > n
  ref és M
  act ≤ M
  ref'

vagy

n
  act > 1,02 n
  ref és Formula

teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám

Maximális kezelői parancs

n
  act < n
  ref és M
  act ≥ M
  ref

vagy

n
  act ≥ 0,98 n
  ref és M
  act < M
  ref

vagy

n
  act < 0,98 n
  ref és Formula

teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám

8.   A KIBOCSÁTÁSOK KISZÁMÍTÁSA

A mérési végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06B szerint. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

A szénhidrogénekre és/vagy a nem metán szénhidrogénekre vonatkozó számítás a tüzelőanyag következő szén/hidrogén/oxigén (C/H/O) mólarányain alapul:

| | CH1,86O0,006 a dízel (B7) esetében, |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 a dízel (B7) esetében,

| | CH2,92O0,46 erre kialakított kompressziós gyújtású motorokhoz szánt dízel-etanol (ED95) esetében, |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 erre kialakított kompressziós gyújtású motorokhoz szánt dízel-etanol (ED95) esetében,

| | CH1,93O0,032 benzin (E10) esetében, |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 benzin (E10) esetében,

| | CH2,74O0,385 etanol (E85) esetében, |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 etanol (E85) esetében,

| | CH2,525 PB-gáz esetében, |
| --- | --- |

CH2,525 PB-gáz esetében,

| | CH4 földgáz és biometán esetében. |
| --- | --- |

CH4 földgáz és biometán esetében.

A számítási eljárásokra az e melléklet 5. függelékében találhatók példák.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes beleegyezésével megengedett a moláris kibocsátásszámítás a nem közúti mozgó gépek és berendezések kipufogógáz-kibocsátásával kapcsolatos vizsgálati eljárásra vonatkozó 11. sz. globális műszaki előírás 7. mellékletében leírtak szerint.

8.1.   Száraz/nedves korrekció

Ha a kibocsátások mérése száraz alapon történik, akkor a mért koncentrációkat át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az alábbi képlettel.

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

ahol:

| c
  d | száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék |
| --- | --- |
| kw | száraz/nedves korrekciós tényező (k
  w,a, k
  w,e vagy k
  w,d az alkalmazott egyenlettől függően) |

c
  d

száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék

kw

száraz/nedves korrekciós tényező (k
  w,a, k
  w,e vagy k
  w,d az alkalmazott egyenlettől függően)

8.1.1.   Hígítatlan kipufogógáz

| | (13) |
| --- | --- |
| vagy |
| | (14) |
| vagy |
| | (15) |
| valamint |
| | (16) |
| és |
| | (17) |

Formula

(13)

vagy

Formula

(14)

vagy

Formula

(15)

valamint

Formula

(16)

és

Formula

(17)

ahol:

| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |
| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| q
  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q
  mad,I | a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| p
  r | vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa |
| p
  b | teljes légköri nyomás, kPa |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban |
| c
  CO2 | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  CO | a CO száraz koncentrációja, százalék |

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

q
  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

q
  mad,I

a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

p
  r

vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa

p
  b

teljes légköri nyomás, kPa

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban

c
  CO2

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  CO

a CO száraz koncentrációja, százalék

A (13) és (14) egyenletek lényegében azonosak, és a (13) és (15) egyenletben szereplő 1,008 szorzótényező közelítő értéke a (14) egyenlet nevezőjében a nagyobb pontosság kedvéért szereplő kifejezésnek.

8.1.2.   Hígított kipufogógáz

| | (18) |
| --- | --- |
| vagy |
| | (19) |
| valamint |
| | (20) |

Formula

(18)

vagy

Formula

(19)

valamint

Formula

(20)

ahol:

| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban |
| --- | --- |
| c
  CO2w | a CO2 nedves koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| H
  d | a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| D | hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt) |

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban

c
  CO2w

a CO2 nedves koncentrációja, százalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

H
  d

a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

D

hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt)

8.1.3.   Hígítólevegő

| | (21) |
| --- | --- |
| valamint |
| | (22) |

Formula

(21)

valamint

Formula

(22)

ahol:

| H
  d | a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  d

a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.   A NOx helyesbítése a páratartalomra

Mivel a NOx-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, a NOx-koncentrációt a 8.2.1. vagy 8.2.2. szakaszban megadott tényezőkkel korrigálni kell a páratartalomra. A beszívott levegő páratartalma (Ha) általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

8.2.1.   Kompressziós gyújtású motorok

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

ahol:

| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.2.   Szikragyújtású motorok

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

ahol:

| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.3.   A részecskeszűrő helyesbítése a felhajtóerővel

A mintavevő szűrő tömegét helyesbíteni kell a levegő felhajtóereje miatt. A felhajtóerő miatti helyesbítés a mintavevő szűrő sűrűségétől, a levegő sűrűségétől és a mérlegkalibráló súly sűrűségétől függ, és figyelmen kívül hagyja a magára a részecskére gyakorolt felhajtóerőt. A felhajtóerő miatti helyesbítést a szűrő táratömegére és bruttó tömegére egyaránt alkalmazni kell.

Ha a szűrő anyagának a sűrűsége nem ismert, akkor a következő értékeket kell használni:

| a) | teflonborítású üvegszálas szűrő: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

teflonborítású üvegszálas szűrő: 2 300 kg/m3;

| b) | teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3;

| c) | teflon membránszűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflon membránszűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3.

Saválló acélból készült kalibráló súlyoknál 8 000 kg/m3 sűrűséggel kell számolni. Ha a kalibráló súly anyaga más, akkor annak sűrűségét ismerni kell.

Az alábbi képletet kell használni:

| | (25) |
| --- | --- |
| valamint |
| | (26) |

Formula

(25)

valamint

Formula

(26)

ahol:

| m
  uncor | a részecskeszűrő helyesbítés nélküli tömege, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | a levegő sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  w | a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  f | a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3 |
| p
  b | teljes légköri nyomás, kPa |
| T
  a | a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K |
| 28,836 | a levegő molekulatömege a referencia-páratartalom mellett (282,5 K), g/mól) |
| 8,3144 | a moláris gázállandó |

m
  uncor

a részecskeszűrő helyesbítés nélküli tömege, mg

ρ
  a

a levegő sűrűsége, kg/m3

ρ
  w

a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3

ρ
  f

a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3

p
  b

teljes légköri nyomás, kPa

T
  a

a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K

28,836

a levegő molekulatömege a referencia-páratartalom mellett (282,5 K), g/mól)

8,3144

a moláris gázállandó

A részecskeminta 8.4.3. és 8.5.3. szakaszokban használt mp tömegét a következőképpen kell kiszámítani:

| | (27) |
| --- | --- |

Formula

(27)

ahol:

| m
  f,G | a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített táratömege, mg |

m
  f,G

a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített tömege, mg

m
  f,T

a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített táratömege, mg

8.4.   Részáramú hígítórendszer és a hígítatlan gáz mérése

A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámításához a gáznemű összetevők pillanatnyi koncentrációjának jelei használandók, a koncentrációk és a kipufogógáz pillanatnyi tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegárama közvetlenül mérhető, vagy pedig kiszámítható a beszívott levegő és a tüzelőanyag-áram méréseiből, indikátorgázos módszerrel, vagy a beszívott levegő és a levegő/tüzelőanyag arány méréséből. Külön figyelmet kell fordítani a különböző műszerek válaszidőire. A különbségeket számításba kell venni a jelek szinkronizálásakor. Szilárd kibocsátások esetében a kipufogógáz tömegáramának jelei használandók a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a mintaáram és a kipufogógáz-áram közötti, a 9.4.6.1. szakaszban ismertetett regressziószámítással kell ellenőrizni. A teljes mérőrendszer elvi összeállítása a 6. ábrán látható.

6.   ábra

A hígítatlan/részáramú mérőrendszer elvi összeállítása

Image

8.4.1.   A kipufogógáz tömegáramának meghatározása

8.4.1.1.   Bevezetés

A hígítatlan kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához és a részáramú hígítórendszer szabályozásához szükség van a kipufogógáz tömegáramának ismeretére. A kipufogógáz tömegáramának meghatározásához a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban leírt módszerek bármelyike használható.

8.4.1.2.   Válaszidő

A kibocsátások kiszámításához a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban leírt módszerek válaszideje nem lehet hosszabb a gázelemző készülékek ≤ 10 s-os válaszidejénél (lásd a 9.3.5. szakaszt).

Részáramú hígítórendszer szabályozásához rövidebb válaszidőre van szükség. Az online szabályozással működő részáramú hígítórendszerek esetében a válaszidőnek ≤ 0,3 másodpercnek kell lennie. Előre rögzített vizsgálati meneten alapuló prediktív szabályozást használó részáramú hígítórendszerek esetében a kipufogógáz áramának mérésére ≤ 1 másodperces felfutási idejű és ≤ 5 másodperces válaszidejű rendszer szükséges. A rendszer válaszidejét a műszer gyártójának kell megadnia. A kipufogógáz-áram és a részáramú hígítórendszer kombinált válaszidejére vonatkozó előírásokat a 9.4.6.1. szakasz tartalmazza.

8.4.1.3.   Közvetlen mérési módszer

A pillanatnyi kipufogógáz-áramot közvetlenül olyan rendszerekkel kell mérni, mint például:

| a) | nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt); |
| --- | --- |

a)

nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt);

| b) | ultrahangos áramlásmérő; |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő;

| c) | örvényáramlás-mérő. |
| --- | --- |

c)

örvényáramlás-mérő.

A hibás kibocsátási értékeket eredményező mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik, hogy a mérőeszközöket a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint szerelik be a motor kipufogórendszerébe. Különösen figyelni kell arra, hogy a motor működését és a kibocsátásokat ne befolyásolhassa a mérőeszköz beépítése.

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakaszban előírt linearitási követelményeknek.

8.4.1.4.   A levegő és a tüzelőanyag áramának mérését használó módszer

Ez a levegőáram és a tüzelőanyag-áram mérését jelenti alkalmas áramlásmérőkkel. A pillanatnyi kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

| | (28) |
| --- | --- |

Formula

(28)

ahol:

| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q

  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  maw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, de elég pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy megfeleljenek a kipufogó-gázáramra vonatkozó linearitási követelményeknek is.

8.4.1.5.   Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti.

Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell fecskendezni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a befecskendezési ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének harmincszorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a befecskendezési ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja a tökéletes keveredést az indikátorgáznak a motor előtti részbe való befecskendezésekor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja üresjáraton kisebb legyen, mint a gázelemző készülék teljes skálája.

A kipufogógáz pillanatnyi áramának kiszámítása a következő:

| | (29) |
| --- | --- |

Formula

(29)

ahol:

| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | az indikátorgáz árama, cm3/min |
| c
  mix,i | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm |
| ρ
  e | a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (lásd az 5. táblázatot) |
| c
  b | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm |

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  vt

az indikátorgáz árama, cm3/min

c
  mix,i

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm

ρ
  e

a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (lásd az 5. táblázatot)

c
  b

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm

Az indikátorgáz háttér-koncentrációja (c
  b) a közvetlenül a vizsgálati eljárás előtt és után mért háttér-koncentrációk átlagolásával határozható meg.

Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (c
  mix.i) 1 %-a, a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A teljes rendszernek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a kipufogógáz-áramra előírt linearitási követelményeknek.

8.4.1.6.   A levegőáramot és levegő/tüzelőanyag arányt használó mérési módszer

Ez a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és a levegő/tüzelőanyag arányból történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

| | (30) |
| --- | --- |
| valamint |
| | (31) |
| | (32) |

Formula

(30)

valamint

Formula

(31)

Formula

(32)

ahol:

| q

  maw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| | sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány, kg/kg |
| λ
  i | a levegőfelesleg pillanatnyi aránya |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  COd | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| c
  HCw | a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm |

q

  maw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

Formula

sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány, kg/kg

λ
  i

a levegőfelesleg pillanatnyi aránya

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  COd

a CO száraz koncentrációja, ppm

c
  HCw

a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm

Az áramlásmérőknek és a gázelemző készülékeknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, és a teljes rendszernek meg kell felelnie a kipufogó-gázáramra a 9.2. szakaszban megadott linearitási követelményeknek.

Ha levegő/tüzelőanyag arányt mérő berendezést, például cirkónium-oxid típusú érzékelőt használnak a levegőfelesleg arányának méréséhez, akkor annak meg kell felelnie a 9.3.2.7. szakaszban leírt előírásoknak.

8.4.1.7.   Szénegyensúlyt feltételező módszer

Ez a kipufogógáz tömegének a tüzelőanyag-áramból és a kipufogógáz széntartalmú gáznemű összetevőiből történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

| | (33) |
| --- | --- |
| valamint |
| | (34) |
| és |
| | (35) |

Formula

(33)

valamint

Formula

(34)

és

Formula

(35)

ahol:

| q
  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| w
  BET | a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d,a | a CO2 száraz koncentrációja a beszívott levegőben, százalék |
| c
  CO | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| c
  HCw | a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm |

q
  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

w
  BET

a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  CO2d,a

a CO2 száraz koncentrációja a beszívott levegőben, százalék

c
  CO

a CO száraz koncentrációja, ppm

c
  HCw

a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm

8.4.2.   A gáznemű összetevők meghatározása

8.4.2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígítatlan kipufogógázzal kibocsátott gáznemű összetevőket a 9.3. szakaszban és e melléklet 3. függelékében leírt mérő- és mintavevő rendszerekkel kell meghatározni. Az adatok kiértékelését a 8.4.2.2. szakasz írja le.

A 8.4.2.3. és a 8.4.2.4. szakasz két számítási eljárást ír le, amelyek az 5. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok használata esetén egyenértékűek. A 8.4.2.3. szakaszban leírt eljárás egyszerűbb, mivel az összetevő sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arányra táblázatba foglalt u értékeket használ. A 8.4.2.4. szakaszban leírt eljárás pontosabb módszer akkor, ha a tüzelőanyag minősége eltér az 5. függelékben megadott előírásoktól, de szükséges hozzá a tüzelőanyag elemi összetételének meghatározása.

8.4.2.2.   Az adatok kiértékelése

A kibocsátás szempontjából lényeges adatokat a 7.6.6. szakaszban leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

A gáznemű összetevők kibocsátott tömegének kiszámításához a regisztrált koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramértékeit helyesbíteni kell a 3.1. szakaszban meghatározott jelátalakítási idővel. Ezért a kipufogógáz tömegáramát mérő műszerek és az egyes gázelemző készülékek válaszidejét a 8.4.1.2., illetve a 9.3.5. szakasz szerint meg kell határozni és fel kell jegyezni.

8.4.2.3.   A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámítása táblázatos értékek felhasználásával

A káros anyagok tömegét (g/vizsgálat) a káros anyagok nyers koncentrációiból és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket helyesbíteni kell a 8.4.2.2. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi kibocsátások kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére, és ezeket az integrálással kapott értékeket kell megszorozni az 5. táblázatban megadott u értékekkel. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket helyesbíteni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekció szerint.

A NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott k
  h,D, illetve k
  h,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi képletet kell használni:

| (g/vizsgálat) | (36) |
| --- | --- |

Formula

(36)

ahol:

| u
  gas | a kipufogógázban lévő összetevő 5. táblázatból vett, vonatkozó értéke |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas

a kipufogógázban lévő összetevő 5. táblázatból vett, vonatkozó értéke

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

5.   táblázat

A hígítatlan kipufogógáz u értékei és az összetevők sűrűsége

| Tüzelőanyag | ρe | Gáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas

   (3) |
| Dízel (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Sűrített földgáz (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propán | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bután | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| PB-gáz (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Tüzelőanyag

ρe

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

ugas

   (3)

Dízel (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Sűrített földgáz (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propán

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Bután

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

PB-gáz (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanol (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.   A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámítása pontos egyenletekkel

A káros anyagok tömegét (g/vizsgálat) a káros anyagok nyers koncentrációiból, az u értékekből és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket helyesbíteni kell a 8.4.2.2. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi kibocsátások kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket helyesbíteni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekció szerint.

A NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott k
  h,D, illetve k
  h,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi képletet kell használni:

| (g/vizsgálat) | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

ahol:

| u
  gas | a (38) vagy (39) egyenlettel kiszámított érték |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas

a (38) vagy (39) egyenlettel kiszámított érték

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

A pillanatnyi u értékeket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (38) |
| --- | --- |
| vagy |
| | (39) |
| valamint |
| | (40) |

Formula

(38)

vagy

Formula

(39)

valamint

Formula

(40)

ahol:

| M
  gas | a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (lásd e melléklet 5. függelékét) |
| --- | --- |
| M
  e,i | a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól |
| ρ
  gas | a gáznemű összetevő sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  e,i | a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3 |

M
  gas

a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (lásd e melléklet 5. függelékét)

M
  e,i

a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól

ρ
  gas

a gáznemű összetevő sűrűsége, kg/m3

ρ
  e,i

a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3

A kipufogógáz móltömegét (M
  e) a CHαOεNδSγ általános tüzelőanyag-összetételből kell kiszámítani a következők szerint, tökéletes égést feltételezve:

| | (41) |
| --- | --- |

Formula

(41)

ahol:

| q

  maw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| M
  a | a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mól) |

q

  maw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s

q

  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

M
  a

a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mól)

A kipufogógáz ρ
  e sűrűségének a kiszámítása a következő:

| | (42) |
| --- | --- |

Formula

(42)

ahol:

| q

  mad,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| k
  fw | a nedves kipufogógáznak a 8.1.1. szakaszban lévő (16) egyenlet szerinti tüzelőanyag-specifikus tényezője |

q

  mad,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s

q

  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

k
  fw

a nedves kipufogógáznak a 8.1.1. szakaszban lévő (16) egyenlet szerinti tüzelőanyag-specifikus tényezője

8.4.3.   A szilárd kibocsátás meghatározása

8.4.3.1.   Az adatok kiértékelése

A részecsketömeget a 8.3. szakaszban lévő (27) egyenlet szerint kell kiszámítani. A részecskekoncentráció értelmezéséhez a vizsgálati ciklusban a szűrőn áthaladt teljes mintatömeget (m
  sep) rögzíteni kell.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával a részecsketömeget helyesbíteni lehet a hígítólevegőben lévő, a helyes műszaki gyakorlat alapján a 7.5.6. szakasz szerint meghatározott részecsketartalommal, és a használt mérőrendszer konkrét tervezési jellemzőinek megfelelően.

8.4.3.2.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A rendszer kialakításától függően a részecskék tömegét (g/vizsgálat) a 8.4.3.2.1. vagy a 8.4.3.2.2. szakaszban leírt módszerek egyikével kell kiszámítani, a részecskeminta tömegének a 8.3. szakasz szerinti, a felhajtóerőre történő helyesbítése után.

8.4.3.2.1.   Számítások a mintavételi arány alapján

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

ahol:

| m
  p | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| r
  s | az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt |

m
  p

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

r
  s

az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt

valamint

| | (44) |
| --- | --- |

Formula

(44)

ahol:

| m
  se | a minta tömege a ciklusban, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  sed | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |

m
  se

a minta tömege a ciklusban, kg

m
  ew

a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  sed

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetében az m
  sep és az m
  sed megegyezik.

8.4.3.2.2.   Számítások a hígítási arány alapján

| | (45) |
| --- | --- |

Formula

(45)

ahol:

| m
  p | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  edf | az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

m
  p

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  edf

az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Az egyenértékű hígított kipufogógáz össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

| | (46) |
| --- | --- |
| | (47) |
| | (48) |

Formula

(46)

Formula

(47)

Formula

(48)

ahol:

| q

  medf,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| r
  d,i | a pillanatnyi hígítási arány |
| q

  mdew,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q

  mdw,i | a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

q

  medf,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

r
  d,i

a pillanatnyi hígítási arány

q

  mdew,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  mdw,i

a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

az adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

8.5.   Mérés teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel)

A gáznemű összetevőknek az akár a ciklusra elvégzett integrálásból, akár a zsákos mintavételből származó koncentrációi használandók a kibocsátás tömegének kiszámításához, a koncentrációk és a hígított kipufogógáz tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegáramát állandó térfogatú mintavevő rendszerrel kell mérni, amelyben lehet térfogat-kiszorításos szivattyú, kritikus áramlású Venturi-cső vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső, áramláskiegyenlítéssel vagy anélkül.

Zsákos mintavétel és részecske-mintavétel esetén arányos mintát kell venni az állandó térfogatú mintavevő rendszer hígított kipufogógázából. Áramláskiegyenlítés nélküli rendszer esetében a mintaáram és az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramának aránya nem térhet el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a mérés beállítási pontjától. Áramláskiegyenlítéses rendszer esetében az egyes áramoknak a beállított értékhez képest ±2,5 %-os tűréssel állandónak kell lenniük.

A teljes mérőrendszer elvi összeállítása a 7. ábrán látható.

7.   ábra

A teljes áramú mérőrendszer elvi összeállítása

Image

8.5.1.   A hígított kipufogógáz áramának meghatározása

8.5.1.1.   Bevezetés

A hígított kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a hígított kipufogógáz tömegáramát. A ciklusban a hígított kipufogógáz teljes áramát (kg/vizsgálat) a ciklus alatt mért értékekből és az áramlásmérő megfelelő kalibrálási adataiból kell kiszámítani (V
  0 térfogat-kiszorításos szivattyú, K
  V kritikus áramlású Venturi-cső és C
  d hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső esetében) a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban leírt módszerek egyikével. Ha a részecskék teljes mintaárama (m
  sep) meghaladja az állandó térfogatú mintavevő rendszer összáramának (m
  ed) 0,5 %-át, akkor az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramát helyesbíteni kell az m
  sep-re, vagy a részecskeminta áramát vissza kell vezetni a rendszerbe még az áramlásmérő előtt.

8.5.1.2.   Térfogat-kiszorításos szivattyút használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±6 K tűréssel tartja, a következő:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

ahol:

| V
  0 | a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat |
| --- | --- |
| n
  P | a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| T | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K |

V
  0

a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat

n
  P

a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

T

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

ahol:

| n
  P,i | a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban |
| --- | --- |

n
  P,i

a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban

8.5.1.3.   Kritikus áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a következő:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

ahol:

| t | a ciklusidő, s |
| --- | --- |
| K
  V | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra, |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |

t

a ciklusidő, s

K
  V

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra,

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (52) |
| --- | --- |

Formula

(52)

ahol:

| Δti | az időintervallum, s |
| --- | --- |

Δti

az időintervallum, s

8.5.1.4.   Hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a következő:

| | (53) |
| --- | --- |
| valamint |
| | (54) |

Formula

(53)

valamint

Formula

(54)

ahol:

| A
  0 | 0,006111 a következő SI mértékegységekkel: |
| --- | --- |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| C
  d | a Venturi-cső átfolyási tényezője |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

A
  0

0,006111 a következő SI mértékegységekkel: Formula

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

C
  d

a Venturi-cső átfolyási tényezője

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, Formula

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

ahol:

| Δt
  i | az időintervallum, s |
| --- | --- |

Δt
  i

az időintervallum, s

A valós időre való átszámításokat vagy a C
  d egy valószínű értékével, például 0,98-dal, vagy a Q
  ssv egy valószínű értékével kell kezdeni. Ha a számítás a Q
  ssv értékével kezdődik, akkor a Q
  ssv kezdeti értékét kell használni a Reynolds-szám kiszámításához is.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál a Reynolds-számnak minden kibocsátásmérés alatt a 9.5.4. szakaszban meghatározott kalibrálási görbe készítéséhez használt Reynolds-számok tartományában kell lennie.

8.5.2.   A gáznemű összetevők meghatározása

8.5.2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígított kipufogógázzal kibocsátott gáznemű összetevőket az e melléklet 2. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben. Az adatok értelmezését és a számítási eljárásokat a 8.5.2.2. és a 8.5.2.3. szakasz írja le.

8.5.2.2.   Az adatok kiértékelése

A kibocsátás szempontjából lényeges adatokat a 7.6.6. szakaszban leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

8.5.2.3.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

8.5.2.3.1.   Állandó tömegáramú rendszerek

Hőcserélővel ellátott rendszereknél a káros anyagok tömegét a következő egyenlettel kell meghatározni:

| (g/vizsgálat) | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

ahol:

| u
  gas | a kipufogógázban lévő összetevő 6. táblázatból vett, vonatkozó értéke |
| --- | --- |
| c
  gas | az összetevő átlagos koncentrációja, a háttér-koncentrációval helyesbítve, ppm |
| m
  ed | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

u
  gas

a kipufogógázban lévő összetevő 6. táblázatból vett, vonatkozó értéke

c
  gas

az összetevő átlagos koncentrációja, a háttér-koncentrációval helyesbítve, ppm

m
  ed

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekciót kell alkalmazni.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott k
  h,D, illetve k
  h,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az u értékeket a 6. táblázat tartalmazza. Az u
  gas értékek kiszámításához a hígított kipufogógáz sűrűsége a levegő sűrűségével azonosnak lett feltételezve. Az u
  gas értékek ezért azonosak az egyedülálló gáznemű összetevőkre, de különbözőek a szénhidrogénekre.

6.   táblázat

A hígított kipufogógáz u értékei és az összetevők sűrűsége

| Tüzelőanyag | ρde | Gáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas
  [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas

   (8) |
| Dízel (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Sűrített földgáz (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propán | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bután | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| PB-gáz (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Benzin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Tüzelőanyag

ρde

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas
  [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

ugas

   (8)

Dízel (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

Sűrített földgáz (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propán

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Bután

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

PB-gáz (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Benzin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

A másik módszer az u értékeknek a pontos számítási módszerrel való kiszámítása az alábbiak szerint, amelyet általánosságban a 8.4.2.4. szakasz határoz meg:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

ahol:

| M
  gas | a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (lásd e melléklet 5. függelékét) |
| --- | --- |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mól |
| M
  d | a hígítólevegő móltömege = 28,965 g/mól |
| D | hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt) |

M
  gas

a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (lásd e melléklet 5. függelékét)

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mól

M
  d

a hígítólevegő móltömege = 28,965 g/mól

D

hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt)

8.5.2.3.2.   A háttérrel helyesbített koncentrációk meghatározása

A káros anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígítólevegőben lévő gáznemű káros anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő zsákos módszerrel, vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

ahol:

| c
  gas,e | az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm |
| D | hígítási tényező |

c
  gas,e

az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm

D

hígítási tényező

A hígítási tényező kiszámítása a következő:

| a) | dízel- és PB-gáz-üzemű motorok esetében: | (59) |
| --- | --- | --- |

a)

dízel- és PB-gáz-üzemű motorok esetében:

Formula

(59)

| b) | földgázüzemű motorok esetében | (60) |
| --- | --- | --- |

b)

földgázüzemű motorok esetében

Formula

(60)

ahol:

| c
  CO2,e | a hígított kipufogógázban lévő CO2 nedves koncentrációja, térfogatszázalék |
| --- | --- |
| c
  HC,e | a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| c
  NMHC,e | a hígított kipufogógázban lévő, nem metán szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| c
  CO,e | a hígított kipufogógázban lévő CO nedves koncentrációja, ppm |
| F
  S | sztöchiometriai együttható |

c
  CO2,e

a hígított kipufogógázban lévő CO2 nedves koncentrációja, térfogatszázalék

c
  HC,e

a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

c
  NMHC,e

a hígított kipufogógázban lévő, nem metán szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

c
  CO,e

a hígított kipufogógázban lévő CO nedves koncentrációja, ppm

F
  S

sztöchiometriai együttható

A sztöchiometriai együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

ahol:

| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban (H/C) |
| --- | --- |

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban (H/C)

Ha a tüzelőanyag összetétele nem ismert, akkor alternatívaként a következő sztöchiometriai együtthatókat lehet használni:

| F
  S (dízelolaj) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (PB-gáz) | = | 11,6 |
| F
  S (földgáz) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11,5 |

F
  S (dízelolaj)

=

13,4

F
  S (PB-gáz)

=

11,6

F
  S (földgáz)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11,5

8.5.2.3.3.   Áramláskiegyenlítéses rendszerek

Azoknál a rendszereknél, amelyekben nincs hőcserélő, a káros anyagok tömegét (g/vizsgálat) a pillanatnyilag kibocsátott tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttér-koncentrációk miatti helyesbítést közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi képletet kell használni:

| | (62) |
| --- | --- |

Formula

(62)

ahol:

| c
  gas,e | az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm |
| m
  ed,i | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| u
  gas | táblázatos érték a 6. táblázatból |
| D | hígítási tényező |

c
  gas,e

az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm

m
  ed,i

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

u
  gas

táblázatos érték a 6. táblázatból

D

hígítási tényező

8.5.3.   A szilárd kibocsátás meghatározása

8.5.3.1.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A részecsketömeget (g/vizsgálat) a részecskeminta tömegének a 8.3. szakasz szerinti, a felhajtóerőre való helyesbítése után a következőképpen kell kiszámítani:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

ahol:

| m
  p | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

m
  p

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

valamint

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

ahol:

| m
  set | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | a másodlagos hígítólevegő tömege, kg |

m
  set

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ssd

a másodlagos hígítólevegő tömege, kg

Ha a 7.5.6. szakasz szerint megtörtént a hígítólevegőben lévő részecskék koncentrációjának (háttér-koncentráció) meghatározása, a részecsketömeg a háttér-koncentrációval helyesbíthető. Ebben az esetben a részecsketömeget (g/vizsgálat) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

ahol:

| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |
| m
  sd | az a hígítólevegő-tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vették, kg |
| m
  b | a hígítólevegőből származó részecskék tömege, mg |
| D | a 8.5.2.3.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező |

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

m
  sd

az a hígítólevegő-tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vették, kg

m
  b

a hígítólevegőből származó részecskék tömege, mg

D

a 8.5.2.3.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező

8.6.   Általános számítások

8.6.1.   Eltolódási korrekció

Az eltolódás 7.8.4. szakasz szerinti ellenőrzése során a helyesbített koncentrációérték a következőképpen számítható ki:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

ahol:

| c
  ref,z | a nullázógáz vonatkoztatási koncentrációja (általában nulla), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | a kalibrálógáz vonatkoztatási koncentrációja, ppm |
| c
  pre,z | a nullázógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  pre,s | a kalibrálógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  post,z | a nullázógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  post,s | a kalibrálógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| cgas | a mintagáz koncentrációja, ppm |

c
  ref,z

a nullázógáz vonatkoztatási koncentrációja (általában nulla), ppm

c
  ref,s

a kalibrálógáz vonatkoztatási koncentrációja, ppm

c
  pre,z

a nullázógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  pre,s

a kalibrálógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  post,z

a nullázógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  post,s

a kalibrálógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

cgas

a mintagáz koncentrációja, ppm

Minden összetevőre két fajlagos kibocsátási eredménycsoportot kell kiszámítani a 8.6.3. szakasz alapján, az esetleges egyéb helyesbítések végrehajtása után. Az egyik csoportot helyesbítetlen koncentrációkkal, a másikat pedig a (66) egyenlet alapján az eltolódással helyesbített koncentrációkkal kell kiszámítani.

Az alkalmazott mérőrendszertől és számítási módszertől függően a helyesbítetlen kibocsátási eredményeket a (36), (37), (56), (57) illetve (62) egyenletek szerint kell kiszámítani. A helyesbített kibocsátások számításakor a (36), (37), (56), (57), illetve (62) egyenletekben szereplő c
  gas értéket a (66) egyenlet c
  cor értékével kell helyettesíteni. Ha a megfelelő egyenletekben pillanatnyi c
  gas,i koncentrációértékek szerepelnek, akkor a helyesbített értéket is pillanatnyi c
  cor,i értékként kell alkalmazni. Az (57) egyenletben a helyesbítést a mért és a háttér-koncentrációra is alkalmazni kell.

El kell végezni az összehasonlítást a helyesbítetlen eredmények százalékában. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás helyesbítetlen és helyesbített értékei közötti eltérés nem lehet nagyobb a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás helyesbítetlen értékének ±4 százalékánál vagy a megfelelő határérték ±4 százalékánál (amelyik nagyobb). Ha az eltolódás meghaladja a 4 százalékot, a vizsgálat nem érvényes.

Ha eltolódáskorrekcióra kerül sor, a kibocsátási értékek bejelentésekor csak az eltolódással helyesbített eredményeket kell figyelembe venni.

8.6.2.   A nem metán szénhidrogének és a metán kiszámítása

A nem metán szénhidrogének és a metán kiszámítása az alkalmazott kalibrálási módszertől függ. A nemmetán-kiválasztó nélküli méréshez használt lángionizációs detektort (e melléklet 2. függeléke 11. ábrájának alsó része) propánnal kell kalibrálni. A nemmetán-kiválasztóval sorba kapcsolt lángionizációs detektor (e melléklet 2. függeléke 11. ábrájának felső része) esetében a következő módszerek megengedettek.

| a) | Kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a nemmetán-kiválasztót; |
| --- | --- |

a)

Kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a nemmetán-kiválasztót;

| b) | Kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a nemmetán-kiválasztón. |
| --- | --- |

b)

Kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a nemmetán-kiválasztón.

A nem metán szénhidrogének és a metán koncentrációját az a) esetben a következőképpen kell kiszámítani:

| | (67) |
| --- | --- |
| | (68) |

Formula

(67)

Formula

(68)

A nem metán szénhidrogének és a metán koncentrációját a b) esetben a következőképpen kell kiszámítani:

| | (67a) |
| --- | --- |
| | (68a) |

Formula

(67a)

Formula

(68a)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm |
| r
  h | a 9.3.7.2. szakaszban meghatározott választényező metánra |
| E
  M | a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok |
| E
  E | a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok |

c
  HC(w/NMC)

szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm

c
  HC(w/oNMC)

szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm

r
  h

a 9.3.7.2. szakaszban meghatározott választényező metánra

E
  M

a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok

E
  E

a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok

Ha r
  h < 1,05, a (67), (67a) és (68a) egyenletekben elhagyható.

8.6.3.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

Az e
  gas vagy e
  PM fajlagos kibocsátást (g/kWh) az egyes összetevőkre az alábbi módon kell kiszámítani, a vizsgálati ciklus típusától függően.

A WHSC, a melegindításos WHTC vagy a hidegindításos WHTC esetében a következő egyenletet kell alkalmazni:

| | (69) |
| --- | --- |
| | (70) |

Formula

(69)

Formula

(70)

ahol:

| m | a kibocsátott összetevő tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint meghatározva, kWh. |

m

a kibocsátott összetevő tömege, g/vizsgálat

W
  act

a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint meghatározva, kWh.

A WHTC esetében a vizsgálat végeredményét a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő vizsgálat adatai súlyozottan átlagaként kell kiszámítani a következő egyenlettel:

ahol:

| m
  cold | az összetevő kibocsátott tömege a hidegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| m
  hot | az összetevő kibocsátott tömege a melegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat |
| W
  act,cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| W
  act,hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

m
  cold

az összetevő kibocsátott tömege a hidegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat

m
  hot

az összetevő kibocsátott tömege a melegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat

W
  act,cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

W
  act,hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

Ha a 6.6.2. szakasz szerinti időszakos regenerálásról van szó, a (69) és (70) egyenlettel meghatározott, e fajlagos kibocsátási értéket a k
  r,u vagy k
  r,d regenerálási korrekciós tényezővel meg kell szorozni, illetve a tényezőt hozzá kell adni a fajlagos kibocsátási értékhez.

9.   A BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK ÉS ELLENŐRZÉSÜK

Ez a melléklet nem tartalmazza az áramlásmérő, nyomásmérő és hőmérsékletmérő műszerek vagy rendszerek részletes leírását. Az ilyen műszereknek vagy rendszereknek csak a kibocsátásmérések elvégzéséhez szükséges linearitási követelményeit tárgyalja a 9.2. szakaszban.

9.1.   A teljesítménymérő motorfékpadra vonatkozó előírások

A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban leírt vizsgálati ciklusokhoz megfelelő jellemzőkkel bíró teljesítménymérő fékpadot kell használni.

A nyomaték- és fordulatszámmérő műszereknek lehetővé kell tenniük a tengelyteljesítmény olyan pontosságú mérését, amely a ciklus hitelességi kritériumainak teljesüléséhez szükséges. Szükséges lehet kiegészítő számítások alkalmazása. A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a 9.2. szakasz 7. táblázatában megadott linearitási követelmények teljesüljenek.

9.2.   Linearitási követelmények

A mérőműszereket és mérőrendszereket a nemzeti (nemzetközi) etalonokkal kell kalibrálni. A mérőműszereknek és mérőrendszereknek teljesíteniük kell a 7. táblázat linearitási követelményeit. A gázelemző készülékekre a 9.2.1. szakasz szerinti linearitás-ellenőrzést legalább háromhavonta el kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely hatással lehet a kalibrálásra. A többi műszernél és rendszernél a linearitást a belső ellenőrzési eljárások szerint kell ellenőriztetni, a műszer gyártójával vagy az ISO 9000 szabvány előírásai szerint.

7.   táblázat

A műszerek és mérőrendszerek linearitási követelményei

| Mérőrendszer | | Meredekség,
  a1 | Szórás,
  SEE | Determinációs együttható,
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorfordulatszám | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A motor nyomatéka | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Tüzelőanyagáram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Levegőáram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kipufogógáz-áram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hígítólevegő árama | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A hígított kipufogógáz árama | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mintaáram | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gázelemző készülékek | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gázmegosztók | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hőmérsékletek | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Nyomás | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Analitikai mérleg | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mérőrendszer

Formula

Meredekség,

a1

Szórás,

SEE

Determinációs együttható,

r2

Motorfordulatszám

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A motor nyomatéka

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Tüzelőanyagáram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Levegőáram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kipufogógáz-áram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hígítólevegő árama

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A hígított kipufogógáz árama

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mintaáram

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gázelemző készülékek

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gázmegosztók

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hőmérsékletek

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Nyomás

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Analitikai mérleg

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   A linearitás ellenőrzése

9.2.1.1.   Bevezetés

A linearitást a 7. táblázatban felsorolt összes mérőrendszernél ellenőrizni kell. A mérőrendszerrel legalább 10 – vagy az előírásnak megfelelő számú – etalont kell mérni, és a mért értékeket a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszióval össze kell hasonlítani az etalonok értékeivel a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenletnek megfelelően. A 7. táblázatban megadott felső határértékek a vizsgálatok során várható legnagyobb értékeket jelentik.

9.2.1.2.   Általános előírások

A mérőrendszert a műszer gyártójának ajánlásai szerint hagyni kell bemelegedni. A mérőrendszereknek az előírt hőmérsékleteken, nyomásokon és anyagáramokkal kell működniük.

9.2.1.3.   Az eljárás

A linearitást ellenőrizni kell az összes szokásosan használt működési tartományban, a következő lépésekben:

| a) | a műszert nullázó jellel nullázni kell. Gázelemző készülékek esetében tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe; |
| --- | --- |

a)

a műszert nullázó jellel nullázni kell. Gázelemző készülékek esetében tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe;

| b) | be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe; |
| --- | --- |

b)

be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe;

| c) | a nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni; |
| --- | --- |

c)

a nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni;

| d) | az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan etalont (beleértve a nulla értékűt is), amelyek értékei a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor a 9.3.3.2. szakaszban leírtak szerint ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe; |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan etalont (beleértve a nulla értékűt is), amelyek értékei a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor a 9.3.3.2. szakaszban leírtak szerint ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe;

| e) | legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell az etalonértékeket, és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

e)

legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell az etalonértékeket, és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban fel kell jegyezni;

| f) | a 30 s-os intervallum számtani középértékeiből ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenlet szerint; |
| --- | --- |

f)

a 30 s-os intervallum számtani középértékeiből ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenlet szerint;

| g) | a lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 7. táblázatban megadott követelményeket; |
| --- | --- |

g)

a lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 7. táblázatban megadott követelményeket;

| h) | az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

h)

az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést.

9.3.   Mérő- és mintavevő rendszer gáznemű kibocsátások meghatározásához

9.3.1.   A gázelemző készülék specifikációi

9.3.1.1.   Általános előírások

A gázelemző készülékeknek olyan méréstartománnyal és válaszidővel kell rendelkezniük, amelyek alkalmasak a kipufogógázban lévő összetevők koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére a motorok mind tranziens, mind állandósult üzemállapotában.

A műszerek elektromágneses összeférhetőségének (EMC) olyannak kell lennie, hogy a járulékos hibák a lehető legkisebbek legyenek.

9.3.1.2.   Pontosság

A pontosság, ami definíció szerint a készülék által mért érték és az etalonérték közötti különbség, nem lehet rosszabb a mért érték ±2 %-ánál, illetve a teljes skála ±0,3 %-ánál (amelyik nagyobb).

9.3.1.3.   Precizitás

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy adott mérőtartomány-kalibráló gázzal megismételt 10 mérés eredményéből számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 1 %-a, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a 2 %-a.

9.3.1.4.   Zaj

Az összes használt tartományban a gázelemző készülék csúcs-csúcs válasza nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázokra egyik 10 másodperces időközben sem lehet nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a.

9.3.1.5.   Nullapont-eltolódás

A nulla válaszjel eltolódását a műszer gyártójának kell meghatároznia.

9.3.1.6.   A mérőtartomány eltolódása

A mérőtartomány eltolódását a műszer gyártójának kell meghatároznia.

9.3.1.7.   Felfutási idő

A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 2,5 másodpercet.

9.3.1.8.   Gázszárítás

A kipufogógázok nedvesen vagy szárazon mérhetők. Gázszárító készülék (ha van) csak a lehető legkisebb mértékben befolyásolhatja a mért gázok összetételét. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

9.3.2.   Gázelemző készülékek

9.3.2.1.   Bevezetés

Az alkalmazandó vizsgálati elveket a 9.3.2.2–9.3.2.7. szakasz írja le. A mérőrendszerek részletes leírását e melléklet 2. függeléke tartalmazza. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem lineáris gázelemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

9.3.2.2.   Szén-monoxid- (CO-) elemzés

A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.3.   Szén-dioxid- (CO2-) elemzés

A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.4.   Szénhidrogén-elemzés

A szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektorosnak (HFID) kell lennie, a detektor, szelepek, csövezés stb. olyan fűtésével, hogy a gáz hőmérséklete mindenkor 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) legyen. Földgázmotorok és szikragyújtású motorok esetében a használt módszertől függően választható olyan szénhidrogén-elemző készülék, amely nem fűtött lángionizációs detektorral (FID) működik (lásd e melléklet 2. függelékének A.2.1.3. szakaszát).

9.3.2.5.   Metán- (CH4-) elemzés és nem metán szénhidrogének elemzése

A metán- és a nem metán szénhidrogén-frakciót egy fűtött nemmetán-kiválasztóval és két, e melléklet 2. függelékének A.2.1.4. és A.2.1.5. szakasza szerinti lángionizációs detektorral kell meghatározni. Az összetevők koncentrációját a 8.6.2. szakasz szerint kell meghatározni.

9.3.2.6.   Nitrogén-oxidok (NOx) elemzése

A NOx méréséhez két mérőműszer van meghatározva, amelyek közül bármelyik használható, amennyiben megfelel a 9.3.2.6.1., illetve a 9.3.2.6.2. szakaszban leírt feltételeknek. Az alternatív mérési eljárások egyenértékűségének az 5.1.1. szakasz szerinti megállapításához csak kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék használható.

9.3.2.6.1.   Kemilumineszcens detektor (CLD)

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektoros (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) típusúnak kell lennie NO2/NO konverterrel. Nedves alapon való mérésnél 328 K (55 °C) feletti hőmérsékleten tartott konverterrel működő fűtött kemilumineszcens detektort kell használni, feltéve, hogy a víz keresztérzékenységi vizsgálata (lásd a 9.3.9.2.2. szakasz) megfelelő eredménnyel zárult. Száraz alapon való mérés esetén mind a kemilumineszcens detektoros, mind pedig a fűtött kemilumineszcens detektoros készülékeknél a mintavételi útvonalon 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell tartani a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

9.3.2.6.2.   Nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék (NDUV)

A NOx koncentrációjának méréséhez nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék (NDUV) használandó. Ha a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék csak a NO koncentrációját méri, a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék előtt NO2/NO konvertert kell elhelyezni. A nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék hőmérsékletét fenn kell tartani a vízkondenzáció megelőzése érdekében, kivéve, ha mintaszárító egység van beszerelve a NO2/NO konverter elé, és az használatban is van, illetve a gázelemző készülék elé.

9.3.2.7.   A levegő/tüzelőanyag arány mérése

A 8.4.1.6. szakaszban leírt, a kipufogógáz-áram meghatározásához használt, a levegő/tüzelőanyag arány mérésére szolgáló készüléknek egy széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkónium-oxid típusú lambda-érzékelőt kell használnia. Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

| | a mért érték ± 3 százaléka ha λ < 2 |
| --- | --- |

a mért érték ± 3 százaléka ha λ < 2

| | a mért érték ± 5 százaléka ha 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

a mért érték ± 5 százaléka ha 2 ≤ λ < 5

| | a mért érték ± 10 százaléka ha 5 ≤ λ |
| --- | --- |

a mért érték ± 10 százaléka ha 5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

9.3.3.   Gázok

A gázok eltarthatóságát figyelembe kell venni.

9.3.3.1.   Tiszta gázok

A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek határozzák meg. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség:

| a) | Hígítatlan kipufogógázhoz | Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

a)

Hígítatlan kipufogógázhoz

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Tisztított oxigén
  (Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2) |
| --- | --- |

Tisztított oxigén

(Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)

| | Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)
  (40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)

(40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között) |
| --- | --- |

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között)

| b) | Hígított kipufogógázhoz (nem kötelezően a hígítatlan kipufogógázhoz) | Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

b)

Hígított kipufogógázhoz (nem kötelezően a hígítatlan kipufogógázhoz)

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

| | Tisztított oxigén
  (Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2) |
| --- | --- |

Tisztított oxigén

(Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)

| | Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)
  (40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2) |
| --- | --- |

Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)

(40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

| | Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Oxigéntartalom 20,5 és 21,5 térfogatszázalék között) |
| --- | --- |

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Oxigéntartalom 20,5 és 21,5 térfogatszázalék között)

Ha nem állnak rendelkezésre gázpalackok, gáztisztító is használható, amennyiben a szennyezettségi szintek igazolhatók.

9.3.3.2.   Kalibráló és mérőtartomány-kalibráló gázok

Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek értelemszerűen. Más gázkombinációk is megengedhetők, feltéve, hogy a gázok nem lépnek egymással reakcióba. A gyártó által a kalibrálógázokra megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

| | C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd a 9.3.3.1. szakaszt); |
| --- | --- |

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd a 9.3.3.1. szakaszt);

| | CO és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

CO és tisztított nitrogén;

| | NO és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

NO és tisztított nitrogén;

| | NO2 és tisztított szintetikus levegő; |
| --- | --- |

NO2 és tisztított szintetikus levegő;

| | CO2 és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

CO2 és tisztított nitrogén;

| | CH4 és tisztított szintetikus levegő; |
| --- | --- |

CH4 és tisztított szintetikus levegő;

| | C2H6 és tisztított szintetikus levegő. |
| --- | --- |

C2H6 és tisztított szintetikus levegő.

A kalibráló és a mérőtartomány-kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ±1 % tűréssel a névleges értéknek kell lennie, nemzeti vagy nemzetközi etalon alapján. A kalibrálógázok koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm).

9.3.3.3.   Gázosztók

A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat gázosztókkal (precíziós keverőkészülékek) is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A gázosztó pontosságának olyannak kell lennie, hogy a kevert kalibrálógázok koncentrációja ±2 %-os pontosságú legyen. Ez a pontosság azt is jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok koncentrációját legalább ±1 % pontossággal ismerni kell, nemzeti vagy nemzetközi etalongázok alapján. A hitelesítést a gázmegosztót használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni. Ha az első kalibrálás sikertelen, új kalibrálás végezhető más kalibrálógázzal.

A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérőtartományát úgy kell beállítani, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A gázosztót a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel. Az eltérésnek minden pontban a névleges érték ±1 %-án belül kell maradnia.

A linearitás 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzéséhez a gázmegosztó pontosságának ±1 %-on belül kell lennie.

9.3.3.4.   Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

Az oxigéninterferencia ellenőrzésére propán, oxigén és nitrogén keveréke használható. Ezeknek a gázoknak propánt kell tartalmazniuk 350 ± 75 ppm C szénhidrogén-tartalommal. A kalibrálógázok tűrésére vonatkozó koncentrációértéket az összes szénhidrogén és azok szennyeződéseinek kromatográfiás elemzésével vagy dinamikus keveréssel kell meghatározni. A szikragyújtású és a kompressziós gyújtású motorok vizsgálatához szükséges oxigénkoncentrációkat a 8. táblázat sorolja fel; a gáz többi része tisztított nitrogén.

8.   táblázat

Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

| Motortípus | O2-koncentráció (százalék) |
| --- | --- |
| kompressziós gyújtás | 21 (20–22) |
| Kompressziós és szikragyújtás | 10 (9–11) |
| Kompressziós és szikragyújtás | 5 (4–6) |
| Szikragyújtás | 0 (0–1) |

Motortípus

O2-koncentráció (százalék)

kompressziós gyújtás

21 (20–22)

Kompressziós és szikragyújtás

10 (9–11)

Kompressziós és szikragyújtás

5 (4–6)

Szikragyújtás

0 (0–1)

9.3.4.   Szivárgásvizsgálat

El kell végezni a rendszer szivárgásvizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét dugóval le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után szivárgásmentes rendszer esetében minden áramlásmérőnek nullához közeli értéket kell mutatnia. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetéket, és a hibát ki kell javítani.

A legnagyobb megengedett szivárgási sebesség a vákuumoldalon a rendszer vizsgált részén a használat alatti áramlási sebesség 0,5 %-a lehet. A használat alatti áramlási sebesség becsléséhez használható a gázelemző készüléken és a kerülőn átáramló mennyiség.

Egy másik megoldás szerint a rendszerben legalább 20 kPa vákuumot (80 kPa abszolút nyomás) kell létrehozni. A kezdeti stabilizációs időszak után a rendszerben a Δp nyomásnövekedés (kPa/min) nem haladhatja meg a következőt:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

ahol:

| V
  s | a rendszertérfogat, l |
| --- | --- |
| q

  vs | áramlási sebesség a rendszerben, l/min |

V
  s

a rendszertérfogat, l

q

  vs

áramlási sebesség a rendszerben, l/min

Egy másik módszer ugrásszerű koncentrációváltás előidézése a mintavevő vezeték elején a nullázógázról a mérőtartomány-kalibráló gázra való átváltással. Ha megfelelő idő eltelte után egy megfelelően kalibrált gázelemző készüléknél a mért érték nem éri el a bevitt koncentárció 99 %-át, akkor ez szivárgási problémára utal, amit meg kell szüntetni.

9.3.5.   Az analitikai rendszer válaszidejének ellenőrzése

A válaszidő értelmezéséhez a rendszer beállításainak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálati eljárásban lefolytatott mérések idején (azaz nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemző készülékeken és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező). A válaszidőt a gáznak közvetlenül a mintavevő szonda belépésénél történő bekapcsolásával kell meghatározni. A gázt kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell bekapcsolni. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább a teljes skála 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gáznemű összetevők koncentrációit folyamatosan fel kell jegyezni. A válaszidő definíció szerint a gáz bekapcsolása és a regisztrált koncentráció ehhez tartozó megváltozása között eltelt idő. A rendszer válaszideje (t
  90) a mérődetektor késéséből és a detektor felfutási idejéből áll. A késés definíció szerint a változás időpontja (t
  0) és a mért végérték 10 %-ával egyenlő válasz megjelenésének időpontja (t
  10) közötti időkülönbség. A felfutási idő definíció szerint a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t
  90–t
  10).

A gázelemző készülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t
  0) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t
  50).

A rendszer válaszidejének az ezen előírás hatálya alá eső összes összetevő (CO, NOx, szénhidrogének vagy nem metán szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban ≤ 10 másodpercnek kell lennie, ≤ 2,5 másodperc felfutási idővel, a 9.3.1.7. szakasz szerint. Ha a nem metán szénhidrogének méréséhez nemmetán-kiválasztót használnak, akkor a rendszer válaszideje nagyobb lehet 10 s-nál.

9.3.6.   Az NOx-konverter hatásfokának vizsgálata

A nitrogén-dioxid nitrogén-oxiddá való átalakítására használt konverter hatásfokát a 9.3.6.1–9.3.6.8. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni (lásd a 8. ábrát).

8.   ábra

Az NO2-konverter hatásfokát ellenőrző rendszer elvi rajza

Image

9.3.6.1.   A mérőrendszer összeállítása

Ózonfejlesztő segítségével ellenőrizni kell a konverter hatásfokát a 8. ábrán sematikusan bemutatott mérőrendszerrel és az alább leírt eljárással.

9.3.6.2.   Kalibrálás

A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt működési tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibráló gáz NO-tartalmának a működési tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). A NOx-elemzőt NO-üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz ne haladjon át a konverteren. A mért koncentrációt regisztrálni kell.

9.3.6.3.   Számítás

A konverter százalékos hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

ahol:

| a | a NOx-koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint |
| --- | --- |
| b | a NOx-koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint |
| c | a NO-koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint |
| d | a NO-koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint |

a

a NOx-koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint

b

a NOx-koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint

c

a NO-koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint

d

a NO-koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint

9.3.6.4.   Oxigénadagolás

Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz, amíg a kijelzett koncentráció kb. 20 %-kal kisebb nem lesz a 9.3.6.2. szakasz szerinti kijelzett kalibrálási koncentrációnál (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

A kijelzett koncentrációt (c) regisztrálni kell. Eközben az ózonfejlesztő nincs bekapcsolva.

9.3.6.5.   Az ózonfejlesztő bekapcsolása

Be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen a 9.3.6.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legalább 10 %-ra). A kijelzett koncentrációt (d) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.6.   NOx-üzemmód

Az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a gázkeverék (ami NO-ból, NO2-ből, O2-ből és N2-ből áll) áthaladjon a konverteren. A kijelzett koncentrációt (a) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.7.   Az ózonfejlesztő kikapcsolása

Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. A 9.3.6.6. szakaszban leírt gázkeverék a konverteren keresztül jut el a detektorba. A kijelzett koncentrációt (a) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.8.   NO-üzemmód

NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ózonfejlesztő mellett, az oxigén vagy a szintetikus levegő adagolását is le kell állítani. A gázelemző készüléken mért NOx-érték nem különbözhet ±5 %-nál nagyobb mértékben a 9.3.6.2. szakasz szerint mért értéktől (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.9.   Ellenőrzési időközök

A konverter hatásfokát legalább havonta egyszer ellenőrizni kell.

9.3.6.10.   A hatásfokra vonatkozó követelmény

A konverter hatásfokának (E
  NOx) legalább 95 %-nak kell lennie.

Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentrációnak a 9.3.6.5. szakasz szerinti lecsökkentését 80 %-ról 20 %-ra, akkor azt abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető.

9.3.7.   A lángionizációs detektor beállítása

9.3.7.1.   A detektor válaszadásának optimalizálása

A lángionizációs detektort a műszer gyártójának előírásai szerint be kell állítani. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mérőtartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.

A gyártó ajánlása szerinti tüzelőanyag- és levegőáramok mellett 350 ± 75 ppm C mérőtartomány-kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe bevezetni. A válaszadást egy adott tüzelőanyag-áramnál a mérőtartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullázógázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. A tüzelőanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezekkel a beállított áramlásokkal regisztrálni kell a mérőtartomány-kalibráló és a nullázógázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és a tüzelőanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani. Ez a tüzelőanyag-áram kiindulási beállítása, amelyet a szénhidrogénekre kapott választényezőktől (9.3.7.2. szakasz) és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor (9.3.7.3. szakasz) kapott eredményektől függően szükség esetén optimalizálni kell. Ha az oxigéninterferencia vagy a szénhidrogénre vonatkozó választényezők nem felelnek meg az alábbi előírásoknak, akkor a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell beállítani, és az összes anyagáramra meg kell ismételni a 9.3.7.2. és 9.7.3.3. szakaszban leírtakat.

Az optimalizálás történhet az SAE 770141 sz. specifikációjában leírt eljárásokkal is.

9.3.7.2.   Választényezők szénhidrogénekre

A gázelemző készülék linearitását a 9.2.1.3. szakasz szerint ellenőrizni kell propán-levegő keverékkel és nagy tisztaságú szintetikus levegővel.

A választényezőket meg kell határozni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (r
  h) a lángionizációs detektorral mért C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.

A mérőgáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válasz a teljes skála mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt ± 2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. A gázpalackot 24 órán át 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) hőmérsékleten elő kell kondicionálni.

Az alkalmazandó mérőgázok és a relatív választényezők tartománya a következő:

| a) | Metán és tisztított szintetikus levegő 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15; |
| --- | --- |

a)

Metán és tisztított szintetikus levegő 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15;

| b) | Propilén és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| --- | --- |

b)

Propilén és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

| c) | Toluol és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

Toluol és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Ezek az értékek a propán és tisztított szintetikus levegő 1-nek tekintett r
  h értékére vannak vonatkoztatva.

9.3.7.3.   Az oxigéninterferencia ellenőrzése

Csak a hígítatlan kipufogógázhoz használt gázelemző készülékeknél: az oxigéninterferencia ellenőrzését el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

Olyan mérési tartományt kell kiválasztani, ahol az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázok a felső 50 %-ba esnek. A vizsgálatot az előírt fűtőkamra-hőmérsékleten kell elvégezni. Az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázokra vonatkozó előírások a 9.3.3.4. szakaszban találhatók.

| a) | A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást. |
| --- | --- |

a)

A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást.

| b) | Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motoroknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. |
| --- | --- |

b)

Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motoroknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni.

| c) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket. |
| --- | --- |

c)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket.

| d) | Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt. |
| --- | --- |

d)

Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt.

| e) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

e)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az ellenőrzést.

| f) | Az oxigéninterferenciát (E
  O2) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani, a következőképpen: | (73) |
| --- | --- | --- |
| ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció: |
| | (74) |

f)

Az oxigéninterferenciát (E
  O2) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani, a következőképpen:

Formula

(73)

ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció:

Formula

(74)

ahol:

| c
  ref,b | a b) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref,d | a d) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C |
| c
  FS,b | a teljes skála értéke a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C |
| c
  FS,d | a teljes skála értéke a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C |
| c
  m,b | a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C |
| c
  m,d | a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C |

c
  ref,b

a b) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C

c
  ref,d

a d) pontban szereplő vonatkoztatási szénhidrogén-koncentráció, ppm C

c
  FS,b

a teljes skála értéke a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C

c
  FS,d

a teljes skála értéke a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentrációra, ppm C

c
  m,b

a b) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C

c
  m,d

a d) pontban szereplő szénhidrogén-koncentráció mért értéke, ppm C

| g) | Az oxigéninterferenciának (E
  O2) a vizsgálatok előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ± 1,5 %-nál. |
| --- | --- |

g)

Az oxigéninterferenciának (E
  O2) a vizsgálatok előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ± 1,5 %-nál.

| h) | Ha az oxigéninterferencia (E
  O2) nagyobb, mint ± 1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint a tüzelőanyag-áram és a mintaáram fokozatos változtatásával. |
| --- | --- |

h)

Ha az oxigéninterferencia (E
  O2) nagyobb, mint ± 1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint a tüzelőanyag-áram és a mintaáram fokozatos változtatásával.

| i) | Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni. |
| --- | --- |

i)

Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni.

9.3.8.   A nemmetán-kiválasztó (NMC) hatásfoka

A nemmetán-kiválasztó a nem metán szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. A nem metán szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azt fel kell használni a nem metán szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához (lásd 8.6.2. szakasz).

9.3.8.1.   Metánhatásfok

Kalibrálógázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a nemmetán-kiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH4 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C

9.3.8.2.   Etánhatásfok

Kalibrálógázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a nemmetán-kiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a nemmetán-kiválasztón, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

a szénhidrogén-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a nemmetán-kiválasztót, ppm C

9.3.9.   Interferencia

Az éppen elemzett gáztól különböző gázok többféleképpen zavarhatják a mért értéket. Pozitív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz abszorpciós sávját, a kemilumineszcens detektoros készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz keresztérzékenységi hatással van a reakcióra. A 9.3.9.1. és a 9.3.9.3. szakaszban leírt interferencia-ellenőrzést el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

9.3.9.1.   Az interferencia ellenőrzése a CO-elemző készülékeknél

A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú, mérőtartomány-kalibráló gázként használt CO2-t kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és regisztrálni kell a gázelemző készülékkel mért értékeket. A gázelemző készülékkel mért érték nem lehet nagyobb a vizsgálat alatt várható átlagos CO-koncentráció 2 %-ánál.

A CO2 és a H2O anyagokra vonatkozó interferencia-eljárások külön-külön is elvégezhetők. Ha az alkalmazott CO2- és a H2O-szintek magasabbak a vizsgálat alatt várható maximális szinteknél, a mért interferencia-értéket arányosan csökkenteni kell a mért interferenciának a várható maximális koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal való megszorzásával. Olyan külön interferencia-eljárások is alkalmazhatók, amelyeknél a H2O-koncentrációk alacsonyabbak a vizsgálat alatt várható maximális szinteknél, ám ilyenkor a mért H2O- interferenciát arányosan növelni kell a mért interferenciának a várható maximális H2O-koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal való megszorzásával. A két arányosított interferencia-érték összegének eleget kell tennie az ebben a szakaszban meghatározott toleranciának.

9.3.9.2.   Keresztérzékenység vizsgálata a NOx-elemző készüléknél kemilumineszcens detektor esetében

A kemilumineszcens detektoros (és a fűtött kemilumineszcens detektoros) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. Ezek keresztérzékenysége koncentrációjukkal arányos, ezért a vizsgálatok alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál fellépő keresztérzékenységet meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség. Ha a kemilumineszcens detektor olyan keresztérzékenység-kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek H2O- és/vagy CO2-mérőműszereken alapulnak, a keresztérzékenység értékelésekor ezeknek a műszereknek aktívnak kell lennie, és a kiegyenlítési algoritmusokat is alkalmazni kell.

9.3.9.2.1.   A CO2 keresztérzékenységének vizsgálata

Egy, a legmagasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2-kalibrálógázt kell átengedni a nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készüléken, és a CO2-értéket A-val jelölve fel kell jegyezni. Ezután körülbelül 50 %-ra kell felhígítani NO-kalibrálógázzal, át kell bocsátani a nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készüléken és a (fűtött) kemilumineszcens detektoron, és a CO2-, illetve NO-értékeket B-vel, illetve C-vel jelölve fel kell jegyezni. Ekkor a CO2-t el kell zárni, és csak az NO-kalibrálógázt kell a (fűtött) kemilumineszcens detektoron átbocsátani, és az NO-értéket D-vel jelölve fel kell jegyezni.

A százalékos keresztérzékenységet a következőképpen kell kiszámítani:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

ahol:

| A | a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| --- | --- |
| B | a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| C | a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| D | a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |

A

a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

B

a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

C

a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

D

a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

A CO2- és NO-kalibráló gáz hígítására és mennyiségi meghatározására más módszerek, pl. a dinamikus keverés is használható, ha azt a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja.

9.3.9.2.2.   A víz keresztérzékenységének vizsgálata

Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A víz keresztérzékenységének kiszámításánál figyelembe kell venni az NO-kalibrálógáz vízgőzzel való hígulását, és a keverék vízgőz-koncentrációjának a vizsgálatok alatt várható értékre való arányosítását.

A szokásos működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú NO-kalibrálógázt kell átbocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve). Ezután az NO-kalibrálógázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni, át kell bocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (C-vel jelölve). Meg kell állapítani a vízhőmérsékletet, és azt F-fel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz F hőmérsékletéhez tartozó telített gőznyomását, és G-vel jelölve fel kell jegyezni.

A keverék vízgőz-koncentrációját (%) az alábbi módon kell kiszámítani:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

és H-val jelölve fel kell jegyezni. A hígított NO-kalibrálógáz várható koncentrációját (vízgőzben) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

és D
  e-vel jelölve fel kell jegyezni. A kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját (%) az alábbiak szerint kell a CO2-nek a kipufogógázban mért legnagyobb koncentrációja (A) alapján becsülni:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

és H
  m-mel jelölve fel kell jegyezni.

A víz százalékos keresztérzékenységét a következőképpen kell kiszámítani:

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

ahol:

| D
  e | a várható hígított NO-koncentráció, ppm |
| --- | --- |
| C | a mért hígított NO-koncentráció, ppm |
| H
  m | a legnagyobb vízgőz-koncentráció, % |
| H | a tényleges vízgőz-koncentráció, % |

D
  e

a várható hígított NO-koncentráció, ppm

C

a mért hígított NO-koncentráció, ppm

H
  m

a legnagyobb vízgőz-koncentráció, %

H

a tényleges vízgőz-koncentráció, %

9.3.9.2.3.   A legnagyobb megengedett keresztérzékenység

A CO2 és a víz együttes keresztérzékenysége nem lehet több, mint a teljes skála 2 százaléka.

9.3.9.3.   Keresztérzékenység vizsgálata a NOx-elemző készüléknél nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék esetében

A szénhidrogének és a H2O határozottan interferálhatnak a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékekkel, és a NOx-hoz hasonló választ válthatnak ki. Ha a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék olyan keresztérzékenység-kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek más gázok mérési eredményei alapján teljesítik ezt az interferencia-ellenőrzést, akkor egyidejűleg ezeket a méréseket is végre kell hajtani az algoritmusok vizsgálatára a gázelemző készülék interferencia-ellenőrzése során.

9.3.9.3.1.   Az eljárás

A nem diszperzív ultraibolya gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérőtartománya tekintetében kalibrálni. Az ellenőrzéshez ajánlott kivonni a motor kipufogógázát. A NOx kipufogógázban található mennyiségét kemilumineszcens detektorral kell meghatározni. A kemilumineszcens detektor válaszát vonatkoztatási értéknek kell tekinteni. A szénhidrogén mennyiségét is meg kell mérni a kipufogógázban egy lángionizációs detektoros gázelemző készülék segítségével. A lángionizációs detektor válaszát a szénhidrogének vonatkoztatási értékeként kell kezelni.

Ha a vizsgálatban mintaszárító használatára is sor kerül, a motor kipufogógázát be kell vezetni a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékbe. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizációs időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának a figyelembevételére fordított idő is. A minta koncentrációjának a gázelemző készülékek általi mérése során 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, és a három gázelemző készülék számtani középértékével kell számolni.

A kemilumineszcens detektor középértékét ki kell vonni a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék középértékéből. A különbséget az alábbiak szerint meg kell szorozni a várható közepes szénhidrogén-koncentráció és az ellenőrzés során mért szénhidrogén-koncentráció közötti arányszámmal:

| | (82) |
| --- | --- |

Formula

(82)

ahol:

| c
  NOx,CLD | a mért NOx-koncentráció kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | a mért NOx-koncentráció nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel mérve, ppm |
| c
  HC,e | a várható hígított szénhidrogén-koncentráció, ppm |
| c
  HC,m | a szénhidrogének mért koncentrációja, ppm |

c
  NOx,CLD

a mért NOx-koncentráció kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

c
  NOx,NDUV

a mért NOx-koncentráció nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel mérve, ppm

c
  HC,e

a várható hígított szénhidrogén-koncentráció, ppm

c
  HC,m

a szénhidrogének mért koncentrációja, ppm

9.3.9.3.2.   A legnagyobb megengedett keresztérzékenység

A szénhidrogének és a víz együttes keresztérzékenysége nem haladhatja meg a vizsgálat alatt várható NOx-koncentráció 2 százalékát.

9.3.9.4.   Mintaszárító

A mintaszárító eltávolítja a vizet, amely egyébként interferálhatna a NOx-méréssel.

9.3.9.4.1.   A mintaszárító hatásfoka

Száraz kemilumineszcens detektoros gázelemző készülékeknél igazolni kell, hogy a legnagyobb várható vízgőz-koncentrációnál (H
  m) (lásd a 9.3.9.2.2. szakaszt) a vízkivonási módszer biztosítja, hogy a detektor páratartalma ≤ 5 g víz/kg száraz levegő (azaz mintegy 0,008 % H2O) legyen, ami 3,9 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson 100 %-os relatív páratartalmat jelent. Ez a páratartalom ugyanakkor 25 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson közelítőleg 25 %-os relatív páratartalomnak felel meg. Ez igazolható akár a termikus szárító kimeneténél történő hőmérsékletméréssel, akár a páratartalomnak a közvetlenül a kemilumineszcens detektor előtt történő mérésével. A kemilumineszcens detektor kimeneténél is mérhető a páratartalom, feltéve, hogy a detektorba csak a szárítóból jön anyagáram.

9.3.9.4.2.   A mintaszárító NO2-penetrációja

A nem megfelelően kialakított mintaszárítóban maradó folyékony víz eltávolíthatja a mintából a NO2-t. Ezért ha a mintaszárítót nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel használják együtt úgy, hogy előtte nem található NO2/NO konverter, előfordulhat, hogy az a NOx mérése előtt már eltávolítja a mintából a NO2-t.

A mintaszárítónak lehetővé kell tennie a teljes NO2-szint 95 %-ának mérését a NO2 várható maximális koncentrációján.

9.3.10.   Mintavétel a hígítatlan gáznemű kibocsátások meghatározásához

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit a kipufogórendszer kilépési pontja előtt legalább 0,5 m-re vagy a kipufogócső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra (amelyik nagyobb) kell elhelyezni, de kellően közel a motorhoz annak biztosítására, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 °C) legyen.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb CO2-kibocsátású csoportból történő mintavétel is. A kibocsátások kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.

Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni.

9.3.11.   Mintavétel a hígított gáznemű kibocsátások meghatározásához

A motor és a teljes áramú hígítórendszer között a kipufogócsőnek meg kell felelnie az e melléklet 2. függelékében előírt követelményeknek. A hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.

A mintavétel általában kétféleképpen történhet:

| a) | a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a vizsgálat befejezése után ezeket elemezni kell; a szénhidrogének esetében a mintavevő zsákot 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a vizsgálat befejezése után ezeket elemezni kell; a szénhidrogének esetében a mintavevő zsákot 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni;

| b) | a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik, és az értékeket integrálják a ciklusra. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik, és az értékeket integrálják a ciklusra.

A háttér-koncentrációkat a hígítóalagút előtt kell meghatározni az a) vagy a b) pont szerint, és ezeket a koncentrációkat a 8.5.2.3.2. szakasz szerint ki kell vonni a kibocsátási koncentrációkból.

9.4.   Mérő- és mintavevő rendszer szilárd kibocsátás meghatározásához

9.4.1.   Általános követelmények

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecskehígító és -mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség. A részecske-mintavevő rendszert úgy kell kialakítani, hogy biztosítva legyen a részecskéknek a kipufogógáz-árammal arányos, reprezentatív mintavétele.

9.4.2.   A hígítórendszerre vonatkozó általános követelmények

A szilárd kibocsátás meghatározásához a mintát fel kell hígítani szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel (hígítólevegő). A hígítórendszert a következőképpen kell beállítani:

| a) | a vízkondenzáció teljes megszüntetése a hígító- és mintavevő rendszerben; |
| --- | --- |

a)

a vízkondenzáció teljes megszüntetése a hígító- és mintavevő rendszerben;

| b) | hígított kipufogógáz hőmérsékletének fenntartása 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között a szűrőtartó(k) előtti és utáni 20 cm-es szakaszon; |
| --- | --- |

b)

hígított kipufogógáz hőmérsékletének fenntartása 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között a szűrőtartó(k) előtti és utáni 20 cm-es szakaszon;

| c) | a hígítólevegő hőmérsékletének 293 K és 315 K (20 °C és 42 °C) között kell lennie a hígítóalagút belépési pontjának közvetlen közelében; |
| --- | --- |

c)

a hígítólevegő hőmérsékletének 293 K és 315 K (20 °C és 42 °C) között kell lennie a hígítóalagút belépési pontjának közvetlen közelében;

| d) | a minimális hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor maximális áramlási sebessége mellett; |
| --- | --- |

d)

a minimális hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor maximális áramlási sebessége mellett;

| e) | részáramú hígítórendszer esetében a rendszerben való tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 0,5 és 5 másodperc között kell lennie; |
| --- | --- |

e)

részáramú hígítórendszer esetében a rendszerben való tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 0,5 és 5 másodperc között kell lennie;

| f) | teljes áramú hígítórendszer esetében a rendszerben való teljes tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 1 és 5 másodperc között kell lennie, a másodlagos hígítórendszerben való tartózkodási időnek pedig – ha ilyet használnak – a másodlagos hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között legalább 0,5 másodpercnek kell lennie. |
| --- | --- |

f)

teljes áramú hígítórendszer esetében a rendszerben való teljes tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 1 és 5 másodperc között kell lennie, a másodlagos hígítórendszerben való tartózkodási időnek pedig – ha ilyet használnak – a másodlagos hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között legalább 0,5 másodpercnek kell lennie.

A hígítólevegő párátlanítása a hígítórendszerbe való belépés előtt megengedett, ami különösen akkor hasznos, ha a hígítólevegő nedvességtartalma magas.

9.4.3.   Részecske-mintavétel

9.4.3.1.   Részáramú hígítórendszer

A részecske-mintavevő szondát általában a gáznemű kibocsátás mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy ne okozzon interferenciát. Ezért a 9.3.10. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie az e melléklet 2. függelékében előírt követelményeknek.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb részecske-kibocsátású csoportból történő mintavétel is. A kibocsátások kiszámításához a gyűjtőcső teljes kipufogógáz-tömegáramát kell használni.

9.4.3.2.   Teljes áramú hígítórendszer

A részecske-mintavevő szondát a hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy ne okozzon interferenciát. Ezért a 9.3.11. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie az e melléklet 2. függelékében előírt követelményeknek.

9.4.4.   Részecske-mintavevő szűrők

A hígított kipufogógázból olyan szűrővel kell mintát venni, amely a vizsgálati program alatt megfelel a 9.4.4.1. és a 9.4.4.3. szakasz következő előírásainak.

9.4.4.1.   A szűrőkre vonatkozó előírások

Minden szűrőtípusnak legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak kell lennie (0,3 μm-os dioktilftalát vagy poli-alfa-olefin tekintetében). A mintaszűrő gyártójának a termékbesorolásban tükröződő mérései alapján eldönthető, hogy teljesül-e ez a követelmény. A szűrők anyaga a következők valamelyike lehet:

| a) | teflon- (PTFE-) borítású üvegszál, vagy |
| --- | --- |

a)

teflon- (PTFE-) borítású üvegszál, vagy

| b) | teflon- (PTFE-) membrán. |
| --- | --- |

b)

teflon- (PTFE-) membrán.

9.4.4.2.   A szűrők mérete

A kör alakú szűrők átmérőjének 47 mm-nek kell lennie (46,50 ± 0,6 mm tolerancia), amiből az átfolyási átmérőnek (a szűrőfelület átmérője) legalább 38 mm-t kell kitennie.

9.4.4.3.   Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrőfelületre merőleges sebességnek 0,90 és 1,00 m/s között kell lennie úgy, hogy a rögzített áramlási értékek kevesebb, mint 5 százaléka haladja meg ezt a tartományt. Ha a szűrőkön összegyűlt részecskék tömege meghaladja a 400 μg-ot, a szűrőfelületre merőleges sebesség 0,50 m/s-ra csökkenthető. A merőleges sebességet a mintának a szűrőtől felfelé érvényesülő nyomáson és a szűrőfelületi hőmérsékleten mért térfogatárama és a szűrő átfolyási területe hányadosaként kell kiszámítani.

9.4.5.   A mérlegkamra és az analitikai mérleg leírása

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól, aeroszoltól vagy félig illékony anyagtól), amely a részecskeszűrőkre lerakódhatna. A mérőhelyiségnek a szűrők lemérése előtt legalább 60 percig teljesítenie kell az előírt követelményeket.

9.4.5.1.   A mérlegkamrára vonatkozó feltételek

A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) harmatpontértéken kell tartani.

Ha a stabilizálódási és a mérési környezet egymástól elkülönül, a stabilizálódási környezet hőmérsékletét 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) toleranciaértéken kell tartani, a harmatpontra vonatkozó követelmény azonban továbbra is 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

A páratartalmat és a környezeti hőmérsékletet fel kell jegyezni.

9.4.5.2.   A referenciaszűrő lemérése

Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemérni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egy időben, de legkésőbb 12 órán belül. A referenciaszűrők anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké. A mérésekre felhajtóerő miatti helyesbítést kell alkalmazni.

Ha bármely referenciaszűrő súlya a mintavevő szűrők lemérései közötti időben 10 μg-ot meghaladóan megváltozik, akkor az összes mintavevő szűrőt el kell vetni, és a kibocsátásmérést meg kell ismételni.

A referenciaszűrőket rendszeresen cserélni kell a műszaki szempontoknak megfelelően, de legalább évente egyszer.

9.4.5.3.   Analitikai mérleg

A szűrő tömegének megállapításához használt analitikai mérlegnek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a 7. táblázatban megadott linearitás-ellenőrzési kritériumnak. Ez azt jelenti, hogy az ismételhetőségnek (szórás) legalább 2 μg-on belül, a felbontásnak pedig legalább 1 μg-nak (1 osztás = 1 μg) kell lennie.

A szűrők lemérésének pontossága érdekében a mérleget ajánlott a következőképpen beszerelni:

| a) | rezgéscsillapító padozatra a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében; |
| --- | --- |

a)

rezgéscsillapító padozatra a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében;

| b) | a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel árnyékolva. |
| --- | --- |

b)

a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel árnyékolva.

9.4.5.4.   A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése

A szűrőt a mérés előtt semlegesíteni kell, például polónium semlegesítővel vagy hasonló hatású készülékkel. Teflonmembrán szűrő használata esetén a statikus elektromosságot meg kell mérni; ajánlott értéke a semlegeshez képest ±2,0 V.

A statikus elektromos töltést a mérleg környezetében minimálisra kell csökkenteni. Lehetséges módszerek:

| a) | a mérleget elektromosan földelni kell; |
| --- | --- |

a)

a mérleget elektromosan földelni kell;

| b) | a részecskeminták manuális kezelése esetén rozsdamentes acél csipeszeket kell használni; |
| --- | --- |

b)

a részecskeminták manuális kezelése esetén rozsdamentes acél csipeszeket kell használni;

| c) | a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ. A földelőszalagokat megfelelő ellenállással kell ellátni a kezelők áramütés elleni védelme érdekében. |
| --- | --- |

c)

a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ. A földelőszalagokat megfelelő ellenállással kell ellátni a kezelők áramütés elleni védelme érdekében.

9.4.5.5.   További előírások

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a szűrőtartó közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása a lehető legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, elektromosan vezetőképes anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

9.4.5.6.   Az áramlásmérő műszerek kalibrálása

A részecske-mintavevő rendszerben és a részáramú hígítórendszerekben használt áramlásmérők linearitásának a 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzését olyan gyakorisággal kell elvégezni, ami szükséges ahhoz, hogy teljesítsék ezen előírás pontossági előírásait. A vonatkoztatási áramlásértékek meghatározásához nemzeti és/vagy nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérőt kell használni. Az áramláskülönbség-mérés kalibrálásával kapcsolatban lásd a 9.4.6.2. szakaszt.

9.4.6.   A részáramú hígítórendszerekre vonatkozó külön előírások

A részáramú hígítórendszert úgy kell kialakítani, hogy a motor kipufogógáz-áramából arányos hígítatlan kipufogógáz-mintát lehessen venni, azaz követni kell a kipufogógáz-áram ingadozásait. Ehhez elengedhetetlen, hogy az r
  d hígítási arány, illetve az r
  s mintavételi arány meghatározása a 9.4.6.2. szakaszban előírt pontossággal történjen.

9.4.6.1.   A rendszer válaszideje

Részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerreakcióra van szükség. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt a 9.4.6.6. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni. Ha a kipufogógáz-áram mérésének (lásd a 8.3.1.2. szakaszt) és a részáramú rendszernek a kombinált átalakítási ideje legfeljebb 0,3 másodperc, akkor online szabályozást kell használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített vizsgálati eljáráson alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a kombinált felfutási időnek ≤ 1 másodpercnek, a kombinált késésnek pedig ≤ 10 másodpercnek kell lennie.

A teljes rendszer válaszadását úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (q
  mp,i) reprezentatív legyen, a kipufogógáz-tömegárammal arányosan. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 5/s adatfelvételi gyakorisággal készített q
  mp,i–q
  mew,i görbe regresszióanalízisét, és teljesülniük kell a következő kritériumoknak:

| a) | a q
  mp,i és q
  mew,i közötti lineáris regresszió r
  2 determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95; |
| --- | --- |

a)

a q
  mp,i és q
  mew,i közötti lineáris regresszió r
  2 determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95;

| b) | a q
  mew,i alapján becsült q
  mp,i-értékek szórása nem haladhatja meg a qmp legnagyobb értékének 5 %-át; |
| --- | --- |

b)

a q
  mew,i alapján becsült q
  mp,i-értékek szórása nem haladhatja meg a qmp legnagyobb értékének 5 %-át;

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a q
  mp tengely metszete) nem haladhatja meg a q
  mp legnagyobb értékének ±2 %-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a q
  mp tengely metszete) nem haladhatja meg a q
  mp legnagyobb értékének ±2 %-át.

Prediktív szabályozásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer (t
  50,P) és a kipufogógáztömegáram-jel kombinált átalakítási ideje (t
  50,F) hosszabb 0,3 másodpercnél. Ilyen esetben egy előmérést kell végezni, és az előmérésben a kipufogógáz-áramra kapott jeleket lehet felhasználni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáram szabályozására. A részáramú hígítórendszer helyesen úgy szabályozható, ha a q
  mp szabályozására használt, az előmérésben kapott q
  mew,pre-idősort, a t
  50,P + t
  50,F„elővezérlési” idővel eltolják.

A q
  mp,i és q
  mew,i közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni úgy, hogy a q
  mew,i-t a q
  mp,i-hez képest a t
  50,F idővel helyesbítik (a helyesbítésben t
  50,P-nek nincs szerepe). Vagyis a q
  mew és q
  mp közötti időeltolódás az átalakítási idejük közötti, a 9.4.6.6. szakaszban meghatározott különbség.

9.4.6.2.   Az áramláskülönbség-mérésre vonatkozó előírások

A részáramú hígítórendszereknél a q
  mp mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha a mérés nem közvetlenül történik, hanem áramláskülönbség mérésével kell meghatározni:

| | (83) |
| --- | --- |

Formula

(83)

Ebben az esetben a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a q
  mp pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A q
  mp elfogadható pontosságát a következő módszerek egyikével lehet biztosítani:

| a) | a q
  mdew és a q
  mdw abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a q
  mp pontossága ≤ 5 százalék lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő; |
| --- | --- |

a)

a q
  mdew és a q
  mdw abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a q
  mp pontossága ≤ 5 százalék lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő;

| b) | a q
  mdw
  q
  mdew-re vonatkozó kalibrálása úgy történik, hogy a q
  mp-re ugyanolyan pontosságot kapjunk, mint az a) pontban. A részleteket lásd a 9.4.6.3. szakaszban; |
| --- | --- |

b)

a q
  mdw
  q
  mdew-re vonatkozó kalibrálása úgy történik, hogy a q
  mp-re ugyanolyan pontosságot kapjunk, mint az a) pontban. A részleteket lásd a 9.4.6.3. szakaszban;

| c) | a q
  mp pontosságának meghatározása közvetve egy indikátorgáz, pl. CO2 által meghatározott hígítási arány pontosságából történik. A q
  mp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges; |
| --- | --- |

c)

a q
  mp pontosságának meghatározása közvetve egy indikátorgáz, pl. CO2 által meghatározott hígítási arány pontosságából történik. A q
  mp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges;

| d) | a q
  mdew és a q
  mdw abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a q
  mdew és a q
  mdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a vizsgálat során kapott legnagyobb q
  mdew érték ±0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

d)

a q
  mdew és a q
  mdw abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a q
  mdew és a q
  mdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a vizsgálat során kapott legnagyobb q
  mdew érték ±0,2 %-án belül van.

9.4.6.3.   Az áramláskülönbség-mérés kalibrálása

Az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondán átmenő és az alagútba belépő áramnak (q
  mp) meg kell felelnie a 9.4.6.2. szakaszban előírt pontossági követelményeknek:

| a) | a q
  mdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a q
  mdew áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább öt, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb q
  mdw érték és a vizsgálathoz használt q
  mdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni; |
| --- | --- |

a)

a q
  mdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a q
  mdew áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább öt, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb q
  mdw érték és a vizsgálathoz használt q
  mdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni;

| b) | Egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a q
  mdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a q
  mdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább öt, a vizsgálatokhoz használt q
  mdew értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

b)

Egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a q
  mdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a q
  mdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább öt, a vizsgálatokhoz használt q
  mdew értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell;

| c) | A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a q
  mp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A q
  mdew értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a q
  mdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként létre lehet hozni egy különleges kalibrálási áramlási útvonalat, amely megkerüli az alagutat, de az összes levegő és a hígítólevegő ugyanúgy átáramlik a megfelelő mérőkön, mint a tényleges mérések során; |
| --- | --- |

c)

A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a q
  mp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A q
  mdew értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a q
  mdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként létre lehet hozni egy különleges kalibrálási áramlási útvonalat, amely megkerüli az alagutat, de az összes levegő és a hígítólevegő ugyanúgy átáramlik a megfelelő mérőkön, mint a tényleges mérések során;

| d) | Egy indikátorgázt kell betáplálni a TT kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az r
  d hígítási arányból kell meghatározni: | (84) |
| --- | --- | --- |

d)

Egy indikátorgázt kell betáplálni a TT kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az r
  d hígítási arányból kell meghatározni:

Formula

(84)

A gázelemző készülékek pontosságát a q
  mp pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

9.4.6.4.   A szénáram ellenőrzése

Határozottan ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában.

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan egyensúlyi állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15:1 hígítási tényezővel kell működtetni.

A szénáram ellenőrzését a 4. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramokat e melléklet 4. függelékének (112)–(114) egyenleteivel kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 3 %-os tűréssel térhetnek el egymástól.

9.4.6.5.   Vizsgálat előtti ellenőrzés

A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül vizsgálat előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon.

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd a 9.4.6.2. szakaszt) –, beleértve a q
  mdw-re vonatkoztatott, a vizsgálatok során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő q
  mdew áramokat is.

Ha a 9.4.6.2. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a vizsgálat előtti ellenőrzés elhagyható.

9.4.6.6.   A jelátalakítási idő meghatározása

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálatok alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni.

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számított) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a kipufogógáz legnagyobb áramának 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak kell kiváltania, mint ami a tényleges vizsgálatoknál elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram indukáló ugrásszerű változását és az áramlásmérő válaszát legalább 10/s gyakorisággal kell regisztrálni.

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részleges átáramlású hígítórendszer q
  mp jelzésének és a kipufogógáz áramlásmérője q
  mew,i jelzésének transzformációs idejét. Ezek a jelek az egyes vizsgálatok utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd 9.4.6.1. szakasz).

A számítást legalább öt ugrásszerű változásra kell elvégezni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” ideje, amelyet a 9.4.6.1. szakasz szerint kell felhasználni.

9.5.   Az állandó térfogatú mintavevő rendszer kalibrálása

9.5.1.   Általános előírások

Az állandó térfogatú mintavevő rendszert pontos áramlásmérővel és fojtókészülékkel kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, az áramláshoz viszonyítva őket.

Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris (Hagen-Poiseuille elvű) áramlásmérő, kalibrált forgólapátos áramlásmérő.

9.5.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) hitelesítése

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt kalibráló Venturi-cső paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/s a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni.

A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

A kalibráló Venturi-cső és az állandó térfogatú mintavevő rendszer szivattyúja közötti csatlakozásoknál és csöveknél a szivárgásnak kisebbnek kell lennie, mint a legkisebb áramlási érték (az az érték, ahol a legnagyobb a fojtás és a legkisebb a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma) 0,3 %-a.

9.5.2.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (q
  vCVS) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V
  0) (mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

| | (85) |
| --- | --- |

Formula

(85)

ahol:

| q

  vCVS | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| n | a szivattyú fordulatszáma, ford./s |

q

  vCVS

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

n

a szivattyú fordulatszáma, ford./s

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú veszteségi tényezőjének figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő és kilépő nyomása és az abszolút szivattyú-kilépőnyomás közötti korrelációs függvény (X
  0) az alábbiak szerint számítható:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

ahol:

| Δp
  p | a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa |

Δp
  p

a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa

A kalibrációs egyenlet meghatározásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

| D
  0 és az m | a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége. |
| --- | --- |

D
  0 és az m

a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége.

Több fordulatszámú állandó térfogatú mintavevő rendszernél a szivattyú különböző áramlási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a (D
  0) metszésértékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a V
  0 mért értékhez képest ±0,5 %-on belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése a csúszás változását jelzi.

9.5.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a Venturi-cső belépő nyomásának és hőmérsékletének függvénye.

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához K
  v-t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében kell ábrázolni. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a K
  v értéke viszonylag állandó. Ahogy a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a K
  v értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

9.5.3.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (q
  vCVS) minden fojtásbeállításra (legalább nyolc beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

ahol:

| q

  vCVS | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |

q

  vCVS

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

Ki kell számítani a K
  V átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a K
  V átlagértékének ±0,3 %-át.

9.5.4.   A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) kalibrálása

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáram a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvénye, ahogy ezt az (53) egyenlet is mutatja (lásd a 8.5.1.4. szakaszt).

9.5.4.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (Q
  SSV) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kifolyási tényezőt a következők szerint:

| | (89) |
| --- | --- |

Formula

(89)

ahol:

| Q
  SSV | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d
  V) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

Q
  SSV

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és a belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = Formula

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d
  V) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a C
  d-t a Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám (Re) függvényeként. A Venturi-cső torkánál érvényes Re értéket a következő egyenlettel kell kiszámítani:

| | (90) |
| --- | --- |
| valamint |
| | (91) |

Formula

(90)

valamint

Formula

(91)

ahol:

| A1 | 25,55152 a következő SI mértékegységekkel: (18) |
| --- | --- |
| Q
  SSV | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| μ | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms |
| b | 1,458 × 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirikus állandó), K |

A1

25,55152 a következő SI mértékegységekkel: Formula(18)

Q
  SSV

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

μ

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms

b

1,458 × 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5

S

110,4 (empirikus állandó), K

Mivel a Q
  SSV szerepel a Reynolds-egyenletben, a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a Q
  SSV vagy C
  d egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a Q
  SSV nem konvergál. A konvergencia-módszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított C
  d értékeknek ±0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért C
  d értékkel.

9.5.5.   A teljes rendszer ellenőrzése

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű káros anyagot tartalmazó gázt bocsátanak át a szokásos módon működtetett rendszeren. A káros anyag elemzése és tömegének meghatározása a 8.5.2.3. szakasz szerint történik, kivéve a propánt, ahol a szénhidrogénekre használt 0,000480 helyett 0,000472 értékű u tényezőt kell használni. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni.

9.5.5.1.   Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel

Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátásméréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét.

Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

9.5.5.2.   Mérés gravimetriás módszerrel

Meg kell határozni egy szén-monoxiddal vagy propángázzal feltöltött kis palack tömegét 0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percig úgy kell üzemeltetni, mint a szokásos kibocsátási mérések során, miközben szén-monoxidot vagy propángázt fecskendeznek be a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét.

Az így meghatározott tömeg legfeljebb ±3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

10.   RÉSZECSKESZÁMMÉRŐ VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

10.1.   Mintavétel

A részecskeszám-kibocsátás mérése e melléklet 2. függelékének A.2.2.1. és A.2.2.2. szakaszában leírt részáramú hígítórendszer vagy e melléklet 2. függelékének A.2.2.3. és A.2.2.4. szakaszában leírt teljes áramú hígítórendszer folyamatos mintavételezésével történik.

10.1.1.   A hígítólevegő szűrése

A hígítórendszerben a kipufogógáz elsődleges és adott esetben másodlagos hígításához használt hígítólevegőt e melléklet 2. függelékének A.2.2.2. vagy A.2.2.4. szakaszában meghatározott nagy hatásfokú részecske- és levegőszűrő (HEPA) követelményeit teljesítő szűrőkön kell átvezetni. A hígítólevegőt a HEPA-szűrőhöz való eljuttatás előtt aktív szénen is át lehet vezetni a hígítólevegőben lévő szénhidrogén-koncentráció csökkentése és stabilizálása érdekében. Ajánlott a nagyobb részecskék kiszűrésére alkalmas kiegészítő szűrőt is alkalmazni a HEPA-szűrő előtt és, ha van, az aktív szenes tisztító után.

10.2.   Részecskeszám mintaáramának kiegyenlítése – teljes áramú hígítórendszerek

A hígítórendszerből részecskeszám-mintavétel céljából kivont tömegáram kiegyenlítése érdekében a kivont (szűrt) tömegáramot vissza kell juttatni a hígítórendszerbe. Másik lehetőségként a hígítórendszer teljes tömegárama matematikai úton korrigálható a részecskeszám-mintavétel céljára kivont áram tekintetében. Amennyiben a hígítórendszerből részecskeszám-mintavétel és részecsketömeg-mintavétel céljából kivont teljes tömegáram a hígítóalagút teljes hígított kipufogógáz-áramának (középérték) kevesebb mint 0,5 %-a, akkor ez a korrekció, illetve áram-visszavezetés elhagyható.

10.3.   Részecskeszám mintaáramának kiegyenlítése – részáramú hígítórendszerek

10.3.1.   A részáramú hígítórendszerek esetében a hígítórendszerből részecskeszám-mintavétel céljából kivont tömegáramot a mintavétel arányosságának ellenőrzésekor figyelembe kell venni. Ez megvalósítható úgy, hogy a részecskeszám-mintaáramot visszatáplálják a hígítórendszerbe az áramlásmérő készülék előtt, vagy a 10.3.2. szakaszban foglalt matematikai korrekció révén. A teljes mintavételezési típusú részáramú hígítórendszerek esetében a részecskeszám-mintavétel céljából kivont tömegáramot – a 10.3.3. szakaszban foglaltak szerint – ugyancsak korrigálni kell a részecsketömeg-számításhoz.

10.3.2.   A kipufogógáz hígítórendszerbe irányuló áramának pillanatnyi értékét (q
  mp) – amelyet a mintavétel arányosságának ellenőrzésére használnak – a következő módszerek egyikével kell korrigálni:

| a) | Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát figyelmen kívül hagyják, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép: | (92) |
| --- | --- | --- |

a)

Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát figyelmen kívül hagyják, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép:

Formula

(92)

ahol:

| qmp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s, |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s, |
| qmdw | = | a hígítólevegő tömegárama, kg/s, |
| qex | = | a részecskeszámminta tömegárama, kg/s. |

qmp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s,

qmdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s,

qmdw

=

a hígítólevegő tömegárama, kg/s,

qex

=

a részecskeszámminta tömegárama, kg/s.

A részáramú rendszer szabályozójának küldött q
  ex jel pontossága mindenkor legalább a q
  mdew 0,1 %-a, a küldés gyakorisága pedig legalább 1 Hz.

| b) | Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát teljesen vagy részben figyelmen kívül hagyják, de ezzel megegyező áramot táplálnak vissza a hígítórendszerbe az áramlásmérő előtt, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép: | (93) |
| --- | --- | --- |

b)

Amennyiben a kivont részecskeszám mintaáramát teljesen vagy részben figyelmen kívül hagyják, de ezzel megegyező áramot táplálnak vissza a hígítórendszerbe az áramlásmérő előtt, akkor a 9.4.6.2. szakasz (83) egyenletének helyébe a következő lép:

Formula

(93)

ahol:

| qmp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s, |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s, |
| qmdw | = | a hígítólevegő tömegárama, kg/s, |
| qex | = | a részecskeszámminta tömegárama, kg/s, |
| qsw | = | a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram, kg/s. |

qmp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s,

qmdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama, kg/s,

qmdw

=

a hígítólevegő tömegárama, kg/s,

qex

=

a részecskeszámminta tömegárama, kg/s,

qsw

=

a részecskeszámminta kivonásának kompenzálására a hígítóalagútba visszatáplált tömegáram, kg/s.

A részáramú rendszerszabályozónak küldött q
  ex és q
  sw közötti különbség pontossága mindenkor legalább a q
  mdew 0,1 %-a. A jel (vagy jelek) küldési gyakorisága legalább 1 Hz.

10.3.3.   A részecskeszám-mérés korrekciója

Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétellel kivont részecskeszám-mintaáram esetén a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakaszban kiszámított részecsketömeget (m
  PM) a kivont áram figyelembevétele céljából a következőképpen kell korrigálni. Ez a korrekció még akkor is szükséges, ha a kivont szűrt áramot visszatáplálják a részáramú hígítórendszerekbe.

| | (94) |
| --- | --- |

Formula

(94)

ahol:

| mPM,corr | = | a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg (g/vizsgálat), |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott részecsketömeg (g/vizsgálat), |
| msed | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz össztömege (kg), |
| mex | = | a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege (kg). |

mPM,corr

=

a részecskeszám-mintaáram kivonása miatt korrigált részecsketömeg (g/vizsgálat),

mPM

=

a 8.4.3.2.1. vagy 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott részecsketömeg (g/vizsgálat),

msed

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz össztömege (kg),

mex

=

a hígítóalagútból részecskeszám-mintavétel céljából kivont hígított kipufogógáz össztömege (kg).

10.3.4.   A részáramú hígítórendszer mintavételezésének arányossága

A részecskeszám mérése esetében a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban ismertetett módszerek szerint meghatározott kipufogógáz-tömegáram használandó a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a mintaáram és a kipufogógáz-áram közötti, a 9.4.6.1. szakaszban ismertetett regressziószámítással kell ellenőrizni.

10.4.   A részecskeszámok meghatározása

10.4.1.   Szinkronizálás

A részáramú hígítórendszerek esetében a részecskeszám-mintavételezési és -mérési rendszerben való tartózkodási időt úgy kell figyelembe venni, hogy a részecskeszám-jelet a 8.4.2.2. szakaszban meghatározott eljárás szerint szinkronizálni kell a mérési ciklussal és a kipufogógáz tömegáramával. A részecskeszám-mintavételezési és -mérési rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt e melléklet 8. függelékének A.8.1.3.7. szakasza szerint kell meghatározni.

10.4.2.   A részecskeszám meghatározása részáramú hígítórendszerrel

Amennyiben a részecskeszámot részáramú hígítórendszerrel mintavételezik a 8.4. szakaszban meghatározott eljárásoknak megfelelően, a mérési ciklus során kibocsátott részecskék számát a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

| | (95) |
| --- | --- |

Formula

(95)

ahol:

| N | = | a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma, |
| --- | --- | --- |
| medf | = | az ekvivalens hígított kipufogógáznak a 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott tömege a ciklus során, kg/vizsgálat, |
| k | = | kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1, |
| | = | a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), négyzetcentiméterenkénti részecskeszám, |
| | = | az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző. |
| | = | a következő egyenlet segítségével kell ki számítani: | (96) |

N

=

a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma,

medf

=

az ekvivalens hígított kipufogógáznak a 8.4.3.2.2. szakasz szerint meghatározott tömege a ciklus során, kg/vizsgálat,

k

=

kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1,

Formula

=

a hígított kipufogógáz átlagos részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), négyzetcentiméterenkénti részecskeszám,

Formula

=

az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző.

Formula

=

a következő egyenlet segítségével kell ki számítani:

Formula

(96)

ahol:

| cs,i | = | a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, négyzetcentiméterenkénti részecskeszám, |
| --- | --- | --- |
| n | = | a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma. |

cs,i

=

a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, négyzetcentiméterenkénti részecskeszám,

n

=

a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma.

10.4.3.   Részecskeszám meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel

Amennyiben a részecskeszámot teljes áramú hígítórendszerrel mintavételezik a 8.5. szakaszban meghatározott eljárásoknak megfelelően, a mérési ciklus során kibocsátott részecskék számát a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

| | (97) |
| --- | --- |

Formula

(97)

ahol:

| N | = | a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma, |
| --- | --- | --- |
| med | = | a ciklus alatti teljes hígított kipufogógáz-áram, amelyet a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban ismertetett módszerek szerint határoztak meg (kg/vizsgálat), |
| k | = | kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1, |
| | = | a hígított kipufogógáz átlagos korrigált részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), négyzetcentiméterenkénti részecskeszám, |
| | = | az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző. |
| | = | a következő egyenlet segítségével kell ki számítani: | (98) |

N

=

a mérési ciklus során kibocsátott részecskék száma,

med

=

a ciklus alatti teljes hígított kipufogógáz-áram, amelyet a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban ismertetett módszerek szerint határoztak meg (kg/vizsgálat),

k

=

kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történő kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Amennyiben a kalibrációs tényezőt eleve alkalmazzák a részecskeszámlálóban, akkor a fenti egyenletben a k értéke 1,

Formula

=

a hígított kipufogógáz átlagos korrigált részecskekoncentrációja standard körülményekre korrigálva (273,2 K és 101,33 kPa), négyzetcentiméterenkénti részecskeszám,

Formula

=

az illékonyrészecske-eltávolító közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezője, amely a méréshez használt hígítási beállításokra jellemző.

Formula

=

a következő egyenlet segítségével kell ki számítani:

Formula

(98)

ahol:

| cs,i | = | a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, négyzetcentiméterenkénti részecskeszám, |
| --- | --- | --- |
| n | = | a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma. |

cs,i

=

a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecskekoncentrációjának diszkrét mérése, a koincidenciára és a standard körülményekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, négyzetcentiméterenkénti részecskeszám,

n

=

a vizsgálat időtartama alatt végrehajtott részecskekoncentráció-mérések száma.

10.4.4.   Vizsgálati eredmény

10.4.4.1.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

Minden egyes WHSC, melegindításos WHTC és hidegindításos WHTC esetében a részecskeszám/kWh-ban megadott fajlagos kibocsátásokat a következőképpen kell kiszámítani:

| | (99) |
| --- | --- |

Formula

(99)

ahol:

| e | = | a kWh-nként kibocsátott részecskék száma, |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva. |

e

=

a kWh-nként kibocsátott részecskék száma,

Wact

=

a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva.

10.4.4.2.   Időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszerek

Időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorokra a 6.6.2. szakaszban szereplő általános rendelkezések vonatkoznak. A melegindítással történő WHTC-vizsgálatok során mért kibocsátásokat az (5) egyenlet szerint kell súlyozni, ahol az Formula a regeneráció nélkül kWh-nként kibocsátott átlagos részecskeszám, az Formulapedig a regenerációval kWh-nként kibocsátott átlagos részecskeszám. A regenerálási korrekciós tényezőket a (6), (6a), (7) vagy (8) egyenlet segítségével kell értelemszerűen kiszámítani.

10.4.4.3.   A súlyozott átlagként számított WHTC-mérési eredmény

A WHTC esetében a vizsgálat végeredményét a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő (adott esetben időszakos regenerációt magában foglaló) vizsgálat adatainak súlyozottan átlagaként kell kiszámítani az alábbi egyenletek egyikével:

| a) | a multiplikatív regenerációs kiigazítás, vagy időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében | (100) |
| --- | --- | --- |

a)

a multiplikatív regenerációs kiigazítás, vagy időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében

Formula

(100)

| (b) | additív regenerációs kiigazítás esetében | (101) |
| --- | --- | --- |

(b)

additív regenerációs kiigazítás esetében

Formula

(101)

ahol:

| Ncold | = | a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma, |
| --- | --- | --- |
| Nhot | = | a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma, |
| Wact,cold | = | a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva, |
| Wact, hot | = | a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva, |
| kr | = | a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr
  = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás |

Ncold

=

a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma,

Nhot

=

a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során kibocsátott összes részecske száma,

Wact,cold

=

a hidegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva,

Wact, hot

=

a melegindítással történő WHTC-mérési ciklus során végzett tényleges munka a 7.8.6. szakasz szerint, kWh-ban megadva,

kr

=

a 6.6.2. szakasz szerinti, illetve a kr
  = 1 időszakos regenerálású kipufogógáz-utókezelő rendszer nélküli motorok esetében számított regenerációs kiigazítás

10.4.4.4.   A végeredmények kerekítése

A WHSC-mérési végeredményeket és a súlyozott átlagként számított WHTC-mérési eredményeket – az ASTM E 29–06B szabványnak megfelelően – egy lépésben három szignifikáns számjegyre kell kerekíteni. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

10.5.   A részecskeszám háttér-koncentrációjának meghatározása

| 10.5.1. | A motor gyártójának kérésére a hígítóalagút részecskeszámának háttér-koncentrációiból – a mérést megelőzően vagy azt követően, a részecskeszámmérő rendszer részecske- és szénhidrogén-szűrői után – mintát lehet vételezni az alagútban lévő részecskék háttér-koncentrációjának meghatározásához. |
| --- | --- |

10.5.1.

A motor gyártójának kérésére a hígítóalagút részecskeszámának háttér-koncentrációiból – a mérést megelőzően vagy azt követően, a részecskeszámmérő rendszer részecske- és szénhidrogén-szűrői után – mintát lehet vételezni az alagútban lévő részecskék háttér-koncentrációjának meghatározásához.

| 10.5.2. | Az alagút részecskeszáma háttér-koncentrációinak kivonása típusjóváhagyás esetén nem engedélyezett, de a gyártó kérésére – a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával – alkalmazható a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, amennyiben bizonyítható, hogy az alagút háttér-koncentrációja jelentős, amely ezután kivonható a hígított kipufogógázban mért értékekből. |
| --- | --- |

10.5.2.

Az alagút részecskeszáma háttér-koncentrációinak kivonása típusjóváhagyás esetén nem engedélyezett, de a gyártó kérésére – a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával – alkalmazható a gyártás megfelelőségének vizsgálatára, amennyiben bizonyítható, hogy az alagút háttér-koncentrációja jelentős, amely ezután kivonható a hígított kipufogógázban mért értékekből.

---

(1)  E melléklet számozása a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsításáról (WHDC) szóló 4. számú globális műszaki előírás (gtr) számozását követi. A WHDC-ről szóló globális műszaki előírás néhány szakasza azonban nem szükséges, hogy megjelenjen e mellékletben.

(2)  a tüzelőanyagtól függően

(3)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

(4)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(5)  nem metán szénhidrogének CH2,93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni)

(6)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

(7)  a tüzelőanyagtól függően

(8)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

(9)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(10)  nem metán szénhidrogének CH2,93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni)

(11)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

1. függelék

A WHTC motorfékpadi ciklus menete

| Idő | Normált fordulatszám | Normált nyomaték |
| --- | --- | --- |
| s | százalék | százalék |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = visszahajtás |

Idő

Normált fordulatszám

Normált nyomaték

s

százalék

százalék

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = visszahajtás

2. függelék

Mérőberendezések

A.2.1.   Ez a függelék a gáznemű és szilárd kibocsátások mérésére használt mintavevő és analitikai rendszerekre vonatkozó alapvető követelményeket és azok általános leírását tartalmazza. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a függelékben található ábrákhoz. Kiegészítő adatok gyűjtése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából további összetevők, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk, áramlásmérők, áramlásszabályozók és kapcsolók is alkalmazhatók. Az egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükséges egyéb alkatrészek elhagyhatók, amennyiben elhagyásuk műszakilag indokolható.

A.2.1.1.   Analitikai rendszerek

A.2.1.2.   Az analitikai rendszer leírása

A hígítatlan (9. ábra), illetve a hígított (10. ábra) kipufogógáz gáznemű kibocsátásának meghatározására szolgáló analitikai rendszerek leírása az alábbiak használatán alapul:

| a) | fűtött lángionizációs detektoros (HFID) vagy lángionizációs detektoros (FID) gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére; |
| --- | --- |

a)

fűtött lángionizációs detektoros (HFID) vagy lángionizációs detektoros (FID) gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére;

| b) | nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid mérésére; |
| --- | --- |

b)

nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid mérésére;

| c) | fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) vagy kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére. |
| --- | --- |

c)

fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) vagy kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére.

Az összes összetevőt tartalmazó mintát egy mintavevő szondával kell levenni, és a mintát belsőleg kell megosztani a különböző elemző készülékekhez. Használható két mintavevő szonda is, egymás közvetlen közelében elhelyezve. Ügyelni kell arra, hogy az analitikai rendszer egyetlen pontján se csapódhassanak le kipufogógáz-összetevők (a vizet és kénsavat is beleértve).

9.   ábra

A hígítatlan kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája

Image

10.   ábra

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- és szénhidrogén-tartalmának meghatározására szolgáló analitikai rendszer folyamatábrája

Image

A.2.1.3.   A 9. és 10. ábrán látható alkatrészek

| EP | Kipufogócső |
| --- | --- |
| SP | Szonda a hígítatlan kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán) |

EP

Kipufogócső

SP

Szonda a hígítatlan kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán)

Rozsdamentes acélból készült egyenes, zártvégű, többlyukú szonda ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb, mint 1 mm. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás álljon elő. A szondának le kell fednie a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható.

| SP2 | A hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

SP2

A hígított kipufogógáz szénhidrogén-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie; |
| --- | --- |

a)

a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie;

| b) | legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

b)

legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie;

| c) | olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 15. ábrát), ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba); |
| --- | --- |

c)

olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 15. ábrát), ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba);

| d) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen; |
| --- | --- |

d)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen;

| e) | olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) értékre növelje; |
| --- | --- |

e)

olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) értékre növelje;

| f) | nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg). |
| --- | --- |

f)

nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg).

| SP3 | A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

SP3

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | az SP2-vel azonos síkban kell lennie; |
| --- | --- |

a)

az SP2-vel azonos síkban kell lennie;

| b) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen; |
| --- | --- |

b)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen;

| c) | a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie.

| HF1 | Fűtött előszűrő (nem kötelező) |
| --- | --- |

HF1

Fűtött előszűrő (nem kötelező)

A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie.

| HF2 | Fűtött szűrő |
| --- | --- |

HF2

Fűtött szűrő

A szűrőnek le kell választania minden szilárd részecskét a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie. A szűrő szükség szerint cserélendő.

| HSL1 | Fűtött mintavevő vezeték |
| --- | --- |

HSL1

Fűtött mintavevő vezeték

A mintavevő vezeték a gázmintát a szondától a megosztási pont(ok)hoz és a szénhidrogén-elemző készülékhez vezeti.

A mintavevő vezetéknek:

| a) | legalább 4 mm és legfeljebb 13,5 mm belső átmérővel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

legalább 4 mm és legfeljebb 13,5 mm belső átmérővel kell rendelkeznie;

| b) | rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie; |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie;

| c) | minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy kisebb; |
| --- | --- |

c)

minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy kisebb;

| d) | 453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C);

| e) | 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt. |
| --- | --- |

e)

463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt.

| HSL2 | Fűtött NOx-mintavevő vezeték |
| --- | --- |

HSL2

Fűtött NOx-mintavevő vezeték

A mintavevő vezetéknek:

| a) | száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell biztosítania a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig; |
| --- | --- |

a)

száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell biztosítania a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig;

| b) | rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie. |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie.

| HP | Fűtött mintavevő szivattyú |
| --- | --- |

HP

Fűtött mintavevő szivattyú

A szivattyút a HSL vezeték hőmérsékletére kell fűteni.

| SL | CO- és CO2-mintavevő vezeték |
| --- | --- |

SL

CO- és CO2-mintavevő vezeték

A vezetéknek teflonból vagy rozsdamentes acélból kell készülnie. Lehet fűtött vagy fűtetlen is.

| HC | Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- |

HC

Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogének meghatározásához. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) értéken kell tartani.

| CO, CO2 | Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- |

CO, CO2

Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék

Nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározásához (választható a hígítási arány meghatározására a részecske-mérésekhez).

| NOx | Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék |
| --- | --- |

NOx

Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék

Kemilumineszcens detektoros, fűtött kemilumineszcens detektoros vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározásához. Fűtött kemilumineszcens detektor alkalmazása esetén azt 328–473 K (55–200 °C) hőmérsékleten kell tartani.

| B | Mintaszárító (a NO-méréseknél választható) |
| --- | --- |

B

Mintaszárító (a NO-méréseknél választható)

A kipufogógáz-mintában lévő víz hűtésére és kondenzálására. Alkalmazása választható, ha a vízgőz a gázelemző készülékre e melléklet 9.3.9.2.2. szakasza szerint nincs zavaró hatással. Ha a vizet kondenzációval távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell vagy magában a kondenzedényben, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a harmatpont nem lehet nagyobb, mint 280 K (7 °C). Vegyszeres szárítókat nem szabad a minta víztelenítéséhez használni.

| BK | Mintavevõ zsák a háttér-koncentrációk méréséhez (választható, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

BK

Mintavevõ zsák a háttér-koncentrációk méréséhez (választható, csak a 10. ábrán)

A háttér-koncentrációk meghatározásához.

| BG | Mintavevő zsák (választható, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

BG

Mintavevő zsák (választható, csak a 10. ábrán)

A mintakoncentrációk meghatározásához.

A.2.1.4.   Nemmetán-kiválasztót használó módszer

A nemmetán-kiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál, hogy a nemmetán-kiválasztón átmenő mintában a fűtött lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. A szokásos szénhidrogén-mintavevő útvonalon (lásd a 9. és 10. ábrát) kívül egy második mintavevő útvonalat is ki kell alakítani nemmetán-kiválasztóval, a 11. ábra szerint. Ez lehetővé teszi az összes szénhidrogén, a CH4 és a nem metán szénhidrogének egyidejű mérését.

A vizsgálatok megkezdése előtt meg kell határozni a nemmetán-kiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K-en (327 °C) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait jellemző H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re és C2H6-ra adott relatív válaszát e melléklet 9.3.8. szakasza szerint kell meghatározni.

11.   ábra

A nemmetán-kiválasztóval végzett metánelemzés elvi folyamatábrája

Image

A.2.1.5.   A 11. ábrán látható alkatrészek

| NMC | Nemmetán-kiválasztó |
| --- | --- |

NMC

Nemmetán-kiválasztó

Feladata a metán kivételével az összes szénhidrogén oxidálása.

HC

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogén- és a CH4-koncentrációk mérésére. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) értéken kell tartani.

| V1 | Választószelep |
| --- | --- |

V1

Választószelep

A nullázó gáz és a mérőtartomány-kalibráló gáz kiválasztására.

| R | Nyomásszabályozó |
| --- | --- |

R

Nyomásszabályozó

A mintavevő vezeték nyomásának és a fűtött lángionizációs detektorba jutó áramlásnak a szabályozására.

A.2.2.   Hígítórendszer és részecske-mintavevő rendszer

A.2.2.1.   A részáramú rendszer leírása

Olyan hígítórendszer, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram megosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógáz teljes egésze vagy egy része belép a részecske-mintavevő rendszerbe. Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részmintavételnek nevezik. A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ.

A 12. ábrán látható teljes mintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC2 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd a 16. ábrát) szabályozza. A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC1 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlőjelként a q

  m
  ew vagy q

  m
  aw és q

  m
  f értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig a részecske-mintavevő rendszer (lásd a 16. ábrát) FM3 áramlásmérője méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki.

12.   ábra

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (teljes mintavétellel)

Image

A 13. ábrán látható részmintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot a vagy a hígítólevegőhöz vagy a szívóventilátorhoz bekötött FC1 áramlásszabályozó szabályozza. Az FC1 áramlásszabályozó a kipufogógáz kívánt megosztásához vezérlőjelként a q

  m
  ew vagy q

  m
  aw és q

  m
  f értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig az FM2 áramlásmérő méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki. A részecske-mintavevő rendszer mintát vesz a DT hígítóalagútból (lásd a 16. ábrát).

13.   ábra

Részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (részmintavételes)

Image

A.2.2.2.   A 12. és 13. ábrán látható alkatrészek

| EP | Kipufogócső |
| --- | --- |

EP

Kipufogócső

A kipufogócső hőszigetelt is lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas tömlős szakaszok hossza nem lehet több az átmérő tizenkétszeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb ívet kell alkalmazni. Ha a rendszernek része a próbapad hangtompítója is, akkor az is lehet hőszigetelt. Ajánlott, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen.

| SP | Mintavevő szonda |
| --- | --- |

SP

Mintavevő szonda

A szondatípusnak az alábbiak egyikének kell lennie:

| a) | az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában; |
| --- | --- |

a)

az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában;

| b) | az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában; |
| --- | --- |

b)

az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában;

| c) | az A.2.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda; |
| --- | --- |

c)

az A.2.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda;

| d) | a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában. |
| --- | --- |

d)

a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában.

A szondacsúcs belső átmérőjének legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső- és a szondaátmérő arányának legalább négyszeresnek kell lennie.

Az a) típusú szonda használatakor közvetlenül a szűrőtartó előtt fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót (ciklon vagy ütközéses leválasztó), amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

14.   ábra

A kalapos szonda elvi rajza

Image

| TT | A kipufogógázt átvezető cső |
| --- | --- |

TT

A kipufogógázt átvezető cső

Az átvezető csőnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, de:

| a) | nem lehet 0,26 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 80 százaléka szigetelt, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve;
  vagy |
| --- | --- |

a)

nem lehet 0,26 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 80 százaléka szigetelt, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve;

vagy

| b) | nem lehet 1 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 90 százaléka 150 °C feletti hőmérsékletre van felfűtve, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve. |
| --- | --- |

b)

nem lehet 1 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 90 százaléka 150 °C feletti hőmérsékletre van felfűtve, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve.

Legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie, kiömlőnyílásának a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie.

A fenti a) ponttal kapcsolatosan a csövet legfeljebb 0,05 W/mK hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni, úgy, hogy a hőszigetelés sugárirányú vastagsága igazodjon a szonda átmérőjéhez.

| FC1 | Áramlásszabályozó |
| --- | --- |

FC1

Áramlásszabályozó

A PB nyomóventilátor, illetve az SB szívóventilátor által szállított hígítólevegő áramának szabályozásához áramlásszabályozót kell használni. A szabályozóra beköthetők a kipufogógáz-áram méréséhez használt, az e melléklet 8.4.1. szakaszában ismertetett érzékelő jelei. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár az adott ventilátor elé, akár mögé. Nyomás alatti levegőadagolás esetén az FC1 áramlásszabályozó közvetlenül szabályozza a levegőáramot.

| FM1 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM1

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígítólevegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM1 áramlásmérő használata nem kötelező.

| DAF | Hígítólevegő-szűrő |
| --- | --- |

DAF

Hígítólevegő-szűrő

A hígítólevegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka legalább 99,97 % az EN 1822-1 (H14 vagy jobb szűrőosztály), az ASTM F 147193 vagy más, ezekkel egyenértékű szabvány szerint.

| FM2 | Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

FM2

Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Gázfogyasztásmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére. Ha az SB szívóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM2 áramlásmérő használata nem kötelező.

| PB | Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

PB

Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A hígítólevegő áramának szabályozásához a PB nyomóventilátor összeköthető az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB nyomóventilátorra. Ha kalibrálva van, a PB nyomóventilátor használható a hígítólevegő áramának mérésére.

| SB | Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

SB

Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Ha kalibrálva van, az SB szívóventilátor használható a hígított kipufogógáz áramának mérésére.

| DT | Hígítóalagút (részáramú) |
| --- | --- |

DT

Hígítóalagút (részáramú)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul), azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges; |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul), azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges;

| b) | rozsdamentes acélból kell készülnie; |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból kell készülnie;

| c) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

| PSP | Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

PSP

Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A részecske-mintavevő szonda a PTT részecskeátvezető cső (lásd az A.2.2.6. szakaszt) bevezető szakaszát képezi, és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül tíz alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül tíz alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba;

| b) | belső átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

belső átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie;

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígítólevegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígítólevegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba;

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A.2.2.3.   A teljes áramú hígítórendszer leírása

A 15. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áramnak a DT hígítóalagútban történő hígításán alapul, az állandó térfogatú mintavétel elvét alkalmazva.

A hígított kipufogógáz áramát térfogat-kiszorításos szivattyúval, kritikus áramlású Venturi-csővel, vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.

Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszerbe (lásd a 17. ábrát). Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata van leírva, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel.

15.   ábra

A teljes áramú hígítórendszer (állandó térfogatú mintavétel) elvi rajza

Image

A.2.2.4.   A 15. ábrán látható alkatrészek

| EP | Kipufogócső |
| --- | --- |

EP

Kipufogócső

A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől a hígítóalagútig nem lehet nagyobb 10 méternél. Ha a rendszer hosszabb 4 méternél, akkor az összes 4 méternél hosszabb csövet szigetelni kell, kivéve adott esetben a beépített füstmérőt. A hőszigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/mK értéknél, 673 K hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél.

| PDP | Térfogat-kiszorításos szivattyú |
| --- | --- |

PDP

Térfogat-kiszorításos szivattyú

A térfogat-kiszorításos szivattyú a hígított kipufogógáz összáramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a hígítólevegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. A kipufogórendszer működő térfogat-kiszorításos szivattyú mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a térfogat-kiszorításos szivattyú nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ±6 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a térfogat-kiszorításos szivattyúba való belépésnél nem nagyobb, mint 323 K (50 °C).

| CFV | Kritikus áramlású Venturi cső |
| --- | --- |

CFV

Kritikus áramlású Venturi cső

A kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri úgy, hogy az áramlást lefojtja (kritikus áramlás). A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a kritikus áramlású Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a kritikus áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| SSV | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |

SSV

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri a hangsebesség alatti Venturi-áramlás gázárama alapján, ami a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépőnyílása és torka közötti nyomásesés függvénye. A kipufogórendszer működő hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| HE | Hőcserélő (választható) |
| --- | --- |

HE

Hőcserélő (választható)

A hőcserélő kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkívánt határok között tartsa. Ha van elektronikus áramláskiegyenlítő, akkor a hőcserélő nem szükséges.

| EFC | Elektronikus áramláskiegyenlítő (választható) |
| --- | --- |

EFC

Elektronikus áramláskiegyenlítő (választható)

Ha a térfogat-kiszorításos szivattyú, a kritikus áramlású Venturi-cső vagy a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső bemeneténél a hőmérsékletet nem lehet a fent megadott határok között tartani, akkor egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a kétszeres hígítású rendszerbe belépő gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak annak biztosítására, hogy a kétszeres hígítású rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram arányossága (lásd 17. ábra) ±2,5%-os tűréssel állandó legyen.

| DT | Hígítóalagút (teljes áramú) |
| --- | --- |

DT

Hígítóalagút (teljes áramú)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen összekeveredjen; |
| --- | --- |

a)

elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen összekeveredjen;

| b) | lehet hőszigetelése; |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése;

| c) | lehet fűtése, amellyel a vízkondenzáció elkerüléséhez elegendő falhőmérséklet érhető el. |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, amellyel a vízkondenzáció elkerüléséhez elegendő falhőmérséklet érhető el.

A kipufogógázt áramlásirányban kell a hígítóalagútba bevezetni, és annak jól el kell keverednie. Szükség esetén keverőnyílás alkalmazható.

Kétszeres hígítású rendszer esetében a hígítóalagútból származó minta a másodlagos hígítóalagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (17. ábra). A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígítólevegőt kell szállítania ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

| DAF | Hígítólevegő-szűrő |
| --- | --- |

DAF

Hígítólevegő-szűrő

A hígítólevegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka legalább 99,97 % az EN 1822-1 (H14 vagy jobb szűrőosztály), az ASTM F 147193 vagy más, ezekkel egyenértékű szabvány szerint.

| PSP | Részecske mintavevő szonda |
| --- | --- |

PSP

Részecske mintavevő szonda

A szonda a PTT részecskeátvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba;

| b) | legalább 8 mm belső átmérővel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

b)

legalább 8 mm belső átmérővel kell rendelkeznie;

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba; |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba;

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A.2.2.5.   A részecske-mintavevő rendszer leírása

A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn (lásd a 16. és a 17. ábrát). Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amelynek során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez (lásd a 12. ábrát). Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amelynek során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.

Részáramú hígítórendszernél a hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül (lásd a 16. ábrát). A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC3 áramlásszabályozó szabályozza.

Teljes áramú hígítórendszernél kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszert kell használni (lásd a 17. ábrát). A hígított kipufogógázból a minta a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígítólevegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 15. ábrát) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlőjeleként.

16.   ábra

A részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Image

17.   ábra

Kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszer elvi rajza

Image

A.2.2.6.   A 16. ábrán (csak részáramú rendszer) és a 17. ábrán (csak teljes áramú rendszer) látható alkatrészek

| PTT | Részecskeátvezető cső |
| --- | --- |

PTT

Részecskeátvezető cső

Az átvezető csőnek:

| a) | közömbösnek kell lennie a részecskékkel (PM) szemben; |
| --- | --- |

a)

közömbösnek kell lennie a részecskékkel (PM) szemben;

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

| SDT | Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán) |
| --- | --- |

SDT

Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán)

A másodlagos hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak és elég nagy átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy megfeleljen a tartózkodási időre vonatkozó, a 9.4.2. szakasz f) pontjában leírt követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak és elég nagy átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy megfeleljen a tartózkodási időre vonatkozó, a 9.4.2. szakasz f) pontjában leírt követelményeknek;

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

| FH | Szűrőtartó |
| --- | --- |

FH

Szűrőtartó

A szűrőtartónak:

| a) | 12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponttól) az átvezető cső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez; |
| --- | --- |

a)

12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponttól) az átvezető cső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez;

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el; |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el;

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

Többféle szűrőváltó (automatikus váltó) is elfogadható, amennyiben a mintavevő szűrők között nincs kölcsönhatás.

A teflonmembrán szűrőket a szűrőtartón belül egy speciális kazettában kell elhelyezni.

Az áramlással szembe néző nyitott csöves mintavevő szonda használata esetén közvetlenül a szűrőtartó előtt fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót, amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

| P | Mintavevő szivattyú |
| --- | --- |
| FC2 | Áramlásszabályozó |

P

Mintavevő szivattyú

FC2

Áramlásszabályozó

Áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának szabályozására.

| FM3 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM3

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a részecskeminta részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár a P mintavevő szivattyú elé, akár mögé.

| FM4 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM4

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a másodlagos hígítólevegő részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére.

| BV | Gömbszelep (nem kötelező) |
| --- | --- |

BV

Gömbszelep (nem kötelező)

A gömbszelep belső átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT részecskeátvezető cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie.

3. Függelék

Statisztika

A.3.1.   Középérték és szórás

A számtani középértéket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

A szórást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (103) |
| --- | --- |

Formula

(103)

A.3.2.   Regresszióanalízis

A regressziós egyenes meredekségét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontját az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

A becsült értékek standard hibáját (SEE) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

A determinációs együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

A.3.3.   A rendszerek egyenértékűségének megállapítása

A rendszerek e melléklet 5.1.1. szakaszában említett egyenértékűségének megállapítását a jelölt rendszer és e melléklet egyik elfogadott vonatkoztatási rendszere közötti, hét (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni, a megfelelő vizsgálati ciklus(ok) felhasználásával. Az alkalmazandó egyenértékűségi kritériumok az F próba és a kétoldalú Student-féle t próba.

A statisztikai módszer azt a hipotézist vizsgálja, hogy a jelölt rendszerrel mért kibocsátások szórása és középértéke nem különbözik a vonatkoztatási rendszerrel mért kibocsátások szórásától és átlagértékétől. A hipotézist az F és t értékek 10 %-os szignifikanciaszintje alapján kell vizsgálni. A 9. táblázat tartalmazza a 7–10 mintapárra vonatkozó kritikus F és t értékeket. Ha az alábbi egyenlettel számított F és t értékek nagyobbak, mint a kritikus F és t értékek, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű.

A következő eljárást kell követni. Az R és a C index a vonatkoztatási rendszert (R), illetve a jelölt rendszert (C) jelenti:

| a) | El kell végezni legalább 7-7 vizsgálatot az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. A vizsgálatok számát n
  R és n
  C jelöli. |
| --- | --- |

a)

El kell végezni legalább 7-7 vizsgálatot az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. A vizsgálatok számát n
  R és n
  C jelöli.

| b) | Számítsuk ki az

  és az

  átlagértékeket, valamint az s
  R és s
  C relatív szórásokat; |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Ki kell számítani az F értéket a következő képlettel: | (108) |
| --- | --- | --- |

c)

Ki kell számítani az F értéket a következő képlettel:

Formula

(108)

(a számlálóba az s
  R és az s
  C szórások közül a nagyobbikat kell írni);

| d) | Ki kell számítani a t értéket a következő képlettel: | (109) |
| --- | --- | --- |

d)

Ki kell számítani a t értéket a következő képlettel:

Formula

(109)

| e) | Össze kell hasonlítani a kiszámított F és t értéket a 9. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F és t értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetében a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni; |
| --- | --- |

e)

Össze kell hasonlítani a kiszámított F és t értéket a 9. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F és t értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetében a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni;

| f) | Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:





  az F próbára:

  , | (110) |
| --- | --- | --- |
| a t próbára: | (111) |

f)

Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:

Formula

Formula

(110)

Formula

(111)

| g) | Meg kell határozni az egyenértékűséget a következőképpen:






  i. | ha F < F
  crit és t < t
  crit, akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével; |
| --- | --- | --- |

g)

Meg kell határozni az egyenértékűséget a következőképpen:

i.

ha F < F
  crit és t < t
  crit, akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével;

| ii. | ha F ≥ F
  crit vagy t ≥ t
  crit, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével. |
| --- | --- |

ii.

ha F ≥ F
  crit vagy t ≥ t
  crit, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével.

9.   táblázat

Az egyes mintaméretekhez tartozó t és F értékek

| Mintaméret | F próba | t próba |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6, 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7, 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8, 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9, 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Mintaméret

F próba

t próba

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6, 6

3,055

6

1,943

8

7, 7

2,785

7

1,895

9

8, 8

2,589

8

1,860

10

9, 9

2,440

9

1,833

4. függelék

A szénáram ellenőrzése

A.4.1.   Bevezetés

A kipufogógázban található szén csaknem egésze a tüzelőanyagból származik, és egy minimális részt leszámítva csaknem a teljes mennyiség CO2 formájában jelenik meg a kipufogógázban. Ez az alapja a teljes mérőrendszer CO2-mérésen alapuló ellenőrzésének.

A kipufogógázt mérő rendszerbe jutó szén a tüzelőanyag-áramból kerül meghatározásra. A szénáramot a kibocsátásmérő és részecske-mintavevő rendszerek különböző pontjain, az ezeken a pontokon mért CO2-koncentrációkból és a gázáramból kell meghatározni.

Ennek értelmében a motor ismert forrása a szénáramnak, és ugyanennek a szénáramnak a kipufogócsőben és a részáramú részecske-mintavevő rendszer kimeneténél történő megfigyeléséből következtetni lehet a szivárgásra és az áramlásmérés pontosságára. Ennek az ellenőrzésnek az az előnye, hogy az alkatrészek a hőmérsékletek és az áramok tekintetében ugyanolyan körülmények között működnek, mint a motor tényleges vizsgálatakor.

A 18. ábrán láthatók azok a mintavételi pontok, amelyeken a szénáramot ellenőrizni kell. Alább meg vannak adva a szénáramnak az egyes mintavételi pontokra vonatkozó kiszámításához szükséges konkrét egyenletek is.

18.   ábra

Mérőpontok a szénáram ellenőrzéséhez

Image

A.4.2.   Szénáram a motorba (1. mérőpont)

Egy CH
  α
  O
  ε
  összetételű tüzelőanyagra a motorba belépő széntömegáramot a következő egyenlettel lehet kiszámítani:

| | (112) |
| --- | --- |

Formula

(112)

ahol:

| qmf | a tüzelőanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- |

qmf

a tüzelőanyag tömegárama, kg/s

A.4.3.   Szénáram a hígítatlan kipufogógázban (2. mérőpont)

A motor kipufogócsövében a szén tömegáramát a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és tömegáramából kell meghatározni:

| | (113) |
| --- | --- |

Formula

(113)

ahol:

| c
  CO2,r | a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| q

  mew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| Me | a kipufogógáz móltömege, g/mól |

c
  CO2,r

a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

q

  mew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

Me

a kipufogógáz móltömege, g/mól

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az e melléklet 8.1. szakasza szerint.

A.4.4.   Szénáram a hígítórendszerben (3. mérőpont)

A részáramú hígítórendszernél a megosztási arányt is figyelembe kell venni. A szénáramot a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációjából, a tömegáramából és a mintaáramból kell meghatározni:

| | (114) |
| --- | --- |

Formula

(114)

ahol:

| c
  CO2,d | a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| q

  mew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| q

  mp | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s |
| Me | a kipufogógáz móltömege, g/mól |

c
  CO2,d

a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

q

  mew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

q

  mp

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s

Me

a kipufogógáz móltömege, g/mól

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az e melléklet 8.1. szakasza szerint.

A.4.5.   A kipufogógáz móltömegének kiszámítása

A kipufogógáz móltömegét a (41) egyenlettel kell kiszámítani (lásd e melléklet 8.4.2.4. szakaszát).

Alternatívaként a kipufogógázra a következő móltömeget lehet használni:

| Me
  (dízel) | = | 28,9 g/mól |
| --- | --- | --- |
| Me
  (PB) | = | 28,6 g/mól |
| Me
  (földgáz) | = | 28,3 g/mól |

Me
  (dízel)

=

28,9 g/mól

Me
  (PB)

=

28,6 g/mól

Me
  (földgáz)

=

28,3 g/mól

5. függelék

Példa a számítási eljárásra

A.5.1.   A fordulatszám és a nyomaték visszaszámítási eljárása

Példaként az alábbi vizsgálati pontokat kell visszaszámítani:

| százalékos fordulatszám | = | 43 százalék |
| --- | --- | --- |
| százalékos nyomaték | = | 82 százalék |

százalékos fordulatszám

=

43 százalék

százalékos nyomaték

=

82 százalék

Ha adottak az alábbi értékek:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

akkor:

Formula

A jelleggörbéből 1 178 min–1 fordulatszámnál 700 Nm legnagyobb nyomaték adódik, így:

Formula

A.5.2.   Alapadatok a sztöchiometriai számításokhoz

| A hidrogén atomtömege | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| A szén atomtömege | 12,011 g/atom |
| A kén atomtömege | 32,065 g/atom |
| A nitrogén atomtömege | 14,0067 g/atom |
| Az oxigén atomtömege | 15,9994 g/atom |
| Az argon atomtömege | 39,9 g/atom |
| A víz móltömege | 18,01534 g/mól |
| A szén-dioxid móltömege | 44,01 g/mól |
| A szén-monoxid móltömege | 28,011 g/mól |
| Az oxigén móltömege | 31,9988 g/mól |
| A nitrogén móltömege | 28,011 g/mól |
| A nitrogén-oxid móltömege | 30,008 g/mól |
| A nitrogén-dioxid móltömege | 46,01 g/mól |
| A kén-dioxid móltömege | 64,066 g/mól |
| A száraz levegő móltömege | 28,965 g/mól |

A hidrogén atomtömege

1,00794 g/atom

A szén atomtömege

12,011 g/atom

A kén atomtömege

32,065 g/atom

A nitrogén atomtömege

14,0067 g/atom

Az oxigén atomtömege

15,9994 g/atom

Az argon atomtömege

39,9 g/atom

A víz móltömege

18,01534 g/mól

A szén-dioxid móltömege

44,01 g/mól

A szén-monoxid móltömege

28,011 g/mól

Az oxigén móltömege

31,9988 g/mól

A nitrogén móltömege

28,011 g/mól

A nitrogén-oxid móltömege

30,008 g/mól

A nitrogén-dioxid móltömege

46,01 g/mól

A kén-dioxid móltömege

64,066 g/mól

A száraz levegő móltömege

28,965 g/mól

Feltételezve, hogy nincsenek kompresszibilitási hatások, az összes gáz ideálisnak tekinthető a levegőbeszívásnál, az égéskor és a kipufogáskor, és így a térfogatszámítások az Avogadro-tétel szerinti 22,414 l/mól moláris térfogaton alapulhatnak.

A.5.3.   Gáznemű károsanyag-kibocsátás (dízel)

Az alábbiakban láthatók a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításához a vizsgálati ciklus egyes pontjain kapott mérési adatok (adatlekérdezési gyakoriság: 1/s). Ebben a példában a CO és az NOx mérése száraz alapon, a szénhidrogéneké nedves alapon történt. A szénhidrogén-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, ami 3-mal szorozva megadja a C1 egyenértéket. A számítási eljárás ugyanez a ciklus többi pontjára is.

A szemléletesebb magyarázat kedvéért a számítási példában a különböző lépések közbenső eredményei kerekítve szerepelnek. Meg kell jegyezni, hogy a tényleges számításokban a közbenső eredmények kerekítése nincs megengedve (lásd e melléklet 8. szakaszát).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

A számításhoz használt tüzelőanyag-összetétel a következő:

| Összetevő | Mólarány | Tömegszázalék |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Összetevő

Mólarány

Tömegszázalék

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1. lépés:   Száraz/nedves korrekció (e melléklet 8.1. szakasza):

(16) egyenlet:

Formula

(13) egyenlet:

Formula

(12) egyenlet:

Formula

Formula

2. lépés:   Az NOx helyesbítése a nedvességtartalomra és a hőmérsékletre (e melléklet 8.2.1. szakasza):

(23) egyenlet:

Formula

3. lépés:   A pillanatnyi kibocsátás kiszámítása a vizsgálati ciklus egyes pontjaiban (e melléklet 8.4.2.4. szakasza):

(36) egyenlet:

Formula

Formula

Formula

4. lépés:   A ciklusban kibocsátott összes tömeg kiszámítása a pillanatnyi kibocsátási értékek összegzésével (integrálás) és az 5. táblázatban szereplő u értékekkel (e melléklet 8.4.2.3. szakasza):

A következő számítás a WHTC ciklust (1 800 s) tételezi fel, és a kibocsátás ugyanaz a ciklus minden pontjában.

(36) egyenlet:

Formula

Formula

Formula

5. lépés:   A fajlagos kibocsátások kiszámítása (e melléklet 8.6.3. szakasza):

(69) egyenlet:

Formula

Formula

Formula

A.5.4.   Szilárd kibocsátás (dízel)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

1. lépés:   Az m
  edf kiszámítása (e melléklet 8.4.3.2.2. szakasza):

(48) egyenlet:

Formula

(47) egyenlet:

Formula

(46) egyenlet:

Formula

2. lépés:   A részecsketömeg helyesbítése a felhajtóerővel (e melléklet 8.3. szakasza):

Vizsgálat előtt:

(26) egyenlet:

Formula

(25) egyenlet:

Formula

Vizsgálat után:

(26) egyenlet:

Formula

(25) egyenlet:

Formula

(27) egyenlet:

Formula

3. lépés:   A szilárd kibocsátás tömegének kiszámítása (e melléklet 8.4.3.2.2. szakasza):

(45) egyenlet:

Formula

4. lépés:   A fajlagos kibocsátás kiszámítása (e melléklet 8.6.3. szakasza):

(69) egyenlet:

Formula

A.5.5.   λ-eltolódási tényező (Sλ)

A.5.5.1.   A λ-eltolódási tényező (Sλ) kiszámítása (1)

Formula

ahol:

| Sλ | = | λ-eltolódási tényező; |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | a tüzelőanyagban lévő inert gázok (azaz N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka; |
| O2* | = | a tüzelőanyagban eredetileg meglévő oxigén térfogatszázaléka; |
| n és m | = | a tüzelőanyagban lévő szénhidrogéneket megadó átlagos CnHm összetétel sztöchiometriai együtthatói, azaz:


  ahol:







  CH4 | = | a tüzelőanyagban lévő metán térfogatszázaléka; |
| C2 | = | a tüzelőanyagban lévő összes C2-szénhidrogén (például C2H6, C2H4 stb.) térfogatszázaléka; |
| C3 | = | a tüzelőanyagban lévő összes C3-szénhidrogén (például C3H8, C3H6 stb.) térfogatszázaléka; |
| C4 | = | a tüzelőanyagban lévő összes C4-szénhidrogén (például C4H10, C4H8 stb.) térfogatszázaléka; |
| C5 | = | a tüzelőanyagban lévő összes C5-szénhidrogén (például C5H12, C5H10 stb.) térfogatszázaléka; |
| hígítógáz | = | a tüzelőanyagban lévő összes hígítógáz (azaz O2*, N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka. |

Sλ

=

λ-eltolódási tényező;

inert %

=

a tüzelőanyagban lévő inert gázok (azaz N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka;

O2*

=

a tüzelőanyagban eredetileg meglévő oxigén térfogatszázaléka;

n és m

=

a tüzelőanyagban lévő szénhidrogéneket megadó átlagos CnHm összetétel sztöchiometriai együtthatói, azaz:

ahol:

CH4

=

a tüzelőanyagban lévő metán térfogatszázaléka;

C2

=

a tüzelőanyagban lévő összes C2-szénhidrogén (például C2H6, C2H4 stb.) térfogatszázaléka;

C3

=

a tüzelőanyagban lévő összes C3-szénhidrogén (például C3H8, C3H6 stb.) térfogatszázaléka;

C4

=

a tüzelőanyagban lévő összes C4-szénhidrogén (például C4H10, C4H8 stb.) térfogatszázaléka;

C5

=

a tüzelőanyagban lévő összes C5-szénhidrogén (például C5H12, C5H10 stb.) térfogatszázaléka;

hígítógáz

=

a tüzelőanyagban lévő összes hígítógáz (azaz O2*, N2, CO2, He stb.) térfogatszázaléka.

A.5.5.2.   Példák az Sλ λ-eltolódási tényező kiszámítására:

1. példa: G25: CH4 = 86 százalék, N2 = 14 százalék (térfogat)

Formula

Formula

Formula

2. példa: GR: CH4 = 87 százalék, C2H6 = 13 százalék (térfogat)

Formula

Formula

Formula

3. példa: USA: CH4 = 89 százalék, C2H6 = 4,5 százalék, C3H8 = 2,3 százalék, C6H14 = 0,2 százalék, O2 = 0,6 százalék, N2 = 4 százalék

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels (Gépjármű-tüzelőanyagok sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arányai) - SAE J1829, 1987. június. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals (Belsőégésű motorok alapjai), McGraw-Hill, 1988, 3.4. fejezet: „Combustion stoichiometry” (Az égés sztöchiometriája) (68–72. oldal).

6. függelék

Segédberendezések felszerelése a kibocsátásvizsgálathoz

| Szám | Segédberendezés | A kibocsátásméréshez fel van szerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bevezető rendszer | |
| Szívócsonk | Igen |
| Forgattyúház-szellőztető | Igen |
| A kettős indukciós szívócsonkrendszer kezelőszervei | Igen |
| Légáramlásmérő | Igen |
| Levegőbevezető csövek | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Légszűrő | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Bemeneti hangtompító | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Fordulatszám-korlátozó | Igen |
| 2 | A szívócsonk indukciós hevítőberendezése | Igen, ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással |
| 3 | Kipufogórendszer | |
| Kipufogócsonk | Igen |
| Csatlakozó csövek | Igen |
| Hangtompító | Igen |
| Kipufogócső | Igen |
| Kipufogófék | Nem, vagy teljesen nyitva |
| Feltöltő | Igen |
| 4 | Tüzelőanyag-adagoló szivattyú | Igen |
| 5 | Gázüzemű motorok berendezése | |
| Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb. | Igen |
| Nyomáscsökkentő | Igen |
| Elpárologtató | Igen |
| Keverő | Igen |
| 6 | Tüzelőanyag-befecskendezés | |
| Előszűrő | Igen |
| Szűrő | Igen |
| Szivattyú | Igen |
| Nagynyomású vezeték | Igen |
| Befecskendező | Igen |
| Levegőbevezető szelep | Igen |
| Elektronikus vezérlőrendszer, érzékelők stb. | Igen |
| Szabályozó/vezérlő rendszer | Igen |
| Automatikus (a légköri viszonyoktól függően működő) túlnyomáskapcsoló a szabályozórúdon | Igen |
| 7 | Folyadékhűtő berendezés | |
| Hűtő | Nem |
| Ventilátor | Nem |
| A ventilátor burkolata | Nem |
| Vízszivattyú | Igen |
| Termosztát | Igen, teljesen nyitott állapotban rögzíthető |
| 8 | Léghűtés | |
| Burkolat | Nem |
| Ventilátor vagy fúvó | Nem |
| Hőfokszabályozó berendezés | Nem |
| 9 | Elektromos berendezések | |
| Generátor | Nem |
| Tekercs vagy tekercsek | Igen |
| Kábelek | Igen |
| Elektronikus vezérlőrendszer | Igen |
| 10 | A beszívott levegőt töltő berendezés | |
| Közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott kompresszor | Igen |
| Feltöltő levegő hűtése | Igen, vagy mérőállási rendszer |
| Hűtőközeg-szivattyú vagy ventilátor (a motor által hajtott) | Nem |
| Hűtőáram-vezérlő készülék | Igen |
| 11 | Légszennyezés-csökkentő berendezés (kipufogógáz-utókezelő rendszer) | Igen |
| 12 | Indítóberendezés | Igen, vagy mérőállási rendszer |
| 13 | Kenőolaj-szivattyú | Igen |

Szám

Segédberendezés

A kibocsátásméréshez fel van szerelve

1

Bevezető rendszer

Szívócsonk

Igen

Forgattyúház-szellőztető

Igen

A kettős indukciós szívócsonkrendszer kezelőszervei

Igen

Légáramlásmérő

Igen

Levegőbevezető csövek

Igen, vagy mérőállási berendezés

Légszűrő

Igen, vagy mérőállási berendezés

Bemeneti hangtompító

Igen, vagy mérőállási berendezés

Fordulatszám-korlátozó

Igen

2

A szívócsonk indukciós hevítőberendezése

Igen, ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással

3

Kipufogórendszer

Kipufogócsonk

Igen

Csatlakozó csövek

Igen

Hangtompító

Igen

Kipufogócső

Igen

Kipufogófék

Nem, vagy teljesen nyitva

Feltöltő

Igen

4

Tüzelőanyag-adagoló szivattyú

Igen

5

Gázüzemű motorok berendezése

Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb.

Igen

Nyomáscsökkentő

Igen

Elpárologtató

Igen

Keverő

Igen

6

Tüzelőanyag-befecskendezés

Előszűrő

Igen

Szűrő

Igen

Szivattyú

Igen

Nagynyomású vezeték

Igen

Befecskendező

Igen

Levegőbevezető szelep

Igen

Elektronikus vezérlőrendszer, érzékelők stb.

Igen

Szabályozó/vezérlő rendszer

Igen

Automatikus (a légköri viszonyoktól függően működő) túlnyomáskapcsoló a szabályozórúdon

Igen

7

Folyadékhűtő berendezés

Hűtő

Nem

Ventilátor

Nem

A ventilátor burkolata

Nem

Vízszivattyú

Igen

Termosztát

Igen, teljesen nyitott állapotban rögzíthető

8

Léghűtés

Burkolat

Nem

Ventilátor vagy fúvó

Nem

Hőfokszabályozó berendezés

Nem

9

Elektromos berendezések

Generátor

Nem

Tekercs vagy tekercsek

Igen

Kábelek

Igen

Elektronikus vezérlőrendszer

Igen

10

A beszívott levegőt töltő berendezés

Közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott kompresszor

Igen

Feltöltő levegő hűtése

Igen, vagy mérőállási rendszer

Hűtőközeg-szivattyú vagy ventilátor (a motor által hajtott)

Nem

Hűtőáram-vezérlő készülék

Igen

11

Légszennyezés-csökkentő berendezés (kipufogógáz-utókezelő rendszer)

Igen

12

Indítóberendezés

Igen, vagy mérőállási rendszer

13

Kenőolaj-szivattyú

Igen

7. függelék

Eljárás az ammóniakibocsátás mérésére

A.7.1.   Ez a függelék ismerteti az ammóniakibocsátás (NH3) mérésére szolgáló eljárást. Nem lineáris elemző készülékek esetében megengedett a linearizáló áramkörök használata.

A.7.2.   Az ammóniakibocsátás mérésére két mérési elv került meghatározásra és ezek közül bármelyik használható, feltéve, hogy az A.7.2.1., illetve az A.7.2.2. szakaszban meghatározott kritériumok teljesülnek. Az ammóniakibocsátás méréséhez gázszárító használata nem megengedett.

A.7.2.1.   Lézerdiódás spektrométer (LDS)

A.7.2.1.1.   Mérési elv

Az LDS az egyvonalas spektroszkópia elvét alkalmazza. Kiválasztják az ammónia abszorpciós vonalát az infravörös közeli spektrumtartományban és ezt egyvonalas lézerdiódás leolvasóval beolvassák.

A.7.2.1.2.   Beépítés

A gázelemző készüléket közvetlenül a kipufogócsőbe (in-situ) vagy egy gázelemző készülékházba szerelik, a készülék gyártója utasításainak megfelelően átszívásos mintavételt alkalmazva. Ha a gázelemző készüléket házba építik, a mintavételi útvonalat (mintavevő vezetéket, előszűrő(ke)t és szelepeket) rozsdamentes acélból vagy üvegszálas teflonból (PTFE) kell készíteni és 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) hőmérsékletre kell melegíteni az ammóniaveszteség és a mintagyűjtési hibák megelőzésére. Ezen túlmenően a mintavevő vezetéknek a lehető legrövidebbnek kell lennie.

Méréskor a kipufogógáz hőmérsékletének és nyomásának, a beépítési környezetnek és a rezgésnek a hatását a legkisebbre kell csökkenteni, vagy pedig kompenzációs technológiát kell használni.

Adott esetben az in-situ méréssel összefüggésben a műszer védelmére használt szűrt levegő nem befolyásolja a kipufogógáz egyik alkotóelemének a készülék után mért koncentrációját sem, vagy pedig a kipufogógáz más összetevőiből történő mintavételnek a készülék előtt kell történnie.

A.7.2.1.3.   Keresztinterferencia

A lézer spektrumfelbontásának 0,5 cm–1-en belül kell lennie a kipufogógázban jelen lévő más gázok okozta keresztinterferencia lehető legkisebbre csökkentése érdekében.

A.7.2.2.   Fourier-transzformációs infravörös gázelemző készülék (FTIR)

A.7.2.2.1.   Mérési elv

Az FTIR a széles hullámsávú infravörös spektroszkópia elvét alkalmazza. A készülék lehetővé teszi a kipufogógáz több olyan összetevőjének egyidejű mérését, melyek szabványosított spektruma a készülékben rendelkezésre áll. Az abszorpciós spektrum (intenzitás/hullámhossz) kiszámítása a mért interferogramból (intenzitás/idő) történik, a Fourier-transzformációs módszerrel.

A.7.2.2.2.   Beépítés és mintavétel

Az FTIR-t a gyártó készülékhez adott utasításai szerint kell beépíteni. Az értékeléshez az ammónia hullámhosszát kell kiválasztani. A mintavételi útvonalat (mintavevő vezetéket, előszűrő(ke)t és szelepeket) rozsdamentes acélból vagy üvegszálas teflonból (PTFE) kell készíteni és 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) hőmérsékletre kell melegíteni az ammóniaveszteség és a mintagyűjtési hibák megelőzésére. Ezen túlmenően a mintavevő vezetéknek a lehető legrövidebbnek kell lennie.

A.7.2.2.3.   Keresztinterferencia

Az ammónia hullámhosszának 0,5 cm–1-en belül kell lennie a kipufogógázban jelen lévő más gázok okozta keresztinterferencia lehető legkisebbre csökkentése érdekében.

A.7.3.   Károsanyag-kibocsátás vizsgálati eljárása és értékelése

A.7.3.1.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A károsanyag-kibocsátási vizsgálat előtt ki kell választani a gázelemző készülék méréstartományát. Az automata vagy kézi méréstartomány-kapcsolóval felszerelt károsanyagkibocsátás-elemző készülékek használata megengedett. A vizsgálati ciklus alatt a gázelemző készülék méréstartományát nem szabad átkapcsolni.

Meg kell határozni a nullpont és felsőérték választ, ha a készülékre nem vonatkoznak az A.7.3.4.2. szakasz rendelkezései. A felsőérték válasz tekintetében olyan ammóniagázt kell használni, amely megfelel az A.7.4.2.7. szakasz előírásainak. Az ammónia kalibráló gázt tartalmazó referenciacellák használata megengedett.

A.7.3.2.   A károsanyag-kibocsátás szempontjából jelentős adatok összegyűjtése

A vizsgálati program indításával egyidejűleg el kell indítani az ammóniára vonatkozó adatok gyűjtését. Az ammóniakoncentrációt folyamatosan mérni kell, és legalább 1 Hz gyakorisággal számítógépes rendszeren kell tárolni.

A.7.3.3.   A vizsgálat befejezése

A vizsgálat befejezésekor a mintavételt addig kell folytatni, amíg a rendszer válaszidői le nem telnek. A gázelemző készülék méréstartománya eltolódásának A.7.3.4.1. szakasz szerinti meghatározása csak akkor szükséges, ha az A.7.3.4.2. szakaszban meghatározott információk nem állnak rendelkezésre.

A.7.3.4.   A gázelemző készülék méréstartományának eltolódása

A.7.3.4.1.   Az első adandó alkalommal, de legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 30 másodpercen belül vagy a kondicionálás alatt meg kell határozni a gázelemző készülék nullpont és felső érték válaszát. A mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei közötti a különbségnek a teljes méréstartomány 2 %-ánál kisebbnek kell lennie.

A.7.3.4.2.   A gázelemző készülék méréstartománya eltolódásának meghatározása nem szükséges az alábbi esetekben:

| a) | ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont és felső érték eltolódás megfelel az A.7.3.4.1. szakasz követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont és felső érték eltolódás megfelel az A.7.3.4.1. szakasz követelményeinek;

| b) | ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont és felső érték eltolódás tekintetében az időtartam meghaladja a vizsgálat időtartamát. |
| --- | --- |

b)

ha a készülék gyártója által az A.7.4.2.3. és A.7.4.2.4. szakaszban meghatározott nullpont és felső érték eltolódás tekintetében az időtartam meghaladja a vizsgálat időtartamát.

A.7.3.5.   Az adatok kiértékelése

Az átlagos ammóniakoncentrációt (ppm/vizsgálat) az egész vizsgálati ciklus alatt mért pillanatnyi értékek integrálásával kell meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

| (ppm/vizsgálat) | (115) |
| --- | --- |

Formula

(115)

ahol:

| c
  NH3,I | a kipufogógázban lévő ammónia pillanatnyi koncentrációja, ppm, |
| --- | --- |
| n | a mérések száma. |

c
  NH3,I

a kipufogógázban lévő ammónia pillanatnyi koncentrációja, ppm,

n

a mérések száma.

A WHTC-vizsgálatban a végleges vizsgálati eredményeket az alábbi képlettel kell meghatározni:

| | (116) |
| --- | --- |

Formula

(116)

ahol:

| c
  NH3,cold | a hidegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm, |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | a melegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm. |

c
  NH3,cold

a hidegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm,

c
  NH3,hot

a melegindítással történő vizsgálatban mért átlagos ammóniakoncentráció, ppm.

A.7.4.   A gázelemző készülékre vonatkozó előírások és a készülék ellenőrzése

A.7.4.1.   Linearitási követelmények

A gázelemző készüléknek teljesítenie kell az e melléklet 7. táblázatának linearitási követelményeit. A gázelemző készülékekre az e melléklet 9.2.1. szakasza szerinti linearitás-ellenőrzést legalább 12 havonta el kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely hatással lehet a kalibrálásra. A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával 10-nél kevesebb referenciapont is megengedett, ha az egyenértékű pontosság demonstrálható.

A linearitás-ellenőrzés tekintetében olyan ammóniagázt kell használni, amely megfelel az A.7.4.2.7. szakasz előírásainak. Az ammónia kalibráló gázt tartalmazó referenciacellák használata megengedett.

Azoknak a műszereknek, melyek jeleit a kompenzációs algoritmus használja, meg kell felelniük az e melléklet 7. táblázatában meghatározott linearitási követelményeknek. A linearitás-ellenőrzést szükség szerint a belső ellenőrzési eljárások, a műszer gyártójának vagy az ISO 9000 szabványnak az előírásai szerint kell elvégezni.

A.7.4.2.   A gázelemző készülékre vonatkozó előírások

A gázelemző készüléknek olyan méréstartománnyal és válaszidővel kell rendelkeznie, amely alkalmas a kipufogógázban lévő összetevők koncentrációjának megkívánt pontosságú mérésére, a motorok tranziens és állandósult üzemállapotában egyaránt.

A.7.4.2.1.   Alsó észlelési küszöb

A gázelemző készüléknek minden vizsgálati feltétel mellett 2 ppm alatti alsó észlelési küszöbbel kell rendelkeznie.

A.7.4.2.2.   Pontosság

A pontosság, ami definíció szerint a készülék által mért érték és az etalonérték közötti különbség, nem lehet rosszabb a mért érték ±3 %-ánál, illetve ±2 ppm-nél (amelyik nagyobb).

A.7.4.2.3.   Nullapont-eltolódás

A nullapont válasz eltolódását, valamint a kapcsolódó időtartamot a készülék gyártójának kell meghatározni.

A.7.4.2.4.   A mérőtartomány eltolódása

A mérőtartomány eltolódását, valamint a kapcsolódó időtartamot a készülék gyártójának kell meghatározni.

A.7.4.2.5.   A rendszer válaszideje

A rendszer válaszideje legfeljebb 20 másodperc lehet.

A.7.4.2.6.   Felfutási idő

A gázelemző készülék válaszideje legfeljebb 5 másodperc lehet.

A.7.4.2.7.   Kalibráló ammóniagáz

A következő kémiai összetételű gázkeveréknek kell rendelkezésre állnia:

ammónia és tisztított nitrogén.

A kalibráló gáz tényleges koncentrációjának a névleges érték ±3 %-án belül kell lennie. Az ammónia koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalékban vagy térfogat ppm-ben).

A gyártó által a kalibrálógázokra megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

A.7.5.   Alternatív rendszerek

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy véli, hogy azok az e melléklet 5.1.1. szakasza szerint egyenértékű eredményeket adnak.

Az „eredmények” kifejezés az adott ciklus specifikus átlagos ammóniakoncentrációját jelenti.

8. függelék

Részecskeszám-kibocsátásokat mérő berendezés

A.8.1.   Specifikáció

A.8.1.1.   A rendszer áttekintése

A.8.1.1.1.   A részecske-mintavevő rendszer a hígítórendszer homogénre elkevert áramából az e melléklet 2. függelékének A.2.2.1. és A.2.2.2., vagy A.2.2.3. és A.2.2.4. szakaszában foglaltak szerinti mintavevő szondából vagy mintavételi pontból, a részecskeszámláló (PNC) előtt elhelyezett illékonyrészecske-eltávolítóból (VPR) és megfelelő átvezető csövezésből áll.

A.8.1.1.2.   Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemeneti nyílása elé ajánlatos részecskeméret-előosztályozót (pl. ciklont, ütközéses leválasztót stb.) helyezni. Mindazonáltal a megfelelő méretosztályozó készülékként működő mintavevő szonda – amilyet e mellékelt 2. függelékének 14. ábrája is mutat – elfogadható alternatíva a részecskeméret-előosztályozó használata helyett. A részáramú hígítórendszerek esetében a részecsketömeg és a részecskeszám mintavételezésére ugyanilyen előosztályozó használható, amely a részecskeszámmintát az előosztályozó után vonja ki a hígítórendszerből. Másik lehetőségként használhatók olyan különálló előosztályozók, amelyek a részecskeszámmintát a részecsketömeg-előosztályozó előtt vonják ki a hígítórendszerből.

A.8.1.2.   Általános előírások

A.8.1.2.1.   A részecske-mintavételi pontot a hígítórendszeren belül kell elhelyezni.

A mintavevő szondacsúcs vagy a részecske-mintavételi pont és a részecske-átvezető cső (PTT) együtt alkotja a részecskeátvezető rendszert (PTS). A részecskeátvezető rendszer (PTS) a mintát a hígítóalagútból az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemenetéhez továbbítja. A részecskeátvezető rendszernek (PTS) az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

A teljes áramú hígítórendszerek, valamint a részmintavételes részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a mintavevő szondát az alagút középvonalának közelében, 10–20 alagútátmérő távolságra a gáz bemeneti nyílása után, az alagút gázáramával szembefordítva, a szondacsúcson áthaladó tengelyével a hígítóalagút tengelyére párhuzamosan kell felszerelni. A mintavevő szondát a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító–kipufogó keverékből vegye.

A teljes mintavételt alkalmazó részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelékének A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a részecske-mintavételi pontot vagy mintavevő szondát a részecske-átvezető csőben, a részecskeszűrő-tartó, az áramlásmérő vagy bármilyen mintavételi/kerülő elágazási pontja előtt kell elhelyezni. A mintavételi pontot vagy mintavevő szondát úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító–kipufogó keverékből vegye. A részecske-mintavevő szonda méreteit úgy kell meghatározni, hogy az ne zavarja a részáramú hígítórendszer működését.

A részecskeátvezető rendszeren (PTS) átjuttatott mintagáznak az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

A teljes áramú hígítórendszerek esetében az áramlás Reynolds-számának (Re) 1 700-nál kisebbnek kell lennie.

A részáramú hígítórendszerek esetében az áramlás Reynolds-számának (Re) 1 700-nál kisebbnek kell lennie a részecskeátvezető csőben (PTT), azaz a mintavevő szonda vagy a mintavételi pont után.

A részecskeátvezető rendszerben (PTS) való tartózkodási ideje legfeljebb 3 s lehet.

A kimeneti cső (PTS) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak tekintendő, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-en megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A hígított mintát az illékonyrészecske-eltávolítótól (VPR) a részecskeszámláló (PNC) bemeneti csövéhez vezető kimeneti cső (OT) a következő jellemzőkkel rendelkezik:

belső átmérője legalább 4mm;

a kimeneti csövön (OT) áthaladó gázminta áramának tartózkodási ideje legfeljebb 0,8 s lehet.

A kimeneti cső (OT) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak tekintendő, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-en megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A.8.1.2.2.   Az illékonyrészecske-eltávolítónak tartalmaznia kell a minta hígítására és az illékony részecskék eltávolítására alkalmas készülékeket.

A.8.1.2.3.   A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a részecskeszámláló (PNC) közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása a lehető legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, elektromosan vezetőképes anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

A.8.1.2.4.   A részecske-mintavevő rendszernek olyan bevált aeroszol-mintavételi gyakorlatot kell követnie, amely magában foglalja a meredek ívek és a keresztmetszet hirtelen változásainak elkerülését, a sima belső felületek használatát, illetve a mintavevő vezeték hosszának minimalizálását. A keresztmetszet fokozatos változása megengedett.

A.8.1.3.   Konkrét követelmények

A.8.1.3.1.   A részecskeminta nem haladhat át szivattyún a részecskeszámlálón (PNC) való áthaladás előtt.

A.8.1.3.2.   Ajánlott a minta-előosztályozó alkalmazása.

A.8.1.3.3.   A minta-előkondicionáló egység:

| A.8.1.3.3.1. | képes a mintát egy vagy több fázisban úgy hígítani, hogy a részecskeszám-koncentráció a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértéke alá, valamint a részecskeszámláló bemeneti nyílásánál a gázhőmérséklet 35 °C alá essen; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.1.

képes a mintát egy vagy több fázisban úgy hígítani, hogy a részecskeszám-koncentráció a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértéke alá, valamint a részecskeszámláló bemeneti nyílásánál a gázhőmérséklet 35 °C alá essen;

| A.8.1.3.3.2. | magában foglal egy kezdeti fűtött hígítási fázist, amely legalább 150 °C-os és legfeljebb 400 °C-os hőmérsékletű mintát eredményez, és legalább 10-szeres hígítást végez; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.2.

magában foglal egy kezdeti fűtött hígítási fázist, amely legalább 150 °C-os és legfeljebb 400 °C-os hőmérsékletű mintát eredményez, és legalább 10-szeres hígítást végez;

| A.8.1.3.3.3. | a fűtött fázisokat ±10 °C-os tűréshatár mellett állandó névleges üzemi hőmérsékletre szabályozza az A.8.1.3.3.2. szakaszban meghatározott tartományon belül. Jelzi, hogy a fűtött fázisok helyes üzemi hőmérsékleten vannak-e; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.3.

a fűtött fázisokat ±10 °C-os tűréshatár mellett állandó névleges üzemi hőmérsékletre szabályozza az A.8.1.3.3.2. szakaszban meghatározott tartományon belül. Jelzi, hogy a fűtött fázisok helyes üzemi hőmérsékleten vannak-e;

| A.8.1.3.3.4. | a 30 nm-es és 50 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában az alábbi A.8.2.2.2. szakaszban meghatározottak szerint az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egésze tekintetében olyan részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt valósít meg, amely legfeljebb 30, illetve 20 %-kal nagyobb, és legfeljebb 5 %-kal alacsonyabb a 100 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.4.

a 30 nm-es és 50 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában az alábbi A.8.2.2.2. szakaszban meghatározottak szerint az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egésze tekintetében olyan részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt valósít meg, amely legfeljebb 30, illetve 20 %-kal nagyobb, és legfeljebb 5 %-kal alacsonyabb a 100 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél;

| A.8.1.3.3.5. | a 30 nm-es tetrakontán (CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 százaléknál nagyobb mértékű párologtatását is megvalósítja, legalább 10 000 cm–3-es bemeneti koncentrációval, a tetrakontán felmelegítése és parciális nyomásainak csökkentése révén. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.5.

a 30 nm-es tetrakontán (CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 százaléknál nagyobb mértékű párologtatását is megvalósítja, legalább 10 000 cm–3-es bemeneti koncentrációval, a tetrakontán felmelegítése és parciális nyomásainak csökkentése révén.

A.8.1.3.4.   A részecskeszámláló (PNC):

| A.8.1.3.4.1. | teljes áramú üzemi feltételek között üzemel; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.1.

teljes áramú üzemi feltételek között üzemel;

| A.8.1.3.4.2. | etalon alapján a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódja felső küszöbértékéhez viszonyítva ±10 százalékos számlálási pontossággal rendelkezik az 1 cm–3-es tartományban. A 100 cm–3 alatti koncentrációk esetében kiterjesztett mintavételezési időszakok tekintetében átlagolt mérésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a részecskeszámláló (PNC) pontossága nagy statisztikai megbízhatósággal bizonyítható legyen; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.2.

etalon alapján a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódja felső küszöbértékéhez viszonyítva ±10 százalékos számlálási pontossággal rendelkezik az 1 cm–3-es tartományban. A 100 cm–3 alatti koncentrációk esetében kiterjesztett mintavételezési időszakok tekintetében átlagolt mérésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a részecskeszámláló (PNC) pontossága nagy statisztikai megbízhatósággal bizonyítható legyen;

| A.8.1.3.4.3. | a 100 cm–3 alatti koncentrációk esetében legalább 0,1 részecske cm–3 felbontással rendelkezik; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.3.

a 100 cm–3 alatti koncentrációk esetében legalább 0,1 részecske cm–3 felbontással rendelkezik;

| A.8.1.3.4.4. | az egyedirészecske-számlálási üzemmód teljes mérési tartományában lineáris válaszreakciót ad a részecskekoncentrációkra; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.4.

az egyedirészecske-számlálási üzemmód teljes mérési tartományában lineáris válaszreakciót ad a részecskekoncentrációkra;

| A.8.1.3.4.5. | adatjelentési gyakorisága legalább 0,5 Hz; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.5.

adatjelentési gyakorisága legalább 0,5 Hz;

| A.8.1.3.4.6. | a mért koncentrációs tartományban kevesebb mint 5 s t90 válaszidővel rendelkezik; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.6.

a mért koncentrációs tartományban kevesebb mint 5 s t90 válaszidővel rendelkezik;

| A.8.1.3.4.7. | legfeljebb 10 %-os korrekciót engedő koincidencia-korrigálási funkciót tartalmaz, illetve belső kalibrációs tényezőt is felhasználhat az A.8.2.1.3. szakaszban meghatározottak szerint, azonban nem használhat fel a számlálási hatékonyság javítását vagy meghatározását szolgáló semmilyen más algoritmust; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.7.

legfeljebb 10 %-os korrekciót engedő koincidencia-korrigálási funkciót tartalmaz, illetve belső kalibrációs tényezőt is felhasználhat az A.8.2.1.3. szakaszban meghatározottak szerint, azonban nem használhat fel a számlálási hatékonyság javítását vagy meghatározását szolgáló semmilyen más algoritmust;

| A.8.1.3.4.8. | 23 nm-es (± 1 nm) és 41 nm-es (±1 nm) elektromos mobilitási átmérőjű részecskeméretek vonatkozásában sorrendben 50 %-os (±12 %), illetve 90 %-ot meghaladó számlálási hatékonysággal rendelkezik. Ezeket a számlálási hatékonyságokat belső eszközökkel (például a készülékek tervezésének ellenőrzésével) vagy külső eszközökkel (például a méret előosztályozásával) lehet megvalósítani; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.8.

23 nm-es (± 1 nm) és 41 nm-es (±1 nm) elektromos mobilitási átmérőjű részecskeméretek vonatkozásában sorrendben 50 %-os (±12 %), illetve 90 %-ot meghaladó számlálási hatékonysággal rendelkezik. Ezeket a számlálási hatékonyságokat belső eszközökkel (például a készülékek tervezésének ellenőrzésével) vagy külső eszközökkel (például a méret előosztályozásával) lehet megvalósítani;

| A.8.1.3.4.9. | ha a részecskeszámláló (PNC) munkafolyadékot használ, akkor azt a készülék gyártója által megadott gyakorisággal kell cserélni. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.9.

ha a részecskeszámláló (PNC) munkafolyadékot használ, akkor azt a készülék gyártója által megadott gyakorisággal kell cserélni.

A.8.1.3.5.   Ha a részecskeszámláló-áram szabályozási pontján nem tartják ismert állandó szinten a nyomást/hőmérsékletet, akkor a részecskeszámláló (PNC) bemeneti nyílásánál kell mérni a nyomást és/vagy hőmérsékletet, és ezekről jelentést kell tenni annak érdekében, hogy a részecskekoncentráció-mérést standard körülményekre lehessen korrigálni.

A.8.1.3.6.   A részecskeátvezető rendszer (PTS), az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) és a kimeneti cső (OT) tartózkodási időinek és a részecskeszámláló (PNC) t90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet.

A.8.1.3.7.   A teljes részecskeszám-mintavételezési rendszerre (PTS, VPR, OT és PNC) vonatkozó jelátalakítási időt aeroszol-kapcsolással kell meghatározni közvetlenül a részecskeátvezető rendszer (PTS) bemeneti nyílásánál. Az aeroszolt kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell bekapcsolni. A vizsgálathoz használt aeroszolnak legalább a teljes skála (FS) 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

A koncentráció értékeit regisztrálni kell. A részecskeszám-koncentráció és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t0) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t50).

A.8.1.4.   Ajánlott rendszerleírás

A következő szakasz tartalmazza a részecskeszám mérésének ajánlott gyakorlatát. Azonban bármely olyan rendszer elfogadható, amely megfelel az A.8.1.2. és az A.8.1.3. szakaszban foglalt teljesítmény-előírásoknak.

A 19. és a 20. ábrán a részáramú, illetve a teljes áramú hígítórendszer ajánlott részecske-mintavevő rendszere konfigurációjának vázlatos rajza látható.

19.   ábra

Az ajánlott részecske-mintavevő rendszer elvi rajza – részáramú mintavétel

Image

20.   ábra

Az ajánlott részecske-mintavevő rendszer elvi rajza – teljes áramú mintavétel

Image

A.8.1.4.1.   A mintavevő rendszer leírása

A részecske-mintavevő rendszer a következőkből áll: egy mintavevő szondacsúcs vagy részecske-mintavételi pont a hígítórendszerben, egy részecske-átvezető cső (PTT), egy részecske-előosztályozó (PCF) és egy, a részecskeszám koncentrációját mérő (PNC) egység előtt elhelyezett illékonyrészecske-eltávolító (VPR). Az illékonyrészecske-eltávolító tartalmaz mintahígítást végző készülékeket (a PND1 és a PND2 részecskeszám-hígítókat) és részecske-elpárologtatást végző készüléket (az ET elpárologtató csövet). A vizsgált gázáram mintavevő szondáját vagy mintavételi pontját a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy homogén hígító–kipufogó keverékből vegyen reprezentatív gázárammintát. A rendszer tartózkodási idejének és a részecskeszámláló (PNC) t90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet.

A.8.1.4.2.   Részecskeátvezető rendszer

A mintavevő szondacsúcs vagy a részecske-mintavételi pont és a részecske-átvezető cső (PTT) együtt alkotja a részecskeátvezető rendszert (PTS). A részecskeátvezető rendszer a mintát a hígítóalagútból az első részecskeszám-hígító bemenetéhez továbbítja. A részecskeátvezető rendszernek (PTS) az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

A teljes áramú hígítórendszerek, valamint a részmintavételes részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a mintavevő szondát az alagút középvonalának közelében, 10–20 alagútátmérő távolságra a gáz bemeneti nyílása után, az alagút gázáramával szembefordítva, a szondacsúcson áthaladó tengelyével a hígítóalagút tengelyére párhuzamosan kell felszerelni. A mintavevő szondát a hígítási szakaszon belül úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító–kipufogó keverékből vegye.

A teljes mintavételt alkalmazó részáramú hígítórendszerek esetében (az e melléklet 2. függelék A.2.2.1. szakaszában leírtak szerint) a részecske-mintavételi pontot a részecskeátvezető csőben, a részecskeszűrő-tartó, az áramlásmérő vagy bármilyen mintavételi/kerülő elágazási pontja előtt kell elhelyezni. A mintavételi pontot vagy mintavevő szondát úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító–kipufogó keverékből vegye.

A részecskeátvezető rendszeren (PTS) átjuttatott mintagáznak az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

az áramlás Reynolds-száma (Re) kisebb kell, hogy legyen, mint 1 700;

A részecskeátvezető rendszerben (PTS) való tartózkodási ideje legfeljebb 3 s lehet.

A kimeneti cső (PTS) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak minősül, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskékkel megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A hígított mintát az illékonyrészecske-eltávolítótól (VPR) a részecskeszámláló (PNC) bemeneti csövéhez vezető kimeneti cső (OT) a következő jellemzőkkel rendelkezik:

belső átmérője legalább 4 mm;

a kimeneti csövön (OT) áthaladó gázminta áramának tartózkodási ideje legfeljebb 0,8 s lehet.

A kimeneti cső (OT) bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak minősül, amelyről bizonyítható, hogy 30 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskékkel megegyező részecskepenetrációval rendelkezik.

A.8.1.4.3.   részecske-előosztályozó

Az ajánlott részecske-előosztályozót az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) előtt kell elhelyezni. Az előosztályozó 50 %-os leválasztási határpontja a részecskeszám-kibocsátás mintavételezéséhez kiválasztott térfogatáram esetében 2,5 μm és 10 μm között van. Az előosztályozó az 1 μm-es részecskék tömegkoncentrációjának legalább 99 %-át beengedi az előosztályozóba, és onnan az előosztályozó kimenetén a részecskeszám-kibocsátás mintavételezéséhez kiválasztott térfogatárammal engedi kilépni. A részáramú hígítórendszerek esetében a részecsketömeg és a részecskeszám mintavételezésére ugyanilyen előosztályozó használható, amely a részecskeszámmintát az előosztályozó után vonja ki a hígítórendszerből. Másik lehetőségként használhatók olyan különálló előosztályozók, amelyek a részecskeszámmintát a részecsketömeg-előosztályozó előtt vonják ki a hígítórendszerből.

A.8.1.4.4.   Illékonyrészecske-eltávolító (VPR)

Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egy részecskeszám-hígítót (PND1), egy elpárologtató csövet és egy második hígítót (PND2) tartalmaz sorosan kapcsolva. E hígítási funkciónak az a célja, hogy a részecskekoncentrációt mérő egységbe kerülő minta részecskeszám-koncentrációját annyira lecsökkentse, hogy az kisebb legyen a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértékénél, valamint az, hogy megakadályozza a minta nukleációját. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) jelzi, hogy az első részecskeszám-hígító (PND1) és az elpárologtató cső helyes üzemi hőmérsékleten van-e.

Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a tetrakontán felmelegítése és parciális nyomásának csökkentése révén a 30 nm-es tetrakontán (CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 %-nál nagyobb mértékű párologtatását valósítja meg legalább 10 000 cm–3-es bemeneti koncentrációval. A 30 nm-es és 50 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) egésze tekintetében ugyanakkor olyan részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr) valósít meg, amely sorrendben legfeljebb harminc, illetve 20 %-kal nagyobb, valamint legfeljebb 5 %-kal alacsonyabb a 100 nm-es elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél.

A.8.1.4.4.1.   Az első részecskeszám-hígító készülék (PND1)

Az első részecskeszám-hígító készüléket speciálisan a részecskeszám-koncentráció hígítására és a 150–400 °C közötti (fal)hőmérsékleten való üzemelésre kell kialakítani. A falhőmérséklet alapértékét ±10 °C tűréshatárral a megadott tartományon belül állandó névleges üzemi hőmérsékleten kell tartani, és az nem haladhatja meg az elpárologtató cső (ET) falhőmérsékletét (A.8.1.4.4.2. szakasz). A hígítóba HEPA-szűrővel kezelt hígítólevegőt kell betáplálni, továbbá a hígítónak képesnek kell lennie a 10–200 közötti hígítási tényező biztosítására.

A.8.1.4.4.2.   Elpárologtató cső (ET)

Az elpárologtató cső (ET) teljes hosszában úgy kell szabályozni a falhőmérsékletet, hogy ne legyen kisebb, mint az első részecskeszám-hígító falhőmérséklete, a falhőmérsékletet pedig ±10 °C tűréshatárral 300–400 °C közötti állandó névleges üzemi hőmérsékleten kell tartani.

A.8.1.4.4.3.   A második részecskeszám-hígító készülék (PND2)

A második részecskeszám-hígító készüléket (PND2) speciálisan a részecskeszám-koncentráció hígítására kell kialakítani. A hígítóba HEPA-szűrővel kezelt hígítólevegőt kell betáplálni, továbbá a hígítónak képesnek kell lennie a 10–30 közötti egyedi hígítási tényező fenntartására. A második részecskeszám-hígító (PND2) hígítási tényezőjét 10–15 közötti tartományból kell kiválasztani oly módon, hogy a második részecskeszám-hígító után a részecskeszám-koncentráció a részecskeszámláló egyedirészecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbértéke alá, valamint a részecskeszámláló bemeneti nyílása előtt a gázhőmérséklet 35 °C alá essen.

A.8.1.4.5.   Részecskeszámláló (PNC)

A részecskeszámlálónak (PNC) teljesítenie kell az A.8.1.3.4. szakaszban foglalt követelményeket.

A.8.2.   A részecske-mintavevő rendszer kalibrálása/hitelesítése (1)

A.8.2.1.   A részecskeszámláló kalibrálása

A.8.2.1.1.   A műszaki szolgálat gondoskodik a részecskeszámláló kalibrálási tanúsítványának meglétéről, amely igazolja egy etalonszabványnak való, a kibocsátásméréseket megelőző 12 hónapnál nem régebbi megfelelést.

A.8.2.1.2.   A részecskeszámlálót (PNC) ezenkívül minden jelentősebb karbantartást követően újra kell kalibrálni, és ahhoz új kalibrálási tanúsítványt kell kibocsátani.

A.8.2.1.3.   A kalibrálásnak szabványos kalibrálási módszeren kell alapulnia:

| a) | elektrosztatikusan osztályozott kalibráló részecskék egyidejű mintavételezésére a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) és egy kalibrált aeroszol-elektrométer által adott válaszreakciók összehasonlításával; vagy |
| --- | --- |

a)

elektrosztatikusan osztályozott kalibráló részecskék egyidejű mintavételezésére a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) és egy kalibrált aeroszol-elektrométer által adott válaszreakciók összehasonlításával; vagy

| b) | a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) és egy második, a fent említett módszerrel közvetlenül kalibrált részecskeszámláló (PNC) válaszreakcióinak összehasonlításával. |
| --- | --- |

b)

a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) és egy második, a fent említett módszerrel közvetlenül kalibrált részecskeszámláló (PNC) válaszreakcióinak összehasonlításával.

Az elektrométer használata esetén a kalibrációt legalább hat olyan szabványos koncentráció alkalmazásával kell elvégezni, amelyeket a lehető legegyenletesebben kell elosztani a részecskeszámláló (PNC) méréstartományában. Ezek a kalibrációs pontok magukban foglalnak egy névleges nulla koncentrációs pontot, amely egy, az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrő minden egyes készülék bemenetére történő felhelyezésével jön létre. Ha a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC) nem alkalmaznak kalibrálási tényezőt, akkor a mért koncentrációknak minden egyes alkalmazott koncentráció esetében a szabványos koncentráció ±10 %-os tűréshatárán belül kell esnie – a nullapont kivételével –, egyébként a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) tanúsítását el kell utasítani. A két adatkészlet lineáris regressziójából adódó gradienst ki kell számítani és rögzíteni kell. A gradiens reciprok értékével megegyező kalibrálási tényezőt alkalmazni kell a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC). A válaszreakciók linearitását a két adatkészlet Pearson-féle szorzatmomentum korrelációs együtthatójának (R2) négyzetre emelésével kell kiszámítani, értéke pedig legalább 0,97. A gradiens és az R2 kiszámítása során a regressziós egyenesnek át kell haladnia az origón (mindkét készülék nulla koncentrációja miatt).

A referencia-részecskeszámláló (PNC) esetében a kalibrálást legalább hat, a részecskeszámláló (PNC) méréstartományában elosztott szabványos koncentráció alkalmazásával kell elvégezni. Legalább három kalibrálási pontnak 1 000 cm–3 alatti koncentrációjúnak kell lennie, a fennmaradó koncentrációkat lineárisan kell elosztani az 1 000 cm–3 és a részecskeszámláló (PNC) egyedirészecske-számlálási tartományának legnagyobb értéke között. Ezek a kalibrációs pontok magukban foglalnak egy névleges nulla koncentrációs pontot, amely egy, az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrő minden egyes készülék bemenetére történő felhelyezésével jön létre. Ha a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC) nem alkalmaznak kalibrálási tényezőt, akkor a mért koncentrációknak minden egyes alkalmazott koncentráció esetében a szabványos koncentráció ±10 %-os tűréshatárán belül kell esnie – a nullapont kivételével –, egyébként a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló (PNC) tanúsítását el kell utasítani. A két adatkészlet lineáris regressziójából adódó gradienst ki kell számítani és rögzíteni kell. A gradiens reciprok értékével megegyező kalibrálási tényezőt alkalmazni kell a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra (PNC). A válaszreakciók linearitását a két adatkészlet Pearson-féle szorzatmomentum korrelációs együtthatójának (R2) négyzetre emelésével kell kiszámítani, értéke pedig legalább 0,97. A gradiens és az R2 kiszámítása során a regressziós egyenesnek át kell haladnia az origón (mindkét készülék nulla koncentrációja miatt).

A.8.2.1.4.   A kalibrálás az A.8.1.3.4.8. szakaszban foglalt követelmények szerinti, a részecskeszámláló 23 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék kimutatási hatékonyságára irányuló ellenőrzést is magában foglal. A számlálási hatékonyság ellenőrzése 41 nm-es részecskékkel nem szükséges.

A.8.2.2.   Az illékonyrészecske-eltávolító kalibrálása/hitelesítése

A.8.2.2.1.   Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjének valamennyi hígítási beállítás esetében – a készülék állandó névleges üzemi hőmérsékletén – történő kalibrálására akkor van szükség, amikor az egység új, vagy jelentősebb karbantartást végeztek rajta. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjére vonatkozó időszakos hitelesítési követelmény egyetlen olyan beállítással való ellenőrzésre korlátozódik, amelyet jellemzően a dízelmotoros járművek részecskeszűrőjének méréséhez használnak. A műszaki szolgálat gondoskodik arról, hogy az illékonyrészecske-eltávolító a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapon belül rendelkezzen kalibrálási vagy hitelesítési tanúsítvánnyal. Ha az illékonyrészecske-eltávolító hőmérséklet-ellenőrző riasztót tartalmaz, 12 hónapos hitelesítési időszak engedélyezett.

Az illékonyrészecske-eltávolítót (VPR) jellemezni kell a 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd részecskékre vonatkozó részecskekoncentráció-csökkentési tényezők szempontjából. A 30 nm és 50 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék vonatkozásában a részecskekoncentráció-csökkentési tényezők (fr(d)) legfeljebb 30, illetve 20 %-kal magasabbak, és legfeljebb 5 %-kal alacsonyabbak a 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél. A hitelesítés esetében a közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényező a részecskeszámláló (VPR) elsődleges kalibrálása során meghatározott közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényező (Formula) ±10 %-os tűréshatárán belül esik.

A.8.2.2.2.   Ezeknél a méréseknél a vizsgálati aeroszol 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd részecskékből áll, amelyek legkisebb koncentrációja az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemeneti nyílásánál 5 000 részecske cm–3. A részecskekoncentrációkat az egyes komponensek előtt és után kell mérni.

Az egyes részecskeméretek esetében a részecskekoncentráció-csökkentési tényezőt (fr(di)) a következőképpen kell kiszámítani:

| | (117) |
| --- | --- |

Formula

(117)

ahol:

| Nin(di) | = | a di átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens előtt; |
| --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | a di átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens után, és |
| di | = | részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm). |

Nin(di)

=

a di átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens előtt;

Nout(di)

=

a di átmérőjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a komponens után, és

di

=

részecske elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm).

Az Nin(di
  ) és Nout(di
  ) értékeket ugyanilyen feltételek mellett kell korrigálni.

Az adott hígítási beállítás közepes részecskekoncentráció-csökkentési tényezőjét (Formula) a következőképpen kell kiszámítani:

| | (118) |
| --- | --- |

Formula

(118)

Az illékonyrészecske-eltávolítót (VPR) teljes egységként ajánlott kalibrálni és hitelesíteni.

A.8.2.2.3.   A műszaki szolgálat gondoskodik az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) hitelesítési tanúsítványának meglétéről, amely igazolja, hogy a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapban az illékonyrészecske-eltávolítás ténylegesen hatékony. Ha az illékonyrészecske-eltávolító hőmérséklet-ellenőrző riasztót tartalmaz, 12 hónapos hitelesítési időszak engedélyezett. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a legalább 30 nm elektromos mobilitási átmérőjű tetrakontán(CH3(CH2)38CH3)-részecskék 99,0 %-nál nagyobb mértékű eltávolítását valósítja meg, legalább 10 000 cm–3 bemeneti nyílásnál mért koncentrációval, legkisebb hígítási beállítás és a gyártók által ajánlott üzemi hőmérséklet esetében.

A.8.2.3.   Részecskeszám-mintavevő rendszer ellenőrzési eljárásai

A.8.2.3.1.   A részecskeszámlálónak minden egyes vizsgálatot megelőzően 0,5 részecske cm–3 mért koncentrációnál kisebb értéket kell kijeleznie, amennyiben a teljes részecske-mintavételezési rendszer (VPR és PNC) bemeneti nyílására az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrőt illesztettek.

A.8.2.3.2.   A részecskeszámlálóba irányuló áram havonta mért értékének – kalibrált áramlásmérővel történő ellenőrzése esetén – a részecskeszámláló névleges áramának 5 %-os tartományán belülre kell esnie.

A.8.2.3.3.   Az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. osztályába tartozó, vagy megegyező teljesítményű HEPA-szűrőnek a részecskeszámláló bemeneti nyílására történő alkalmazását követően a részecskeszámlálónak minden nap legfeljebb 0,2 cm–3 koncentrációt kell mutatnia. E szűrő eltávolításakor a részecskeszámláló legalább 100 részecske cm–3 értékre növekedett koncentrációt mutat környezeti levegővel történő működtetés esetén, majd a HEPA-szűrő lecserélésekor visszatér a legfeljebb 0,2 cm–3 értékre.

A.8.2.3.4.   Minden egyes vizsgálat megkezdése előtt meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az elpárologtató cső – ha van ilyen a rendszerben – elérte a megfelelő üzemi hőmérsékletét.

A.8.2.3.5.   Minden egyes vizsgálat megkezdése előtt meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az első részecskeszám-hígító (PND1) elérte a megfelelő üzemi hőmérsékletét.

---

(1)  A kalibrálási/hitelesítési módszerekre vonatkozó példák a következő webcímen találhatók: www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp.html.

---

5. MELLÉKLET

A REFERENCIA-TÜZELŐANYAGOK SPECIFIKÁCIÓI

A kompressziós gyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok vizsgálatához használandó referencia-tüzelőanyagok műszaki adatai

Típus: Dízel (B7)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték (1) | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánindex | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetánszám (2) | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Desztilláció: |
| — | 50 százalékpont |

Paraméter

Mértékegység

Határérték (1)

Vizsgálati módszer

alsó

felső

Cetánindex

46,0

EN ISO 4264

Cetánszám (2)

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Desztilláció:

—

50 százalékpont

°C

245

EN-ISO 3405

| — | 95 százalékpont |
| --- | --- |

—

95 százalékpont

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | végső forráspont |
| --- | --- |

—

végső forráspont

°C

360

EN-ISO 3405

Lobbanáspont

°C

55

EN 22719

CFPP (hidegszűrhetőségi határhőmérséklet)

°C

5

EN 116

Viszkozitás 40 °C-on

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének (PAH)

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Kéntartalom

mg/kg

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Rézkorrózió

(3 óra, 50 °C-on)

korróziós szint

1. korróziós szint

EN-ISO 2160

Conradson-szám (kokszolási maradék) (10 % DR)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Hamutartalom

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Összes szennyeződés

mg/kg

24

EN 12662

Víztartalom

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Közömbösítési (erős sav) szám

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oxidációs stabilitás (3)

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Kenőképesség (HFRR, a kopási bemaródás (WSD) 60 °C-on)

μm

400

EN ISO 12156

Oxidációs stabilitás 110 °C-on (3)

H

20,0

EN 15751

Zsírsav-metil-észter (FAME) (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Típus: Etanol erre kialakított kompressziós gyújtású motorokhoz (ED95) (5)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték
   (6) | Vizsgálati módszer
   (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | alsó | felső |
| Teljes alkoholtartalom (etanol, a nagyobb szénatomszámú alkoholokat is ideértve) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Nagyobb szénatomszámú egyéb monoalkoholok (C3–C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Sűrűség 15°C-on | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Savasság, ecetsavként számítva | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Megjelenés | | Tiszta és átlátszó | |
| Lobbanáspont | °C | 10 | | EN 3679 |
| Szárazmaradék | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Víztartalom | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (8)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehidek, acetaldehidként számítva | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Észterek, etilacetátként számítva | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Kéntartalom | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Szulfátok | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Szennyeződés részecskék által | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Foszfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Szervetlen kloridok | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 vagy EN 15492 |
| Réz | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektromos vezetőképesség | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 vagy prEN 15938 |

Paraméter

Mértékegység

Határérték
   (6)

Vizsgálati módszer
   (7)

alsó

felső

Teljes alkoholtartalom (etanol, a nagyobb szénatomszámú alkoholokat is ideértve)

% m/m

92,4

EN 15721

Nagyobb szénatomszámú egyéb monoalkoholok (C3–C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanol

% m/m

0,3

EN 15721

Sűrűség 15°C-on

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Savasság, ecetsavként számítva

% m/m

0,0025

EN 15491

Megjelenés

Tiszta és átlátszó

Lobbanáspont

°C

10

EN 3679

Szárazmaradék

mg/kg

15

EN 15691

Víztartalom

% m/m

6,5

EN 15489 (8)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehidek, acetaldehidként számítva

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Észterek, etilacetátként számítva

% m/m

0,1

ASTM D1617

Kéntartalom

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Szulfátok

mg/kg

4,0

EN 15492

Szennyeződés részecskék által

mg/kg

24

EN 12662

Foszfor

mg/l

0,20

EN 15487

Szervetlen kloridok

mg/kg

1,0

EN 15484 vagy EN 15492

Réz

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektromos vezetőképesség

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 vagy prEN 15938

A szikragyújtású, valamint a vegyes üzemű motorok vizsgálatához használandó referencia-tüzelőanyagok műszaki adatai

Típus: Benzin (E10)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték
   (9) | Vizsgálati módszer
   (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső | |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:2005 (11) |
| Motoroktánszám (MON) | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:2005 (11) |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Gőznyomás | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Víztartalom | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Desztilláció: |
| – | 70 °C-os frakció |

Paraméter

Mértékegység

Határérték
   (9)

Vizsgálati módszer
   (10)

alsó

felső

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

97,0

EN ISO 5164:2005 (11)

Motoroktánszám (MON)

84,0

86,0

EN ISO 5163:2005 (11)

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Gőznyomás

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Víztartalom

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Desztilláció:

–

70 °C-os frakció

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| – | 100 °C-os frakció |
| --- | --- |

–

100 °C-os frakció

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| – | 150 °C-os frakció |
| --- | --- |

–

150 °C-os frakció

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| – | végső forráspont |
| --- | --- |

–

végső forráspont

°C

190

210

EN-ISO 3405

Maradékanyag

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Szénhidrogén-elemzés:

| – | olefinek |
| --- | --- |

–

olefinek

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| – | aromás vegyületek |
| --- | --- |

–

aromás vegyületek

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| – | benzol |
| --- | --- |

–

benzol

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238,

EN 14517

| – | telített szénhidrogének |
| --- | --- |

–

telített szénhidrogének

% v/v

Jegyzőkönyv

EN 14517

EN 15553

Szén–hidrogén arány

Jegyzőkönyv

Szén–oxigén arány

Jegyzőkönyv

Indukciós periódus (12)

perc

480

EN-ISO 7536

Oxigéntartalom (13)

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Gyantamaradék

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Kéntartalom (14)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Rézkorrózió

(3 óra, 50 °C-on)

korróziós szint

—

1. korróziós szint

EN-ISO 2160

Ólomtartalom

mg/l

—

5

EN 237

Kéntartalom (15)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (12)

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Típus: Etanol (E85)

| Paraméter | Mértékegység | Határérték
   (16) | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motoroktánszám (MON) | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Sűrűség 15 °C -on | kg/m3 | Jegyzőkönyv | ISO 3675 |
| Gőznyomás | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Kéntartalom (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 vagy EN 15486 |
| Oxidációs stabilitás | perc | 360 | | EN ISO 7536 |
| Gyantamaradék
  (oldószerrel kimosva) | mg/100ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Megjelenés –
  környezeti hőmérsékleten, illetve 15°C hőmérsékleten (amelyik nagyobb) kell meghatározni | | Tiszta és átlátszó, lebegő vagy lecsapódott szennyeződésektől szemmel láthatóan mentes | Szemrevételezés |
| Etanol és nagyobb szénatomszámú alkoholok (18) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Nagyobb szénatomszámú alkoholok (C3–C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzin (19) | % v/v | egyenleg | EN 228 |
| Foszfor | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Víztartalom | % v/v | | 0,300 | EN 15489 vagy EN 15692 |
| Szervetlen kloridok | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Rézszalagos korrózió
  (3 óra, 50°C-on) | Korróziós szint | 1. korróziós szint | | EN ISO 2160 |
| Savasság (ecetsavban kifejezve – CH3COOH) | % m/m | — | 0,0050 | EN 15491 |
| (mg/l) | (40) |
| Elektromos vezetőképesség | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 vagy prEN 15938 |
| Szén–hidrogén arány | | Jegyzőkönyv | |
| Szén–oxigén arány | | Jegyzőkönyv | |

Paraméter

Mértékegység

Határérték
   (16)

Vizsgálati módszer

alsó

felső

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

—

EN ISO 5164

Motoroktánszám (MON)

85,0

—

EN ISO 5163

Sűrűség 15 °C -on

kg/m3

Jegyzőkönyv

ISO 3675

Gőznyomás

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Kéntartalom (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 vagy EN 15486

Oxidációs stabilitás

perc

360

EN ISO 7536

Gyantamaradék

(oldószerrel kimosva)

mg/100ml

—

5

EN-ISO 6246

Megjelenés –

környezeti hőmérsékleten, illetve 15°C hőmérsékleten (amelyik nagyobb) kell meghatározni

Tiszta és átlátszó, lebegő vagy lecsapódott szennyeződésektől szemmel láthatóan mentes

Szemrevételezés

Etanol és nagyobb szénatomszámú alkoholok (18)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Nagyobb szénatomszámú alkoholok (C3–C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzin (19)

% v/v

egyenleg

EN 228

Foszfor

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Víztartalom

% v/v

0,300

EN 15489 vagy EN 15692

Szervetlen kloridok

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Rézszalagos korrózió

(3 óra, 50°C-on)

Korróziós szint

1. korróziós szint

EN ISO 2160

Savasság (ecetsavban kifejezve – CH3COOH)

% m/m

—

0,0050

EN 15491

(mg/l)

(40)

Elektromos vezetőképesség

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 vagy prEN 15938

Szén–hidrogén arány

Jegyzőkönyv

Szén–oxigén arány

Jegyzőkönyv

Típus: PB-gáz

| Paraméter | Mértékegység | A tüzelőanyag | B tüzelőanyag | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összetétel: | | | | EN 27941 |
| C3-tartalom | % v/v | 30 ±2 | 85 ±2 | |
| C4-tartalom | % v/v | egyenleg (21) | egyenleg (21) | |
| < C3, > C4 | % v/v | legfeljebb 2 | legfeljebb 2 | |
| Olefinek | % v/v | legfeljebb 12 | legfeljebb 15 | |
| Bepárlás utáni maradék | mg/kg | legfeljebb 50 | legfeljebb 50 | EN 15470 |
| Víz 0 °C-on | | mentes | mentes | EN 15469 |
| Teljes kéntartalom, szagosító anyagokkal együtt | mg/kg | legfeljebb 10 | legfeljebb 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Hidrogén-szulfid | | nincs | nincs | EN ISO 8819 |
| Rézszalagos korrózió
  (1 óra, 40 °C-on) | Korróziós szint | 1. korróziós szint | 1. korróziós szint | ISO 6251 (22) |
| Szag | | Jellegzetes | Jellegzetes | |
| Motoroktánszám (23) | | legalább 89,0 | legalább 89,0 | EN 589 B melléklet |

Paraméter

Mértékegység

A tüzelőanyag

B tüzelőanyag

Vizsgálati módszer

Összetétel:

EN 27941

C3-tartalom

% v/v

30 ±2

85 ±2

C4-tartalom

% v/v

egyenleg (21)

egyenleg (21)

< C3, > C4

% v/v

legfeljebb 2

legfeljebb 2

Olefinek

% v/v

legfeljebb 12

legfeljebb 15

Bepárlás utáni maradék

mg/kg

legfeljebb 50

legfeljebb 50

EN 15470

Víz 0 °C-on

mentes

mentes

EN 15469

Teljes kéntartalom, szagosító anyagokkal együtt

mg/kg

legfeljebb 10

legfeljebb 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Hidrogén-szulfid

nincs

nincs

EN ISO 8819

Rézszalagos korrózió

(1 óra, 40 °C-on)

Korróziós szint

1. korróziós szint

1. korróziós szint

ISO 6251 (22)

Szag

Jellegzetes

Jellegzetes

Motoroktánszám (23)

legalább 89,0

legalább 89,0

EN 589 B melléklet

Típus: Földgáz/biometán

| Jellemzők | Mértékegységek | Alap | Határérték | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| GR referencia-tüzelőanyag |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| Egyenleg (24) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Kéntartalom | mg/m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326-5 |

Jellemzők

Mértékegységek

Alap

Határérték

Vizsgálati módszer

alsó

felső

GR referencia-tüzelőanyag

Összetétel:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

Egyenleg (24)

mól%

—

—

1

ISO 6974

Kéntartalom

mg/m3
   (25)

—

10

ISO 6326-5

| G23 referencia-tüzelőanyag |
| --- |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Egyenleg (26) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mól% | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Kéntartalom | mg/m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

G23 referencia-tüzelőanyag

Összetétel:

Metán

92,5

91,5

93,5

Egyenleg (26)

mól%

—

—

1

ISO 6974

N2

mól%

7,5

6,5

8,5

Kéntartalom

mg/m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326-5

| G25 referencia-tüzelőanyag |
| --- |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | mól% | 86 | 84 | 88 | |
| Egyenleg (28) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mól% | 14 | 12 | 16 | |
| Kéntartalom | mg/m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

G25 referencia-tüzelőanyag

Összetétel:

Metán

mól%

86

84

88

Egyenleg (28)

mól%

—

—

1

ISO 6974

N2

mól%

14

12

16

Kéntartalom

mg/m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326-5

| G20 referencia-tüzelőanyag |
| --- |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | mól% | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Egyenleg (30) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mól% | | | | ISO 6974 |
| Kéntartalom | mg/m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe-index (nettó) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

G20 referencia-tüzelőanyag

Összetétel:

Metán

mól%

100

99

100

ISO 6974

Egyenleg (30)

mól%

—

—

1

ISO 6974

N2

mól%

ISO 6974

Kéntartalom

mg/m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbe-index (nettó)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. A határértékek megállapítása az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeinek figyelembe vételével történt; az alsó határérték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(2)  A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. A tüzelőanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén az ISO 4259 előírásait lehet használni a viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri mérések helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(3)  Az eltarthatóság ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is valószínűleg korlátozott. A tárolási körülményekről és az eltarthatóságról ki kell kérni a szállító véleményét.

(4)  A zsírsav-metil-észter (FAME) részarányának meg kell felelnie az EN 14214 szabvány specifikációjának.

(5)  Az etanol tüzelőanyaghoz a motorgyártó előírása szerint adalékanyagok, pl. cetánszámjavító adhatók, feltéve, hogy kedvezőtlen mellékhatások nem ismertek. Ha ezek a feltételek teljesülnek, a legnagyobb megengedett mennyiség 10 % m/m.

(6)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. A határértékek megállapítása az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeinek figyelembe vételével történt; az alsó határérték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(7)  Amint a fenti tulajdonságok tekintetében egyenértékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni.

(8)  Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az EN 15489 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(9)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(10)  Amint a fenti tulajdonságokra egyenértékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni.

(11)  A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végső eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényezőt le kell vonni a EN 228:2008 szabványnak megfelelően.

(12)  A tüzelőanyag tartalmazhat rendes körülmények között a finomítókban a benzin stabilizálására használt antioxidánsokat és fémdezaktivátorokat, de detergens / diszpergáló adalékokat és oldó olajokat tilos hozzáadni.

(13)  Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet kifejezetten hozzá szabad adni a referencia-tüzelőanyaghoz.

(14)  Az 1. típusú vizsgálathoz használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

(15)  Ehhez a referencia-tüzelőanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak.

(16)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(17)  A kibocsátásvizsgálatokhoz használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

(18)  Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-tüzelőanyaghoz.

(19)  Az ólmozatlan benzin részaránya úgy határozható meg, hogy a 100-ból levonjuk a víz, az alkoholok, a metil-tercier-butil-éter és az etil-tercier-butil-éter százalékos részarányának összegét.

(20)  Ehhez a referencia-tüzelőanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak.

(21)  Az egyenleg a következőképpen számítható ki: egyenleg = 100 – C3 – <C3 – >C4.

(22)  Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta rézszalagra gyakorolt korrodáló hatását. Ezért az ilyen vegyületeknek kizárólag a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történő felhasználása tilos.

(23)  A motor gyártójának kérésére a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez magasabb motoroktánszám használható.

(24)  Inert gázok + C2+

(25)  Az értéket normál körülmények között kell meghatározni: 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson.

(26)  Inert gázok (az N2 kivételével) + C2 + C2+

(27)  Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

(28)  Inert gázok (az N2 kivételével) + C2 + C2+

(29)  Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

(30)  Inert gázok (N2-től eltérő) + C2 + C2+.

(31)  Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

(32)  Az értéket 273,2 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

---

6. MELLÉKLET

A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE VALÓ ALKALMASSÁG TEKINTETÉBEN TÖRTÉNŐ TÍPUSJÓVÁHAGYÁSHOZ SZÜKSÉGES KIBOCSÁTÁSI ADATOK

SZÉN-MONOXID-KIBOCSÁTÁS MÉRÉSE ALAPJÁRATI FORDULATSZÁMOKON

1.   BEVEZETÉS

| 1.1. | Ez a melléklet a szikragyújtású benzin- vagy etanolmotorokkal (E85), illetve a szikragyújtású, földgázzal / biometánnal vagy PB-gázzal működő motorokkal ellátott, 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó M2, N1 vagy M1 kategóriájú járművek (normál és magas) alapjárati fordulatszámon történő szén-monoxid-kibocsátás mérési eljárását határozza meg. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet a szikragyújtású benzin- vagy etanolmotorokkal (E85), illetve a szikragyújtású, földgázzal / biometánnal vagy PB-gázzal működő motorokkal ellátott, 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó M2, N1 vagy M1 kategóriájú járművek (normál és magas) alapjárati fordulatszámon történő szén-monoxid-kibocsátás mérési eljárását határozza meg.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 2.1. | Az általános előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának 5.3.7. szakaszában leírt előírások, a 2.2., 2.3. és 2.4. szakaszban felsorolt kivételekkel. |
| --- | --- |

2.1.

Az általános előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának 5.3.7. szakaszában leírt előírások, a 2.2., 2.3. és 2.4. szakaszban felsorolt kivételekkel.

| 2.2. | A 83. sz. előírás 5.3.7.3. szakaszában leírt atomszámarányokat a következőképpen kell érteni:






  Hcv= hidrogén/szén atomszámarány | — | benzin (E10) esetében: 1,93 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

A 83. sz. előírás 5.3.7.3. szakaszában leírt atomszámarányokat a következőképpen kell érteni:

Hcv= hidrogén/szén atomszámarány

—

benzin (E10) esetében: 1,93

| — | PB-gáz esetében: 2,525 |
| --- | --- |

—

PB-gáz esetében: 2,525

| — | földgáz/biometán esetében: 4,0 |
| --- | --- |

—

földgáz/biometán esetében: 4,0

| — | etanol (E85) esetében: 2,74 |
| --- | --- |

—

etanol (E85) esetében: 2,74

Ocv= oxigén/szén atomszámarány

| — | benzin (E10) esetében: 0,032 |
| --- | --- |

—

benzin (E10) esetében: 0,032

| — | PB-gáz esetében: 0,0 |
| --- | --- |

—

PB-gáz esetében: 0,0

| — | földgáz/biometán esetében: 0,0 |
| --- | --- |

—

földgáz/biometán esetében: 0,0

| — | etanol (E85) esetében: 0,385 |
| --- | --- |

—

etanol (E85) esetében: 0,385

| 2.3. | A 2A. melléklet 1.4.3. szakaszában lévő táblázatot (6. táblázat) az e melléklet 2.2. és 2.4. szakaszában előírt követelmények alapján kell kitölteni. |
| --- | --- |

2.3.

A 2A. melléklet 1.4.3. szakaszában lévő táblázatot (6. táblázat) az e melléklet 2.2. és 2.4. szakaszában előírt követelmények alapján kell kitölteni.

| 2.4. | A típusjóváhagyás megadásának időpontjától számított 24 hónapon belül a gyártónak meg kell erősítenie, hogy a típusjóváhagyáskor feljegyzett, az e melléklet 2.1. szakasza szerinti lambda érték pontos, és a gyártás alatt álló többi járműre is reprezentatív. Ezt a gyártás alatt álló járműveken végzett felmérések és vizsgálatok alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

2.4.

A típusjóváhagyás megadásának időpontjától számított 24 hónapon belül a gyártónak meg kell erősítenie, hogy a típusjóváhagyáskor feljegyzett, az e melléklet 2.1. szakasza szerinti lambda érték pontos, és a gyártás alatt álló többi járműre is reprezentatív. Ezt a gyártás alatt álló járműveken végzett felmérések és vizsgálatok alapján kell értékelni.

3.   MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

| 3.1. | A műszaki előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő előírások, a 3.2. szakaszban felsorolt kivétellel. |
| --- | --- |

3.1.

A műszaki előírások ugyanazok, mint az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának 5. mellékletében szereplő előírások, a 3.2. szakaszban felsorolt kivétellel.

| 3.2. | A 83. sz. előírás 5. mellékletének 2.1. szakaszában ismertetett referencia-tüzelőanyagok az e rendelet 5. mellékletében ismertetett megfelelő referenciatüzelőanyag-specifikációira való hivatkozásként értendők. |
| --- | --- |

3.2.

A 83. sz. előírás 5. mellékletének 2.1. szakaszában ismertetett referencia-tüzelőanyagok az e rendelet 5. mellékletében ismertetett megfelelő referenciatüzelőanyag-specifikációira való hivatkozásként értendők.

---

7. MELLÉKLET

MOTORRENDSZEREK TARTÓSSÁGÁNAK ELLENŐRZÉSE

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a melléklet azokat az eljárásokat határozza meg, amelyekkel kiválasztják a romlási tényezők meghatározása céljából egy tartampróba alatt vizsgálandó motorokat. A romlási tényezőket e melléklet 3.6. szakaszának követelményei szerint kell a 4. melléklet szerint mért kibocsátásokra alkalmazni.

1.2.   Ez a melléklet határozza meg a motorokon a tartampróba alatt elvégezhető, kibocsátással kapcsolatos és kibocsátással nem kapcsolatos karbantartást is. A karbantartásnak meg kell felelnie a használatban lévő motorokon végzett karbantartásnak, és erről az új motorok és járművek tulajdonosait tájékoztatni kell.

2.   A MOTOROK KIVÁLASZTÁSA A HASZNOS ÉLETTARTAMRA VONATKOZÓ ROMLÁSI TÉNYEZŐK MEGHATÁROZÁSA CÉLJÁBÓL

2.1.   A hasznos élettartamra vonatkozó romlási tényezők meghatározása céljából az ezen előírás 7. szakaszában a kibocsátásvizsgálatra meghatározott motorcsaládból kell motorokat kiválasztani.

2.2.   Az alkalmazott kipufogógáz-utókezelő rendszer típusa alapján különböző motorcsaládokból származó motorokból is kialakíthatók motorcsaládok. Ahhoz, hogy különböző hengerszámú és különböző hengerkonfigurációjú, de a kipufogógáz-utókezelő rendszer vonatkozásában ugyanolyan műszaki specifikációjú és a rendszer beépítése tekintetében megegyező motorokat ugyanabba a családba lehessen besorolni, a gyártónak adatokat kell szolgáltatnia a típusjóváhagyó hatóság számára, amelyek bizonyítják, hogy az ilyen motorok kibocsátáscsökkentési teljesítménye hasonló.

2.3.   A motor gyártója kiválaszt egy, a 2.2. szakasz szerint meghatározott, utókezelő rendszer szerinti motorcsaládot reprezentáló motort a 3.2. szakaszban meghatározott tartampróba alatti vizsgálatra, és ezt a vizsgálat megkezdése előtt jelenti a típusjóváhagyó hatóságnak.

2.3.1.   Ha a típusjóváhagyó hatóság döntése szerint az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátását egy másik motor jobban jellemezheti, a vizsgálandó motort a típusjóváhagyó hatóság és a motor gyártója közösen választja ki.

3.   A HASZNOS ÉLETTARTAMRA VONATKOZÓ ROMLÁSI TÉNYEZŐK MEGHATÁROZÁSA

3.1.   Általános előírások

Az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládokra alkalmazandó romlási tényezőket a kiválasztott motorok tartampróbája alapján fejlesztik ki, amely eljárás magában foglalja a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátások WHTC- és WHSC- vizsgálatainak időszakos vizsgálatát.

3.2.   A tartampróba

A tartampróba a gyártó döntése szerint vagy a kiválasztott motorral felszerelt jármű tényleges használata alatti tartampróbából vagy a kiválasztott motor fékpadi tartampróbájából állhat.

3.2.1.   Tényleges használat alatti és a fékpadi tartampróba

3.2.1.1.   A gyártónak a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően meg kell határoznia a motorok tekintetében a távolság, az összesített használati időszak és az öregítési ciklus formáját és terjedelmét.

3.2.1.2.   A gyártó határozza meg, hogy a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatok során mely vizsgálati pontokon mérik a motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátását. A vizsgálatot legalább háromszor el kell végezni: egyszer a tartampróba kezdetén, egyszer körülbelül a középidőben és egyszer a tartampróba végén.

3.2.1.3.   Az indulási ponton és a hasznos élettartam végpontján a 3.5.2. szakasz szerint számított kibocsátási értékeknek az ezen előírásban meghatározott határértékek közé kell esniük, de ezeket a vizsgálati pontokon mért egyedi kibocsátási eredmények túlléphetik.

3.2.1.4.   A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minden vizsgálati ponton elég egy-egy vizsgálati ciklust (vagy a melegindításos WHTC- vagy a WHSC-vizsgálatot) lefuttatni, a másik vizsgálati ciklust csak a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.

3.2.1.5.   A különböző utókezelő rendszer szerinti motorcsaládok tartampróbái különbözhetnek egymástól.

3.2.1.6.   A tartampróbák lehetnek a hasznos élettartamnál rövidebbek, de a 3.2.1.8. szakasz 1. táblázatában megadott időtartamnál nem lehetnek rövidebbek.

3.2.1.7.   A fékpados tartampróba esetében a gyártónak meg kell adnia az összesített használat (megtett távolság) és a fékpadon való járatás ideje (óra) közötti korrelációt, például a tüzelőanyag-fogyasztással való korrelációt, a járműsebesség-fordulatszám korrelációt stb.

3.2.1.8.   Legkisebb összesített használat

1.   táblázat

Legkisebb összesített használat

| A motort használó jármű kategóriája (1) | Legkisebb összesített használat | Hasznos élettartam |
| --- | --- | --- |
| N1 kategóriájú járművek | 160 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| N2 kategóriájú járművek | 188 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 16 tonna | 188 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 16 tonnát | 233 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| M1 kategóriájú járművek | 160 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| M2 kategóriájú járművek | 160 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| I., II., A. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 7,5 tonna | 188 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |
| III. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege a 7,5 tonnát meghaladja | 233 000 km | Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát. |

A motort használó jármű kategóriája (1)

Legkisebb összesített használat

Hasznos élettartam

N1 kategóriájú járművek

160 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

N2 kategóriájú járművek

188 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 16 tonna

188 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 16 tonnát

233 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

M1 kategóriájú járművek

160 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

M2 kategóriájú járművek

160 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

I., II., A. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 7,5 tonna

188 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

III. és B. osztályú, M3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege a 7,5 tonnát meghaladja

233 000 km

Lásd ezen előírás 5.4. szakaszát.

3.2.1.9.   A gyorsított öregítés megengedett, ehhez a tartampróbát a tüzelőanyag-fogyasztás alapján kell kiigazítani. A kiigazításhoz a használat közben jellemző tüzelőanyag-fogyasztás és az öregítési ciklus alatti tüzelőanyag-fogyasztás arányát kell alapul venni, azonban az öregítési ciklus alatti tüzelőanyag-fogyasztás legfeljebb 30 %-kal haladhatja meg a használat közben jellemző tüzelőanyag-fogyasztást.

3.2.1.10.   A tartampróbát a típusjóváhagyás iránti kérelemben részletesen ismertetni kell, és a vizsgálat megkezdése előtt a típusjóváhagyó hatóságot erről tájékoztatni kell.

3.2.2.   Ha a típusjóváhagyást végző hatóság szerint a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatok során a gyártó által kiválasztott pontok között további méréseket kell végezni, erről értesíti a gyártót. A tartampróba módosított programját a gyártó készíti el, és a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá.

3.3.   A motor vizsgálata

3.3.1.   A motorrendszer stabilizálása

3.3.1.1.   A gyártónak az utókezelő rendszer szerinti minden egyes motorcsaládra meg kell határoznia azt a jármű- vagy motor-üzemóraszámot, amely után az utókezelő rendszer működése stabilizálódik. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó az ennek meghatározásához használt adatokat és elemzéseket rendelkezésre bocsátja. A gyártó dönthet úgy is, hogy a motort az utókezelő rendszer stabilizálása érdekében 60–125 órán át járatja, illetve öregítési ciklusban ennek megfelelő távolságot megtéve üzemelteti.

3.3.1.2.   A 3.3.1.1. szakaszban meghatározott stabilizálási időszak végét kell a tartampróba kezdetének tekinteni.

3.3.2.   Az összesített használat vizsgálata

3.3.2.1.   A stabilizálás után a motort a 3.2. szakaszban ismertetett módon a gyártó által választott tényleges tartampróba szerint kell járatni. A tartampróba során a gyártó által meghatározott, illetve adott esetben a típusjóváhagyó hatóság által a 3.2.2. szakasznak megfelelően előírt időközönként a motort a gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátás tekintetében a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatokkal kell vizsgálni. Ha a 3.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, akkor a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.

3.3.2.2.   A tartampróba alatt a motoron a karbantartást a 4. szakasz követelményei szerint kell végezni.

3.3.2.3.   A tartampróba alatt a motoron vagy a járművön soron kívüli karbantartást is el lehet végezni, például, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer kimondottan olyan problémát észlelt, amely miatt a hibajelző működésbe lépett.

3.4.   Jegyzőkönyv

3.4.1.   A tartampróba során végzett valamennyi kibocsátásvizsgálat (melegindításos WHTC és WHSC) eredményét a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. Ha egy kibocsátásvizsgálatot érvénytelennek nyilvánítanak, a gyártónak indokolnia kell, hogy miért lett érvénytelen a vizsgálat. Ilyen esetben a használat következő 100 óráján belül egy másik kibocsátásvizsgálat-sorozatot kell végezni melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatokkal.

3.4.2.   A gyártónak a tartampróba alatt végzett kibocsátásvizsgálatokra és a motort érintő karbantartásra vonatkozó minden információt meg kell őriznie nyilvántartásában. Ezeket az információkat a tartampróba során végzett kibocsátásvizsgálati eredményekkel együtt be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatósághoz.

3.5.   A romlási tényezők meghatározása

3.5.1.   A tartampróba során a melegindításos WHTC- és WHSC-vizsgálatokkal mért valamennyi káros anyag esetében és valamennyi vizsgálati ponton mért összes vizsgálati eredmény alapján egy „legjobban illeszkedő” lineárisregresszió-analízist kell elvégezni. Az egyes káros anyagokra kapott minden mérési eredményt az ezen előírás 5.3. szakaszában az adott káros anyagra megadott határérték tizedesjegyeinél egy tizedesjeggyel nagyobb pontossággal kell kifejezni. Ha a 3.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, és a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) csak a tartampróba kezdetén és végén futtatják le, akkor a regresszióanalízist csak az egyes vizsgálati pontokon lefuttatott vizsgálati ciklus eredményeire kell elvégezni.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával nem lineáris regresszió is megengedett.

3.5.2.   Az egyes káros anyagok kibocsátási értékeit a tartampróba kezdetén és a vizsgált motor hasznos élettartamának végpontján a regresszióegyenletből kell kiszámítani. Ha a tartampróba rövidebb, mint a hasznos élettartam, a hasznos élettartam végpontjához tartozó kibocsátási értékeket a regresszióegyenlet 3.5.1. szakasz szerinti extrapolációjával kell meghatározni.

3.5.3.   A romlási tényező meghatározása: minden káros anyag esetében a hasznos élettartam végpontjára és a tartampróba kezdetére vonatkozó kibocsátási érték aránya (multiplikatív romlási tényező).

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával minden káros anyagra egy additív romlási tényező is alkalmazható. Az additív romlási tényező meghatározása: minden káros anyag esetében a hasznos élettartam végpontjára vonatkozó kibocsátási érték és a tartampróba kezdetére vonatkozó kibocsátási érték különbsége.

Ha a számítás eredménye a multiplikatív romlási tényezőre 1,00 alatti értéket ad, vagy pedig additív romlási tényezőre 0,00 alatti értéket, a romlási tényező 1,0, illetve 0,00.

Az 1. ábra példa a romlási tényezők lineáris regresszióval történő meghatározására.

Multiplikatív és additív romlási tényező egyidejű alkalmazása egy károsanyaghalmazon belül nem megengedett.

Ha a 3.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy-egy vizsgálati ciklust (melegindításos WHTC vagy WHSC) futtatnak le, és a másik vizsgálati ciklust (szintén melegindításos WHTC vagy WHSC) csak a tartampróba kezdetén és végén futtatják le, akkor az egyes vizsgálati pontok esetében számított romlási tényezőt kell a másik vizsgálati ciklus esetében is alkalmazni.

1.   ábra

Példa romlási tényezők meghatározására

3.6.   Rögzített romlási tényezők

3.6.1.   A romlási tényezők tartampróbával való meghatározása helyett a motorgyártók használhatják a következő rögzített multiplikatív romlási tényezőket is:

2.   táblázat

Romlási tényezők

| Vizsgálati ciklus | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
   (3) | NOx | NH3 | PM- tömeg | PM-szám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |

Vizsgálati ciklus

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
   (3)

NOx

NH3

PM- tömeg

PM-szám

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Rögzített additív romlási tényezők nincsenek. A rögzített multiplikatív romlási tényezők rögzített additív romlási tényezőre való átváltása nem megengedett.

3.7.   A romlási tényezők alkalmazása

3.7.1.   Miután alkalmazták a romlási tényezőket a 4. mellékletnek megfelelően mért vizsgálati eredményekre (egas, ePM), a motoroknak minden egyes káros anyag tekintetében meg kell felelniük ezen előírás 5.3. szakaszában megadott károsanyag-kibocsátási határértékeknek. A romlási tényező (deterioration factor – DF) típusától függően a következők érvényesek:

| a) | : | Multiplikatív | : | (egas vagy ePM) * DF ≤ károsanyag-kibocsátási határérték; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Additív | : | (egas vagy ePM) + DF ≤ károsanyag-kibocsátási határérték. |

a)

:

Multiplikatív

:

(egas vagy ePM) * DF ≤ károsanyag-kibocsátási határérték;

b)

:

Additív

:

(egas vagy ePM) + DF ≤ károsanyag-kibocsátási határérték.

3.7.2.   A gyártó átviheti az utókezelő rendszer szerinti valamely motorcsaládra meghatározott romlási tényezőket olyan motorrendszerre is, mely nem tartozik ugyanabba az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládba. Ilyen esetben a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy az arra a motorra, melyre az utókezelő szerinti motorcsaládot eredetileg bevizsgálták, és arra a motorrendszerre, melyre a romlási tényezőket átviszik, ugyanolyan műszaki specifikációk és járműbe való beépítési követelmények vonatkoznak, és az ilyen motor vagy motorrendszer károsanyag-kibocsátása is hasonló.

3.7.3.   A megfelelő vizsgálati ciklusok esetében az egyes káros anyagokra vonatkozó romlási tényezőket a 2A. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában, valamint a 2C. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában fel kell jegyezni.

3.8.   A gyártásmegfelelőség ellenőrzése

3.8.1.   A gyártásmegfelelőség károsanyag-kibocsátás tekintetében történő ellenőrzése ezen előírás 8. szakaszának követelményei alapján történik.

3.8.2.   A gyártó a károsanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is lemérheti, a típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzésével egyidejűleg. Ekkor a gyártó külön a motorra és az utókezelő rendszerre vonatkozóan nem hivatalos romlási tényezőt határozhat meg, amely a sorozatgyártás ellenőrzésekor segítségére lehet.

3.8.3.   A típusjóváhagyás céljára csak a 3.5. vagy a 3.6. szakasz szerinti romlási tényezőket kell feljegyezni a 2A. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában, valamint a 2C. melléklet kiegészítésének 1.4.1. és 1.4.2. szakaszában.

4.   KARBANTARTÁS

A tartampróba céljaira a karbantartást a gyártó szerviz- és karbantartási kézikönyvének megfelelően kell elvégezni.

4.1.   Kibocsátással kapcsolatos, tervszerű karbantartás

4.1.1.   A tartampróba végrehajtásához szükséges, kibocsátással kapcsolatos tervszerű karbantartást ugyannyi távolság megtétele után, illetve azonos időközönként kell elvégezni, mint ahogyan azt a jármű vagy motor tulajdonosai számára adott gyártói karbantartási utasításban megadták. Ezt a karbantartási tervet a tartampróba során szükség esetén módosítani lehet, azzal a feltétellel, hogy olyan művelet nem törölhető a karbantartási tervből, amelyet a vizsgált motoron már elvégeztek.

4.1.2.   A motorgyártónak a tartampróbára vonatkozóan pontosan meg kell határoznia a következő alkatrészek beállítását, tisztítását, karbantartását (szükség esetén) és tervszerű cseréjét:

| a) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer szűrői és hűtői; |
| --- | --- |

a)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer szűrői és hűtői;

| b) | pozitív forgattyúház-szellőzőszelep, ha van; |
| --- | --- |

b)

pozitív forgattyúház-szellőzőszelep, ha van;

| c) | tüzelőanyag-befecskendező csúcsok (csak tisztítás); |
| --- | --- |

c)

tüzelőanyag-befecskendező csúcsok (csak tisztítás);

| d) | tüzelőanyag-befecskendezők; |
| --- | --- |

d)

tüzelőanyag-befecskendezők;

| e) | turbófeltöltő; |
| --- | --- |

e)

turbófeltöltő;

| f) | elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők; |
| --- | --- |

f)

elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők;

| g) | részecske-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkatrészeket is); |
| --- | --- |

g)

részecske-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkatrészeket is);

| h) | NOx-mentesítő rendszer; |
| --- | --- |

h)

NOx-mentesítő rendszer;

| i) | kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szabályozószelepet és csőrendszert; |
| --- | --- |

i)

kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szabályozószelepet és csőrendszert;

| j) | bármely más kipufogógáz-utókezelő rendszer. |
| --- | --- |

j)

bármely más kipufogógáz-utókezelő rendszer.

4.1.3.   A kibocsátással kapcsolatos kritikus tervezett karbantartást csak használat közben lehet elvégezni, és erről értesíteni kell a jármű tulajdonosát.

4.2.   A tervszerű karbantartás változásai

4.2.1.   A gyártó minden olyan új tervszerű karbantartási műveletre vonatkozóan, amelyet a tartampróba alatt el kíván végezni, és később a járművek és motorok tulajdonosai számára javasolni fog, köteles kérelmet benyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz. A kérelemben meg kell adni az új tervszerű karbantartási művelet szükségességét alátámasztó adatokat és a karbantartási intervallumot.

4.3.   Kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartás

4.3.1.   Az ésszerű és műszakilag indokolt, kibocsátással nem kapcsolatos tervszerű karbantartást (például olajcsere, olajszűrőcsere, tüzelőanyagszűrő-csere, levegőszűrő-csere, hűtőrendszer karbantartása, alapjárati fordulatszám beállítása, fordulatszám-szabályozó, hengerfejcsavarok meghúzása, szeleprögzítés, injektorrögzítés, gyújtásvezérlés, ékszíj feszességének beállítása stb.) a tartampróbára kijelölt motorokon vagy járműveken elegendő a gyártó által a tulajdonos számára ajánlott legritkább időközönként elvégezni.

4.4.   Javítás

4.4.1.   A tartampróba során végzett vizsgálatra kiválasztott motoroknak a motoron, a kibocsátáscsökkentő rendszeren vagy a tüzelőanyag-rendszeren kívüli alkatrészeinek javítását csak alkatrészhiba vagy a motorrendszer működési hibája esetén szabad elvégezni.

4.4.2.   Ha a tartampróba során maga a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a tüzelőanyag-rendszer hibásodik meg, a tartampróbát érvénytelennek kell tekinteni, és új motorrendszerrel új tartampróbát kell kezdeni.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. pont) meghatározása szerint.

(2)  Kompressziós gyújtású motor esetében alkalmazandó.

(3)  Szikragyújtású motor esetében alkalmazandó.

---

8. MELLÉKLET

HASZNÁLATBAN LÉVŐ MOTOROK VAGY JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGE

1.   BEVEZETÉS

1.1   Ez a melléklet a használatban lévő motorok és járművek megfelelőségének ellenőrzésére és igazolására vonatkozó követelményeket határozza meg.

1.2.   HASZNÁLATBAN LÉVŐ JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS

2.   A használatban lévő járművek vagy az egy motorcsaládba tartozó motorok megfelelőségét a szokásos vezetési módok, szokásos körülmények és a szokásos hasznos terhelés mellett közúton üzemeltetett járművek vizsgálatával kell igazolni. A használat közbeni megfelelőség vizsgálata reprezentatív kell, hogy legyen a járművek valós útvonalakon, szokásos terheléssel és a szokásos hivatásos járművezetővel való üzemeltetése tekintetében. Amennyiben a járművet nem a szokásos hivatásos járművezető vezeti, e járművezetőnek a vizsgálandó kategóriájú jármű üzemeltetésére megfelelő készségekkel és végzettséggel kell rendelkeznie.

2.2.   Ha egy jármű szokásos üzemeltetési feltételeit a vizsgálatok elvégzésével össze nem egyeztethetőnek ítélik, a gyártó vagy a típusjóváhagyó hatóság kérheti, hogy más vezetési útvonalakat vagy más hasznos terhet használjanak.

2.3.   A gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a választott jármű, vezetési módok, feltételek és hasznos terhelés reprezentatív a motorcsalád tekintetében. Annak meghatározására, hogy a vezetési módok és a hasznos teher elfogadható-e a használat közbeni megfelelőség vizsgálatához, a 4.1. és 4.5. szakaszban meghatározott követelményeket kell használni.

2.4.   A gyártónak a használatban lévő járművek megfelelősége vizsgálatának ütemtervét és mintavételi tervét az új motorcsalád kezdeti típusjóváhagyásakor kell benyújtania.

2.5.   Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműveket, melyek vagy nem rendelkeznek olyan kommunikációs interfésszel, amely lehetővé tenné a motorvezérlő egység 9.4.2.1. és 9.4.2.2. szakaszban előírt adatainak rögzítését, vagy amelyek interfésze e tekintetben csak hiányosan vagy nem szabványos adatprotokoll szerint működik.

2.6.   Azokat a járműveket is nem megfelelőnek kell tekinteni, melyeknél a motorvezérlő egység adatainak rögzítése befolyásolja a jármű kibocsátását vagy teljesítményét.

3.   A MOTOR VAGY A JÁRMŰ KIVÁLASZTÁSA

3.1.   Ha egy motorcsalád típusjóváhagyást kapott, a gyártónak az adott családba tartozó motorral felszerelt jármű első nyilvántartásba vételétől számított 18 hónapon belül el kell végeznie a használatban lévő motorcsalád vizsgálatát. Többlépcsős típusjóváhagyás esetén az első nyilvántartásba vétel a teljes jármű első nyilvántartásba vétele.

A vizsgálatot az ezen előírás 5.4. szakaszában meghatározott hasznos élettartam alatt legalább kétévente meg kell ismételni minden motorcsaládon.

A gyártó kérésére a vizsgálat a gyártás befejezését követő öt évvel beszüntethető.

3.1.1.   Legalább három motorból álló mintaméret mellett a mintavételi eljárást úgy kell meghatározni, hogy 0,90 legyen annak valószínűsége, hogy a 20 százaléknyi hibás motort vagy hibás járművet tartalmazó tétel megfelel a vizsgálaton (a gyártó kockázata = 10 %), míg annak valószínűsége, hogy 60 %-nyi hibás motort vagy járművet tartalmazó tételt elfogadnak, 0,10 legyen (a fogyasztó kockázata = 10 %).

3.1.2.   Meg kell határozni a minta tekintetében az n-edik vizsgálatnál nem megfelelő eredménnyel végződő vizsgálatok összesített számát meghatározó vizsgálati statisztikát.

3.1.3.   A tételt elfogadó vagy elutasító döntést az alábbi követelmények szerint kell meghozni:

| a) | ha a vizsgálati statisztika eredménye nem haladja meg az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elfogadási küszöbértéket, a tételt elfogadják; |
| --- | --- |

a)

ha a vizsgálati statisztika eredménye nem haladja meg az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elfogadási küszöbértéket, a tételt elfogadják;

| b) | ha a vizsgálati statisztika eredménye legalább akkora, mint az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elutasítási küszöbérték, a tételre elutasító döntés születik; |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálati statisztika eredménye legalább akkora, mint az 1. táblázatban a mintanagyságra megadott elutasítási küszöbérték, a tételre elutasító döntés születik;

| c) | minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort e melléklet szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort e melléklet szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni.

Az 1. táblázatban megadott elfogadási és elutasítási küszöbértékek az ISO 8422/1991 szabvány segítségével kerültek kiszámításra.

1.   táblázat

A mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

| Vizsgált motorok összesen
  (mintaméret) | Elfogadási küszöbérték | Elutasítási küszöbérték |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Vizsgált motorok összesen

(mintaméret)

Elfogadási küszöbérték

Elutasítási küszöbérték

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

A kiválasztott motor- és járműkonfigurációkat a vizsgálati eljárások megindítása előtt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal. A kiválasztást az adott járművek kiválasztásához használt kritériumok típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával kell elvégezni.

3.2.   A kiválasztott motorokat és járműveket a régióban (pl. az Európai Unióban) kell használni és nyilvántartásba vetetni. A járműnek a vizsgálatok előtt legalább 25 000 km-t kell futnia.

3.3.   Minden egyes vizsgált járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották és szervizelték.

3.4.   A motor megfelelő működése a fedélzeti diagnosztikai rendszeren keresztül ellenőrizhető. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található hibaüzeneteket és üzemkészségi kódot fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni.

A C osztályú működési hibát mutató motorok javítása vizsgálat előtt nem kötelező. A diagnosztikai hibakódot (Diagnostic Trouble Code (DTC)) nem kell törölni.

Nem lehet vizsgálni azokat a motorokat, amelyek a 11. mellékletben előírt számlálóik egyikén nem „0” jelzést mutatnak. Ezt jelenteni kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

3.5.   A motor vagy a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. túlterhelés, nem megfelelő tüzelőanyag használata vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (pl. manipulálás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a kibocsátási teljesítményt. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépben tárolt hibakódjait és a motor üzemóráira vonatkozó adatokat figyelembe kell venni.

3.6.   A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer valamennyi alkatrészének meg kell felelnie a vonatkozó típus-jóváhagyási dokumentációban szereplő adatoknak.

3.7.   A típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a gyártó a használat közbeni megfelelés vizsgálatát a 3.1. szakaszban megadottnál kevesebb motorral vagy járművel is elvégezheti, amennyiben a motorcsaládba tartozó gyártott motorok száma nem éri el az évi 500 egységet.

4.   VIZSGÁLATI KÖRÜLMÉNYEK

4.1.   A jármű hasznos terhelése

A használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálatához a hasznos teher mesterséges terheléssel helyettesíthető.

Amennyiben nem állnak rendelkezésre statisztikák annak igazolására, hogy a hasznos terhelés reprezentatív a járműre nézve, a jármű hasznos terhelése a jármű legnagyobb hasznos terhelésének 50–60 %-a kell, hogy legyen.

A legnagyobb hasznos terhelés a jármű műszakilag megengedett legnagyobb tömegének és az 1. sz. különleges határozat („SR”) (TRANS/WP.29/1045) 3. mellékletében meghatározott menetkész tömegének különbsége.

4.2.   Környezeti viszonyok

A vizsgálatot a következő feltételeknek megfelelő környezeti viszonyok mellett kell végrehajtani:

legalább 82,5 kPa légköri nyomás,

a hőmérséklet legalább 266 K (–7°C) és legfeljebb – a megadott légköri nyomás mellett – a következő egyenlettel kiszámított hőmérséklet:

Formula

Ahol:

| | T a környezeti levegő hőmérséklete, K-ben, |
| --- | --- |

T a környezeti levegő hőmérséklete, K-ben,

| | Pb pedig a légköri nyomás, kPa-ban. |
| --- | --- |

Pb pedig a légköri nyomás, kPa-ban.

4.3.   A motorhűtő közeg hőmérséklete

A motorhűtő közeg hőmérsékletének meg kell felelnie e melléklet 1. függeléke A.1.2.6.1. szakaszában előírtaknak.

4.4.   A kenőolajnak, a tüzelőanyagnak és a reagensnek meg kell felelniük a gyártó által megadott specifikációknak.

4.4.1.   Kenőolaj

Az olajból mintákat kell venni.

4.4.2.   Tüzelőanyag

A vizsgálati tüzelőanyagnak vagy az idevágó szabványok tárgyát képező, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagnak, vagy ezen előírás 5. mellékletében meghatározott referencia-tüzelőanyagnak kell lennie. A tüzelőanyagból mintákat kell venni.

4.4.2.1.   Ha a gyártó ezen előírás 4. szakaszával összhangban nyilatkozott arról, hogy képes az előírás 1. melléklete 1. részének 3.2.2.2.1. szakaszában megadott, a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények teljesítésére, a vizsgálatokat a kereskedelmi forgalomban kapható, megadott tüzelőanyagok legalább egyikén vagy pedig a kereskedelmi forgalomban kapható, megadott tüzelőanyagok és az idevágó szabványok tárgyát képező, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagok keverékén kell elvégezni.

4.4.3.   Reagens

A károsanyag-kibocsátás csökkentésére reagenst használó kipufogógáz-utókezelő rendszerek esetében a reagensből mintát kell venni. A reagens nem lehet fagyott.

4.5.   A lefutásra vonatkozó követelmények

A művelet részarányát a teljes lefutás időtartamának százalékában kell kifejezni.

A lefutás városi vezetésből, majd országúti és autópályán történő vezetésből áll, a 4.5.1–4.5.4. szakaszban megadott részarányoknak megfelelően. Ha gyakorlati okból más vizsgálati sorrend indokolt, a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével a városi, országúti és autópályán történő vezetés más sorrendje is használható.

E szakasz alkalmazásában a „körülbelül” a célérték ±5 %-ot jelent.

A városi üzemmódot a 0 és 50 km/h, az országúti üzemmódot az 50 és 75 km/h, az autópálya-üzemmódot pedig a 75 km/h feletti sebesség jellemzi.

4.5.1.   Az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében a lefuttatás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti és 30 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon.

4.5.2.   Az M2 és M3 kategóriájú járművek esetében a lefuttatás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti és 30 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon. Az I., II. vagy A osztályú, M2 és M3 kategóriájú járműveket körülbelül 70 %-ban városi, 30 %-ban pedig országúti üzemmódban kell vizsgálni.

4.5.3.   Az N2 kategóriájú járművek esetében a futtatás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti, majd 30 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon.

4.5.4.   Az N3 kategóriájú járművek esetében a futtatás körülbelül 20 % városi, 25 % országúti, majd 55 % autópálya-üzemmódból kell, hogy álljon.

4.5.5.   A futtatás értékeléséhez további útmutatással szolgálhat a WHDC-adatbázis jellemző lefutásértékeinek megoszlása:

| a) | gyorsítás: az idő 26,9 %-a |
| --- | --- |

a)

gyorsítás: az idő 26,9 %-a

| b) | lassítás: az idő 22,6 %-a |
| --- | --- |

b)

lassítás: az idő 22,6 %-a

| c) | haladás: az idő 38,1 %-a |
| --- | --- |

c)

haladás: az idő 38,1 %-a

| d) | állás (a jármű sebessége = 0): az idő 12,4 %-a |
| --- | --- |

d)

állás (a jármű sebessége = 0): az idő 12,4 %-a

4.6.   Üzemeltetési követelmények

4.6.1.   A futtatást úgy kell választani, hogy a vizsgálat ne szakadjon meg, és az adatokból való mintavétel folyamatos legyen a 4.6.5. szakaszban meghatározott legkisebb vizsgálati időtartam elérése érdekében.

4.6.2.   A kibocsátási és más adatokból történő mintavételt a motor beindítása előtt kell megkezdeni. A kibocsátások értékelésekor a hidegindítás melletti kibocsátásokat figyelmen kívül lehet hagyni, e melléklet 1. függelékének A.1.2.6. szakaszával összhangban.

4.6.3.   A különböző futtatásokból származó adatok kombinálása, illetve a futtatás adatainak módosítása vagy figyelmen kívül hagyása tilos.

4.6.4.   Ha a motor leáll, újra lehet indítani, de a mintavételnek nem szabad megszakadnia.

4.6.5.   A vizsgálatnak legalább annyi ideig kell tartania, hogy a WHTC-ciklus alatt végzett munka öt alkalommal megvalósuljon, vagy adott esetben a WHTC-ciklusban kibocsátott, kg/ciklusban megadott referencia-CO2-tömeg ötszöröse keletkezzen.

4.6.6.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) áramellátását külső tápegységről kell biztosítani, nem pedig olyan forrásból, mely az energiát közvetlenül vagy közvetve a vizsgált motortól származtatja.

4.6.7.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) beépítése nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását és/vagy teljesítményét.

4.6.8.   A járműveket szokásos nappali forgalmi viszonyok mellett ajánlott üzemeltetni.

4.6.9.   Ha a típusjóváhagyó hatóság nem elégedett az e melléklet 1. függeléke A.1.3.2. szakaszának megfelelő adatkonzisztencia-ellenőrzés eredményével, a típusjóváhagyó hatóság a vizsgálatot érvénytelennek tekintheti.

4.6.10.   A 3.1.1–3.1.3. szakaszban ismertetett mintán belül ugyanazt az útvonalat kell használni a járművek vizsgálatára.

5.   AZ ELEKTRONIKUS MOTORVEZÉRLŐ EGYSÉG (ECU) ADATFORGALMA

5.1.   Az elektronikus motorvezérlő egység használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges adatforgalmi információi elérhetőségének és megfelelőségének ellenőrzése.

5.1.1.   Azt, hogy az adatforgalmi információk ezen előírás 9.4.2. szakaszában foglalt követelményeinek megfelelően elérhetőek, a használatban lévő járművek vizsgálata előtt kell igazolni.

5.1.1.1.   Ha a hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) nem tudja ezeket az információkat megfelelően leolvasni, az információk elérhetőségét a 9B. mellékletben ismertetett, külső fedélzeti diagnosztikai kiolvasóval kell igazolni.

| 5.1.1.1.1. | Amennyiben ezeket az információkat megfelelően működő kiolvasóval az előírt módon le lehet olvasni, a hordozható kibocsátásmérő rendszert (PEMS) nem megfelelőnek, a vizsgálatot pedig érvénytelennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

Amennyiben ezeket az információkat megfelelően működő kiolvasóval az előírt módon le lehet olvasni, a hordozható kibocsátásmérő rendszert (PEMS) nem megfelelőnek, a vizsgálatot pedig érvénytelennek kell tekinteni.

| 5.1.1.1.2. | Amennyiben ezeket az információkat ugyanazon motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt két járműből megfelelően működő kiolvasóval nem lehet az előírt módon leolvasni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

Amennyiben ezeket az információkat ugyanazon motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt két járműből megfelelően működő kiolvasóval nem lehet az előírt módon leolvasni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni.

5.1.2.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) által – a motorvezérlő egység ezen előírás 9.4.2.1. szakaszában előírt adatforgalmi információiból – számított nyomatékjelet le kell ellenőrizni teljes terhelésnél.

5.1.2.1.   A megfelelés ellenőrzési módszerét e melléklet 4. függeléke írja le.

5.1.2.2.   A motorvezérlő egység nyomatékjele megfelelőnek minősül, ha a számított nyomaték az ezen előírás 9.4.2.5. szakaszában a teljes terhelés melletti nyomatékra meghatározott tűrésen belül marad.

5.1.2.3.   Ha a számított nyomaték nem marad az ezen előírás 9.4.2.5. szakaszában a teljes terhelés melletti nyomatékra meghatározott tűrésen belül, úgy kell tekinteni, hogy a motor nem felelt meg a vizsgálaton.

6.   A KIBOCSÁTÁSOK ÉRTÉKELÉSE

6.1.   A vizsgálatot, illetve a vizsgálati eredményeket e melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint kell elvégezni, illetve kiszámítani.

6.2.   A megfelelési tényezőket mind a kibocsátott szén-dioxid tömegén alapuló módszerrel, mind a munkán alapuló módszerrel ki kell számítni és be kell mutatni. Az elfogadó/elutasító döntést a munkán alapuló módszer eredményei alapján kell meghozni.

6.3.   Az egyes vizsgált motorrendszerek kipufogógáz-kibocsátási megfelelési tényezőinek 90 %-os – az e melléklet 1. függelékben meghatározott mérési és számítási módszerek szerinti – összesítésének eredménye nem lépheti túl a 2. táblázatban meghatározott értékek egyikét sem.

2.   táblázat

A használat közbeni megfelelőség vizsgálatára alkalmazott legnagyobb károsanyag-kibocsátási megfelelési tényezők

| Káros anyag | Legnagyobb megengedett megfelelési tényező |
| --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC | 1,50 |
| NMHC | 1,50 |
| CH4 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| PM tömege | — |
| PM-szám | — |

Káros anyag

Legnagyobb megengedett megfelelési tényező

CO

1,50

THC

1,50

NMHC

1,50

CH4

1,50

NOx

1,50

PM tömege

—

PM-szám

—

7.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MEGFELELŐSÉGI VIZSGÁLAT EREDMÉNYEINEK ÉRTÉKELÉSE

7.1.   A használat közbeni megfelelőségére vonatkozó, a 10. szakaszban említett jelentés alapján a típusjóváhagyó hatóság:

| a) | megállapítja, hogy egy motortípus vagy motorcsalád használat közbeni megfelelőségének vizsgálata kielégítő, és ezért nem hoz további intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

megállapítja, hogy egy motortípus vagy motorcsalád használat közbeni megfelelőségének vizsgálata kielégítő, és ezért nem hoz további intézkedéseket;

| b) | megállapítja, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér be; |
| --- | --- |

b)

megállapítja, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér be;

| c) | megállapítja, hogy valamely motorcsalád használat közbeni megfelelősége nem kielégítő, és az ezen előírás 9.3. szakaszában és e melléklet 9. szakaszában említett intézkedésekhez folyamodik. |
| --- | --- |

c)

megállapítja, hogy valamely motorcsalád használat közbeni megfelelősége nem kielégítő, és az ezen előírás 9.3. szakaszában és e melléklet 9. szakaszában említett intézkedésekhez folyamodik.

8.   JÁRMŰVEK IGAZOLÓ VIZSGÁLATA

8.1.   Az igazoló vizsgálat célja annak megállapítása, hogy egy motorcsalád használat közben megfelel a kibocsátási előírásoknak.

8.2.   Igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatóságok végezhetnek.

8.3.   Az igazoló vizsgálatot a 2.1. és 2.2. szakaszban meghatározott járművizsgálat szerint kell elvégezni. Reprezentatív járműveket kell kiválasztani, melyeket a szokásos feltételek mellett kell használni és az e mellékletben meghatározott eljárások szerint kell vizsgálni.

8.4.   Ha az azonos motorcsaládot képviselő két vagy több jármű vizsgálatából bármely káros anyagra kapott eredmény jelentősen meghaladja a 6. szakaszban megadott határértéket, a vizsgálat eredményét nem kielégítőnek lehet tekinteni.

9.   JAVÍTÁSI TERV

9.1.   Ha a gyártó javítást kíván végrehajtani, jelentést nyújt be azon tagállam típusjóváhagyó hatóságának, amelyben a javításra szoruló motorokat vagy járműveket nyilvántartásba vették vagy használják. E jelentést akkor nyújtja be, amikor az intézkedésről dönt. A jelentésben pontosan meg kell adni, hogy miben áll a javítás, és ismertetni kell azokat a motorcsaládokat, melyeket szintén el kívánják végezni a javításokat. A gyártónak a javítás megkezdése után rendszeresen be kell számolnia a típusjóváhagyó hatóságnak.

9.2.   A gyártónak a javítási tervvel kapcsolatos összes levelezésről másolatot kell készítenie, nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási akcióról, és rendszeresen helyzetjelentést kell adnia a típusjóváhagyó hatóságnak.

9.3.   A gyártónak a javítási tervhez egyedi azonosító nevet vagy nyilvántartási számot kell rendelnie.

9.4.   A gyártónak olyan javítási tervet kell benyújtani, amely a 9.4.1–9.4.11. szakaszban megadott adatokból áll.

9.4.1.   A javítási tervben szereplő valamennyi motorrendszertípus leírása.

9.4.2.   Minden olyan egyedi módosítás, változtatás, javítás, korrekció, beállítás vagy más beavatkozás leírása, melynek célja, hogy a motor ismét megfeleljen az előírásoknak, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki vizsgálatoknak a rövid összegzését, melyek alapján a gyártó a megfelelőség helyreállítását célzó intézkedések mellett döntött.

9.4.3.   Annak a kommunikációs módszernek a megadása, amellyel a gyártó értesíti a motorok vagy járművek tulajdonosait a javítási intézkedésekről.

9.4.4.   Leírás (ha van) a megfelelő karbantartásról vagy használatról, amely a gyártó szerint előfeltétele annak, hogy a jármű jogosult legyen a javításra, valamint a gyártó indoklása, hogy miért köti ki e feltételt. Karbantartási vagy használati feltételeket csak akkor lehet kikötni, ha azok bizonyíthatóan kapcsolódnak a meg nem felelés tényéhez, valamint a javításokhoz.

9.4.5.   Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a motor- vagy járműtulajdonosoknak követniük kell annak érdekében, hogy a meg nem felelés javításra kerüljön. Ennek a leírásnak tartalmaznia kell azt az időpontot, amikortól a javítást el lehet végeztetni, a műhely általi javítás elvégzéséhez szükséges idő becslését, valamint azt, hogy hol végeznek ilyen javításokat. A javítást a jármű átadása után felesleges késedelem nélkül el kell végezni.

9.4.6.   A motor- vagy járműtulajdonosnak átadott tájékoztatás másolata.

9.4.7.   Annak a rendszernek a rövid leírása, melyet a gyártó a javítás teljesítéséhez szükséges alkatrészekkel vagy rendszerekkel való megfelelő ellátás biztosítása érdekében alkalmaz. Meg kell adni azt az időpontot, amikor megfelelő mennyiségű alkatrész vagy rendszer áll rendelkezésre a munkálatok elkezdéséhez.

9.4.8.   A javítást végző szakembereknek megküldendő összes utasítás másolata.

9.4.9.   Annak a leírása, hogy a javasolt javítások milyen hatással lesznek a javítási tervben szereplő egyes motor- vagy járműtípusok károsanyag-kibocsátására, tüzelőanyag-fogyasztására, kezelhetőségére és biztonságára, az ezeket a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki tanulmányokkal stb. együtt.

9.4.10.   Minden más információ, jelentés vagy adat, amelyet a típusjóváhagyó hatóság az ésszerűség határain belül szükségesnek ítél a javítási terv értékeléséhez.

9.4.11.   Ha a javítási terv visszahívást is tartalmaz, akkor a javítások nyilvántartásának módszerét ismertető leírást is be kell adni a típusjóváhagyó hatósághoz. Címke használata esetén annak egy példányát is be kell nyújtani.

9.5.   A gyártótól megkövetelhető, hogy gondosan megtervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett alkatrészeken és motorokon, hogy igazolja a változtatás, javítás vagy módosítás eredményességét.

10.   JELENTÉSTÉTEL

10.1.   Minden egyes vizsgált motorcsaládról műszaki jelentést kell benyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz. A jelentésben ismertetni kell a használat közbeni megfelelőség vizsgálatára irányuló tevékenységeket és azok eredményeit. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:

10.1.1.   Általános adatok

10.1.1.1.   A gyártó neve és címe

10.1.1.2.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:

10.1.1.3.   A gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma és e-mail címe:

10.1.1.4.   Típus és kereskedelmi név (adott esetben a kiviteleket is meg kell nevezni)

10.1.1.5.   Motorcsalád

10.1.1.6.   Alapmotor

10.1.1.7.   A motorcsalád tagjai

10.1.1.8.   Azon járművek jármű-azonosító száma, amelyek motorja használat közbeni megfelelőségi vizsgálat tárgyát képezi.

10.1.1.9.   A típus azonosításának módja és helye, ha fel van tüntetve a járművön:

10.1.1.10.   Járműkategória

10.1.1.11.   A motor típusa: benzin, etanol (E85), dízel/földgáz/PB-gáz/etanol (ED95) (a nem kívánt törlendő)

10.1.1.12.   A használatban lévő motorcsaládon belüli motortípusokra vonatkozó típusjóváhagyások számai, beleértve az összes kiterjesztés és helyszíni javítás/visszahívás (átalakítás) számait is.

10.1.1.13.   A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorok típusjóváhagyásaira vonatkozóan a kiterjesztések, helyszíni javítások/visszahívások adatai.

10.1.1.14.   A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorgyártási időtartam (például „a 2014-es naptári év során gyártott járművek vagy motorok”).

10.1.2.   A motor/jármű kiválasztása

10.1.2.1.   A jármű vagy motor helymeghatározásának módszere

10.1.2.2.   Járművek, motorok, használatban lévő jármű-/motorcsaládok kiválasztási kritériumai

10.1.2.3.   Azok a földrajzi területek, amelyekre a gyártó tevékenysége kiterjed

10.1.3.   Berendezés

10.1.3.1.   A hordozható kibocsátásmérő berendezés (PEMS), márka és típus

10.1.3.2.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) kalibrálása

10.1.3.3.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) energiaellátása

10.1.3.4.   A számításokhoz használt szoftver és verziója (pl. EMROAD 4.0)

10.1.4.   A vizsgálat paraméterei

10.1.4.1.   A vizsgálat napja és időpontja

10.1.4.2.   A vizsgálat helyszíne, beleértve a vizsgálati útvonalra vonatkozó részletes információkat

10.1.4.3.   Időjárás/környezeti viszonyok (pl. hőmérséklet, páratartalom, tengerszint feletti magasság)

10.1.4.4.   Járművenként a vizsgálati útvonalon megtett távolság

10.1.4.5.   A vizsgálati tüzelőanyag specifikációja

10.1.4.6.   A reagens specifikációja (ha van)

10.1.4.7.   A kenőolaj specifikációja

10.1.4.8.   A kibocsátásvizsgálat eredményei e melléklet 1. függeléke szerint

10.1.5.   A motorra vonatkozó információk

10.1.5.1.   A tüzelőanyag típusa (pl. dízel, etanol (ED95), földgáz, PB-gáz, benzin, etanol (E85))

10.1.5.2.   A motor gyújtásrendszere (pl. kompressziós gyújtás vagy szikragyújtás)

10.1.5.3.   Típus-jóváhagyási szám

10.1.5.4.   Motorfelújítás

10.1.5.5.   A motor gyártója

10.1.5.6.   Motormodell

10.1.5.7.   A motor gyártásának éve és hónapja

10.1.5.8.   Motorazonosító szám

10.1.5.9.   A motor űrtartalma [liter]

10.1.5.10.   A hengerek száma

10.1.5.11.   A motor névleges teljesítménye: [kW @ ford/perc]

10.1.5.12.   A motor teljes forgatónyomatéka: [Nm @ ford/perc]

10.1.5.13.   Alapjárati fordulatszám [ford/perc]

10.1.5.14.   Gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó nyomatékgörbe (van/nincs)

10.1.5.15.   Gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó nyomatékgörbe hivatkozási száma

10.1.5.16.   NOx-mentesítő rendszer (pl. kipufogógáz-visszavezető, szelektív katalitikus csökkentési rendszer [SCR])

10.1.5.17.   A katalizátoros átalakító típusa

10.1.5.18.   A részecskecsapda típusa

10.1.5.19.   Módosították-e az utókezelő rendszert a típusjóváhagyásra tekintettel? (igen/nem)

10.1.5.20.   A motorvezérlő egységre (ECU) vonatkozó információk (szoftver-/kalibrációs szám)

10.1.6.   A járműre vonatkozó információk

10.1.6.1.   A jármű tulajdonosa

10.1.6.2.   Járműtípus (pl. M3, N3) és -kialakítás (pl. szóló vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

10.1.6.3.   A jármű gyártója

10.1.6.4.   Jármű-azonosító szám

10.1.6.5.   A jármű rendszáma, valamint a nyilvántartásba vétel szerinti ország

10.1.6.6.   Járműmodell

10.1.6.7.   A jármű gyártásának éve és hónapja

10.1.6.8.   Erőátvitel típusa (pl. kézi kapcsolású, automata vagy más)

10.1.6.9.   Előremeneti sebességfokozatok száma

10.1.6.10.   A kilométer-számláló állása a vizsgálat kezdetekor [km]

10.1.6.11.   A járműszerelvény össztömege (GVW) [kg]

10.1.6.12.   Gumiabroncs mérete (nem kötelező)

10.1.6.13.   Kipufogócső átmérője (mm) (nem kötelező)

10.1.6.14.   Tengelyek száma

10.1.6.15.   Tüzelőanyag-tartály(ok) térfogata [liter] (nem kötelező)

10.1.6.16.   Tüzelőanyag-tartályok száma (nem kötelező)

10.1.6.17.   Reagenstartály(ok) térfogata [liter] (nem kötelező)

10.1.6.18.   Reagenstartályok száma (nem kötelező)

10.1.7.   A vizsgálati útvonal jellemzői

10.1.7.1.   A kilométer-számláló állása a vizsgálat kezdetekor [km]

10.1.7.2.   Időtartam [s]

10.1.7.3.   Átlagos környezeti feltételek (a mért pillanatnyi adatokból számítva)

10.1.7.4.   A környezeti viszonyok érzékelőjére vonatkozó információk (az érzékelők típusa és elhelyezkedése)

10.1.7.5.   A jármű sebességére vonatkozó információk (például összesített sebességmegoszlás)

10.1.7.6.   A lefutás időtartamának a 4.5. szakaszban leírt városi, országúti és autópálya-üzemmódra jellemző részarányai

10.1.7.7.   A lefutás időtartamának a 4.5.5. szakaszban leírt, a gyorsításra, a lassításra, a haladásra és az állásra jellemző részarányai

10.1.8.   Pillanatnyi mért adatok

10.1.8.1.   THC-koncentráció [ppm]

10.1.8.2.   CO-koncentráció [ppm]

10.1.8.3.   NOx-koncentráció [ppm]

10.1.8.4.   CO2-koncentráció [ppm]

10.1.8.5.   CH4-koncentráció [ppm], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.8.6.   Kipufogógáz-áram [kg/h]

10.1.8.7.   Kipufogógáz hőmérséklete [°C]

10.1.8.8.   Környezeti levegő hőmérséklete [°C]

10.1.8.9.   Környezeti nyomás [kPa])

10.1.8.10.   Környezeti páratartalom [g/kg] (nem kötelező)

10.1.8.11.   A motor nyomatéka [Nm]

10.1.8.12.   A motor fordulatszáma [ford/perc]

10.1.8.13.   A motor tüzelőanyag-árama [g/s]

10.1.8.14.   A motorhűtő közeg hőmérséklete [°C]

10.1.8.15.   A jármű sebessége [km/h] a földön, a motorvezérlő egységből és a GPS-ből kapott jelek alapján

10.1.8.16.   A jármű helyzete: földrajzi szélesség [fok] (Olyan pontossággal, amelyre a vizsgálati útvonal figyelemmel kíséréséhez szükség van)

10.1.8.17.   A jármű helyzetének: földrajzi hosszúság [fok]

10.1.9.   Pillanatnyi számított adatok

10.1.9.1.   Összes szénhidrogén tömege [g/s]

10.1.9.2.   Szén-monoxid tömege [g/s]

10.1.9.3.   NOx tömege [g/s]

10.1.9.4.   CO2 tömege [g/s]

10.1.9.5.   CH4 tömege [g/s], csak szikragyújtású motoroknál

10.1.9.6.   Összes szénhidrogén (THC) összesített tömege [g]

10.1.9.7.   Szén-monoxid összesített tömege [g]

10.1.9.8.   NOx összesített tömege [g]

10.1.9.9.   CO2 összesített tömege [g]

10.1.9.10.   CH4 összesített tömege [g], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.9.11.   Számított tüzelőanyag-áram [g/s]

10.1.9.12.   A motor teljesítménye [kW])

10.1.9.13.   A motor munkája [kWh]

10.1.9.14.   A munkaablak időtartama [s]

10.1.9.15.   A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény [%]

10.1.9.16.   A munkaablak THC-megfelelési tényezője (-)

10.1.9.17.   A munkaablak CO-megfelelési tényezője [-]

10.1.9.18.   A munkaablak NOx-megfelelési tényezője [-]

10.1.9.19.   A munkaablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.9.20.   CO2-tömegmérési ablak időtartama [s]

10.1.9.21.   A CO2-tömegmérési ablak THC-megfelelési tényezője [-]

10.1.9.22.   A CO2-tömegmérési ablak CO-megfelelési tényezője [-]

10.1.9.23.   A CO2-tömegmérési ablak NOx-megfelelési tényezője [-]

10.1.9.24.   A CO2-tömegmérési ablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.10.   Átlagolt és integrált adatok

10.1.10.1.   Átlagos THC-koncentráció [ppm] (nem kötelező)

10.1.10.2.   Átlagos CO-koncentráció [ppm] (nem kötelező)

10.1.10.3.   Átlagos NOx-koncentráció [ppm] (nem kötelező)

10.1.10.4.   Átlagos CO2-koncentráció [ppm] (nem kötelező)

10.1.10.5.   Átlagos CH4-koncentráció [ppm], csak földgázzal működő motoroknál (nem kötelező)

10.1.10.6.   Átlagos kipufogógáz-áram [kg/h] (nem kötelező)

10.1.10.7.   Átlagos kipufogógáz-hőmérséklet [°C] (nem kötelező)

10.1.10.8.   THC-kibocsátás [g]

10.1.10.9.   CO-kibocsátás [g]

10.1.10.10.   NOx-kibocsátás [g]

10.1.10.11.   CO2-kibocsátás [g]

10.1.10.12.   CH4-kibocsátás [g], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.11.   Elfogadási-elutasítási eredmények

10.1.11.1.   Az alábbiak legkisebb, legnagyobb és 90 %-os összesített százalékos aránya:

10.1.11.2.   A munkaablak THC-megfelelési tényezője [-]

10.1.11.3.   A munkaablak CO-megfelelési tényezője [-]

10.1.11.4.   A munkaablak NOx-megfelelési tényezője [-]

10.1.11.5.   A munkaablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.11.6.   A CO2-tömegmérési ablak THC-megfelelési tényezője [-]

10.1.11.7.   A CO2-tömegmérési ablak CO-megfelelési tényezője [-]

10.1.11.8.   A CO2-tömegmérési ablak NOx-megfelelési tényezője [-]

10.1.11.9.   A CO2-tömegmérési ablak CH4-megfelelési tényezője [-], csak földgázzal működő motoroknál

10.1.11.10.   Munkaablak: a munkaablakra jutó legkisebb és legnagyobb átlagos teljesítmény [%]

10.1.11.11.   CO2-tömegmérési ablak: az ablak legkisebb és legnagyobb időtartama [s]

10.1.11.12.   Munkaablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

10.1.11.13.   CO2-tömegmérési ablak: az érvényes ablakok százalékos aránya

10.1.12.   A vizsgálat ellenőrzése

10.1.12.1.   A THC-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után

10.1.12.2.   A CO-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után

10.1.12.3.   A NOx-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után

10.1.12.4.   A CO2-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után

10.1.12.5.   A CH4-elemző készülék nullpontja, mérési tartománya és ellenőrzési eredményei, vizsgálat előtt és után, csak földgázzal működő motoroknál

10.1.12.6.   Az adatkonzisztencia-ellenőrzés eredménye, e melléklet 1. függelékének A.1.3.2. szakasza szerint.

| 10.1.12.6.1. | Az e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.1. szakaszában leírt lineáris regresszió eredményei, beleértve a regressziós egyenes meredekségét (m), a determinációs együtthatót (r2), valamint az y tengely és a regressziós egyenes metszéspontját (b). |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

Az e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.1. szakaszában leírt lineáris regresszió eredményei, beleértve a regressziós egyenes meredekségét (m), a determinációs együtthatót (r2), valamint az y tengely és a regressziós egyenes metszéspontját (b).

| 10.1.12.6.2. | A motorvezérlő egység adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.2. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

A motorvezérlő egység adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.2. szakasza szerint.

| 10.1.12.6.3. | A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás konzisztencia-ellenőrzésének eredménye, e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.3. szakasza szerint, a fékmunkára vonatkoztatott számított fajlagos tüzelőanyag-fogyasztással, valamint a következők arányával együtt: a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett mérésből származó, a fékmunkára vonatkoztatott számított fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás és a WHTC-vizsgálatból származó, a fékmunkára vonatkoztatott megadott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás konzisztencia-ellenőrzésének eredménye, e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.3. szakasza szerint, a fékmunkára vonatkoztatott számított fajlagos tüzelőanyag-fogyasztással, valamint a következők arányával együtt: a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett mérésből származó, a fékmunkára vonatkoztatott számított fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás és a WHTC-vizsgálatból származó, a fékmunkára vonatkoztatott megadott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás.

| 10.1.12.6.4. | A kilométer-számláló adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.4. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

A kilométer-számláló adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.4. szakasza szerint.

| 10.1.12.6.5. | A környezeti nyomás adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.5. szakasza szerint. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

A környezeti nyomás adatkonzisztencia-ellenőrzésének eredménye e melléklet 1. függelékének A.1.3.2.5. szakasza szerint.

10.1.13.   További mellékletek jegyzéke (ha vannak).

1. függelék

Vizsgálati eljárás járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő kibocsátásméréséhez

A.1.1.   Bevezetés

Ez a függelék az üzemben lévő járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel (PEMS) történő gáznemű kibocsátásának fedélzeti meghatározására szolgáló eljárást ismerteti. A motor kipufogógázában a következő gáznemű összetevőket kell mérni: szén-monoxid, összes szénhidrogén, nitrogén-oxidok, kiegészítve a földgázzal működő motorok esetében a metánnal.

A gázüzemű, de nem földgázzal működő motorok esetében a gyártó, a műszaki szolgálat vagy a típusjóváhagyó hatóság a nem metán szénhidrogének kibocsátása helyett az összes szénhidrogén (THC) kibocsátását is mérheti. Ebben az esetben az összes szénhidrogén kibocsátási határértéke azonos ezen előírás 5.3. szakaszában a nem metán szénhidrogénekre megadott kibocsátási határértékkel. A megfelelőségi tényezők A.1.4.2.3. és A.1.4.3.2. szakasz szerinti kiszámítására vonatkozó határérték ebben az esetben a nem metán szénhidrogénekre megadott kibocsátási határérték.

Ezenkívül mérni kell még a szén-dioxid-kibocsátást az A.1.3. és az A.1.4. szakaszban ismertetett számítási eljárások lehetővé tétele céljából.

A.1.2.   Vizsgálati eljárás

A.1.2.1.   Általános követelmények

A vizsgálatokat olyan hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) kell elvégezni, amely a következőkből áll:

| A.1.2.1.1. | gázelemzők a kipufogógázban lévő, szabályozott gáznemű károsanyagok koncentrációinak méréséhez; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

gázelemzők a kipufogógázban lévő, szabályozott gáznemű károsanyagok koncentrációinak méréséhez;

| A.1.2.1.2. | egy átlagoló Pitot-cső vagy kipufogógáz tömegáramának hasonló elven működő mérője; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

egy átlagoló Pitot-cső vagy kipufogógáz tömegáramának hasonló elven működő mérője;

| A.1.2.1.3. | egy globális helymeghatározó rendszer (a továbbiakban: GPS); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

egy globális helymeghatározó rendszer (a továbbiakban: GPS);

| A.1.2.1.4. | érzékelők a környezeti hőmérséklet és nyomás mérésére; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

érzékelők a környezeti hőmérséklet és nyomás mérésére;

| A.1.2.1.5. | csatlakozás a jármű motorvezérlő egységéhez. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

csatlakozás a jármű motorvezérlő egységéhez.

A.1.2.2.   Vizsgálati paraméterek

Az 1. táblázatban összesített paramétereket meg kell mérni és fel kell jegyezni:

1.   táblázat

Vizsgálati paraméterek

| Paraméter | Mértékegység | Forrás |
| --- | --- | --- |
| THC-koncentráció (1) | ppm | gázelemző |
| CO-koncentráció (1) | ppm | gázelemző |
| NOx-koncentráció (1) | ppm | gázelemző |
| CO2-koncentráció (1) | ppm | gázelemző |
| CH4-koncentráció (1), (2) | ppm | gázelemző |
| Kipufogógáz-áram | kg/h | kipufogógáz-áramlásmérő |
| Kipufogógáz hőmérséklete | °K | kipufogógáz-áramlásmérő |
| Környezeti hőmérséklet (3) | °K | érzékelő |
| Környezeti nyomás | kPa | érzékelő |
| A motor nyomatéka (4) | Nm | motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motor fordulatszáma | ford/perc | motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motor tüzelőanyag-árama | g/s | motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motorhűtő közeg hőmérséklete | °K | motorvezérlő egység vagy érzékelő |
| A motor által beszívott levegő hőmérséklete (3) | °K | Érzékelő |
| A jármű sebessége a földön | km/h | Motorvezérlő egység és GPS |
| A jármű helyzetének földrajzi szélessége | fok | GPS |
| A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága | fok | GPS |

Paraméter

Mértékegység

Forrás

THC-koncentráció (1)

ppm

gázelemző

CO-koncentráció (1)

ppm

gázelemző

NOx-koncentráció (1)

ppm

gázelemző

CO2-koncentráció (1)

ppm

gázelemző

CH4-koncentráció (1), (2)

ppm

gázelemző

Kipufogógáz-áram

kg/h

kipufogógáz-áramlásmérő

Kipufogógáz hőmérséklete

°K

kipufogógáz-áramlásmérő

Környezeti hőmérséklet (3)

°K

érzékelő

Környezeti nyomás

kPa

érzékelő

A motor nyomatéka (4)

Nm

motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motor fordulatszáma

ford/perc

motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motor tüzelőanyag-árama

g/s

motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motorhűtő közeg hőmérséklete

°K

motorvezérlő egység vagy érzékelő

A motor által beszívott levegő hőmérséklete (3)

°K

Érzékelő

A jármű sebessége a földön

km/h

Motorvezérlő egység és GPS

A jármű helyzetének földrajzi szélessége

fok

GPS

A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága

fok

GPS

A.1.2.3.   A jármű előkészítése

A jármű előkészítésének a következőkre kell kiterjednie:

| a) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése: az azonosított problémákat elhárításuk után jegyzőkönyvbe kell venni, amelyet be kell mutatni a típusjóváhagyó hatóságnak; |
| --- | --- |

a)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése: az azonosított problémákat elhárításuk után jegyzőkönyvbe kell venni, amelyet be kell mutatni a típusjóváhagyó hatóságnak;

| b) | olajcsere, tüzelőanyag és (adott esetben) reagens-utántöltés. |
| --- | --- |

b)

olajcsere, tüzelőanyag és (adott esetben) reagens-utántöltés.

A.1.2.4.   A mérőrendszer összeállítása

A.1.2.4.1.   Fő egység

A hordozható kibocsátásmérő rendszert (PEMS) lehetőleg olyan helyre kell beépíteni, ahol a következők a legkevésbé befolyásolják:

| a) | a környezet hőmérséklet-változásai; |
| --- | --- |

a)

a környezet hőmérséklet-változásai;

| b) | a környezeti légnyomás változásai; |
| --- | --- |

b)

a környezeti légnyomás változásai;

| c) | elektromágneses sugárzás; |
| --- | --- |

c)

elektromágneses sugárzás;

| d) | mechanikai ütés és rezgés; |
| --- | --- |

d)

mechanikai ütés és rezgés;

| e) | a környezetben lévő szénhidrogének – ha a lángionizációs detektor égőfejénél égető levegőként környezeti levegőt használó FID gázelemző készüléket használnak. |
| --- | --- |

e)

a környezetben lévő szénhidrogének – ha a lángionizációs detektor égőfejénél égető levegőként környezeti levegőt használó FID gázelemző készüléket használnak.

Beépítéskor a hordozható kibocsátásmérő rendszer gyártójának utasításait kell követni.

A.1.2.4.2.   Kipufogógáz-áramlásmérő

A kipufogógáz-áramlásmérőt a jármű kipufogócsövéhez kell csatlakoztatni. A kipufogógáz-áramlásmérő érzékelőit két egyenes csődarab közé kell helyezni, melyek hossza legalább a mérőberendezés átmérőjének kétszerese (a berendezés előtt és után elhelyezve). Ajánlott a kipufogógáz-áramlásmérőt a jármű hangtompítója utáni elhelyezni, a kipufogógáz pulzálásának a mérési jelekre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében.

A.1.2.4.3.   Globális helymeghatározó rendszer

Az antennát a lehető legmagasabb helyen kell rögzíteni, de úgy, hogy kivédjük a közúti üzem közben fellépő akadályok általi zavarás kockázatát.

A.1.2.4.4.   Csatlakoztatás a jármű motorvezérlő egységéhez

Az 1. táblázatban felsorolt motorparaméterek feljegyzésére adatrögzítőt kell használni. Ez az adatrögzítő ehhez igénybe veheti a jármű ellenőrző-felületét (Control Area Network, a továbbiakban: CAN) a jármű motorvezérlő egységéből a szabványos protokollok (úgymint a SAE J1939, J1708 vagy ISO 15765-4) szerint küldött adatok eléréséhez.

A.1.2.4.5.   Mintavétel a gáznemű kibocsátásokból

A mintavevő vezetéket e melléklet 2. függeléke 2.3. szakaszának előírásai szerint fűteni kell és a (mintavevő szondához és a fő egység hátoldalához való) csatlakozási pontokon megfelelően szigetelni kell az olyan hideg helyek kialakulásának megelőzéséhez, melyek a mintavételi rendszer kondenzált szénhidrogének általi szennyezését okozhatják.

A mintavevő szondát a 4. melléklet 9.3.10. szakaszának megfelelően kell a kipufogócsőbe beépíteni.

Ha a mintavevő vezeték hosszát megváltoztatták, ellenőrizni és szükség esetén korrigálni kell a rendszer szállítási idejét.

A.1.2.5.   Vizsgálat előtti ellenőrzések

A.1.2.5.1.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) műszereinek beindítása és stabilizálása

A fő egységeket a gyártó utasításai szerint be kell melegíteni és stabilizálni kell mindaddig, amíg a nyomás, hőmérséklet és áramlás eléri az üzemi beállítási értéket.

A.1.2.5.2.   A mintavevő rendszer tisztítása

A rendszer szennyeződésének megelőzése céljából a hordozható kibocsátásmérő rendszer műszereit a mintavétel megkezdéséig szellőztetni kell, a műszer gyártójának utasításai szerint.

A.1.2.5.3.   A gázelemző készülékek ellenőrzése és kalibrálása

A gázelemző készülék lenullázását és mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését a 4. melléklet 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni.

A.1.2.5.4.   A kipufogógáz-áramlásmérő tisztítása

A kipufogógáz-áramlásmérőt a készülék gyártójának utasításai szerint kell a nyomás-jelátalakító csatlakozásánál szellőztetni. Ez az eljárás eltávolítja a kicsapódást és a dízelrészecskéket a nyomócsőből és a kapcsolódó, a csőben lévő áramlási nyomás mérésére szolgáló nyílásokból.

A.1.2.6.   A kibocsátások mérésének menete

A.1.2.6.1.   A vizsgálat kezdete

A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését a motor beindítása előtt el kell kezdeni. Az adatok értékelése azt követően kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 343 K-t (70°C), vagy miután 5 perces időtartamon át +/– 2K pontossággal stabilizálódott, ha ez előbb következik be, de legkésőbb a motor beindításától számított 20 perccel.

A.1.2.6.2.   A vizsgálat menete

A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését folytatni kell a motor rendes használata alatt. A motor le lehet állítani és újra lehet indítani, de a kibocsátási mintavételt a teljes vizsgálat alatt folytatni kell.

A hordozható kibocsátásmérő rendszer gázelemző készülékeinek időszakos ellenőrzését legalább kétóránként el kell végezni. Az ellenőrzések alatt feljegyzett adatokat meg kell jelölni, és ezeket a kibocsátások kiszámításakor figyelmen kívül kell hagyni.

A.1.2.6.3.   A vizsgálat vége

A vizsgálat végén elegendő időt kell hagyni arra, hogy a mintavételi rendszerek reakcióideje lejárjon. A motort a mintavétel leállítása előtt és azt követően is le lehet állítani.

A.1.2.7.   A mérések ellenőrzése

A.1.2.7.1.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A gázelemző készülék A.1.2.5.3. szakaszban leírt lenullázását, mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését a 4. melléklet 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni.

A.1.2.7.2.   Nullapont-eltolódás

A nullapontválasz az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gáz hatására egy legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A nullapont eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át.

A.1.2.7.3.   A mérőtartomány eltolódása

A mérőtartomány-válasz az az átlagos érték, a zajt is beleértve, melyet a készülék egy mérőtartomány-kalibráló gáz hatására egy legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A mérőtartomány eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át.

A.1.2.7.4.   Az eltolódás ellenőrzése

Ezt csak akkor kell alkalmazni, ha a vizsgálat alatt nullapont-eltolódás miatt korrekcióra nem került sor.

Az első adandó alkalommal, de legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 30 másodpercen belül a gázelemző készüléket le kell nullázni és méréstartományát meg kell határozni, az eltolódás vizsgálat előtti eredményekkel való összevetése céljából.

A gázelemző készülék eltolódására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:

| a) | ha a mérések előtti, illetve utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban meghatározott értékek 2 %-a, a mért koncentrációk korrekció nélkül használhatók, vagy az A.1.2.7.5. szakasz szerint korrigálhatóak az eltolódásra; |
| --- | --- |

a)

ha a mérések előtti, illetve utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban meghatározott értékek 2 %-a, a mért koncentrációk korrekció nélkül használhatók, vagy az A.1.2.7.5. szakasz szerint korrigálhatóak az eltolódásra;

| b) | ha a mérések előtti, illetve utáni ellenőrzés eredményei között a különbség eléri az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban meghatározott értékek 2 %-át, a vizsgálat érvénytelen vagy a mért koncentrációkat az A.1.2.7.5. szakasz szerint korrigálni kell az eltolódásra. |
| --- | --- |

b)

ha a mérések előtti, illetve utáni ellenőrzés eredményei között a különbség eléri az A.1.2.7.2. és az A.1.2.7.3. szakaszban meghatározott értékek 2 %-át, a vizsgálat érvénytelen vagy a mért koncentrációkat az A.1.2.7.5. szakasz szerint korrigálni kell az eltolódásra.

A.1.2.7.5.   Az eltolódás korrigálása

Amennyiben az A.1.2.7.4. szakasz szerint az eltolódás korrigálására kerül sor, a korrigált koncentrációértéket a 4. melléklet 8.6.1. szakasza szerint kell kiszámítani.

A fékmunkára vonatkoztatott, nem korrigált és korrigált fajlagos kibocsátási értékek különbségének a nem korrigált, fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás ±6 százalékán belül kell lennie. Ha az eltolódás meghaladja a 6 százalékot, a vizsgálat nem érvényes. Ha az eltolódásra korrekciót alkalmaznak, a kibocsátási értékek bejelentésekor csak az eltolódással korrigált kibocsátási eredményeket kell figyelembe venni.

A.1.3.   A kibocsátások kiszámítása

A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06b szabványnak megfelelően. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

A.1.3.1.   Az adatok szinkronizálása

A különböző kibocsátási tömegáram-számítási jelek közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a kibocsátás számítása tekintetében jelentőséggel bíró adatokat az A.1.3.1.1–A.1.3.1.4. szakaszban ismertetettek szerint kell szinkronizálni.

A.1.3.1.1.   A gázelemző készülékek adatai

A gázelemző készülékből származó adatokat a 4. melléklet 9.3.5. szakaszában leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell.

A.1.3.1.2.   A gázelemző készülék és a kipufogógáz-áramlásmérő adatai

A gázelemző készülékből származó adatokat az A.1.3.1.4. szakaszban leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell a kipufogógáz-áramlásmérőből származó adatokkal.

A.1.3.1.3.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer és a motor adatai

A hordozható kibocsátásmérő rendszerből származó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) az A.1.3.1.4. szakaszban leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell a motorvezérlő egység adataival.

A.1.3.1.4.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) adatainak jobb szinkronizációja

Az 1. táblázatban felsorolt vizsgálati adatok 3 különböző kategóriába tartoznak:

| 1. | a gázelemző készülékek által mért adatok (THC-, illetve adott esetben CH4-, CO-, CO2- és NOx-koncentrációk); |
| --- | --- |

1.

a gázelemző készülékek által mért adatok (THC-, illetve adott esetben CH4-, CO-, CO2- és NOx-koncentrációk);

| 2. | a kipufogógáz-áramlásmérő által mért adatok (kipufogógáz-tömegáram és a kipufogógáz hőmérséklete); |
| --- | --- |

2.

a kipufogógáz-áramlásmérő által mért adatok (kipufogógáz-tömegáram és a kipufogógáz hőmérséklete);

| 3. | a motor adatai (nyomaték, fordulatszám, hőmérsékletek, tüzelőanyag-áram, a motorvezérlő egységből származó fordulatszám). |
| --- | --- |

3.

a motor adatai (nyomaték, fordulatszám, hőmérsékletek, tüzelőanyag-áram, a motorvezérlő egységből származó fordulatszám).

Az egyes kategóriák más kategóriákkal való szinkronizálását a két paramétersor közötti legnagyobb korrelációs együtthatóval kell ellenőrizni. A korrelációs együttható maximalizálása érdekében a kategória összes paraméterét el kell tolni. A korrelációs együttható kiszámításához a következő paramétereket kell használni:

A következőket kell szinkronizálni:

| a) | Az 1. és 2. kategóriába tartozó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) a 3. kategóriába tartozó adatokkal (a motoradatok): a jármű GPS-ből és a motorvezérlő egységből származó sebességadatait. |
| --- | --- |

a)

Az 1. és 2. kategóriába tartozó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áramlásmérő adatait) a 3. kategóriába tartozó adatokkal (a motoradatok): a jármű GPS-ből és a motorvezérlő egységből származó sebességadatait.

| b) | Az 1. kategóriába tartozó adatokat a 2. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt a kipufogógáz tömegével. |
| --- | --- |

b)

Az 1. kategóriába tartozó adatokat a 2. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt a kipufogógáz tömegével.

| c) | Az 2. kategóriába tartozó adatokat a 3. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt és a motor tüzelőanyag-áramát. |
| --- | --- |

c)

Az 2. kategóriába tartozó adatokat a 3. kategóriába tartozó adatokkal: a CO2-koncentrációt és a motor tüzelőanyag-áramát.

A.1.3.2.   Adatkonzisztencia-ellenőrzés

A.1.3.2.1.   A gázelemző készülékek és a kipufogógáz-áramlásmérő adatai

Az adatkonzisztenciát (a kipufogógáz-áramlásmérővel mért kipufogógáz-tömegáram és a gázkoncentrációk között) a motorvezérlő egységből származó, mért tüzelőanyag-áram és a 4. melléklet 8.4.1.6. szakaszában található egyenlettel számított tüzelőanyag-áram közötti korreláció használatával kell ellenőrizni. A mért és a számított tüzelőanyag-áram értékein lineárisregresszió-analízist kell végezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:

Formula

Ahol:

| y | a számított tüzelőanyag-áram [g/s], |
| --- | --- |
| m | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | a mért tüzelőanyag-áram [g/s], |
| b | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja. |

y

a számított tüzelőanyag-áram [g/s],

m

a regressziós egyenes meredeksége

x

a mért tüzelőanyag-áram [g/s],

b

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja.

Minden regressziós egyenesre ki kell számítani a meredekséget (m) és a determinációs együtthatót (r2). Ajánlott azt az elemzést a legnagyobb érték 15 %-a és a legnagyobb érték közötti teljes tartományban elvégezni, legalább 1 Hz gyakorisággal. Ahhoz, hogy a vizsgálat érvényesnek legyen tekinthető, a következő két kritériumot kell értékelni.

2.   táblázat

Tűrések

| A regressziós egyenes meredeksége, m | 0,9–1,1 ajánlott érték |
| --- | --- |
| Determinációs együttható r2 | legalább 0,90 kötelező érték |

A regressziós egyenes meredeksége, m

0,9–1,1 ajánlott érték

Determinációs együttható r2

legalább 0,90 kötelező érték

A.1.3.2.2.   A motorvezérlő egység nyomatékadatai

A motorvezérlő egység nyomatékadatai konzisztenciájának ellenőrzése a különböző fordulatszámok melletti legnagyobb, motorvezérlő egységből származó nyomatékadatoknak a motor e melléklet 5. szakasza szerinti, teljes terheléshez tartozó hivatalos nyomatéki görbével való összevetésével történik.

A.1.3.2.3.   A fékmunkára vonatkoztatott tüzelőanyag-fogyasztás

A fékmunkára vonatkoztatott tüzelőanyag-fogyasztást az alábbiak használatával kell ellenőrizni:

| a) | a gázelemző készülékből származó adatokból kiszámított tüzelőanyag-fogyasztás (a gázelemző készülék koncentrációadatai és a kipufogógáz-tömegáram adatai) a 4. melléklet 8.4.1.6. szakaszában leírt egyenletek szerint; |
| --- | --- |

a)

a gázelemző készülékből származó adatokból kiszámított tüzelőanyag-fogyasztás (a gázelemző készülék koncentrációadatai és a kipufogógáz-tömegáram adatai) a 4. melléklet 8.4.1.6. szakaszában leírt egyenletek szerint;

| b) | a motorvezérlő egységből származó adatok (motornyomaték és fordulatszám) felhasználásával számított munka. |
| --- | --- |

b)

a motorvezérlő egységből származó adatok (motornyomaték és fordulatszám) felhasználásával számított munka.

A.1.3.2.4.   Kilométer-számláló

A jármű kilométer-számlálóján feltüntetett távolságot a GPS adataival összevetve ellenőrizni kell.

A.1.3.2.5.   Környezeti nyomás

A környezeti nyomás értékét össze kell vetni a GPS adataiban jelzett, tengerszint feletti magassággal.

A.1.3.3.   Száraz-nedves korrekció

Amennyiben a koncentráció mérése száraz alapon történt, akkor azt 4. melléklet 8.1. szakaszában megadott egyenlet szerint át kell számítani nedves alapúra.

A.1.3.4.   Az NOx korrekciója a páratartalomra és a hőmérsékletre

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel mért NOx-koncentrációkat nem kell korrigálni a környezeti levegő hőmérséklete és páratartalma tekintetében.

A.1.3.5.   A pillanatnyi gáznemű kibocsátás kiszámítása

A kibocsátások tömegét a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni.

A.1.4.   A kibocsátások és megfelelési tényezők meghatározása

A.1.4.1.   Az átlagolási ablak elve

A kibocsátásokat a mozgó átlagolási ablak módszerének használatával kell integrálni, a CO2 referenciatömege vagy a referenciamunka alapul vételével. A számítás elve a következő: a kibocsátás tömegét nem a teljes adatkészletre, hanem annak egy részére kell elvégezni, a részadatkészlet hosszúságát úgy meghatározva, hogy az illeszkedjen a motor által kibocsátott CO2 tömegéhez vagy a laboratóriumi tranziens referenciaciklusban mért munkához. A mozgó átlagolási számításokat az adat-mintavételezési időszakkal megegyező Δt időnöveléssel kell elvégezni. Az előírás alábbi szakaszaiban a kibocsátási adatok átlagolásához használt ezen rész-adatkészletek megnevezése „átlagolóablak”.

Az érvénytelenített adatokat nem kell figyelembe venni a munka vagy a kibocsátott szén-dioxid tömegének és az átlagolóablak kibocsátásának számításakor.

A következő adatokat kell érvénytelenített adatnak tekinteni:

| a) | a műszerek időszakos ellenőrzésének adatai és/vagy a nullpont-eltolódás ellenőrzése utáni adatok; |
| --- | --- |

a)

a műszerek időszakos ellenőrzésének adatai és/vagy a nullpont-eltolódás ellenőrzése utáni adatok;

| b) | e melléklet 4.2. és 4.3. szakaszában meghatározott feltételeken kívül eső adatok. |
| --- | --- |

b)

e melléklet 4.2. és 4.3. szakaszában meghatározott feltételeken kívül eső adatok.

A kibocsátások tömegét (mg/ablak) a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni.

1.   ábra

Korreláció a jármű sebessége és az idő, valamint az első átlagolóablaktól kezdve a jármű átlagolt kibocsátásai és az idő között

A.1.4.2.   Munkaalapú módszer

2.   ábra

Munkaalapú módszer

Az i. átlagolóablak (t
  2,i
  – t
  1,i
  ) időtartamának meghatározása az alábbi egyenlettel történik:

Formula

Ahol:

| W(tj,i) | a motor indítás és tj,i
  időpont között mért munkája kWh-ban; |
| --- | --- |
| Wref | a motor munkája a WHTC-vizsgálat alatt, kWh-ban. |
| A t2,i-t | úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen: |

W(tj,i)

a motor indítás és tj,i
  időpont között mért munkája kWh-ban;

Wref

a motor munkája a WHTC-vizsgálat alatt, kWh-ban.

A t2,i-t

úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen:

ahol Δt az adat-mintavételi időszak, legfeljebb 1 másodperc.

A.1.4.2.1.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

Az egas fajlagos kibocsátásokat (g/kWh) minden ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Ahol:

| m | a kibocsátott összetevő tömege, mg/ablak, |
| --- | --- |
| | a motor munkája az i. átlagolóablakban, kWh. |

m

a kibocsátott összetevő tömege, mg/ablak,

Formula

a motor munkája az i. átlagolóablakban, kWh.

A.1.4.2.2.   Az érvényes ablakok kiválasztása

Érvényes ablakok azok, melyekben az átlagos teljesítmény meghaladja a motor legnagyobb teljesítménye 20 %-ának teljesítményküszöbét. Az érvényes ablakok százalékos aránya legalább 50 % kell, hogy legyen.

| A.1.4.2.2.1. | Ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, az adatok értékelését alacsonyabb teljesítményküszöbök használatával meg kell ismételni. A teljesítményküszöböt 1 %-os lépésekben kell csökkenteni mindaddig, amíg az érvényes ablakok aránya legalább 50 % lesz. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, az adatok értékelését alacsonyabb teljesítményküszöbök használatával meg kell ismételni. A teljesítményküszöböt 1 %-os lépésekben kell csökkenteni mindaddig, amíg az érvényes ablakok aránya legalább 50 % lesz.

| A.1.4.2.2.2. | Az alsó küszöb azonban nem lehet 15 % alatt. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Az alsó küszöb azonban nem lehet 15 % alatt.

| A.1.4.2.2.3. | A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya 15 %-os teljesítményküszöb mellett nem éri el az 50 %-ot. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya 15 %-os teljesítményküszöb mellett nem éri el az 50 %-ot.

A.1.4.2.3.   A megfelelési tényezők kiszámítása

A megfelelési tényezőket minden érvényes ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Ahol:

| e | a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás, mg/kWh-ban; |
| --- | --- |
| L | a vonatkozó határérték, mg/kWh-ban. |

e

a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás, mg/kWh-ban;

L

a vonatkozó határérték, mg/kWh-ban.

A.1.4.3.   A CO2 tömegén alapuló módszer

3.   ábra

A CO2-tömegén alapuló módszer

Az i. átlagolóablak (t
  2,i
  – t
  1,i
  ) időtartamának meghatározása az alábbi egyenlettel történik:

Formula

Ahol:

| mCO2(tj,i) | az indítás és tj,i időpont között mért CO2-kibocsátás tömege, kg-ban; |
| --- | --- |
| mCO2,ref | a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg- ban. |
| A t2,i
  -t | úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen: |

mCO2(tj,i)

az indítás és tj,i időpont között mért CO2-kibocsátás tömege, kg-ban;

mCO2,ref

a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg- ban.

A t2,i
  -t

úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen:

ahol Δt az adat-mintavételi időszak, legfeljebb 1 másodperc.

Az ablakokban a CO2-kibocsátás tömegének kiszámítása az A.1.3.5. szakaszban bevezetett követelmények szerint kiszámított pillanatnyi kibocsátások integrálásával történik.

A.1.4.3.1.   Az érvényes ablakok kiválasztása

Érvényes ablakok azok, melyek időtartama nem haladja meg az alábbi egyenlettel számított leghosszabb időtartamot:

Formula

Ahol:

| D
  max | az ablak legnagyobb időtartama másodpercben; |
| --- | --- |
| P
  max | a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban. |

D
  max

az ablak legnagyobb időtartama másodpercben;

P
  max

a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban.

| A.1.4.3.1.1. | Ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, az adatok értékelését hosszabb munkaablak-időtartamok használatával meg kell ismételni. Ezt úgy lehet elérni, hogy az A.1.4.3.1. szakaszban megadott egyenletben az értéket 0,01-es lépésekben 0,2-del csökkentik addig, amíg az érvényes ablakok aránya legalább el nem éri az 50 %-ot. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

Ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot, az adatok értékelését hosszabb munkaablak-időtartamok használatával meg kell ismételni. Ezt úgy lehet elérni, hogy az A.1.4.3.1. szakaszban megadott egyenletben az értéket 0,01-es lépésekben 0,2-del csökkentik addig, amíg az érvényes ablakok aránya legalább el nem éri az 50 %-ot.

| A.1.4.3.1.2. | A csökkentett érték a fenti egyenletben semmiképpen sem lehet alacsonyabb mint 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

A csökkentett érték a fenti egyenletben semmiképpen sem lehet alacsonyabb mint 0,15.

| A.1.4.3.1.3. | A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot az A.1.4.3.1., az A.1.4.3.1.1. és az A.1.4.3.1.2. szerint kiszámított leghosszabb munkaablak-időtartamnál. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.3.

A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok aránya nem éri el az 50 %-ot az A.1.4.3.1., az A.1.4.3.1.1. és az A.1.4.3.1.2. szerint kiszámított leghosszabb munkaablak-időtartamnál.

A.1.4.3.2.   A megfelelési tényezők kiszámítása

A megfelelési tényezőket minden ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Formula(használat közbeni arány) és

Formula(tanúsítási arány)

Ahol:

| m | a kibocsátott összetevő tömege, mg/ablak; |
| --- | --- |
| | a CO2 tömege az i. átlagolóablakban, kg; |
| mCO2,ref | a motor által kibocsátott, a WHTC- vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg; |
| mL | az összetevő kibocsátott tömege, a WHTC-re meghatározott, vonatkozó határértéknek megfelelően, mg. |

m

a kibocsátott összetevő tömege, mg/ablak;

Formula

a CO2 tömege az i. átlagolóablakban, kg;

mCO2,ref

a motor által kibocsátott, a WHTC- vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg, kg;

mL

az összetevő kibocsátott tömege, a WHTC-re meghatározott, vonatkozó határértéknek megfelelően, mg.

---

(1)  Mért adat vagy nedves alapra korrigált adat.

(2)  Csak földgázzal üzemelő gázmotoroknál.

(3)  A környezeti levegő vagy a beszívott levegő hőmérsékletének mérésére szolgáló érzékelőt kell használni.

(4)  A feljegyzett érték lehet a) a hasznos nyomaték vagy b) a tényleges százalékos motornyomatékból, a súrlódási nyomatékból és a referencianyomatékból a SAE J1939-71 szabvány szerint számított hasznos nyomaték.

2. függelék

Hordozható mérőrendszer

A.2.1.   Általános megjegyzések

A gáznemű kibocsátásokat az ezen melléklet 1. függelékben leírt eljárás szerint kell mérni. Ez a függelék ismerteti az e vizsgálatokhoz használatos hordozható mérőrendszer jellemzőit.

A.2.2.   Mérőberendezés

A.2.2.1.   A gázelemző készülékekre vonatkozó általános előírások

A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) gázelemző készülékének meg kell felelnie a 4. melléklet 9.3.1. szakaszában előírt követelményeknek.

A.2.2.2.   A gázelemző készülék technológiája

A gázokat a 4. melléklet 9.3.2. szakaszában meghatározott technológiákkal kell elemezni.

A nitrogén-oxidokat elemző készülék lehet nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő készülék is.

A.2.2.3.   Mintavétel a gáznemű kibocsátásokból

A mintavevő szondáknak meg kell felelniük a 4. melléklet 2. függelékének A.2.1.2. szakaszában meghatározott követelményeknek. A mintavevő vezetéket 190 °C-ra (+/– 10 °C) kell felmelegíteni.

A.2.2.4.   Más műszerek

A mérőműszereknek meg kell felelniük a 4. melléklet 7. táblázatában és a 4. melléklet 9.3.1. szakaszában meghatározott követelményeknek.

A.2.3.   Segédberendezések

A.2.3.1.   A kipufogógáz-áramlásmérő kipufogócsőhöz való csatlakoztatása

A kipufogógáz-áramlásmérő beépítése nem növelheti az ellennyomást a motor gyártója által ajánlott értéknél nagyobb mértékben, és nem növelheti meg a kipufogócső hosszát több mint 1,2 m-el. A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) összes többi alkatrészét illetően a kipufogógáz-áramlásmérő beépítése meg kell, hogy feleljen a helyben érvényes közúti biztonsági szabályozásnak és biztosítási követelményeknek.

A.2.3.2.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer helye és rögzítő elemei

A hordozható kibocsátásmérő rendszert az e melléklet 1. függeléke A.1.2.4. szakaszának megfelelően kell beépíteni.

A.2.3.3.   Áramellátás

A hordozható kibocsátásmérő rendszer energiaellátását az ezen melléklet 4.6.6. szakaszában leírt módszerrel kell biztosítani.

3. függelék

A hordozható mérőrendszer kalibrálása

A.3.1.   A rendszer kalibrálása és hitelesítése

A.3.1.1.   Kalibráló gázok

A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) gázelemző készülékeit a 4. melléklet 9.3.3. szakaszában előírt követelmények szerint kell kalibrálni.

A.3.1.2.   Szivárgásvizsgálat

A hordozható kibocsátásmérő rendszer szivárgásvizsgálatát a 4. melléklet 9.3.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell végezni.

A.3.1.3.   Az analitikai rendszer válaszidejének ellenőrzése

A hordozható kibocsátásmérő rendszer elemző rendszerének válaszidejét a 4. melléklet 9.3.5. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell ellenőrizni.

4. függelék

Módszer a motorvezérlő egység nyomatékjele megfelelőségének ellenőrzésére

A.4.1.   Bevezetés

Ez a függelék nagy vonalakban ismerteti azt a módszert, amellyel a motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége a használatban lévő járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálata során ellenőrizhető.

Az alkalmazandó eljárás részleteit a motor gyártója határozhatja meg, a típusjóváhagyó hatóság hozzájárulásával.

A.4.2.   A „legnagyobb nyomaték” módszere

| A.4.2.1. | A „legnagyobb nyomaték” módszere annak igazolásából áll, hogy a jármű a vizsgálat során elért egy, a fordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbén lévő pontot. |
| --- | --- |

A.4.2.1.

A „legnagyobb nyomaték” módszere annak igazolásából áll, hogy a jármű a vizsgálat során elért egy, a fordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbén lévő pontot.

| A.4.2.2. | Ha a használatban lévő járművek károsanyag-kibocsátásnak hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálata során a fordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbén lévő pontot nem érik el, a gyártó jogosult a jármű terhelésének és/vagy a vizsgálati útvonalnak szükség szerinti módosítására annak érdekében, hogy a használatban lévő járművek károsanyag-kibocsátásnak hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálatának befejezése után elvégezze ezt az igazoló vizsgálatot. |
| --- | --- |

A.4.2.2.

Ha a használatban lévő járművek károsanyag-kibocsátásnak hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálata során a fordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbén lévő pontot nem érik el, a gyártó jogosult a jármű terhelésének és/vagy a vizsgálati útvonalnak szükség szerinti módosítására annak érdekében, hogy a használatban lévő járművek károsanyag-kibocsátásnak hordozható kibocsátásmérő rendszerrel történő vizsgálatának befejezése után elvégezze ezt az igazoló vizsgálatot.

---

9A. MELLÉKLET

FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI (OBD) RENDSZEREK

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a melléklet az ezen előírás hatálya alá tartozó motorrendszerekből származó kibocsátások csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszerek működési szempontjait írja le.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Az általános követelmények – beleértve az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó különös követelményeket – megegyeznek a 9B. melléklet 4. szakaszában és az e melléklet 2. szakaszában ismertetett követelményekkel.

2.2.   Fenntartva

2.3.   Az ellenőrzési követelményekre vonatkozó további rendelkezések

2.3.1.   Hibásan működő befecskendezők

| 2.3.1.1. | A gyártó elemzést nyújt be a típusjóváhagyó hatósághoz a tüzelőanyag-befecskendezők hibás működésének (például eldugulásának vagy szennyeződésének) a kibocsátáscsökkentési rendszerre gyakorolt hosszú távú hatásairól, akkor is, ha e meghibásodás következtében a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépésére nem kerül sor. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

A gyártó elemzést nyújt be a típusjóváhagyó hatósághoz a tüzelőanyag-befecskendezők hibás működésének (például eldugulásának vagy szennyeződésének) a kibocsátáscsökkentési rendszerre gyakorolt hosszú távú hatásairól, akkor is, ha e meghibásodás következtében a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek túllépésére nem kerül sor.

| 2.3.1.2. | Ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott időszakot követően a gyártónak be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz azon megfigyelési módszerek tervét, melyet a 9B. melléklet 3. függelékében előírtakon túl a 2.3.1.1. szakaszban tárgyalt hatások diagnosztizálása érdekében használni kíván. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott időszakot követően a gyártónak be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz azon megfigyelési módszerek tervét, melyet a 9B. melléklet 3. függelékében előírtakon túl a 2.3.1.1. szakaszban tárgyalt hatások diagnosztizálása érdekében használni kíván.

| 2.3.1.2.1. | E terv hatóság általi jóváhagyását követően a gyártó e módszereket végrehajtja a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a típusjóváhagyás megszerzése érdekében. |
| --- | --- |

2.3.1.2.1.

E terv hatóság általi jóváhagyását követően a gyártó e módszereket végrehajtja a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a típusjóváhagyás megszerzése érdekében.

2.3.2.   A részecske-utókezelő rendszerekre vonatkozó megfigyelési követelmények

| 2.3.2.1 | A részecske-utókezelő rendszer működését – beleértve a szűrést és a folyamatos regenerálási folyamatokat – az 1. táblázatban meghatározott fedélzeti diagnosztikai határértékekhez képest kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

2.3.2.1

A részecske-utókezelő rendszer működését – beleértve a szűrést és a folyamatos regenerálási folyamatokat – az 1. táblázatban meghatározott fedélzeti diagnosztikai határértékekhez képest kell ellenőrizni.

| 2.3.2.2. | Teljes áramú részecskeszűrő (DPF) esetében a gyártó a 2.3.3.1. szakaszban meghatározott követelmények helyett választhatja a 9B. melléklet 8. függelékében meghatározott működés-ellenőrzési követelmények alkalmazását, ha műszaki dokumentációval tudja igazolni, hogy romlás esetén 9B. melléklet 8. függelékében leírt vizsgálatban ismertetett motor-üzemállapotok mellett pozitív korreláció áll fenn a szűrési hatékonyság csökkenése és részecskeszűrő nyomásesés-kiesése („nyomáskülönbsége”) között. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Teljes áramú részecskeszűrő (DPF) esetében a gyártó a 2.3.3.1. szakaszban meghatározott követelmények helyett választhatja a 9B. melléklet 8. függelékében meghatározott működés-ellenőrzési követelmények alkalmazását, ha műszaki dokumentációval tudja igazolni, hogy romlás esetén 9B. melléklet 8. függelékében leírt vizsgálatban ismertetett motor-üzemállapotok mellett pozitív korreláció áll fenn a szűrési hatékonyság csökkenése és részecskeszűrő nyomásesés-kiesése („nyomáskülönbsége”) között.

2.4.   Alternatív jóváhagyás

2.4.1.   Fenntartva (1)

2.4.2.   A 9B. melléklet 4. szakaszában és az e mellékletben előírt követelmények helyett azok a motorgyártók, amelyek világszintű éves termelése az ezen előírás hatálya alá tartozó motortípusba tartozó motorból 500 motornál kevesebb, akkor szerezhetnek típusjóváhagyást ezen előírás követelményei alapján, ha a motorrendszer kibocsátáscsökkentő összetevőit legalább az áramkörök folytonossága és az érzékelők kimeneti jeleinek ésszerűsége és valószínűsége tekintetében ellenőrzik, és amennyiben az utókezelő rendszert legalább a teljes kiesés tekintetében ellenőrzik. Azok a motorgyártók, amelyek világszintű éves termelése az ezen előírás hatálya alá tartozó motortípusba tartozó motorból 50 motornál kevesebb, akkor szerezhetnek típusjóváhagyást ezen előírás követelményei alapján, ha a motorrendszer kibocsátáscsökkentő alkatrészeit legalább az áramkörök folytonossága és az érzékelők kimeneti jeleinek ésszerűsége és valószínűsége tekintetében ellenőrzik („alkatrész-ellenőrzés”).

A gyártó évi 500 motort meghaladó mennyiségre nem alkalmazhatja az ebben a szakaszban meghatározott alternatív rendelkezéseket.

2.4.3.   A típusjóváhagyó hatóság tájékoztatja a többi szerződő felet a [2.4.1. és] 2.4.2. szakasz alapján megadott minden egyes típusjóváhagyás feltételeiről.

2.5.   A gyártás megfelelősége

A fedélzeti diagnosztikai rendszerre az ezen előírás 8.4. szakaszában foglalt gyártásmegfelelőségi követelmények vonatkoznak.

Ha a típusjóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer gyártásának megfelelőségét ellenőrizni kell, az ellenőrzést ezen előírás 8.4. szakaszában meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni.

3.   TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

3.1.   A teljesítménykövetelmények ugyanazok, mint a 9B. melléklet 5. szakaszában leírt teljesítménykövetelmények.

3.2.   Fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek

3.2.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó határértékeket kompressziós gyújtású motorok esetében az 1. táblázat „általános követelmények” sora, az M3 kategóriájú, a 7,5 tonna feletti megengedett legnagyobb tömegű N2 kategóriájú és az N3 kategóriájú járművekbe szerelt gázmotorok és szikragyújtású motorok esetében a 2. táblázat „általános követelmények” sora tartalmazza.

3.2.2.   Az előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszak végéig kompressziós gyújtású motorokra csak az 1. táblázat „bevezetési időszak” sorában, illetve az M3 kategóriájú, a 7,5 tonna feletti megengedett legnagyobb tömegű N2 kategóriájú és az N3 kategóriájú járművekbe szerelt gázmotorokra és szikragyújtású motorokra csak a 2. táblázat „bevezetési időszak” sorában megadott fedélzeti diagnosztikai határértékek vonatkoznak.

1.   táblázat

Fedélzeti diagnosztikai határértékek (kompressziós gyújtású motorok)

| | Határértékek mg/kWh-ban |
| --- | --- |
| | NOx | PM tömege |
| Bevezetési időszak | 1 500 | 25 |
| Általános követelmények | 1 200 | 25 |

Határértékek mg/kWh-ban

NOx

PM tömege

Bevezetési időszak

1 500

25

Általános követelmények

1 200

25

2.   táblázat

Fedélzeti diagnosztikai határértékek (az M3 kategóriájú járművekbe, a 7,5 tonna feletti megengedett legnagyobb tömegű N2 kategóriájú járművekbe és az N3 kategóriájú járművekbe szerelt valamennyi gázmotor és szikragyújtású motor)

| | Határértékek mg/kWh-ban |
| --- | --- |
| | NOx | CO
   (2) |
| Bevezetési időszak | 1 500 | |
| Általános követelmények | 1 200 | |

Határértékek mg/kWh-ban

NOx

CO
   (2)

Bevezetési időszak

1 500

Általános követelmények

1 200

4.   AZ IGAZOLÓ VIZSGÁLATOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények és vizsgálati eljárások ugyanazok, mint a 9B. melléklet 6. és 7. szakaszában meghatározott követelmények és eljárások.

5.   A DOKUMENTÁCIÓRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

5.1.   A dokumentációra vonatkozó követelmények ugyanazok, mint a 9B. melléklet 8. szakaszában leírt követelmények.

6.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

E szakasz követelményei vonatkoznak a fedélzeti diagnosztikai rendszerellenőrző rutinokra a 9C. melléklet rendelkezéseinek megfelelően.

6.1.   Műszaki követelmények

6.1.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének értékelésére vonatkozó műszaki előírások – beleértve a kommunikációs protokollokra, számlálókra, nevezőkre és növelésükre vonatkozó előírásokat – megegyeznek a 9C. mellékletben szereplő előírásokkal.

6.1.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer egy adott m ellenőrzési rutinjának a használat közbeni működési arányát (IUPRm) a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

„számlálóm”: egy adott m ellenőrző rutin számlálója; ez az eseményszámláló azt jelzi, hogy a motort hány alkalommal működtették úgy, hogy az összes ellenőrzési feltétel teljesült, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az adott ellenőrző rutin működési hibát észleljen;

„nevezőm”: egy adott m ellenőrző rutin nevezője; ez az eseményszámláló azon járművezetési ciklusok számát jelzi, melyek jelentőséggel bírnak az adott ellenőrző rutin szempontjából (vagy „amelyekben az adott ellenőrző rutin szempontjából jelentőséggel bíró események fordulnak elő”).

6.1.3.   A jármű fedélzeti ellenőrző rutinjai csoportjának (g) használat közbeni működési arányát (IUPRg) a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

„Számlálóg”: a g ellenőrző rutinok csoportjának számlálója; azon egyedi m ellenőrző rutin tényleges értéke (számlálóm), melynek a 6.1.2. szakaszban meghatározottak szerinti használat közbeni működési aránya a legalacsonyabb az adott jármű fedélzetén lévő adott csoportba tartozó összes g ellenőrző rutin közül,

továbbá

„nevezőg”: a g ellenőrző rutinok csoportjának nevezője; azon egyedi m ellenőrző rutin tényleges értéke (nevezőm), melynek a 6.1.2. szakaszban meghatározottak szerinti használat közbeni működési aránya a legalacsonyabb az adott jármű fedélzetén lévő adott csoportba tartozó összes g ellenőrző rutin közül.

6.2.   Legkisebb használat közbeni működési arány

6.2.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer m ellenőrző rutinjának a 9C. melléklet 5. szakaszában meghatározott IUPRm használat közbeni működési arányának legalább el kell érnie ezen előírás 5.4. szakaszában meghatározott hasznos élettartama alatt az m ellenőrző rutinra vonatkozó IUPRm(min) legkisebb használat közbeni működési arányt.

6.2.2.   Az IUPRm(min) legkisebb használat közbeni működési arány értéke minden ellenőrző rutin esetében 0,1.

6.2.3.   A 6.2.1. szakaszban meghatározott követelmény teljesítettnek minősül a g ellenőrző rutinok minden csoportjának vonatkozásában, ha a következő feltételek teljesülnek:

| 6.2.3.1. | a vizsgált fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt összes jármű IUPRg értékeinek átlagos értéke legalább a fenti IUPR(min), továbbá |
| --- | --- |

6.2.3.1.

a vizsgált fedélzeti diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt összes jármű IUPRg értékeinek átlagos értéke legalább a fenti IUPR(min), továbbá

| 6.2.3.2. | a 6.2.3.1. szakaszban figyelembe vett összes motor több mint 50 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

a 6.2.3.1. szakaszban figyelembe vett összes motor több mint 50 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét.

6.3.   A dokumentációra vonatkozó követelmények

6.3.1.   Az egyes megfigyelt alkatrészekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos és a 9B. melléklet 8. szakaszában előírt dokumentációnak a használat közbeni működési adatok tekintetében a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a számláló és a nevező növelésére használt kritériumok; |
| --- | --- |

a)

a számláló és a nevező növelésére használt kritériumok;

| b) | minden olyan kritérium, amely megszünteti a számláló vagy a nevező növelhetőségét. |
| --- | --- |

b)

minden olyan kritérium, amely megszünteti a számláló vagy a nevező növelhetőségét.

| 6.3.1.1. | Az általános nevező növelhetőségét megszüntető minden kritériumot fel kell venni a 6.3.1. szakaszban említett dokumentációba. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Az általános nevező növelhetőségét megszüntető minden kritériumot fel kell venni a 6.3.1. szakaszban említett dokumentációba.

6.4.   A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat

6.4.1.   A típusjóváhagyás iránti kérelemben a gyártónak e melléklet a 2. függelékében meghatározott mintának megfelelően nyilatkozatot kell benyújtania a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működéséről. E nyilatkozaton túlmenően a 6.1. szakasz előírásainak teljesítése a 6.5. szakaszban meghatározott további értékelési szabályok révén is ellenőrzésre kerül.

6.4.2.   A 6.4.1. szakaszban említett nyilatkozatot csatolni kell az e melléklet 5. és 6.3. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó dokumentációhoz.

6.4.3.   A gyártó nyilvántartást vezet, amelyben rögzít minden vizsgálati adatot, a műszaki és gyártási elemzéseket, valamint a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének megfelelőségére vonatkozó nyilatkozathoz alapul szolgáló más információkat. Kérésre a gyártó köteles ezeket az adatokat a tanúsító vagy típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátani.

6.4.4.   Ezen előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszakban a gyártó mentesül a 6.4.1. szakaszban előírt nyilatkozat benyújtása alól.

6.5.   A használat közbeni működés értékelése

6.5.1.   A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működését és e melléklet 6.2.3. szakaszának való megfelelését legalább az e melléklet 1. függelékében meghatározott eljárás szerint kell igazolni.

6.5.2.   A nemzeti hatóságok és megbízottjaik további vizsgálatokat végezhetnek az e melléklet 6.2.3. szakasza betartásának ellenőrzésére.

| 6.5.2.1. | Ahhoz, hogy a hatóságok e melléklet 6.5.2. szakaszának rendelkezései alapján igazolni tudják az ezen melléklet 6.2.3. szakasza követelményeinek való megfelelés hiányát, legalább 30 járműből álló minta alapján 95 %-os statisztikai konfidenciaszinttel igazolniuk kell, hogy e melléklet 6.2.3. szakasza követelményei közül legalább egyet nem tartottak be. |
| --- | --- |

6.5.2.1.

Ahhoz, hogy a hatóságok e melléklet 6.5.2. szakaszának rendelkezései alapján igazolni tudják az ezen melléklet 6.2.3. szakasza követelményeinek való megfelelés hiányát, legalább 30 járműből álló minta alapján 95 %-os statisztikai konfidenciaszinttel igazolniuk kell, hogy e melléklet 6.2.3. szakasza követelményei közül legalább egyet nem tartottak be.

| 6.5.2.2. | A gyártónak lehetőséget kell kapnia, hogy – legalább 30 járműből álló mintán végzett és a 6.5.2.1. szakaszban említettnél magasabb statisztikai konfidenciaszintű vizsgálat használatával – helyreállítsa az e melléklet 6.2.3. szakasza azon követelményeinek való megfelelést, amelyekkel kapcsolatban a megfelelés hiányát e melléklet 6.5.2.1. szakasza szerint megállapították. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

A gyártónak lehetőséget kell kapnia, hogy – legalább 30 járműből álló mintán végzett és a 6.5.2.1. szakaszban említettnél magasabb statisztikai konfidenciaszintű vizsgálat használatával – helyreállítsa az e melléklet 6.2.3. szakasza azon követelményeinek való megfelelést, amelyekkel kapcsolatban a megfelelés hiányát e melléklet 6.5.2.1. szakasza szerint megállapították.

| 6.5.2.3. | A 6.5.2.1. és a 6.5.2.2. szakasz szerint elvégzett vizsgálatokhoz a hatóságoknak és a gyártóknak hozzáférhetővé kell tenniük a másik fél számára a releváns adatokat, pl. a járművek kiválasztásával kapcsolatos adatokat. |
| --- | --- |

6.5.2.3.

A 6.5.2.1. és a 6.5.2.2. szakasz szerint elvégzett vizsgálatokhoz a hatóságoknak és a gyártóknak hozzáférhetővé kell tenniük a másik fél számára a releváns adatokat, pl. a járművek kiválasztásával kapcsolatos adatokat.

6.5.3.   Ha az e melléklet 6.2.3. szakasza követelményeinek való megfelelés hiánya a 6.5.1. és a 6.5.2. szakasz szerint igazolást nyert, ezen előírás 9.3. szakasza szerinti javító intézkedéseket kell végezni.

---

(1)  Ez a szakasz az alternatív jóváhagyások számára lett fenntartva (pl. átmenet az Euro VI és a 83. számú előírás között).

(2)  A szén-monoxidra vonatkozó határérték meghatározására később kerül sor.

1. függelék

A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének értékelése

A.1.1.   Általános megjegyzések

A.1.1.1.   Ez a függelék azt az eljárást határozza meg, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének e melléklet 6. szakaszában meghatározott rendelkezések vonatkozásában történő igazolásakor követni kell.

A.1.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésének igazolására szolgáló eljárás

A.1.2.1.   A motorcsalád fedélzeti diagnosztikai rendszerének használat közbeni működését a gyártó igazolja azon típusjóváhagyó hatóság előtt, amely az érintett járművekre vagy motorokra a típusjóváhagyást megadta. Az igazoló vizsgálat során a vizsgált motorcsaládon belüli valamennyi fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád fedélzeti diagnosztika használat közbeni működését figyelembe kell venni (1. ábra).

1.   ábra

Két fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád egy motorcsaládon belül

A.1.2.1.1.   A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének igazolását a gyártó szervezi meg és végzi el, a típusjóváhagyó hatósággal szorosan együttműködve.

A.1.2.1.2.   A gyártó a megfelelés igazolásához használhat olyan alkatrészeket, melyeket más motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelelőségének igazolásához már használtak, amennyiben ez a korábbi igazoló vizsgálat az aktuális igazoló vizsgálat előtt legfeljebb 2 évvel történt (2. ábra).

| A.1.2.1.2.1. | A gyártó ezt követően ezeket az alkatrészeket csak akkor használhatja fel egy harmadik vagy további motorcsalád megfelelőségének igazolására, ha erre az alkatrészek első ilyen célú felhasználásától számított két éven belül kerül sor. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

A gyártó ezt követően ezeket az alkatrészeket csak akkor használhatja fel egy harmadik vagy további motorcsalád megfelelőségének igazolására, ha erre az alkatrészek első ilyen célú felhasználásától számított két éven belül kerül sor.

2.   ábra

Fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád korábban igazolt megfelelősége

A.1.2.2.   A fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésének igazolását ugyanakkor és ugyanolyan gyakorisággal kell elvégezni, mint a használat közbeni járművek megfelelőségének 8. mellékletben meghatározott igazolását.

A.1.2.3.   A gyártó a típusjóváhagyó hatóságnak a használatban lévő járművek megfelelőségi vizsgálatának kezdeti ütemtervét és mintavételi tervét az új motorcsalád kezdeti típusjóváhagyásakor jelenti.

A.1.2.4.   Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműtípusokat, melyek vagy nem rendelkeznek olyan kommunikációs interfésszel, amely lehetővé tenné a 9C. mellékletben meghatározott, használat közbeni működésre vonatkozóan szükséges adatok rögzítését, vagy amelyek interfésze e tekintetben csak hiányosan vagy nem szabványos adatprotokoll szerint működik

A.1.2.4.1.   Ki kell zárni a megfelelőség vizsgálatára vonatkozó felmérésből azokat az egyedi járműveket, amelyek mechanikai vagy elektromos működési hibája nem teszi lehetővé a használat közbeni működésre vonatkozó, a 9C. mellékletben meghatározott adatok rögzítését; a járműtípust pusztán emiatt nem kell nem megfelelőnek minősíteni, kivéve, ha nincs a felmérés megfelelő elvégzéséhez szükséges számú, a mintavételi követelményeknek megfelelő jármű.

A.1.2.5.   Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a motor- vagy járműtípusokat, melyeknél a használat közbeni működésre vonatkozó adatok rögzítése befolyásolja a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének ellenőrzési teljesítményét.

A.1.3.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni működési adatai

A.1.3.1.   A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelelőségének értékelésekor a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működésére vonatkozó azon adatokat kell figyelembe venni, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 9C. melléklet 6. szakasza szerint rögzített, és amelyeket ugyanezen melléklet 7. szakasza szerint tettek elérhetővé.

A.1.4.   A motor vagy a jármű kiválasztása

A.1.4.1.   Motor kiválasztása

A.1.4.1.1.   Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a gyártónak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működésének igazolására mindezekből a családokból kell motorokat választania.

A.1.4.1.2.   Ugyanabban az igazoló vizsgálatban egy adott fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád bármely tagja részt vehet, még akkor is, ha az azokba szerelt ellenőrző rendszerek más generációba tartoznak, vagy módosítási stádiumuk eltérő.

A.1.4.2.   Jármű kiválasztása

A.1.4.2.1.   Járműszegmensek

| A.1.4.2.1.1. | Az igazoló vizsgálat során használt járművek osztályozásának céljára hat járműszegmenst vesznek figyelembe:






  a) | az N osztályú járművek esetében: hosszú távú szállításra szolgáló járművek, elosztó járművek és egyéb, pl. építőipari járművek; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Az igazoló vizsgálat során használt járművek osztályozásának céljára hat járműszegmenst vesznek figyelembe:

a)

az N osztályú járművek esetében: hosszú távú szállításra szolgáló járművek, elosztó járművek és egyéb, pl. építőipari járművek;

| b) | az M osztályú járműveknél: távolsági autóbuszok, városi buszok és egyéb járművek, pl. M1 kategóriájú járművek. |
| --- | --- |

b)

az M osztályú járműveknél: távolsági autóbuszok, városi buszok és egyéb járművek, pl. M1 kategóriájú járművek.

| A.1.4.2.1.2. | A felmérésben lehetőség szerint minden egyes szegmensből kell járműveket választani. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

A felmérésben lehetőség szerint minden egyes szegmensből kell járműveket választani.

| A.1.4.2.1.3. | Szegmensenként legalább 15 járművet ki kell választani. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Szegmensenként legalább 15 járművet ki kell választani.

| A.1.4.2.1.4. | Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a járműszegmensen belüli egyes járműcsaládokból vett járművek számának az adott szegmens eladott és használatban lévő járműveire nézve a lehető legreprezentatívabbnak kell lennie. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Amennyiben a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot több motorcsaládban is használják (2. ábra), a járműszegmensen belüli egyes járműcsaládokból vett járművek számának az adott szegmens eladott és használatban lévő járműveire nézve a lehető legreprezentatívabbnak kell lennie.

A.1.4.2.2.   Járműminősítés

| A.1.4.2.2.1. | A kiválasztott motorokat a szerződő felek országában nyilvántartásba és használatba vett járművekbe kell beépíteni. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

A kiválasztott motorokat a szerződő felek országában nyilvántartásba és használatba vett járművekbe kell beépíteni.

| A.1.4.2.2.2. | Minden egyes kiválasztott járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották, és szervizelését elvégezték. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Minden egyes kiválasztott járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották, és szervizelését elvégezték.

| A.1.4.2.2.3. | Ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található, a fedélzeti diagnosztikai rendszer szempontjából jelentőséggel bíró hibaüzeneteket fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található, a fedélzeti diagnosztikai rendszer szempontjából jelentőséggel bíró hibaüzeneteket fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni.

| A.1.4.2.2.4. | A motor és a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. túlterhelés, nem megfelelő tüzelőanyag vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (pl. manipulálás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a fedélzeti diagnosztika működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépes memóriájában tárolt hibakódjait és az üzemóra-információkat bizonyítékként figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a járművön visszaélést követtek-e el, illetve az más okból alkalmatlan-e a felmérésben való részvételre. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

A motor és a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. túlterhelés, nem megfelelő tüzelőanyag vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (pl. manipulálás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a fedélzeti diagnosztika működését. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépes memóriájában tárolt hibakódjait és az üzemóra-információkat bizonyítékként figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a járművön visszaélést követtek-e el, illetve az más okból alkalmatlan-e a felmérésben való részvételre.

| A.1.4.2.2.5. | A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer és fedélzeti diagnosztika valamennyi alkatrészének meg kell felelnie a vonatkozó típus-jóváhagyási dokumentumokban szereplő adatoknak. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer és fedélzeti diagnosztika valamennyi alkatrészének meg kell felelnie a vonatkozó típus-jóváhagyási dokumentumokban szereplő adatoknak.

A.1.5.   A használat közbeni működésre irányuló felmérések

A.1.5.1.   A használat közbeni működési adatok gyűjtése

A.1.5.1.1.   Az A.1.6. szakasz rendelkezéseinek megfelelően a gyártó a felmérésben részt vevő minden jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréből a következő adatokat gyűjti ki:

| a) | a jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

a)

a jármű-azonosító szám (VIN);

| b) | a számlálóg és a nevezőg – a rendszer által a 9C. melléklet 6. szakasza rendelkezéseinek megfelelően rögzített ellenőrző rutinok minden csoportjára; |
| --- | --- |

b)

a számlálóg és a nevezőg – a rendszer által a 9C. melléklet 6. szakasza rendelkezéseinek megfelelően rögzített ellenőrző rutinok minden csoportjára;

| c) | az általános nevező; |
| --- | --- |

c)

az általános nevező;

| d) | a gyújtási ciklusok számlálójáról leolvasott érték; |
| --- | --- |

d)

a gyújtási ciklusok számlálójáról leolvasott érték;

| e) | a motor összes működési ideje. |
| --- | --- |

e)

a motor összes működési ideje.

A.1.5.1.2.   Az értékelt ellenőrző monitorok csoportjainak eredményeit figyelmen kívül kell hagyni, ha nevezője nem érte el a 25 legkisebb értéket.

A.1.5.2.   A használat közbeni működés értékelése

A.1.5.2.1.   Egy motor ellenőrző rutinjai egyes csoportjainak tényleges működési arányát (IUPRg) az adott jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerében leolvasott számlálóg és nevezőg értékéből kell kiszámítani.

A.1.5.2.2.   A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működésének e melléklet 6.5.1. szakaszának követelményei szerinti értékelését a járműszegmensen belül figyelembe vett, fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül az ellenőrző rutinok minden csoportjára el kell végezni.

A.1.5.2.3.   Az e függelék A.1.4.2.1. szakaszában meghatározott valamennyi járműszegmens esetében a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működése e melléklet 6.5.1. szakaszának alkalmazásában akkor és csak akkor minősül igazoltnak, ha az ellenőrző rutinok minden csoportjára teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a vizsgált minta IUPRg értékeinek

  átlagos értéke az IUPR(min) 88 %-át meghaladja; továbbá |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | a vizsgált mintában lévő összes motor több mint 34 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét. |
| --- | --- |

b)

a vizsgált mintában lévő összes motor több mint 34 %-ának IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét.

A.1.6.   A típusjóváhagyó hatóságnak benyújtandó jelentés

A gyártó jelentést nyújt be a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád használat közbeni működéséről, a következő információk feltüntetésével.

A.1.6.1.   A vizsgált fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motorcsaládok listája (1. ábra).

A.1.6.2.   Az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművekre vonatkozó alábbi információk:

| a) | az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművek teljes száma; |
| --- | --- |

a)

az igazoló vizsgálat során figyelembe vett járművek teljes száma;

| b) | a járműszegmensek száma és típusa; |
| --- | --- |

b)

a járműszegmensek száma és típusa;

| c) | a jármű-azonosító szám és minden egyes jármű rövid leírása (típus, variáns, változat). |
| --- | --- |

c)

a jármű-azonosító szám és minden egyes jármű rövid leírása (típus, variáns, változat).

A.1.6.3.   Az egyes járművek használat közbeni működésére vonatkozó információk:

| a) | a számlálóg, a nevezőg és a használat közbeni működési arány (IUPRg) az ellenőrző rutinok minden csoportjára; |
| --- | --- |

a)

a számlálóg, a nevezőg és a használat közbeni működési arány (IUPRg) az ellenőrző rutinok minden csoportjára;

| b) | az általános nevező, a gyújtási ciklusok számlálójáról leolvasott érték, a motor összes működési ideje. |
| --- | --- |

b)

az általános nevező, a gyújtási ciklusok számlálójáról leolvasott érték, a motor összes működési ideje.

A.1.6.4.   A használat közbeni működési statisztika eredményei az ellenőrző rutinok minden csoportjára:

| a) | a minta IUPRg értékeinek

  átlagos értéke; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | azon motorok száma és mintához viszonyított százalékos aránya, melyek IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét. |
| --- | --- |

b)

azon motorok száma és mintához viszonyított százalékos aránya, melyek IUPRg értéke legalább eléri az IUPR(min) értékét.

2. függelék

A fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni teljesítményére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat mintája

„(Gyártó neve) tanúsítja, hogy a fedélzeti diagnosztika szerinti e motorcsaládba tartozó motorokat úgy tervezték és gyártották, hogy megfeleljenek a 9A. melléklet 6.1. és 6.2. szakaszában foglalt összes követelménynek.

(Gyártó neve) jóhiszeműen adja ki ezt a nyilatkozatot azt követően, hogy megfelelő műszaki értékeléseket hajtott végre a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozó motorok fedélzeti diagnosztikájának használat közbeni működésére vonatkozóan az előírt szükséges működési és környezeti feltételek mellett.

[dátum]”

---

9B. MELLÉKLET

FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZEREKRE (OBD) VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet az ezen előírás hatálya alá tartozó motorrendszerekből származó kibocsátások csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó műszaki követelményeket írja le.

Ez a melléklet a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó, 5. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előíráson alapul.

2.   FENNTARTVA (1)

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

3.1.   „riasztórendszer”: a jármű fedélzetén lévő rendszer, amely a járművezetőt vagy más érdekelt felet arról tájékoztatja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer működési hibát észlelt;

3.2.   „kalibrálás-ellenőrző szám”: a kalibráció/szoftver integritásának ellenőrzéséhez a motorrendszer által előállított és továbbított szám;

3.3.   „alkatrész-ellenőrzés”: a bementi alkatrészek villamos áramköri hibáinak és racionalitási hibáinak, valamint a kimeneti alkatrészek villamos áramköri hibáinak és funkcióhibáinak ellenőrzése. Azokra az alkatrészekre vonatkozik, amelyek villamosan kapcsolódnak a motorrendszer vezérlőjéhez (vezérlőihez);

3.4.   „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a rendszer elment, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy működési hiba áll fenn;

3.5.   „folytonos hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van és a motor jár (gyújtás bekapcsolva – motor jár);

3.6.   „hiányosság”: egy fedélzeti diagnosztikai ellenőrzési stratégia vagy a diagnosztika más funkciója nem felel meg az e mellékletben részletesen ismertetett összes előírásnak;

3.7.   „villamos áramköri hiba”: olyan működési hiba (például áramkörszakadás vagy rövidzárlat), melynek következtében a mért jel (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) kilép abból a tartományból, amelyben az érzékelő továbbító funkcióinak terv szerint működniük kellene;

3.8.   „kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád”: azok a motorrendszerek, amelyeket a gyártó annak alapján sorolt egy csoportba, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására szolgáló módszereik közösek;

3.9.   „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”: a diagnosztikai küszöbértékek túllépéséhez vezető hiba figyelemmel kísérése, amely tevékenység a következők egyikéből vagy mindkettőből áll:

| a) | a kibocsátások közvetlen mérése a kipufogócsőbe szerelt érzékelővel (érzékelőkkel), valamint a közvetlen kibocsátások és az adott mérési ciklusban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció modellezése; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátások közvetlen mérése a kipufogócsőbe szerelt érzékelővel (érzékelőkkel), valamint a közvetlen kibocsátások és az adott mérési ciklusban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció modellezése;

| b) | kibocsátásnövekedés jelzése a számítógépes bemeneti és kimeneti információk és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció segítségével; |
| --- | --- |

b)

kibocsátásnövekedés jelzése a számítógépes bemeneti és kimeneti információk és a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátások közötti korreláció segítségével;

3.10.   „funkcióhiba”: olyan működési hiba, amikor egy kimeneti alkatrész nem a várt módon reagál egy számítógépes vezérlőjelre;

3.11.   „hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia”: olyan stratégia a motorrendszeren belül, amelyet kibocsátással kapcsolatos hiba hoz működésbe;

3.12.   „hibajelzés állapota”: a hibajelzés vezérlési állapota, ami lehet „folytonos hibajelzés”, „rövid hibajelzés”, „kért hibajelzés” vagy „kikapcsolva” állapot;

3.13.   „ellenőrzés”: (lásd „kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés”, „működés-ellenőrzés” és „teljes kiesés ellenőrzése”);

3.14.   „diagnosztikai vizsgálati ciklus”: az a ciklus, amelyben a motorrendszert próbapadon működtetve értékelik, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer hogyan reagál minősített lerontott alkatrészre;

3.15.   „fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer”: a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládból kiválasztott olyan motorrendszer, amelynél a fedélzeti diagnosztika tervezési elemeinek döntő többsége reprezentatív az adott motorcsaládra;

3.16.   „kért hibajelzés”: a hibajelző a gyújtáskapcsolótól jövő kérésre folyamatosan világít, amikor az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásban van, és a motor nem jár (gyújtás bekapcsolva - motor nem jár);

3.17.   „függő diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn az aktuális vagy az előző befejezett működési ciklus alatt;

3.18.   „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer azért mentett el, mert az ellenőrzés során arra utaló jelet észlelt, hogy működési hiba állhat fenn, de ennek megerősítéséhez további értékelés szükséges. A potenciális hiba diagnosztikai hibakódja olyan függő diagnosztikai hibakód, amely nincs megerősítve és nem aktív;

3.19.   „korábban aktív diagnosztikai hibakód”: olyan korábban megerősített és aktív diagnosztikai hibakód, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer továbbra is tárol még azután is, hogy megállapította, hogy a diagnosztikai hibakódot okozó működési hiba már nem áll fenn;

3.20.   „racionalitási hiba”: olyan működési hiba, ahol egy adott érzékelőtől vagy alkatrésztől jövő jel ésszerűtlenül változik a vezérlő rendszerben lévő más érzékelőktől vagy alkatrészektől jövő jelek alapján elvárthoz képest. A racionalitási hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, amelyek következtében a mért jelek (azaz feszültség-, áram-, frekvencia- stb. jel) azon a tartományon belül vannak, amelyen belül az érzékelő továbbító funkcióinak terv szerint működniük kellene;

3.21.   „üzemkészség”: az az állapot, amely jelzi, hogy egy ellenőrző rutin vagy ezek egy csoportja futott-e egy kívülről érkező utasítással vagy vezérlőjellel (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított legutóbbi törlés óta;

3.22.   „rövid hibajelzés”: a hibajelző folyamatosan világít attól a pillanattól kezdve, hogy az indítókulcs a „gyújtás bekapcsolva” állásba került és a motor elindult (gyújtás bekapcsolva – motor jár), majd 15 másodperc múlva, illetve a gyújtás kikapcsolásakor (amelyik hamarabb bekövetkezik) kialszik;

3.23.   „szoftver-/kalibrációs azonosító”: egy sor alfanumerikus karakter, amely azonosítja a motorrendszer kibocsátással kapcsolatos kalibrációjának/szoftverének (szoftvereinek) változatát;

3.24.   „teljes kiesés ellenőrzése”: olyan működési hiba ellenőrzése, amely egy rendszer működésének teljes kieséséhez vezet;

3.25.   „felmelegedési ciklus”: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 22 K fokkal (22 °C / 40 °F) legalább 333 K (60 °C / 140 °F) fokra nőjön (2).

3.26.   Rövidítések

| AES | (Auxiliary Emission Strategy): kibocsátáscsökkentési segédstratégia |
| --- | --- |
| CV | (Crankcase Ventilation): forgattyúház szellőztetése |
| DOC | (Diesel Oxidation Catalyst): oxidációs katalizátor dízelmotorok számára |
| DPF | (Diesel Particulate Filter/Particulate Trap): részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízelmotorok számára |
| DTC | (Diagnostic trouble code): diagnosztikai hibakód |
| EGR | (Exhaust Gas Recirculation): kipufogógáz-visszavezetés |
| HC | (Hydrocarbon): szénhidrogén |
| LNT | (Lean NOx Trap): tárolókatalizátor nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx tárolásához (vagy NOx-abszorber) |
| LPG | (Liquified Petroleum Gas): PB-gáz (propán-bután gáz) |
| MECS | (Malfunction Emission Control Strategy): hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia |
| NG | (Natural Gas): földgáz |
| NOx: | nitrogén-oxidok |
| OTL | (OBD Threshold Limit): fedélzeti diagnosztikai küszöbérték |
| PM | (Particulate Matter): részecske |
| SCR | (Selective Catalytic Reduction): szelektív katalitikus csökkentési rendszer |
| SW | (Screen Wipers): ablaktörlők |
| TFF | (Total Functional Failure monitoring): teljes kiesés ellenőrzése |
| VGT | (Variable Geometry Turbocharger): állítható geometriájú turbófeltöltő |
| VVT | (Variable Valve Timing): állítható szelepvezérlés |

AES

(Auxiliary Emission Strategy): kibocsátáscsökkentési segédstratégia

CV

(Crankcase Ventilation): forgattyúház szellőztetése

DOC

(Diesel Oxidation Catalyst): oxidációs katalizátor dízelmotorok számára

DPF

(Diesel Particulate Filter/Particulate Trap): részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízelmotorok számára

DTC

(Diagnostic trouble code): diagnosztikai hibakód

EGR

(Exhaust Gas Recirculation): kipufogógáz-visszavezetés

HC

(Hydrocarbon): szénhidrogén

LNT

(Lean NOx Trap): tárolókatalizátor nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx tárolásához (vagy NOx-abszorber)

LPG

(Liquified Petroleum Gas): PB-gáz (propán-bután gáz)

MECS

(Malfunction Emission Control Strategy): hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia

NG

(Natural Gas): földgáz

NOx:

nitrogén-oxidok

OTL

(OBD Threshold Limit): fedélzeti diagnosztikai küszöbérték

PM

(Particulate Matter): részecske

SCR

(Selective Catalytic Reduction): szelektív katalitikus csökkentési rendszer

SW

(Screen Wipers): ablaktörlők

TFF

(Total Functional Failure monitoring): teljes kiesés ellenőrzése

VGT

(Variable Geometry Turbocharger): állítható geometriájú turbófeltöltő

VVT

(Variable Valve Timing): állítható szelepvezérlés

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

E melléklet értelmében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek képesnek kell lennie a működési hibák észlelésére, ezek előfordulásának kijelzésére hibajelzőn keresztül, a működési hiba területének beazonosítására a számítógépes memóriában tárolt adatok alapján, valamint ennek az információnak külső eszközre történő továbbítására.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy alkalmas legyen a jármű/motor teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére. A típusjóváhagyó hatóságnak tolerálnia kell, hogy azok a motorok, amelyeket az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot meghaladóan használtak, fedélzeti diagnosztikai rendszerük működését és érzékenységét tekintve bizonyos mértékű romlást mutathatnak, aminek következtében a diagnosztikai küszöbértékek túllépése még azelőtt előfordulhat, hogy a rendszer hibajelzést adna a jármű vezetőjének.

A fenti szakasz nem jelenti azt, hogy a motorgyártó felelőssége a motor megfelelőségét illetően az ezen előírás szerinti hasznos élettartamot (azaz azt az időtartamot vagy kilométer-teljesítményt, ameddig a motornak meg kell felelnie a kibocsátási előírásoknak vagy határértékeknek) meghaladóan meghosszabbodna.

4.1.   Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyására irányuló kérelem

4.1.1.   Elsődleges jóváhagyás

A motorrendszer gyártója az alábbi három módon kérheti egy fedélzeti diagnosztikai rendszere jóváhagyását:

| a) | a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel e melléklet összes rendelkezésének; |
| --- | --- |

a)

a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel e melléklet összes rendelkezésének;

| b) | a motorrendszer gyártója egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a motorcsalád alapmotorrendszere megfelel e melléklet összes rendelkezésének. |
| --- | --- |

b)

a motorrendszer gyártója egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a motorcsalád alapmotorrendszere megfelel e melléklet összes rendelkezésének.

c) a motorrendszer gyártója egy adott fedélzeti diagnosztikai rendszerre kéri a jóváhagyást, igazolva, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel azoknak a kritériumoknak, melyek szerint egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartozik.

4.1.2.   Érvényes tanúsítvány kiterjesztése/módosítása

4.1.2.1.   A tanúsítvány kiterjesztése annak érdekében, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy új motorrendszer akkor vehető fel egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba, ha az így kibővített motorcsaládon belül az összes motorrendszer továbbra is ugyanazon módszereket használja a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzésére/diagnosztizálására.

Ha a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer összes diagnosztikai tervezési eleme reprezentatív az új motorrendszer elemeire is, akkor a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer változatlan marad, és a gyártó az e melléklet 8. szakasza szerint módosítja a dokumentációcsomagot.

Ha az új motorrendszerben olyan tervezésű elemek vannak, amelyekre a fedélzeti diagnosztika szerinti alapmotorrendszer nem reprezentatív, de az új motorrendszer önmagában reprezentatív az egész családra, akkor az új motorrendszer lesz az új alapmotorrendszer. Ebben az esetben az új tervezésű diagnosztikai elemekről igazolni kell, hogy megfelelnek e melléklet rendelkezéseinek, és a dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.

4.1.2.2.   Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy érvényes tanúsítvány akkor terjeszthető ki a fedélzeti diagnosztikai rendszer tervezésének módosítása esetén, ha a gyártó igazolja, hogy a tervezésmódosítás megfelel e melléklet rendelkezéseinek.

A dokumentációcsomagot e melléklet 8. szakasza szerint módosítani kell.

Ha az érvényes tanúsítvány kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti egész motorcsaládra vonatkozik, akkor a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a kibocsátással kapcsolatos működési hibák ellenőrzési/diagnosztizálási módszerei továbbra is ugyanazok a motorcsaládon belül, és az alapmotorrendszer továbbra is reprezentatív a motorcsaládra nézve.

4.1.2.3.   Tanúsítvány módosítása működési hiba másik osztályba való sorolása miatt

Ez a szakasz akkor alkalmazandó, ha a gyártó a jóváhagyást megadó hatóság kérésére vagy saját kezdeményezéséből érvényes tanúsítvány módosítását kéri azzal a céllal, hogy egy vagy több működési hibát másik osztályba soroljon.

Az új besorolás megfelelőségét ezután e melléklet rendelkezései szerint kell igazolni, a dokumentációcsomagot pedig módosítani kell e melléklet 8. szakasza szerint.

4.2.   Ellenőrzési követelmények

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a motorrendszerben lévő összes kibocsátással kapcsolatos alkatrészt és rendszert ellenőriznie kell a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában előírt követelmények szerint. Nem szükséges azonban, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer külön ellenőrző rutint használjon a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában felsorolt egyes működési hibák észlelésére.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek saját alkatrészeit is ellenőriznie kell.

E melléklet 3. függelékében tételesen fel vannak sorolva azok a rendszerek és alkatrészek, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell, és a függelék leírja, hogy milyen típusú ellenőrzést (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkatrész-ellenőrzés) kell ezeken a rendszereken és alkatrészeken végezni.

A gyártó további rendszerek és alkatrészek ellenőrzése mellett is dönthet.

4.2.1.   Az ellenőrzési módszerek kiválasztása

A típusjóváhagyó hatóságok engedélyezhetik, hogy a gyártó a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában említettől eltérő típusú ellenőrző módszereket használjon. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az ellenőrzés választott típusa megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki adatokkal, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).

Ha egy rendszer, illetve alkatrész nem szerepel a 3. függelékben, illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában, akkor a gyártónak be kell nyújtania az ellenőrzési módszertant a hatósághoz jóváhagyásra. A típusjóváhagyó hatóság akkor fogadhatja el az ellenőrzés és az ellenőrzési módszerek választott típusát (azaz kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkatrész-ellenőrzés), ha a gyártó bebizonyította, hogy a választott típus a 3. függelékben illetve vegyes üzemű motorok vagy járművek esetében a 15. melléklet 7. szakaszában megadott követelmények tekintetében megbízható, és biztosítja az időben és hatékonyan történő ellenőrzést (például műszaki adatokkal, mérési eredményekkel, korábbi megállapodásokkal stb.).

4.2.1.1.   Korreláció a tényleges kibocsátásokkal

A kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés esetén korrelációnak kell fennállnia a mérési ciklusokban kapott fajlagos kibocsátásokkal. Ezt a korrelációt jellemzően laboratóriumban kell igazolni egy vizsgált motoron.

A többi ellenőrzési módban (azaz működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkatrész-ellenőrzés) nincs szükség a tényleges kibocsátásokkal való korrelációra. A típusjóváhagyó hatóság azonban bekérhet olyan vizsgálati adatokat, amelyek alátámasztják a működési hibák hatásainak e melléklet 6.2. szakasza szerinti osztályokba sorolását.

Példák:

Villamos működési hiba esetében el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az egy igen/nem típusú működési hiba. A dízelmotorokba szánt részecskeszűrő működési hibájának a nyomáskülönbség alapján történő ellenőrzése esetén el lehet tekinteni a korrelációtól, mivel az eleve működési hibát feltételez.

Ha a gyártó az e melléklet igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelményei szerint igazolja, hogy a kibocsátások egy alkatrész vagy rendszer teljes kiesése vagy eltávolítása esetén sem haladnák meg a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor elfogadható az alkatrész vagy a rendszer működés-ellenőrzése.

Ha egy adott káros anyag kibocsátásának ellenőrzésére a kipufogócsőbe szerelt érzékelőt használnak, akkor az összes többi ellenőrző rutin esetében el lehet tekinteni az adott káros anyag tényleges kibocsátásával való további korrelációtól. Mindazonáltal ez nem zárja ki azt, hogy ezekre az ellenőrző rutinokra más mérési módszerek használata mellett szükség van a fedélzeti diagnosztikai rendszerben, mivel azok továbbra is szükségesek a működési hibák behatárolásához.

Egy működési hibát mindig a 4.5. szakasz szerint kell besorolni a kibocsátásokra gyakorolt hatása alapján, függetlenül a működési hiba észlelésére használt ellenőrzés típusától.

4.2.2.   Alkatrész-ellenőrzés (bemeneti/kimeneti alkatrészek/rendszerek)

A motorrendszerhez tartozó bemeneti alkatrészek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább a villamos áramköri hibákat észlelnie kell, és ha gyakorlatilag megvalósítható, a racionalitási hibákat is.

A racionalitási hibák diagnosztikája ezután ellenőrzi, hogy az érzékelő kimeneti értéke nem elfogadhatatlanul magas, illetve nem elfogadhatatlanul alacsony érték-e (azaz „kétoldalú” diagnosztika szükséges).

Lehetőség szerint és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a racionalitási hibákat (például elfogadhatatlanul magas vagy elfogadhatatlanul alacsony érték) és a villamos áramköri hibákat (például tartomány feletti vagy tartomány alatti értékek). Ezenkívül a rendszernek minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány alatti vagy tartomány feletti értékek, illetve racionalitási hibák) el kell mentenie egy egyedi diagnosztikai hibakódot.

A motorrendszerhez tartozó kimeneti alkatrészek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek legalább a villamos áramköri hibákat észlelnie kell, és ha gyakorlatilag megvalósítható, azt is, ha számítógépes vezérlőjelekre nem jelenik meg a helyes funkcionális reakció.

Lehetőség szerint és a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell észlelnie a funkcióhibákat, a villamos áramköri hibákat (például elfogadhatatlanul magas vagy elfogadhatatlanul alacsony érték), és a rendszernek minden egyes jól megkülönböztethető működési hibára (például tartomány feletti vagy tartomány alatti értékek, funkcióhibák) egyedi diagnosztikai hibakódot kell elmentenie.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek továbbá ellenőriznie kell az olyan alkatrészektől jövő, illetve az olyan alkatrészekhez menő adatok racionalitását is, amelyek nem a motorrendszerhez tartoznak, amennyiben ezek az adatok hátrányosan érinthetik a kibocsátáscsökkentő rendszer, illetve a motorrendszer működését.

4.2.2.1.   Kivétel az alkatrész-ellenőrzés alól

A villamos áramköri hibák és, amennyire gyakorlatilag lehetséges, a motorrendszer funkcióhibáinak és racionalitási hibáinak ellenőrzésétől el lehet tekinteni, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | a hiba eredményeként bármely káros anyag kibocsátása legfeljebb az előírt kibocsátási határérték 50 %-ával nő, és |
| --- | --- |

a)

a hiba eredményeként bármely káros anyag kibocsátása legfeljebb az előírt kibocsátási határérték 50 %-ával nő, és

| b) | a hiba miatt egyik kibocsátás sem haladja meg az előírt határértéket (3), és |
| --- | --- |

b)

a hiba miatt egyik kibocsátás sem haladja meg az előírt határértéket (3), és

| c) | a hiba nem befolyásolja a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését lehetővé tévő alkatrészeket vagy rendszereket; és |
| --- | --- |

c)

a hiba nem befolyásolja a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését lehetővé tévő alkatrészeket vagy rendszereket; és

| d) | A hiba nem késlelteti, illetve nem befolyásolja jelentős mértékben a kibocsátáscsökkentő rendszer azon képességét, hogy az eredeti tervek szerint működjön (pl. a reagensfűtő rendszer alacsony hőmérsékleten történő meghibásodása nem tekinthető kivételnek). |
| --- | --- |

d)

A hiba nem késlelteti, illetve nem befolyásolja jelentős mértékben a kibocsátáscsökkentő rendszer azon képességét, hogy az eredeti tervek szerint működjön (pl. a reagensfűtő rendszer alacsony hőmérsékleten történő meghibásodása nem tekinthető kivételnek).

A kibocsátásra gyakorolt hatást motorfékpados mérőállásban kell meghatározni stabilizált motorrendszeren, az e mellékletben leírt igazolási eljárások szerint.

Ha ezek az eljárások nem szolgálnak egyértelmű eredménnyel a d) kritérium tekintetében, a gyártó benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a megfelelő tervezési elemeket, mint pl. helyes műszaki gyakorlat, műszaki adatok, szimulációk, vizsgálati eredmények stb.

4.2.3.   Az ellenőrzés gyakorisága

Az ellenőrző rutinoknak mindenkor folyamatosan kell működniük, amikor az ellenőrzés feltételei fennállnak, vagy működési ciklusonként egyszer (például olyan ellenőrző rutinoknál, amelyek futása növeli a kibocsátást).

A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság engedélyezhet olyan ellenőrző rutinokat is, amelyek nem működnek folyamatosan. Ebben az esetben a gyártó erről egyértelműen tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot, és világosan leírja, hogy az ellenőrző rutinok mely körülmények között lépnek működésbe, valamint a megfelelő tervezési elemekkel (pl. helyes műszaki gyakorlat) alátámasztja a javaslatot.

A vonatkozó diagnosztikai vizsgálati ciklusban az ellenőrző rutinoknak a 7.2.2. szakaszban leírtak szerint kell működniük.

Egy ellenőrző rutin akkor tekinthető folyamatosan működőnek, ha másodpercenként legalább kétszer működésbe lép, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát 15 másodpercen belül meg tudja állapítani. Ha a számítógép bementi vagy kimeneti alkatrészénél a motorvezérlésre szolgáló lekérdezés gyakorisága kisebb, mint másodpercenként kettő, akkor az ellenőrző rutin továbbra is folyamatosan működőnek tekinthető, ha a rendszer a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát minden egyes lekérdezéskor megállapítja.

A folyamatosan ellenőrzött alkatrészeknél vagy rendszereknél el lehet tekinteni egy kimeneti alkatrész/rendszer kizárólag abból a célból történő bekapcsolásától, hogy az adott kimeneti alkatrész/rendszer ellenőrzése megtörténjen.

4.3.   A fedélzeti diagnosztikai adatok rögzítésére vonatkozó követelmények

Ha a rendszer működési hibát észlel, de az még nincs megerősítve, akkor azt potenciális hibának kell tekinteni („potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”), és ennek megfelelően „függő diagnosztikai hibakódot” kell rögzíteni. A „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja” nem okozhatja a riasztórendszer 4.6. szakasz szerinti működésbe lépését.

Egy működési hiba már az első működési ciklus alatt közvetlenül „megerősített és aktív” hibának tekinthető, anélkül, hogy előzőleg „potenciális hibakódnak” lett volna tekintve. Ilyen esetben a hiba „függő diagnosztikai hibakódot” és „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kap.

Ha a „korábban aktív” státuszú működési hiba ismételten fellép, akkor az a gyártó választása szerint közvetlenül a „függő diagnosztikai hibakódot” és a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kaphatja, anélkül, hogy előzőleg „potenciális hiba” diagnosztikai hibakódot kapott volna. Ha a működési hiba a „potenciális” státuszt kapta, akkor meg kell tartania a „korábban aktív” státuszt is mindaddig, amíg a működési hiba „megerősített és aktív” nem lesz.

Az ellenőrző rendszernek még az első észlelést követő működési ciklus vége előtt el kell döntenie, hogy fennáll-e működési hiba. Ekkor a rendszernek „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” kell elmentenie, és a riasztórendszernek a 4.6. szakasz szerint működésbe kell lépnie.

Visszaálló hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia esetében (azaz amikor a következő „motor jár” jelnél a működés automatikusan visszatér a szokásos módba, és a stratégia leáll), csak akkor kell „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot” elmenteni, ha a hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia a következő működési ciklus vége előtt újból működésbe lép. Nem visszaálló hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia esetében a rendszernek el kell mentenie egy „megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot”, amint a stratégia működésbe lép.

Néhány speciális esetben, amikor az ellenőrző rutinnak több mint két működési ciklusra van szüksége ahhoz, hogy pontosan észleljen és megerősítsen egy működési hibát (például statisztikai modelleket használó rutinok vagy a jármű fogyasztását figyelembe vevő rutinok), a típusjóváhagyó hatóság engedélyezheti kettőnél több működési ciklus használatát, feltéve, hogy a gyártó megindokolja a hosszabb idő szükségességét (például műszaki indoklás, kísérleti eredmények, saját tapasztalatok stb.).

Ha a rendszer egy befejezett működési ciklus alatt már nem észleli a „megerősített és aktív” működési hibát, akkor a következő működési ciklus indulásakor a „korábban aktív” státuszt kapja, és azt mindaddig meg is tartja, amíg az ehhez a működési hibához kapcsolódó fedélzeti diagnosztikai információt a 4.4. szakasz szerint nem törli egy kiolvasó, vagy nem törlődik a számítógép memóriájából.

Megjegyzés: Az e szakaszban szereplő követelményeket a 2. függelék szemlélteti.

4.4.   A fedélzeti diagnosztikai adatok törlésére vonatkozó előírások

A diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is) maga a fedélzeti diagnosztikai rendszer csak azután törölheti a számítógép memóriájából, ha a „korábban aktív” státusz legalább 40 felmelegedési cikluson vagy 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) fennállt. Kiolvasóval vagy karbantartó műszerrel adott utasításra a fedélzeti diagnosztikai rendszernek törölnie kell az összes diagnosztikai hibakódot és a vonatkozó adatokat (ideértve a kapcsolódó pillanatfelvételt is).

4.5.   A működési hibák osztályokba sorolására vonatkozó előírások

A működési hibák osztályokba sorolása annak az osztálynak a megadását jeleni, amelybe egy működési hibát az e melléklet 4.2. szakasza szerint be kell besorolni a hiba észlelésekor.

A működési hibának a jármű tényleges élettartama alatt mindvégig ugyanabba az osztályba kell tartozni, kivéve, ha a tanúsítványt kibocsátó hatóság vagy a gyártó úgy véli, hogy a működési hibát át kell sorolni.

Ha egy működési hiba az ezen előírás hatálya alá tartozó különböző kibocsátásokra vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatásra alapján különböző besorolásokat eredményezne, akkor a működési hibát abba a kategóriába kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez.

Ha hibaészlelés eredményeként működésbe lép egy hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia, akkor ezt a működési hibát vagy a működésbe lépett hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégiának a kibocsátásra gyakorolt hatása alapján vagy más ellenőrzőképességre gyakorolt hatása alapján kell besorolni. A működési hibát ezután abba az osztályba kell besorolni, amelyik a diszkriminatív megjelenítési stratégiában nagyobb elsőbbséget élvez.

4.5.1.   A osztályú működési hiba

Egy működési hibát az A osztályba kell besorolni, ha a kibocsátás feltehetően meghaladja a vonatkozó diagnosztikai küszöbértékeket.

Előfordulhat azonban az is, hogy a kibocsátások nem haladják meg a diagnosztikai küszöbértékeket, amikor az A osztályú működési hiba előfordul.

4.5.2.   B1 osztályú működési hiba

Egy működési hibát a B1 osztályba kell sorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek képesek lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek feletti kibocsátásokat okozni, de amelyeknél a kibocsátásra gyakorolt pontos befolyás nem becsülhető fel, és így a körülményektől függően a tényleges kibocsátások lehetnek a diagnosztikai küszöbértékek fölött vagy alatt is.

A B1 osztályú működési hibák lehetnek pl. az olyan ellenőrző rutinok által észlelt működési hibák, amelyek az érzékelők által mért értékek vagy a korlátozott ellenőrzőképesség alapján következtetnek a kibocsátási szintekre.

A B1 osztályú működési hibák közé tartoznak az olyan működési hibák, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze az A és B1 osztályú működési hibákat.

4.5.3.   B2 osztályú működési hiba

Egy működési hibát a B2 osztályba kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fenn, amelyek feltételezhetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket.

A B1 vagy a B2 osztályba kell besorolni az olyan működési hibákat, amelyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a B2 osztályú működési hibákat.

4.5.4.   C osztályú működési hiba

Egy működési hibát a C osztályba kell besorolni, ha olyan körülmények állnak fent, amelyek, ha az ellenőrzés kiterjed rájuk, feltehetően befolyásolják a kibocsátásokat, de nem annyira, hogy azok meghaladják az előírt határértékeket.

A B1 vagy B2 osztályba kell besorolni az olyan működési hibákat, melyek korlátozzák a fedélzeti diagnosztikai rendszer azon képességét, hogy ellenőrizze a C osztályú működési hibákat.

4.6.   Riasztórendszer

A riasztórendszer valamely alkatrészének meghibásodása nem okozhatja a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének leállását.

4.6.1.   A hibajelző leírása

A hibajelzésnek egy olyan látható jelzésnek kell lennie, amely minden fényviszony mellett észlelhető. A hibajelzőnek sárga vagy borostyánsárga (a 37. ENSZ-EGB-előírásban meghatározott), a 7000:2004 ISO szabvány 0604 jelének megfelelő figyelmeztető jelzést kell kiadnia.

4.6.2.   A hibajelző működési módjai

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által észlelt működési hibától (hibáktól) függően a hibajelzőnek a következő táblázatban leírt bekapcsolási módok egyike szerint kell világítania.

| | 1. bekapcsolási mód | 2. bekapcsolási mód | 3. bekapcsolási mód | 4. bekapcsolási mód |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A bekapcsolódás feltételei | Nincs működési hiba | C osztályú működési hiba | B osztályú működési hiba és B1 számláló < 200 h | A osztályú működési hiba vagy B1 számláló > 200 h |
| Gyújtás bekapcsolva, motor jár | Nincs megjelenítés | Diszkriminatív megjelenítési stratégia | Diszkriminatív megjelenítési stratégia | Diszkriminatív megjelenítési stratégia |
| Gyújtás bekapcsolva, motor nem jár | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia | Harmonizált megjelenítési stratégia |

1. bekapcsolási mód

2. bekapcsolási mód

3. bekapcsolási mód

4. bekapcsolási mód

A bekapcsolódás feltételei

Nincs működési hiba

C osztályú működési hiba

B osztályú működési hiba és B1 számláló < 200 h

A osztályú működési hiba vagy B1 számláló > 200 h

Gyújtás bekapcsolva, motor jár

Nincs megjelenítés

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Diszkriminatív megjelenítési stratégia

Gyújtás bekapcsolva, motor nem jár

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

Harmonizált megjelenítési stratégia

A megjelenítési stratégia a szerint az osztály szerint kapcsolja be a hibajelzőt, amelybe a működési hiba be lett sorolva. Ezt a stratégiát a számítógépes programban le kell zárni, és nem szabad, hogy a kiolvasóval rutinszerűen hozzá lehessen férni.

A hibajelző „gyújtás bekapcsolva, motor nem jár” feltételek melletti bekapcsolási stratégiáját a 4.6.4. szakasz írja le.

A B1. és B2. ábra a „gyújtás bekapcsolva, motor jár vagy motor nem jár” feltételekre előírt bekapcsolási stratégiát szemlélteti.

B1.   ábra

Lámpapróba és üzemkészség kijelzése

Image

B2.   ábra

Működési hiba megjelenítési stratégiája: csak a diszkriminatív stratégia alkalmazandó

Image

4.6.3.   A hibajelző bekapcsolódása, ha a motor jár

Amikor a gyújtás be van kapcsolva és a motor beindul („motor jár”), a hibajelző kikapcsolási vezérlőjelet kap, kivéve, ha a 4.6.3.1. szakaszban leírt körülmények fennállnak.

4.6.3.1.   Hibajelzés-megjelenítési stratégia

A hibajelző bekapcsolásakor a folytonos hibajelzésnek elsőbbsége van a rövid hibajelzéssel és a kért hibajelzéssel szemben. A hibajelző bekapcsolásakor a rövid hibajelzésnek elsőbbsége van a kért hibajelzéssel szemben.

4.6.3.1.1.   A osztályú működési hiba

Az A osztályú működési hibához kapcsolódó megerősített diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia.

4.6.3.1.2.   B osztályú működési hiba

A B osztályú működési hibához kapcsolódó megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentését követően a fedélzeti diagnosztikai rendszernek rövid hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia a gyújtás következő bekapcsolásakor.

Ha a B1 számláló eléri a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek folytonos hibajelzésre kell vezérlőjelet adnia.

4.6.3.1.3.   C osztályú működési hiba

A gyártó a C osztályú működési hibáról információt adhat „kért hibajelzéssel”, amelynek mindaddig fenn kell állnia, amíg a motort be nem indítják.

4.6.3.1.4.   A hibajelző kikapcsolási módja

A „folytonos hibajelzésnek”„rövid hibajelzésre” kell átkapcsolnia, ha egyetlen ellenőrzési esemény történik, és a folytonos hibajelzést eredetileg előidéző működési hibát a rendszer az aktuális működési ciklusban már nem észleli, és a folytonos hibajelzést nem kapcsolja be egy másik működési hiba sem.

A „rövid hibajelzésnek” ki kell kapcsolnia, ha a működési hibát a rendszer 3 egymást követő működési ciklus alatt nem észleli azt a működési ciklust követően, amelyben az ellenőrző rutin megállapította, hogy a szóban forgó működési hiba nem áll fenn, és a hibajelzést nem kapcsolja be másik, A vagy B osztályú működési hiba sem.

A rövid és folytonos hibajelzés kikapcsolását a különböző használati esetekben e melléklet 2. függelékének 1., 4A. és 4B. ábrája szemlélteti.

4.6.4.   A hibajelző bekapcsolódása „gyújtás bekapcsolva”/„motor nem jár” feltételek mellett

Ha a gyújtás be van kapcsolva és a motor nem jár, akkor a hibajelző bekapcsolódásának két ciklusból kell állnia, amelyeket 5 másodperc „hibajelzés kikapcsolva” állapot választ el egymástól:

| a) | az első ciklus célja, hogy jelzést adjon a hibajelző működőképességéről és az ellenőrzött alkatrészek üzemkészségéről; |
| --- | --- |

a)

az első ciklus célja, hogy jelzést adjon a hibajelző működőképességéről és az ellenőrzött alkatrészek üzemkészségéről;

| b) | a második ciklus célja, hogy jelzést adjon arról, van-e működési hiba. |
| --- | --- |

b)

a második ciklus célja, hogy jelzést adjon arról, van-e működési hiba.

A második ciklus addig ismétlődik, amíg a motort be nem indítják (4) („motor jár”), vagy a gyújtást ki nem kapcsolják.

Ha a gyártó kéri, a hibajelző egy működési ciklus alatt csak egyszer kapcsolódhat be (pl. indító-leállító rendszerek esetében).

4.6.4.1.   A hibajelző működőképessége/üzemkészsége

A hibajelzőnek 5 másodpercen keresztül folyamatosan jeleznie kell, hogy működőképes.

A hibajelzőnek kikapcsolt állapotban kell maradnia 10 másodpercig.

A hibajelzőnek ezután bekapcsolt állapotban kell maradnia 5 másodpercig, hogy jelezze az összes ellenőrzött alkatrész üzemkészségét.

A hibajelzőnek 5 másodpercen keresztül 1/s gyakorisággal villognia kell, hogy jelezze, ha az ellenőrzött alkatrészek közül egy vagy több még nem üzemkész.

A hibajelzőnek ezután kikapcsolva kell maradnia 5 másodpercig.

4.6.4.2.   Van/nincs működési hiba

A 4.6.4.1. szakaszban leírt ciklust követően a hibajelző a következő szakaszokban leírtak szerint a vonatkozó bekapcsolási módtól függően felvillanásokkal vagy folyamatosan világítva jelzi, ha működési hiba áll fenn, vagy pedig egyes felvillanásokkal azt, hogy nincs működési hiba. Az egyes felvillanások egy 1 másodperc „hibajelzés bekapcsolva” állapotból, majd 1 másodperc „hibajelzés kikapcsolva” állapotból állnak, és a felvillanások sorozatát egy négy másodpercnyi „hibajelzés kikapcsolva” szakasz követi.

A négy bekapcsolási mód közül a 4. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1., 2. és 3. bekapcsolási móddal szemben, a 3. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. és 2. bekapcsolási móddal szemben, és a 2. bekapcsolási mód elsőbbséget élvez az 1. bekapcsolási móddal szemben.

4.6.4.2.1.   1. bekapcsolási mód – nincs működési hiba

A hibajelző egyszer felvillan.

4.6.4.2.2.   2. bekapcsolási mód – „kért hibajelzés”

A hibajelző kétszer felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „kért hibajelzés” vezérlőjelet ad.

4.6.4.2.3.   3. bekapcsolási mód – „rövid hibajelzés”

A hibajelző háromszor felvillan, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „rövid hibajelzés” vezérlőjelet ad.

4.6.4.2.4.   4. bekapcsolási mód – „folytonos hibajelzés”

A hibajelzőnek folyamatosan világítania kell („folytonos hibajelzés”), ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 4.6.3.1. szakaszban leírt diszkriminatív megjelenítési stratégia szerint „folytonos hibajelzés” vezérlőjelet ad.

4.6.5.   A működési hibák számlálói

4.6.5.1.   Hibajelzés-számlálók

4.6.5.1.1.   A folytonos hibajelzés számlálója

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy számlálót a folytonos hibajelzések számlálására, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.

A folytonos hibajelzések számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartania, kivéve, ha teljesülnek a számláló lenullázásának feltételei.

A folytonos hibajelzések számlálójának a következőképpen kell működnie:

| a) | ha nulláról indul, a számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

ha nulláról indul, a számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik;

| b) | a számlálónak meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amint a folytonos hibajelzés kikapcsol; |
| --- | --- |

b)

a számlálónak meg kell állnia és meg kell tartania az aktuális értéket, amint a folytonos hibajelzés kikapcsol;

| c) | ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési cikluson belül, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelyen korábban megállt; |
| --- | --- |

c)

ha a rendszer folytonos hibajelzést okozó működési hibát észlel három működési cikluson belül, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelyen korábban megállt;

| d) | a számlálónak ismét nulláról kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer három működési ciklussal azután észlel folytonos hibajelzést okozó működési hibát, hogy a számláló legutóbb megállt; |
| --- | --- |

d)

a számlálónak ismét nulláról kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer három működési ciklussal azután észlel folytonos hibajelzést okozó működési hibát, hogy a számláló legutóbb megállt;

| e) | a folytonos hibajelzések számlálójának vissza kell állnia nullára, ha:






  i. | a rendszer nem észlelt folytonos hibajelzést okozó működési hibát 40 felmelegedési cikluson, illetve 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) attól számítva, hogy a számláló legutóbb megállt, vagy |
| --- | --- | --- |

e)

a folytonos hibajelzések számlálójának vissza kell állnia nullára, ha:

i.

a rendszer nem észlelt folytonos hibajelzést okozó működési hibát 40 felmelegedési cikluson, illetve 200 üzemórán keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik) attól számítva, hogy a számláló legutóbb megállt, vagy

| ii. | a kiolvasó vezérlőjelet küld a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a diagnosztikai adatok törlésére. |
| --- | --- |

ii.

a kiolvasó vezérlőjelet küld a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a diagnosztikai adatok törlésére.

C1.   ábra

A hibajelzés-számlálók működési elvének szemléltetése

C2.   ábra

A B1 számláló működési elvének szemléltetése

4.6.5.1.2.   A folytonos hibajelzés összesítő számlálója

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy összesítő számlálót a folytonos hibajelzések összesített számlálására, amely a motor teljes élettartama alatt rögzíti azoknak az óráknak a számát, amikor a motor úgy működött, hogy egy folytonos hibajelzés be volt kapcsolva.

A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának egy 2 byte-os számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolnia egyórás felbontással, és az értéket meg kell tartania.

A folytonos hibajelzés összesítő számlálóját sem a motorrendszer, sem a kiolvasó, sem az akkumulátorról való lekapcsolás nem állíthatja vissza nullára.

A folytonos hibajelzések összesítő számlálójának a következőképpen kell működnie:

| a) | a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának el kell kezdenie számlálni, amint a folytonos hibajelzés bekapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának el kell kezdenie számlálni, amint a folytonos hibajelzés bekapcsolódik;

| b) | a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának meg kell állnia, és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol; |
| --- | --- |

b)

a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának meg kell állnia, és meg kell tartania az aktuális értéket, amikor a folytonos hibajelzés kikapcsol;

| c) | amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának folytatnia kell a számlálást attól a ponttól kezdve, ahol korábban megállt. |
| --- | --- |

c)

amint egy folytonos hibajelzés bekapcsolódik, a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának folytatnia kell a számlálást attól a ponttól kezdve, ahol korábban megállt.

A C1. ábrán látható a folytonos hibajelzések összesítő számlálójának működési elve, és e melléklet 2. függelékében példák találhatók a működési logikára.

4.6.5.2.   A B1 osztályú működési hibák számlálói

4.6.5.2.1.   Egyszeres B1 számláló

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tartalmaznia kell egy B1 számlálót, amely rögzíti azoknak az óráknak a számát, amíg a motor úgy működött, hogy egy B1 osztályú működési hiba állt fenn.

A B1 számlálónak a következőképpen kell működnie:

| a) | a B1 számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint a rendszer B1 osztályú működési hibát észlelt, és elmentett egy megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot; |
| --- | --- |

a)

a B1 számlálónak el kell kezdenie számlálni, amint a rendszer B1 osztályú működési hibát észlelt, és elmentett egy megerősített és aktív diagnosztikai hibakódot;

| b) | a B1 számláló megáll és megtartja aktuális értékét, ha nincs megerősített és aktív B1 osztályú működési hiba, illetve amint kiolvasóval törölték az összes B1 osztályú működési hibát; |
| --- | --- |

b)

a B1 számláló megáll és megtartja aktuális értékét, ha nincs megerősített és aktív B1 osztályú működési hiba, illetve amint kiolvasóval törölték az összes B1 osztályú működési hibát;

| c) | a B1 számláló folytatja a számlálást azon a ponton, amelynél előzőleg megállt, ha a rendszer az ezt követő három működési cikluson belül B1 osztályú működési hibát észlel. |
| --- | --- |

c)

a B1 számláló folytatja a számlálást azon a ponton, amelynél előzőleg megállt, ha a rendszer az ezt követő három működési cikluson belül B1 osztályú működési hibát észlel.

Ha a B1 számláló túllépi a 200 üzemórát, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek vissza kell állítania a számlálót 190 üzemórára, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy már nincs megerősített és aktív B1 osztályú működési hiba, vagy ha kiolvasóval törölték az összes B1 osztályú működési hibát. A B1 számlálónak 190 üzemórától újra kell kezdenie a számlálást, ha az ezt követő három működési cikluson belül B1 osztályú működési hiba lép fel.

A B1 számlálónak vissza kell állnia nullára, ha a rendszer egymást követő három működési ciklus alatt nem észlel B1 osztályú működési hibát.

Megjegyzés: A B1 számláló nem mutatja a motor azon üzemóráinak számát, amelyek alatt csak egy B1 osztályú működési hiba állt fenn.

A B1 számláló összegezheti több különböző B1 osztályú működési hiba üzemóráit, feltéve, hogy azok még nem érték el e a számláló által mutatott időt.

A B1 számláló feladata csak annak meghatározása, hogy mikor kapcsolódjon be a folytonos hibajelzés.

A C2. ábra a B1 számláló működési elvét szemlélteti, és e melléklet 2. függelékében példák találhatók a működési logikára.

4.6.5.2.2.   Többszörös B1 számlálók

A gyártó használhat többszörös B1 számlálókat. Ebben az esetben a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy külön B1 számlálót rendeljen hozzá minden egyes B1 osztályú működési hibához.

A külön B1 számlálók működésének ugyanazokat a szabályokat kell követniük, mint az egyszeres B1 számlálónak, azaz el kell kezdeniük számlálni, amint a rendszer észleli a hozzájuk rendelt B1 osztályú működési hibát.

4.7.   Fedélzeti diagnosztikai adatok

4.7.1.   Tárolt adatok

A fedélzeti diagnosztikai rendszer által tárolt adatoknak külső kérésre elérhetőknek kell lenniük a következő csoportosításban:

| a) | a motor állapotára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

a)

a motor állapotára vonatkozó adatok;

| b) | adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról; |
| --- | --- |

b)

adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról;

| c) | javítási célú információk. |
| --- | --- |

c)

javítási célú információk.

4.7.1.1.   A motor állapotára vonatkozó adatok

A jogalkalmazó hatóság (5) ezen adatok révén kap információkat a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (például a folytonos hibajelzések számlálója, üzemkészség).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a közúti külső ellenőrzéseknél használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat és meg tudja adni a következő információkat a jogalkalmazó hatóság számára:

| a) | diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia, |
| --- | --- |

a)

diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia,

| b) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

b)

jármű-azonosító szám (VIN);

| c) | folytonos hibajelzés fennállása; |
| --- | --- |

c)

folytonos hibajelzés fennállása;

| d) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége; |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége;

| e) | a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója). |
| --- | --- |

e)

a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója).

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

4.7.1.2.   Adatok a kibocsátással kapcsolatos aktív működési hibákról

A műszaki ellenőrző állomások (6) ezen adatok révén kapnak információkat a motorral kapcsolatos diagnosztikai adatok egy csoportjáról, mint például a hibajelző állapotáról és a kapcsolódó adatokról (hibajelzés-számlálók), az A és B osztályú aktív/megerősített hibajelzésekről és a kapcsolódó adatokról (például B1 számláló).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a külső műszaki ellenőrzéseknél használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat, és meg tudja adni a következő információkat a műszaki ellenőr számára:

| a) | a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben; |
| --- | --- |

a)

a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben;

| b) | diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia; |
| --- | --- |

b)

diszkriminatív/nem diszkriminatív megjelenítési stratégia;

| c) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

c)

jármű-azonosító szám (VIN);

| d) | a hibajelző állapota; |
| --- | --- |

d)

a hibajelző állapota;

| e) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége; |
| --- | --- |

e)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége;

| f) | a felmelegítési ciklusok száma és az üzemórák száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték; |
| --- | --- |

f)

a felmelegítési ciklusok száma és az üzemórák száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték;

| g) | a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója); |
| --- | --- |

g)

a motor azon üzemóráinak száma, amelyek alatt a folytonos hibajelzés legutóbb bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója);

| h) | azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója); |
| --- | --- |

h)

azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója);

| i) | a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke; |
| --- | --- |

i)

a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke;

| j) | az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

j)

az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| k) | a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

k)

a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| l) | a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

l)

a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| m) | szoftver-/kalibrációs azonosító(k); |
| --- | --- |

m)

szoftver-/kalibrációs azonosító(k);

| n) | kalibrálás-ellenőrző szám(ok). |
| --- | --- |

n)

kalibrálás-ellenőrző szám(ok).

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

4.7.1.3.   Javítási célú információk

A járműszerelők ezen adatok révén kapnak információkat az e mellékletben leírt összes fedélzeti diagnosztikai adatról (például a pillanatfelvétel adatai).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), amely szükséges ahhoz, hogy a külső javításhoz használt mérőkészülék ki tudja értékelni az adatokat, és meg tudja adni a következő információkat a járműszerelők számára:

| a) | a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben; |
| --- | --- |

a)

a globális műszaki előírás (gtr) (és a javított változat) száma, amelynek szerepelnie kell a 49. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási jelben;

| b) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

b)

jármű-azonosító szám (VIN);

| c) | a hibajelző állapota; |
| --- | --- |

c)

a hibajelző állapota;

| d) | a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége; |
| --- | --- |

d)

a fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége;

| e) | a felmelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték; |
| --- | --- |

e)

a felmelegítési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt fedélzeti diagnosztikai adatokat legutóbb törölték;

| f) | az üzemkész állapothoz használt mindegyik ellenőrző rutin állapota (azaz letiltva ennek a menetciklusnak a további részére, befejeződött ebben a menetciklusban, vagy nem fejeződött be ebben a menetciklusban) a motor legutóbbi leállása óta; |
| --- | --- |

f)

az üzemkész állapothoz használt mindegyik ellenőrző rutin állapota (azaz letiltva ennek a menetciklusnak a további részére, befejeződött ebben a menetciklusban, vagy nem fejeződött be ebben a menetciklusban) a motor legutóbbi leállása óta;

| g) | a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója); |
| --- | --- |

g)

a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a folytonos hibajelzés bekapcsolódott (a folytonos hibajelzések számlálója);

| h) | az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

h)

az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| i) | a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

i)

a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| j) | azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója); |
| --- | --- |

j)

azon üzemórák összesített száma, amelyek alatt folytonos hibajelzés volt (a folytonos hibajelzések összesítő számlálója);

| k) | a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke; |
| --- | --- |

k)

a legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke;

| l) | a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai és az üzemórák száma a B1 számláló(k)ból; |
| --- | --- |

l)

a B1 osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai és az üzemórák száma a B1 számláló(k)ból;

| m) | a C osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

m)

a C osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| n) | függő diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok; |
| --- | --- |

n)

függő diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok;

| o) | korábban aktív diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok; |
| --- | --- |

o)

korábban aktív diagnosztikai hibakódok és a hozzájuk rendelt hibaosztályok;

| p) | valós idejű információk az eredeti gyártó által kiválasztott és támogatott érzékelők jeleiről, valamint a belső és a kimeneti jelekről (lásd 4.7.2. szakasz és e melléklet 5. függeléke); |
| --- | --- |

p)

valós idejű információk az eredeti gyártó által kiválasztott és támogatott érzékelők jeleiről, valamint a belső és a kimeneti jelekről (lásd 4.7.2. szakasz és e melléklet 5. függeléke);

| q) | az e melléklet által előírt, a pillanatfelvételben szereplő adatok (lásd 4.7.1.4. szakasz és e melléklet 5. függeléke); |
| --- | --- |

q)

az e melléklet által előírt, a pillanatfelvételben szereplő adatok (lásd 4.7.1.4. szakasz és e melléklet 5. függeléke);

| r) | szoftver-/kalibrációs azonosító(k); |
| --- | --- |

r)

szoftver-/kalibrációs azonosító(k);

| s) | kalibrálás-ellenőrző szám(ok). |
| --- | --- |

s)

kalibrálás-ellenőrző szám(ok).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az e melléklet rendelkezései szerint törölnie kell a motorrendszer összes tárolt működési hibáját és a kapcsolódó adatokat (üzemidő, pillanatfelvétel stb.), ha a külső javításokhoz használt mérőkészülékektől az e melléklet 6. függelékében említett szabványok szerint erre irányuló kérés érkezik.

4.7.1.4.   A pillanatfelvételben szereplő adatok

Az információkról legalább egy pillanatfelvételt el kell menteni akár a „potenciális hiba diagnosztikai hibakódja”, akár a „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód” elmentésével egy időben, a gyártó döntése szerint. Megengedett az is, hogy valahányszor a függő diagnosztikai hibakód újból előfordul, a pillanatfelvételben lévő adatok aktualizálódjanak.

A pillanatfelvételnek azt kell visszaadnia, hogy a jármű milyen üzemállapotban volt a működési hiba észlelésekor, és tartalmaznia kell a tárolt adatokkal kapcsolatos diagnosztikai hibakódot. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 1. táblázatában felsorolt adatokat. A pillanatfelvételnek tartalmaznia kell az e melléklet 5. függelékének 2. és 3. táblázatában szereplő összes olyan információt is, amelyek a diagnosztikai hibakódot elmentő konkrét vezérlőegységben ellenőrzési vagy vezérlési célokat szolgálnak.

Az A osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentése elsőbbséget élvez a B1 osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben, ami viszont elsőbbséget élvez a B2, és hasonlóképpen a C osztályú működési hibákkal kapcsolatos információk pillanatfelvételének elmentésével szemben. Az elsőként észlelt működési hiba elsőbbséget élvez a későbbi működési hibával szemben, kivéve, ha a későbbi működési hiba magasabb osztályba tartozik.

Ha egy, az 5. függeléknek tárgyát nem képező egységet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz, akkor a pillanatfelvételben szereplő információknak az 5. függelékben leírtakhoz hasonló módon tartalmazniuk kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ehhez a hatóság jóváhagyását kell kérni a jóváhagyás időpontjában.

4.7.1.5.   Üzemkészség

A 4.7.1.5.1., 4.7.1.5.2. és 4.7.1.5.3. szakaszban megadott kivételektől eltekintve, az üzemkészség csak akkor állhat „kész” állapotra, amikor az adott állapotra vonatkozó ellenőrző rutin vagy azok csoportja kívülről érkező utasítással vagy vezérlőjellel (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított legutóbbi törlés óta már lefutott, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását (megerősített és aktív diagnosztikai hibakód elmentése) vagy hiányát megállapította. Az üzemkészségnek „nem kész” állapotra kell állnia, amikor a hibakód-memóriát (lásd 4.7.4. szakasz) kívülről érkező (pl. diagnosztikai kiolvasóval) indított kérés vagy vezérlőjel törli.

A motor szokásos leállítása nem okozhatja az üzemkészség megváltozását.

4.7.1.5.1.   A gyártó kérheti, a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve, hogy egy ellenőrző rutinra az üzemkészség akkor is „kész” állapotú legyen, amikor a rutin még nem futott le, és a kiszűrni kívánt meghibásodás fennállását vagy hiányát nem állapította meg, ha az ellenőrző rutin tartósan szélsőséges működési körülmények (például alacsony hőmérséklet, nagy tengerszint feletti magasság) miatt több működési ciklus (legalább 9 működési ciklus, illetve 72 üzemóra) alatt le van tiltva. Az erre irányuló kérelemben részletesen le kell írni az ellenőrző rendszer letiltásának feltételeit és azt, hogy hány működési ciklus fut le az ellenőrző rutin működése nélkül, mielőtt az üzemkészség „kész” állapotra vált. A gyártó által benyújtott kérelemben figyelembe vett rendkívüli környezeti körülmények, illetve tengerszint feletti magasság azonban legalább olyan mértékű kell, hogy legyen, mint a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltásához az e mellékletben megadott feltételek.

4.7.1.5.2.   Azok az ellenőrző rutinok, amelyeknek üzemkésznek kell lenniük

Támogatni kell az üzemkészséget minden olyan ellenőrző rutin, illetve azok minden csoportja esetében, amelyek e mellékletben fel vannak sorolva, illetve amelyekre e melléklet szerint és e mellékletre való hivatkozáskor szükség van; kivételt képez ez alól e melléklet 3. függelékének 11. és 12. tétele.

4.7.1.5.3.   A folyamatos ellenőrző rutinok üzemkészsége

E melléklet 3. függelékének 1., 7. és 10. tételében felsorolt minden olyan ellenőrző rutinnak, illetve azok minden csoportjának, amelyekre e melléklet szerint és e mellékletre való hivatkozáskor szükség van, valamint amelyeket e melléklet folyamatosan működőnek tekint, mindig üzemkész állapotban kell lennie.

4.7.2.   Az adatforgalomra vonatkozó információk

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek kérésre a kiolvasó számára valós időben rendelkezésre kell bocsátania az e melléklet 5. függelékének 1–4. táblázatában szereplő információkat (helyettesítő értékek helyett célszerű inkább a tényleges jelértékeket használni).

A számított terhelés- és nyomatékparaméterek esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek az érintett elektronikus vezérlőegységben (például a motorvezérlő számítógéppel) kiszámított legpontosabb értékeket kell kiadnia.

E melléklet 5. függelékének 1. táblázata felsorolja a motorterhelésre és -fordulatszámra vonatkozó kötelező fedélzeti diagnosztikai adatokat.

E melléklet 5. függelékének 3. táblázata olyan további fedélzeti diagnosztikai adatokat tartalmaz, amelyeket akkor kell az adatforgalomnak tartalmaznia, ha azokat a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az ellenőrző rutinok engedélyezéséhez vagy letiltásához használja.

E melléklet 5. függelékének 4. táblázatában azok az információk találhatók, melyeket az adatforgalomnak a motor bizonyos felszereltsége mellett tartalmaznia kell, illetve amelyekre akkor van szükség, amikor az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik (7). A gyártó döntésétől függően további információk is szerepelhetnek a pillanatfelvételben vagy az adatforgalomban.

Ha egy, az e melléklet 5. függelékének tárgyát nem képező egységet (például szelektív katalitikus csökkentési rendszer) a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz, akkor az adatforgalomnak az 5. függelékben leírtakhoz hasonló módon tartalmaznia kell információkat ennek az egységnek az érzékelőiről és működtetőiről. Ehhez a hatóság jóváhagyását kell kérni a jóváhagyás időpontjában.

4.7.3.   Hozzáférés a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz csak az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő szakaszoknak megfelelően szabad hozzáférést biztosítani (8).

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól vagy hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítójától szerezhető be. A fedélzeti diagnosztikai adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha azok nyilvánosan hozzáférhetők.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való egyetlen hozzáférési módszernek (például egyszeres hozzáférési pont/csomópont) elégnek kell lennie az összes információ kinyeréséhez. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes fedélzeti diagnosztikai adat elérését. A módszernek szintén lehetővé kell tennie az e mellékletben meghatározott konkrét kisebb adatcsomagok elérését is (például a közúti közlekedésre való alkalmasságra vonatkozó adatcsomagok kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika esetében).

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz legalább az e melléklet 6. függelékében felsorolt következő szabványsorozatok egyike alapján kell hozzáférést biztosítani:

| a) | az ISO 27145 szabvány az ISO 15765-4 szabvánnyal együtt (CAN alapú); |
| --- | --- |

a)

az ISO 27145 szabvány az ISO 15765-4 szabvánnyal együtt (CAN alapú);

| b) | az ISO 27145 szabvány az ISO 13400 szabvánnyal együtt (TCP/IP alapú); |
| --- | --- |

b)

az ISO 27145 szabvány az ISO 13400 szabvánnyal együtt (TCP/IP alapú);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

A gyártóknak lehetőség szerint megfelelő ISO vagy SAE alapú hibakódokat (pl. P0xxx, P2xxx stb.) kell használniuk. Ha ez az azonosítás nem lehetséges, a gyártó használhatja az ISO 27145 szabvány vagy a SAE J1939 idevágó pontjai szerinti diagnosztikai hibakódokat. A hibakódoknak teljes mértékben hozzáférhetőknek kell lenniük az e melléklet követelményeinek megfelelő szabványos diagnosztikai berendezésekkel.

A gyártó a megfelelő ISO vagy SAE-eljárással megadja az ISO vagy SAE szabványügyi szervnek azokat a kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai adatokat, amelyek ugyan nem szerepelnek sem az ISO 27145, sem a SAE J1939 szabványban, de ehhez a melléklethez kapcsolódnak.

A fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférésnek lehetségesnek kell lennie vezetékes kapcsolaton keresztül.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az e melléklet 6. függelékben felsorolt vonatkozó szabványoknak megfelelő kiolvasótól kapott kérésre ki kell adnia a fedélzeti diagnosztikai adatokat (kommunikáció külső mérőműszerrel).

4.7.3.1.   CAN alapú vezetékes kommunikáció

A fedélzeti diagnosztikai rendszer vezetékes adatkapcsolatán keresztül történő kommunikáció sebességének vagy 250 kb/s-nak, vagy 500 kb/s-nek kell lennie.

A gyártó feladata a jelátviteli sebesség (baud rate) kiválasztása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megtervezése az e melléklet 6. függelékében felsorolt szabványokban leírt és az e mellékletben ismertetett követelmények szerint. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek tolerálnia kell, ha egy külső mérőműszer e két jelátviteli sebesség közötti tartományban automatikus észlelést végez.

A jármű és a külső diagnosztikai mérőműszer (például kiolvasó) közötti interfésznek szabványosnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO 15031-3, A típus (12 V egyenáramú tápfeszültség), B típus (24 V egyenáramú tápfeszültség) vagy az SAE J1939-13 (12 V vagy 24 V egyenáramú tápfeszültség) valamennyi követelményének.

4.7.3.2.   Fenntartva a TCP/IP-alapú (Ethernet) vezetékes kommunikáció számára

4.7.3.3.   A csatlakozó elhelyezése

A csatlakozót a járműben a vezetői oldalon lévő lábtérben kell elhelyezni, azon a területen, amelyet a jármű vezető felőli oldala és a középső konzol vezető felőli széle (vagy a jármű középvonala, ha nincs középső konzol) határol, és olyan helyen, amely a kormánykerék aljától – annak legalacsonyabb állásában – alacsonyabban van. A csatlakozó nem lehet a középső konzolon vagy a konzolban (azaz sem a padlóra szerelt sebességváltó, kézifékkar, vagy pohártartó közelében lévő vízszintes felületeken, sem a hifi, a légkondicionáló vagy a GPS kezelőelemei közelében lévő függőleges felületeken). A csatlakozót úgy kell elhelyezni, hogy könnyen meg lehessen találni és hozzá lehessen férni (például külső készülék csatlakoztatása céljából). Vezetőoldali ajtóval rendelkező járművek esetében a csatlakozónak olyan helyen kell lennie, hogy azt a nyitott ajtajú jármű mellett a vezető felőli oldalon álló (vagy guggoló) személy könnyen megtalálhassa és hozzáférhessen.

A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság elfogadhat másmilyen elhelyezést is, feltéve, hogy a csatlakozó könnyen elérhető helyen van, és a jármű szokásos használati feltételei között védve van a véletlen sérüléstől; például az ISO 15031 szabványsorozatban leírt helyeken.

Ha a csatlakozónak van fedele vagy külön műszerdobozban van, akkor a fedélnek vagy a rekeszajtónak kézzel, segédeszköz nélkül, nyithatónak kell lennie, és jól láthatóan „fedélzeti diagnosztika” (OBD) címkével kell ellátni a csatlakozó helyének azonosítása céljából.

A gyártó saját céljaira felszerelheti a járművet további diagnosztikai csatlakozókkal és adatátvivő kapcsolatokkal is, ha ezek különböznek az előírt fedélzeti diagnosztikai funkcióktól. Ha a kiegészítő csatlakozó megfelel az e melléklet 6. függeléke által megengedett szabványos diagnosztikai csatlakozók valamelyikének, akkor csak az e melléklet által előírt csatlakozón kell elhelyezni a „fedélzeti diagnosztika” (OBD) címkét (jól láthatóan), hogy meg lehessen különböztetni más hasonló csatlakozóktól.

4.7.4.   A fedélzeti diagnosztikai adatok törlése/visszaállítása kiolvasóval

A kiolvasótól jövő utasításra a számítógép memóriájából a következő adatoknak törlődniük kell, illetve vissza kell állniuk az e mellékletben előírt értékre.

| Fedélzeti diagnosztikai adatok | Törlendő | Visszaállítandó (9) |
| --- | --- | --- |
| A hibajelző állapota | | X |
| A fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége | | X |
| A motor üzemóráinak száma a folytonos hibajelzés bekapcsolódása óta (a folytonos hibajelzések számlálója) | X | |
| Az összes diagnosztikai hibakód | X | |
| A legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke | | X |
| A motorüzemórák száma a B1 számláló(k)ból | | X |
| Az e mellékletben előírt pillanatfelvételben szereplő adatok | X | |

Fedélzeti diagnosztikai adatok

Törlendő

Visszaállítandó (9)

A hibajelző állapota

X

A fedélzeti diagnosztikai rendszer üzemkészsége

X

A motor üzemóráinak száma a folytonos hibajelzés bekapcsolódása óta (a folytonos hibajelzések számlálója)

X

Az összes diagnosztikai hibakód

X

A legtöbb motorüzemórát jelző B1 számláló értéke

X

A motorüzemórák száma a B1 számláló(k)ból

X

Az e mellékletben előírt pillanatfelvételben szereplő adatok

X

A fedélzeti diagnosztikai adatoknak nem szabad törlődniük a jármű akkumulátorának/akkumulátorainak lekötésekor.

4.8.   Elektronikus biztonság

A kibocsátáscsökkentő egységgel felszerelt járműveknek rendelkezniük kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártó akkor engedélyezhet módosításokat, ha azok a jármű diagnosztikájához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek.

Az átprogramozható számítógépes kódoknak és működési paramétereknek védetteknek kell lenniük manipulálással szemben, és legalább az ISO 150317 (SAE J2186) vagy J1939-73 szabvány rendelkezéseinek megfelelő fokú védelmet kell biztosítaniuk, feltéve, hogy a biztonsági információk cseréje az e mellékletben leírt protokollokkal és diagnosztikai csatlakozóval történik. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak különleges eszközökkel és eljárásokkal lehessen kicserélni.

Gondoskodni kell arról, hogy a motor számítógépes programozású működési paramétereit különleges eszköz vagy eljárás nélkül ne lehessen megváltoztatni (például forrasztott vagy tokozott számítógép-alkatrészek vagy leplombált (vagy leforrasztott) számítógépház).

A gyártóknak megfelelő lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a használatban lévő járművek védve legyenek a legnagyobb tüzelőanyag-ellátási beállítás manipulálásával szemben.

A típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére felmentést adhat e követelmények valamelyike alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. Amikor a típusjóváhagyó hatóság a felmentés megadásáról dönt, a figyelembe veszi többek között a kereskedelmi forgalomban beszerezhető chipek elérhetőségét, a jármű teljesítőképességét, valamint tervezett eladási mennyiségét.

A programozható számítógépes kódrendszereket (például elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória: EEPROM) alkalmazó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett, manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyekhez csak a gyártó által kezelt külső számítógépről, elektronikusan lehet hozzáférni. A hatóságok engedélyezhetnek alternatív módszereket is, amennyiben azok a manipulálás elleni védelmet hasonló szinten biztosítják.

4.9.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartóssága

A fedélzeti diagnosztikai rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy alkalmas legyen a jármű- vagy motorrendszer teljes élettartama alatt a működési hibák típusainak felismerésére.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer tartósságára vonatkozó minden további rendelkezést e melléklet tartalmaz.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert tilos úgy programozni, vagy más módon úgy kialakítani, hogy a jármű tényleges élettartama alatt a jármű kora vagy a megtett kilométerek alapján részlegesen vagy teljesen kikapcsoljon, és a rendszer nem tartalmazhat olyan algoritmust vagy stratégiát, amelynek célja a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljesítőképességének az idő előrehaladtával való csökkentése.

5.   TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

5.1.   Küszöbértékek

Az e melléklet 3. függelékében meghatározott ellenőrzési kritériumokhoz tartozó fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek ezen előírás rendelkező részében vannak meghatározva.

5.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltása

A típusjóváhagyó hatóságok a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltását az alábbi szakaszokban leírt feltételek esetén hagyhatják jóvá.

A típusjóváhagyáskor a gyártónak részletes leírást kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a fedélzeti diagnosztikai rendszer ideiglenes letiltásának minden egyes stratégiájáról, és meg kell adnia azokat az adatokat, illetve műszaki értékeléseket, melyek igazolják, hogy a vonatkozó feltételek mellett az ellenőrzés nem lenne megbízható vagy célravezető.

Amint az ideiglenes letiltást indokoló feltételek megszűnnek, az ellenőrzésnek feltétlenül folytatódnia kell.

5.2.1.   A motor/jármű üzembiztonsága

A gyártók kérhetik az érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltását arra az esetre, amikor üzembiztonsági stratégiák lépnek működésbe.

A fedélzeti diagnosztika ellenőrző rendszerének működési hiba fennállásakor nem kell értékelnie az alkatrészeket, ha az értékelés kockáztatná a jármű biztonságos használatát.

5.2.2.   Környezeti hőmérséklet és tengerszint feletti magasság

A gyártók az alábbi esetben kérhetnek engedélyt arra, hogy kikapcsolják a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrző rutinjait:

| a) | a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten, amennyiben a hűtőközeg hőmérséklete nem érte el legalább a 333 K-t (60 Celsius fokot); vagy |
| --- | --- |

a)

a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten, amennyiben a hűtőközeg hőmérséklete nem érte el legalább a 333 K-t (60 Celsius fokot); vagy

| b) | a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten fagyott reagens esetében; vagy |
| --- | --- |

b)

a 266 K (–7 Celsius fok) alatti környezeti hőmérsékleten fagyott reagens esetében; vagy

| c) | 308 K (35 Celsius fok) feletti környezeti hőmérsékleten; vagy |
| --- | --- |

c)

308 K (35 Celsius fok) feletti környezeti hőmérsékleten; vagy

| d) | 2 500 m tengerszint feletti magasság felett. |
| --- | --- |

d)

2 500 m tengerszint feletti magasság felett.

A gyártó kérheti továbbá a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok ideiglenes letiltásának jóváhagyását a fentiektől eltérő környezeti hőmérsékletekre és eltérő tengerszint feletti magasságokra is, amennyiben adatokkal, illetve műszaki értékeléssel igazolta, hogy az adott környezeti körülmények mellett a hőmérsékletnek az alkatrészre gyakorolt hatása miatt (például elfagy az alkatrész vagy az érzékelő tűréshatáraival nem kompatibilis a hőmérséklet) hibás lenne a diagnosztika.

Megjegyzés: A környezeti viszonyok közvetett módszerekkel is megállapíthatók. A környezeti hőmérséklet például a beszívott levegő hőmérséklete alapján is megállapítható.

5.2.3.   Alacsony tüzelőanyagszint

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyekre az alacsony tüzelőanyagszint vagy -nyomás vagy a tüzelőanyag kifogyása (például a tüzelőanyag-rendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése) az alábbi hatással van:

| | Dízel | Gáz |
| --- | --- | --- |
| | Földgáz | PB-gáz |
| a) | Az ilyen letiltás alapját képező alacsony tüzelőanyagszint legfeljebb 100 liter vagy a tüzelőanyag-tartály névleges térfogatának 20 %-a lehet (amelyik alacsonyabb). |

Dízel

Gáz

Földgáz

PB-gáz

a)

Az ilyen letiltás alapját képező alacsony tüzelőanyagszint legfeljebb 100 liter vagy a tüzelőanyag-tartály névleges térfogatának 20 %-a lehet (amelyik alacsonyabb).

X

X

| b) | Az ilyen letiltás alapját képező alacsony tüzelőanyag-nyomás nem haladhatja meg a tüzelőanyag-tartály használható tüzelőanyagnyomás-tartományának 20 %-át. |
| --- | --- |

b)

Az ilyen letiltás alapját képező alacsony tüzelőanyag-nyomás nem haladhatja meg a tüzelőanyag-tartály használható tüzelőanyagnyomás-tartományának 20 %-át.

X

5.2.4.   A jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyeket befolyásol a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek feszültségszintje.

5.2.4.1.   Túl kis feszültség

Az olyan ellenőrző rendszereknél, amelyeket befolyásol, ha a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl kicsi feszültsége, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, ha az akkumulátor vagy a villamos rendszer feszültsége a névleges feszültség 90 %-a (azaz 11,0 V 12 V-os akkumulátor esetén, és 22,0 V 24 V-os akkumulátor esetén) alá esik. A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a rendszerellenőrzés letiltásához ennél az értéknél nagyobb feszültség-küszöbértéket használjanak.

A gyártónak igazolnia kell, hogy e feszültségek mellett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a járműnek a letiltási kritérium alatti feszültség melletti hosszabb működése valószínűtlen, vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor, illetve a villamos rendszerek feszültségét, és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen.

5.2.4.2.   Túl nagy feszültség

Azon kibocsátással kapcsolatos ellenőrző rendszerek esetében, amelyek működését a jármű akkumulátorának vagy villamos rendszereinek túl nagy feszültsége befolyásolja, a gyártó kérheti az ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását arra az esetre, amikor az akkumulátor vagy a villamos rendszerek feszültsége túllép egy, a gyártó által meghatározott feszültséget.

A gyártónak igazolnia kell, hogy az általa meghatározott feszültség felett az ellenőrzés megbízhatatlan lenne, és hogy vagy a villamos töltőrendszer/generátor figyelmeztető lámpája világítana (vagy a voltmérő a vörös zónában lenne), vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzi az akkumulátor, illetve a villamos rendszerek feszültségét, és működési hibát fog észlelni a más ellenőrző rutinok letiltásához használt feszültségen.

5.2.5.   Aktív mellékhajtások

Abban az esetben, ha egy mellékhajtással felszerelt járműnél a mellékhajtás ideiglenesen aktív, a gyártó kérheti az ez által érintett ellenőrző rendszerek ideiglenes letiltásának jóváhagyását.

5.2.6.   Kényszerregenerálás

Amíg a motor után elhelyezkedő kibocsátáscsökkentő rendszer (például részecskeszűrő) kényszerregenerálása tart, a gyártó kérheti az ez által érintett fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását.

5.2.7.   Kibocsátáscsökkentési segédstratégia

A gyártó kérheti annak jóváhagyását, hogy a fedélzeti diagnosztikai rutinok egy kibocsátáscsökkentési segédstratégia (ideértve a hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégiát is) működése alatt le legyenek tiltva az 5.2. szakaszban nem szereplő körülmények között is, amennyiben a rutin ellenőrző képességét a kibocsátáscsökkentési segédstratégia működése befolyásolja.

5.2.8.   Tüzelőanyag-utántöltés

A gázüzemű jármű gyártója a tankolás utáni időszakra ideiglenesen letilthatja a fedélzeti diagnosztikai rendszert, amennyiben a rendszernek idő kell, hogy alkalmazkodjon az elektronikus vezérlőegység által a tüzelőanyag minőségében és összetételében észlelt változáshoz.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer működését az új tüzelőanyag felismerése és a motorparaméterek újbóli beállítása után azonnal újra engedélyezni kell. A letiltás legfeljebb 10 percig tarthat.

6.   AZ IGAZOLÓ VIZSGÁLATOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A fedélzeti diagnosztikai rendszerek e melléklet előírásainak való megfelelését a következő alapelemekkel kell igazolni:

| a) | eljárás a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer kiválasztására. A fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszert a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki; |
| --- | --- |

a)

eljárás a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer kiválasztására. A fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszert a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki;

| b) | eljárás a működési hibák osztályokba sorolásának igazolására. A gyártó minden egyes működési hiba besorolását és az alátámasztó adatokat benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer tekintetében; |
| --- | --- |

b)

eljárás a működési hibák osztályokba sorolásának igazolására. A gyártó minden egyes működési hiba besorolását és az alátámasztó adatokat benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer tekintetében;

| c) | eljárás a lerontott alkatrészek minősítésére. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó lerontott alkatrészeket bocsát rendelkezésre a fedélzeti diagnosztika teszteléséhez. Ezen alkatrészek minősítése a gyártó által szolgáltatott alátámasztó adatok alapján történik; |
| --- | --- |

c)

eljárás a lerontott alkatrészek minősítésére. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó lerontott alkatrészeket bocsát rendelkezésre a fedélzeti diagnosztika teszteléséhez. Ezen alkatrészek minősítése a gyártó által szolgáltatott alátámasztó adatok alapján történik;

| d) | eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázüzemű motorok esetében. |
| --- | --- |

d)

eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázüzemű motorok esetében.

6.1.   Kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád összetételének a meghatározása a gyártó feladata. A motorrendszerek egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba történő besorolásának műszakilag indokoltnak kell lennie, tehát azt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

Azok a motorok, amelyek ugyan nem egy motorcsaládba tartoznak, még tartozhatnak ugyanabba a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba.

6.1.1.   A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek

A fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek az ugyanazon motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.

Ahhoz, hogy a motorrendszerek a fedélzeti diagnosztika szerint egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő alapvető tervezési paramétereknek kell hasonlóaknak lenniük:

| a) | kibocsátáscsökkentő rendszerek; |
| --- | --- |

a)

kibocsátáscsökkentő rendszerek;

| b) | a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai ellenőrzés módszerei;

| c) | a működés-ellenőrzés és az alkatrész-ellenőrzés kritériumai; |
| --- | --- |

c)

a működés-ellenőrzés és az alkatrész-ellenőrzés kritériumai;

| d) | ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság). |
| --- | --- |

d)

ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság).

Ezeket a hasonlóságokat a gyártónak megfelelő műszaki igazoló eljárással vagy más alkalmas módszerrel kell igazolnia, a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével.

A gyártó kérheti a típusjóváhagyó hatóságoktól, hogy hagyja jóvá a motor kibocsátáscsökkentő rendszerének ellenőrzésére/diagnosztizálására használt módszerekben a motorrendszer különböző felszereltségei miatt fennálló kisebb eltéréseket, amennyiben ezeket a módszereket a gyártó hasonlónak tekinti, és:

| a) | csak annyira különböznek, amennyire ezt az érintett alkatrészek sajátosságai (például méret, kipufogógáz-áram stb.) szükségessé teszik; vagy |
| --- | --- |

a)

csak annyira különböznek, amennyire ezt az érintett alkatrészek sajátosságai (például méret, kipufogógáz-áram stb.) szükségessé teszik; vagy

| b) | a hasonlóságaik műszakilag megalapozottak. |
| --- | --- |

b)

a hasonlóságaik műszakilag megalapozottak.

6.1.2.   Fedélzeti diagnosztika szerinti alap-motorrendszer

Egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád akkor tekinthető ezen melléklet követelményeinek megfelelőnek, ha igazolják e fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alap-motorrendszerének megfelelőségét.

Az alap-motorrendszert a gyártó választja ki és jóváhagyatja a típusjóváhagyó hatósággal.

A teszt előtt a típusjóváhagyó hatóság kérheti a gyártót, hogy válasszon ki egy további motort is az igazolási eljáráshoz.

A gyártó további motorok vizsgálatát is javasolhatja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy lefedjék a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti teljes motorcsaládot.

6.2.   Eljárások a működési hibák osztályba sorolásának igazolására

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az egyes működési hibák helyes besorolását igazoló dokumentációt. A dokumentációnak tartalmaznia kell egy meghibásodási elemzést (például egy „meghibásodási mód és hatások” elemzés elemeit), és tartalmazhatja a következőket is:

| a) | szimulációs eredmények; |
| --- | --- |

a)

szimulációs eredmények;

| b) | vizsgálati eredmények; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati eredmények;

| c) | hivatkozás korábban jóváhagyott besorolásokra. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás korábban jóváhagyott besorolásokra.

A következő szakaszok felsorolják a helyes besorolás igazolására vonatkozó előírásokat, ideértve a vizsgálati előírásokat is. Legalább négy és legfeljebb a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszeresével egyenlő számú tesztet kell végezni. A típusjóváhagyó hatóság bármikor leállítja a vizsgálatot, még mielőtt elérnék a meghibásodási vizsgálatok maximális számát.

Különleges esetekben, ha a besorolási vizsgálat nem lehetséges (például ha egy hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia működésbe lépett, így a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.), a működési hiba besorolható műszaki indoklás alapján is. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a típusjóváhagyó hatósággal.

6.2.1.   Az A osztályba való besorolás igazolása

Ha a gyártó egy működési hibát az A osztályba sorolt be, akkor nem kell igazoló vizsgálatot végezni.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát az A osztályba sorolta be, akkor előírhatja a működési hibának a B1., B2., illetve C. osztályba való besorolását (értelemszerűen).

Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt.

6.2.2.   A B1 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel az A és a B1 között)

Egy működési hiba B1 osztályba való besorolásának igazolásához a dokumentációnak egyértelműen ki kell mutatnia, hogy adott körülmények között (10) a működési hiba a diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez.

Ha a típusjóváhagyó hatóság kibocsátásvizsgálatot ír elő egy működési hiba B1 osztályba való besorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy a kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások kisebbek a diagnosztikai küszöbértékeknél.

| a) | a vizsgálati feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati feltételeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal;

| b) | a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más feltételek mellett a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél. |
| --- | --- |

b)

a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más feltételek mellett a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél.

Ha a gyártó nem tudja igazolni a B1 osztályba sorolás megalapozottságát, akkor a működési hibát az A osztályba kell besorolni.

6.2.3.   A B1 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel a B2 és a B1 között)

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B1 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy a diagnosztikai küszöbértékeket nem lépik túl, akkor a hatóság előírhatja a működési hiba B2, illetve C osztályba történő átsorolását (értelemszerűen). Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt.

6.2.4.   A B2 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel a B2 és a B1 között)

Egy működési hiba B2 osztályba való besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy a kibocsátások meghaladták a diagnosztikai küszöbértékeket, akkor előírhatja a gyártónak, hogy vizsgálatokkal igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket. Ha a vizsgálat ezt nem támasztja alá, a típusjóváhagyó hatóság a működési hiba A vagy B1 osztályba történő átsorolását írja elő, majd a gyártónak igazolnia kell a besorolás megfelelőségét, és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell.

6.2.5.   A B2 osztályba való besorolás igazolása (különbségtétel a B2 és C között)

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a B2 osztályba sorolta be, mivel úgy véli, hogy az előírt kibocsátási határértékeket nem lépik túl, akkor a hatóság előírhatja a működési hiba C osztályba történő átsorolását. Ebben az esetben a jóváhagyási dokumentumban fel kell tüntetni, hogy a működési hiba besorolása a típusjóváhagyó hatóság kérése szerint történt.

6.2.6.   A C osztályba való besorolás igazolása

Egy működési hiba C osztályba történő besorolásának igazolásához a gyártónak ki kell mutatnia, hogy a kibocsátások nem érik el az előírt határértékeket.

Ha a típusjóváhagyó hatóság nem ért egyet azzal, hogy a gyártó a működési hibát a C osztályba sorolta be, akkor előírhatja a gyártónak, hogy vizsgálatokkal igazolja, hogy a működési hiba miatti kibocsátások nem érik el az előírt határértékeket.

Ha a vizsgálat ezt nem támasztja alá, a típusjóváhagyó hatóság a működési hiba átsorolását írja elő, majd a gyártónak igazolnia kell az új besorolás megfelelőségét, és a dokumentációt ennek megfelelően módosítani kell.

6.3.   Eljárás a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására

A gyártó benyújt a típusjóváhagyó hatóságnak egy teljes dokumentációcsomagot, amely alátámasztja a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrző képességének megfelelőségét. A csomag a következőket tartalmazhatja:

| a) | algoritmusok és logikai diagramok; |
| --- | --- |

a)

algoritmusok és logikai diagramok;

| b) | vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények;

| c) | hivatkozás korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb.

A következő szakaszok felsorolják a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására vonatkozó követelményeket, ideértve a vizsgálatokra vonatkozó követelményeket is. A vizsgálatok száma a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszerese, de legalább 8.

A kiválasztott ellenőrző rutinok között kiegyensúlyozottan kell képviseltetni a 4.2. szakaszban említett különböző ellenőrzőrutin-típusokat (nevezetesen: kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkatrész-ellenőrzés); valamint az e melléklet 3. függelékében felsorolt különböző elemeket is.

6.3.1.   Eljárások a fedélzeti diagnosztika működésének vizsgálatokkal történő igazolására

A 6.3. szakaszban említett alátámasztó adatokon túl a gyártónak az adott kibocsátáscsökkentő rendszerek vagy alkatrészek megfelelő ellenőrzését az által kell igazolni, hogy ezeket az e melléklet 7.2. szakaszában részletesen ismertetett vizsgálati eljárásokkal motorfékpadon vizsgálja.

Ebben az esetben a gyártónak rendelkezésre kell bocsátania olyan minősített lerontott alkatrészeket vagy villamos egységeket, amelyekkel szimulálhatók a működési hibák.

Azt, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelően észleli a működési hibát és megfelelően reagál rá, a 7.2. szakasz szerint kell igazolni.

6.3.2.   Eljárások lerontott alkatrész (vagy rendszer) minősítésére

Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálatához kiválasztott működési hibát a kipufogócsőben mérhető kibocsátások (11) (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd 4.2. szakasz) alapján ellenőrzik, és a gyártónak kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia az adott lerontott alkatrész minősítését.

Nagyon speciális esetekben a lerontott alkatrészek vagy rendszerek vizsgálattal történő minősítése nem lehetséges (ha például egy hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia működésbe lépett, és a motor nem képes a vizsgálathoz szükséges működésre stb.). Ilyenkor a lerontott alkatrészt vizsgálat nélkül kell minősíteni. Ezt a kivételt a gyártónak dokumentálnia kell, és egyeztetnie kell a típusjóváhagyó hatósággal.

6.3.2.1.   Eljárás A vagy B1 osztályú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott alkatrész minősítésére

6.3.2.1.1.   Kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés

Ha a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba olyan kibocsátásokat eredményez a kipufogócsőben, amelyek meghaladják a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket, akkor a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkatrész vagy berendezés miatt nem haladja meg 20%-nál nagyobb mértékben a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket.

6.3.2.1.2.   Működés-ellenőrzés

A gyártó kérésére, valamint a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a működés-ellenőrzés során a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek több mint 20 %-kal való meghaladása megengedett. Az ilyen kérést eseti alapon kell megindokolni.

Amennyiben a 15. melléklet vegyes üzemű motorok vagy járművek gázneműtüzelőanyag-fogyasztásában fellépő rendellenesség ellenőrzését írja elő, a lerontott alkatrész minősítése a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozás nélkül történik.

6.3.2.1.3.   Alkatrész-ellenőrzés

Alkatrész-ellenőrzés esetén a lerontott alkatrész minősítése a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozás nélkül történik.

6.3.2.2.   B2 osztályú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott alkatrészek minősítése

B2 osztályú működési hibák esetében, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság kéri, a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkatrész vagy berendezés miatt nem haladja meg 20 %-nál nagyobb mértékben a vonatkozó diagnosztikai küszöbértéket.

6.3.2.3.   C osztályú működési hiba észlelésének igazolására használt lerontott alkatrészek minősítése

C osztályú működési hibák esetében, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság kéri, a gyártónak a 7. szakasz szerinti kibocsátásvizsgálattal kell igazolnia, hogy az adott kibocsátás a lerontott alkatrész vagy berendezés miatt nem haladja meg 20 %-nál nagyobb mértékben az előírt kibocsátási határértéket.

6.3.3.   Vizsgálati jegyzőkönyv

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább az e melléklet 4. függelékében előírt információkat.

6.4.   Hiányos fedélzeti diagnosztikai rendszerek jóváhagyása

6.4.1.   A típusjóváhagyó hatóságok a gyártó kérésére jóváhagyhatják a fedélzeti diagnosztikai rendszert akkor is, ha annak van egy vagy több hiányossága.

A kérés elbírálásakor a típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy az ezen melléklet előírásainak való megfelelés biztosítható-e vagy sem.

A típusjóváhagyó hatóság figyelembe veszi a gyártótól származó olyan adatokat, amelyek részletesen ismertetik az olyan tényezőket, mint például – a teljesség igénye nélkül – műszaki megvalósíthatóság, átfutási idő és gyártási ciklusok (ideértve egy adott tervezésű motor bevezetését és kivezetését és az átdolgozott számítógépes programokat), valamint annak mértékét, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló fedélzeti diagnosztikai rendszer mennyire fog megfelelni e melléklet előírásainak, és hogy a gyártó megfelelően törekedett-e e melléklet előírásainak betartására.

A típusjóváhagyó hatóság nem fogad el olyan kérelmet, amely egy előírt diagnosztikai ellenőrző rutin (azaz az e melléklet 3. függelékében előírt ellenőrzési rutinok) teljes hiányának jóváhagyására irányul.

6.4.2.   A hiányosság időtartama

A hiányosság elfogadása a motorrendszer jóváhagyásától számított egy évig érvényes.

Ha a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára megfelelő módon igazolja, hogy a hiányosság megszüntetéséhez a motor jelentős módosítása és további átfutási idő lenne szükséges, akkor a hiányosság további egy évre elfogadható, feltéve, hogy a hiányosság fennállásának időtartama összesítve nem haladja meg a három évet (azaz a hiányosság legfeljebb háromszor egy évig tolerálható).

A gyártó nem kérheti a hiányosság időtartamának megújítását.

6.5.   Eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázmotorok esetében

A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének és a működési hibák besorolásának igazolásához az 5. mellékletben említett referencia-tüzelőanyagok közül azt kell használni, amelyhez a motort tervezték.

A referencia-tüzelőanyagot a típusjóváhagyó hatóság választja ki, amely elegendő időt kell, hogy biztosítson a vizsgálati laboratórium számára a kiválasztott referencia-tüzelőanyag beszerzésére.

7.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

7.1.   A vizsgálat folyamata

A működési hibák helyes besorolásának vizsgálatokkal történő igazolása és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrző képességének vizsgálatokkal történő igazolása olyan kérdések, melyeket külön kell kezelni a vizsgálat folyamán. Az A osztályú működési hibánál például nincs szükség a besorolás vizsgálatára, de a fedélzeti diagnosztika működésének vizsgálatára ugyanakkor szükség lehet.

Ha lehetséges, használható ugyanazon vizsgálat egy működési hiba helyes besorolásának igazolására, a gyártó által szolgáltatott lerontott alkatrész minősítésére és a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő ellenőrző képességének igazolására is.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálatára használt motorrendszernek meg kell felelnie az ezen előírás kibocsátásra vonatkozó előírásainak.

7.1.1.   A vizsgálat folyamata működési hiba besorolásának igazolására

Ha a 6.2. szakasz szerint a típusjóváhagyó hatóság a gyártótól azt kéri, hogy vizsgálatokkal támassza alá egy adott működési hiba besorolását, akkor a megfelelőség igazolása egy sor kibocsátásvizsgálatból áll.

A 6.2.2. szakasznak megfelelően, ha a típusjóváhagyó hatóság vizsgálatokat ír elő egy működési hibának az A osztályból a B1 osztályba való átsorolásának igazolására, akkor a gyártónak igazolnia kell, hogy kiválasztott körülmények között az adott működési hiba miatti kibocsátások nem érik el a diagnosztikai küszöbértékeket.

| a) | e vizsgálati körülményeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal; |
| --- | --- |

a)

e vizsgálati körülményeket a gyártó választja meg, egyeztetve a típusjóváhagyó hatósággal;

| b) | a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más körülmények között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél. |
| --- | --- |

b)

a gyártónak nem kell igazolnia, hogy más körülmények között a működési hiba miatti kibocsátások ténylegesen nagyobbak a diagnosztikai küszöbértékeknél.

A kibocsátásvizsgálatokat a gyártó kérésére legfeljebb háromszor meg lehet ismételni.

Ha e vizsgálatok bármelyike a szóban forgó diagnosztikai küszöbértékeknél kisebb kibocsátásokat eredményez, akkor a működési hiba B1 osztályba sorolását jóvá kell hagyni.

Ha a típusjóváhagyó hatóság vizsgálatokat ír elő egy működési hibának a B1 osztályból B2 osztályba való átsorolásának, illetve a B2 osztályból a C osztályba való átsorolásának igazolására, akkor a kibocsátásvizsgálatot nem kell megismételni. Ha a mért kibocsátások meghaladják a diagnosztikai küszöbértékeket, illetve a kibocsátási határértékeket, akkor a működési hibát át kell sorolni.

Megjegyzés: A 6.2.1. szakasznak megfelelően ez a szakasz nem vonatkozik az A osztályba sorolt működési hibákra.

7.1.2.   A vizsgálat folyamata a fedélzeti diagnosztika megfelelő működésének igazolására

Ha a típusjóváhagyó hatóság a fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének 6.3. szakasz szerinti vizsgálatát kéri, akkor a megfelelőség igazolása a következő szakaszokból áll:

| a) | a típusjóváhagyó hatóság kiválaszt egy működési hibát; az ennek megfelelő lerontott alkatrészt vagy rendszert a gyártó rendelkezésre bocsátja; |
| --- | --- |

a)

a típusjóváhagyó hatóság kiválaszt egy működési hibát; az ennek megfelelő lerontott alkatrészt vagy rendszert a gyártó rendelkezésre bocsátja;

| b) | kérésre a gyártónak adott esetben kibocsátásvizsgálattal igazolnia kell, hogy a lerontott alkatrész alkalmas az ellenőrző képesség igazolására; |
| --- | --- |

b)

kérésre a gyártónak adott esetben kibocsátásvizsgálattal igazolnia kell, hogy a lerontott alkatrész alkalmas az ellenőrző képesség igazolására;

| c) | a gyártó legkésőbb a diagnosztikai ciklussorozat végén igazolja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet rendelkezéseinek megfelelő módon reagál (azaz megtörténik a hibajelzés, a diagnosztikai hibakódok elmentése stb.). |
| --- | --- |

c)

a gyártó legkésőbb a diagnosztikai ciklussorozat végén igazolja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer e melléklet rendelkezéseinek megfelelő módon reagál (azaz megtörténik a hibajelzés, a diagnosztikai hibakódok elmentése stb.).

7.1.2.1.   A lerontott alkatrész minősítése

Ha a típusjóváhagyó hatóság a gyártótól azt kéri, hogy egy lerontott alkatrészt a 6.3.2. szakasz szerinti vizsgálatokkal minősítsen, akkor ehhez kibocsátásvizsgálatokat kell elvégezni.

Ha megállapítást nyer, hogy a lerontott alkatrész vagy berendezés motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a diagnosztikai küszöbértékekkel történő összehasonlítás nem lesz lehetséges (például mert a vonatkozó vizsgálati ciklus hitelesítésére vonatkozó statisztikai feltételek nem teljesülnek), akkor ezen alkatrész vagy berendezés hibája a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minősítettnek tekinthető.

Abban az esetben, ha a lerontott alkatrész vagy berendezés motorra történő felszerelése azzal jár, hogy a (kifogástalanul működő motorral felvett) teljes terhelési görbe a vizsgálat alatt nem érhető el, akkor a lerontott alkatrész vagy berendezés a gyártó által benyújtott műszaki indoklás alapján a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minősítettnek tekinthető.

7.1.2.2.   Működési hiba észlelése

A típusjóváhagyó hatóság által a próbapadon történő vizsgálatra kiválasztott minden egyes ellenőrző rutinnak oly módon kell reagálnia a minősített lerontott alkatrésszel előállított hibára, hogy az az e melléklet 7.2.2. szakasza szerinti két egymást követő diagnosztikai vizsgálati ciklusban megfeleljen e melléklet előírásainak.

Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a típusjóváhagyó hatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több működési ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor a diagnosztikai vizsgálati ciklusok száma a gyártó kérésének megfelelően megnövelhető.

Az igazoló vizsgálat során az egyes diagnosztikai vizsgálati ciklusok között mindig le kell állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál.

A vizsgálat akkor tekinthető befejezettnek, amint a fedélzeti diagnosztikai rendszer az e melléklet előírásainak megfelelő módon reagált.

7.2.   A vonatkozó vizsgálatok

E melléklet alkalmazásában:

| a) | a kibocsátási vizsgálati ciklus az előírás hatálya alá eső kibocsátások méréséhez a lerontott alkatrészek vagy rendszerek minősítése során használt ciklus; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátási vizsgálati ciklus az előírás hatálya alá eső kibocsátások méréséhez a lerontott alkatrészek vagy rendszerek minősítése során használt ciklus;

| b) | a fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinoknak a működési hibák észlelésére vonatkozó képességét igazoló ciklus. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinoknak a működési hibák észlelésére vonatkozó képességét igazoló ciklus.

7.2.1.   Kibocsátásvizsgálati ciklus

Az e mellékletben a kibocsátások mérésére figyelembe vett vizsgálati ciklus a 4. mellékletben leírt WHTC ciklus.

7.2.2.   Diagnosztikai vizsgálati ciklus

Az e mellékletben említett diagnosztikai vizsgálati ciklus a 4B. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC-ciklus.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy adott ellenőrző rutin esetében alternatív diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. hidegindítással történő WHTC-ciklus) használható. A kérelemnek olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, vizsgálati eredmények stb.) kell tartalmaznia, amelyek alátámasztják a következőket:

| a) | a kért vizsgálati ciklus alkalmas annak igazolására, hogy az ellenőrzésre valós menetviszonyok között kerül sor, és |
| --- | --- |

a)

a kért vizsgálati ciklus alkalmas annak igazolására, hogy az ellenőrzésre valós menetviszonyok között kerül sor, és

| b) | a melegindítással történő WHTC-ciklus kevésbé felel meg a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése). |
| --- | --- |

b)

a melegindítással történő WHTC-ciklus kevésbé felel meg a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése).

7.2.3.   Vizsgálati feltételek

A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban említett vizsgálatokat ugyanolyan feltételek mellett (azaz hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, tüzelőanyag minősége stb.) kell elvégezni, mint amilyen feltételeket a 4. melléklet a WHTC ciklusra előír.

Ha a kibocsátásvizsgálat célja, hogy a 6.2.2. szakasz szerint alátámassza egy adott működési hibának a B1 osztályba való besorolását, akkor a vizsgálati feltételek a gyártó döntése alapján eltérhetnek a fenti szakaszokban megadottaktól.

7.3.   A működés-ellenőrzéssel kapcsolatos igazoló vizsgálatok folyamata

A működés-ellenőrzés céljaira a gyártó használhatja az e melléklet 7. függelékében az igazoló vizsgálatokkal kapcsolatban meghatározott előírásokat.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóságok hozzájárulásával az e melléklet 7. függelékében említettől eltérő típusú működés-ellenőrző módszereket is alkalmazhat. A gyártónak a választott ellenőrzési módszert a tervezési jellemzőkön alapuló szilárd műszaki érvekkel vagy vizsgálati eredmények bemutatásával, előző jóváhagyásokra hivatkozással, illetve más olyan elfogadható módon kell igazolnia, amely az e melléklet 7. függelékben említett módozatokkal megegyező megbízhatóságú, gyorsaságú és hatékonyságú.

7.4.   Vizsgálati jegyzőkönyvek

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell legalább a 4. függelékben előírt információkat.

8.   A DOKUMENTÁCIÓRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

8.1.   A jóváhagyáshoz szükséges dokumentáció

A gyártónak rendelkezésre kell bocsátania egy dokumentációcsomagot, amely tartalmazza a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljes körű leírását. A dokumentációs csomagnak az alábbi két részből kell állnia:

| a) | első rész, amely lehet rövid összefoglaló is, feltéve, hogy kimerítő információkat nyújt az ellenőrző rutinok, érzékelők/működtetők és a működési feltételek közötti összefüggésekről (azaz leírja a rutinok összes engedélyezési feltételét és az összes olyan letiltási feltételt, amelynek hatására a rutin nem fut le). A dokumentációnak le kell írnia a fedélzeti diagnosztika funkcionális működését, ideértve a működési hibák rangsorolását a besorolási hierarchián belül. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnál kell elhelyezni, és kérésre az érdekelt feleknek ki lehet adni; |
| --- | --- |

a)

első rész, amely lehet rövid összefoglaló is, feltéve, hogy kimerítő információkat nyújt az ellenőrző rutinok, érzékelők/működtetők és a működési feltételek közötti összefüggésekről (azaz leírja a rutinok összes engedélyezési feltételét és az összes olyan letiltási feltételt, amelynek hatására a rutin nem fut le). A dokumentációnak le kell írnia a fedélzeti diagnosztika funkcionális működését, ideértve a működési hibák rangsorolását a besorolási hierarchián belül. Ezt az anyagot a típusjóváhagyó hatóságnál kell elhelyezni, és kérésre az érdekelt feleknek ki lehet adni;

| b) | második rész, amely az adatokat tartalmazza, köztük a fent említett döntéshozatali folyamat alátámasztására használt minősített lerontott alkatrészek vagy rendszerek adatait, illetve vizsgálati eredményeket, valamint a motorrendszer összes olyan bemeneti és kimeneti jelének felsorolását, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. Ennek a második résznek ismertetnie kell az egyes ellenőrzési stratégiákat és a döntéshozatali folyamatokat is. |
| --- | --- |

b)

második rész, amely az adatokat tartalmazza, köztük a fent említett döntéshozatali folyamat alátámasztására használt minősített lerontott alkatrészek vagy rendszerek adatait, illetve vizsgálati eredményeket, valamint a motorrendszer összes olyan bemeneti és kimeneti jelének felsorolását, amelyeket a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz. Ennek a második résznek ismertetnie kell az egyes ellenőrzési stratégiákat és a döntéshozatali folyamatokat is.

Ez a rész szigorúan bizalmas. A dokumentációt megőrizheti a típusjóváhagyó hatóság vagy a típusjóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó is, de ebben az esetben a jóváhagyás alkalmával vagy a jóváhagyás érvényességi ideje során bármikor a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani a dokumentumokat.

8.1.1.   Az ellenőrzött alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció

A második részhez tartozó dokumentációcsomagnak tartalmaznia kell legalább az egyes ellenőrzött alkatrészekre vagy rendszerekre vonatkozó következő információkat:

| a) | a működési hibák és a kapcsolódó diagnosztikai hibakód(ok); |
| --- | --- |

a)

a működési hibák és a kapcsolódó diagnosztikai hibakód(ok);

| b) | a működési hiba észlelésére használt ellenőrzési módszer; |
| --- | --- |

b)

a működési hiba észlelésére használt ellenőrzési módszer;

| c) | a működési hiba észleléséhez használt paraméterek és szükséges feltételek, valamint adott esetben a hiba kritériumai (működés-ellenőrzés és alkatrész-ellenőrzés); |
| --- | --- |

c)

a működési hiba észleléséhez használt paraméterek és szükséges feltételek, valamint adott esetben a hiba kritériumai (működés-ellenőrzés és alkatrész-ellenőrzés);

| d) | diagnosztikai hibakód elmentésének kritériumai; |
| --- | --- |

d)

diagnosztikai hibakód elmentésének kritériumai;

| e) | az ellenőrzés „időtartama” (azaz az ellenőrzés befejezéséhez szükséges működési idő/eljárás) és az ellenőrzés „gyakorisága” (például folyamatos, lefutásonként egyszer stb.). |
| --- | --- |

e)

az ellenőrzés „időtartama” (azaz az ellenőrzés befejezéséhez szükséges működési idő/eljárás) és az ellenőrzés „gyakorisága” (például folyamatos, lefutásonként egyszer stb.).

8.1.2.   A működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció

A dokumentációcsomagnak a második részben tartalmaznia kell legalább a működési hibák besorolására vonatkozó következő információkat:

Minden diagnosztikai hibakód esetében dokumentálni kell a működési hiba besorolását. Ugyanazon kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül a besorolások eltérő típusú motorokra (például motorteljesítménytől függően) különbözők lehetnek.

A dokumentációnak tartalmaznia kell az e melléklet 4.2. szakaszában az A, a B1 vagy a B2 osztályba való besorolásra előírt műszaki indoklást is.

8.1.3.   A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció

A második részhez tartozó dokumentációcsomagnak tartalmaznia kell legalább a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládra vonatkozó következő információkat:

Meg kell adni a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád leírását. A leírásnak tartalmaznia kell a motorcsaládon belüli motortípusok felsorolását és leírását, az alapmotorrendszer leírását, és a motorcsaládot az e melléklet 6.1.1. szakasza szerint jellemző összes elemet.

Ha a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban különböző motorcsaládokba tartozó motorok vannak, meg kell adni e motorcsaládok összefoglaló leírását is.

Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, valamint meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat.

8.2.   Fedélzeti diagnosztikával ellátott motorrendszer járműbe történő beépítésének dokumentációja

A motorgyártónak szerepeltetnie kell a motorrendszer beépítési dokumentációjában azokat a követelményeket, melyek biztosítják, hogy a jármű megfeleljen e melléklet előírásainak közúti vagy adott esetben másmilyen használatkor. Ennek a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket;

| b) | az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása. |
| --- | --- |

b)

az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata során.

Megjegyzés: Ha egy járműgyártó a fedélzeti diagnosztikai rendszernek a járműbe való beépítésére kér közvetlenül jóváhagyást, akkor ez a dokumentáció nem szükséges.

---

(1)  E melléklet számozása a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre vonatkozó, 5. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előírás számozását követi. Néhány szakaszát azonban kihagytuk e mellékletből..

(2)  Ez a meghatározás nem jelenti azt, hogy hőmérséklet-érzékelőt kell használni a hűtőközeg hőmérsékletének méréséhez.

(3)  A mért érték értelmezésekor figyelembe kell venni a mérőállás mérőrendszerének pontosságát és a vizsgálati eredményeknek a működési hiba miatti nagyobb változékonyságát.

(4)  A motor a forgatási fázis alatt már beindítottnak tekinthető.

(5)  Ennek az adatcsomagnak az egyik jellemző felhasználása lehet annak megállapítása, hogy a motorrendszer kibocsátás szempontjából alkalmas-e közúti közlekedésre.

(6)  Ezen adatok alapján részleteiben le lehet ellenőrizni, hogy a motorrendszer kibocsátás szempontjából alkalmas-e közúti közlekedésre.

(7)  A motort nem kell pusztán azért felszerelni ezekkel a berendezésekkel, hogy az 5. függelék 3. és 4. táblázatában felsorolt adatokat szolgáltatni tudja.

(8)  A gyártó a fedélzeti diagnosztikai adatokhoz való hozzáférés biztosítása céljából használhat további diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközökre e melléklet követelményei nem vonatkoznak.

(9)  Az e melléklet vonatkozó szakaszában előírt értékre.

(10)  Ilyen körülmények lehetnek például a motorrendszer kora, vagy az, hogy a vizsgálatot új vagy öregített alkatrésszel végzik-e. Ezek a körülmények befolyásolhatják, hogy a kibocsátások meghaladják-e a diagnosztikai küszöbértékeket, és ha igen, mikor.

(11)  Ez a szakasz később ki fog bővülni olyan más ellenőrző rutinokkal, amelyek nem a kibocsátási küszöbértékeket használják.

1. függelék

Fedélzeti diagnosztikai rendszerek beépítésének jóváhagyása

Ez a függelék azt az esetet tárgyalja, amikor a járműgyártó egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli olyan fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére kér jóváhagyást, amelyet e melléklet előírásai szerint már tanúsítottak.

Ebben az esetben, a melléklet általános előírásain túl, igazolni kell a beépítés megfelelőségét is. Ennek az igazolásnak megfelelő tervezési elemeken, ellenőrző vizsgálatok eredményein stb. kell alapulnia, és ki kell térnie arra, hogy a következő elemek megfelelnek-e e melléklet előírásainak:

| a) | a járműbe való beépítés, a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a járműbe való beépítés, a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitása tekintetében;

| b) | a hibajelző (piktogram, működésbe lépés stb.); |
| --- | --- |

b)

a hibajelző (piktogram, működésbe lépés stb.);

| c) | a vezetékes kommunikációs interfész. |
| --- | --- |

c)

a vezetékes kommunikációs interfész.

Ellenőrizni kell, hogy a hibajelző megfelelően világít-e, továbbá az információk tárolását és a fedélzeti diagnosztika belső/külső kommunikációját. Az ellenőrzés azonban nem járhat a motorrendszer szétszerelésével (ehelyett pl. elektromos szétkapcsolás választható).

2. függelék

Működési hibák - A diagnosztikai hibakódok illusztrációja - A hibajelzés és a számlálók működésbe lépésének szemléltetése

A függelék célja az e melléklet 4.3. és 4.6.5. szakaszában előírt követelmények szemléltetése.

A következő ábrákat tartalmazza:

| 1. ábra: | A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba esetén |
| --- | --- |
| 2. ábra | A diagnosztikai hibakód státusza két egymást követő különböző B1 osztályú működési hiba esetén |
| 3. ábra: | A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba újbóli előfordulása esetén |
| 4A. ábra: | A osztályú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása |
| 4B. ábra: | A folytonos hibajelzések kikapcsolási elvének szemléltetése |
| 5. ábra: | B1 osztályú működési hiba – a B1 számláló bekapcsolása öt használati esetben |

1. ábra:

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba esetén

2. ábra

A diagnosztikai hibakód státusza két egymást követő különböző B1 osztályú működési hiba esetén

3. ábra:

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba újbóli előfordulása esetén

4A. ábra:

A osztályú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása

4B. ábra:

A folytonos hibajelzések kikapcsolási elvének szemléltetése

5. ábra:

B1 osztályú működési hiba – a B1 számláló bekapcsolása öt használati esetben

1.   ábra

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba esetén

Megjegyzések:

| | azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- |
| N, M | A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. E követelmény szemléltetésekor ezért a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat N-nel, illetve M-mel jelöltük.
  Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva. |

Image

azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

N, M

A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. E követelmény szemléltetésekor ezért a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat N-nel, illetve M-mel jelöltük.

Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

2.   ábra

A diagnosztikai hibakód státusza két egymást követő különböző B1 osztályú működési hiba esetén

Megjegyzések:

| | azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- |
| N, M, |
| N', M' | A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ezért a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat az első meghibásodás esetén N, illetve M betűvel, a második meghibásodás esetén N'-nel és M'-mel jelöltük.
  Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva. |
| N + 40 | a 40. működési ciklus a hibajelzés első kikapcsolása után vagy 200 üzemóra (amelyik hamarabb bekövetkezik). |

Image

azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

N, M,

N', M'

A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ezért a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat az első meghibásodás esetén N, illetve M betűvel, a második meghibásodás esetén N'-nel és M'-mel jelöltük.

Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

N + 40

a 40. működési ciklus a hibajelzés első kikapcsolása után vagy 200 üzemóra (amelyik hamarabb bekövetkezik).

3.   ábra

A diagnosztikai hibakód státusza B1 osztályú működési hiba újbóli előfordulása esetén

Megjegyzések:

| | azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- |
| N, M, |
| N', M' | A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ezért e követelmény szemléltetésekor a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat az első meghibásodás esetén N, illetve M betűvel, a második meghibásodás esetén N'-nel és M'-mel jelöltük.
  Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva. |

Image

azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

N, M,

N', M'

A melléklet előírja azoknak a „kulcsfontosságú” működési ciklusoknak az azonosítását, amelyek alatt bizonyos események történnek, és a rákövetkező működési ciklusok számlálását. Ezért e követelmény szemléltetésekor a „kulcsfontosságú” működési ciklusokat az első meghibásodás esetén N, illetve M betűvel, a második meghibásodás esetén N'-nel és M'-mel jelöltük.

Például az M egy potenciális működési hiba észlelését követő első működési ciklust jelöli, az N pedig azt a működési ciklust, amely alatt a hibajelzés ki lett kapcsolva.

4A.   ábra

A osztályú működési hiba – a hibajelzés és a hibajelzés-számlálók bekapcsolása

| Megjegyzés: | A folytonos hibajelzés kikapcsolásával kapcsolatos részleteket a lenti 4B. ábra szemlélteti. Az ábra arra a különleges esetre vonatkozik, amikor egy potenciális státusz áll fenn. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A folytonos hibajelzés kikapcsolásával kapcsolatos részleteket a lenti 4B. ábra szemlélteti. Az ábra arra a különleges esetre vonatkozik, amikor egy potenciális státusz áll fenn.

4B.   ábra

A folytonos hibajelzések kikapcsolási elvének szemléltetése

Megjegyzések:

| | azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik |
| --- | --- |
| M | azt a működési ciklust jelöli, amelyben az ellenőrző rutin először állapítja meg, hogy egy megerősített és aktív hiba már nem áll fenn. |
| 1. eset | az az eset, amikor az ellenőrző rutin nem állapít meg hibát az M működési ciklus alatt. |
| 2. eset | az az eset, amikor az ellenőrző rutin előzőleg az M működési ciklus alatt hibát állapított meg. |
| 3. eset | az az eset, amikor az ellenőrző rutin, azt követően, hogy kizárta a működési hiba jelenlétét, az M működési ciklus alatt hibát állapított meg. |

Image

azt a pontot jelöli, ahol az adott működési hiba ellenőrzése történik

M

azt a működési ciklust jelöli, amelyben az ellenőrző rutin először állapítja meg, hogy egy megerősített és aktív hiba már nem áll fenn.

1. eset

az az eset, amikor az ellenőrző rutin nem állapít meg hibát az M működési ciklus alatt.

2. eset

az az eset, amikor az ellenőrző rutin előzőleg az M működési ciklus alatt hibát állapított meg.

3. eset

az az eset, amikor az ellenőrző rutin, azt követően, hogy kizárta a működési hiba jelenlétét, az M működési ciklus alatt hibát állapított meg.

5.   ábra

B1 osztályú működési hiba – a B1 számláló bekapcsolása öt használati esetben

| Megjegyzés: | Ebben a példában egyszeres B1 számláló szerepel. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Ebben a példában egyszeres B1 számláló szerepel.

3. függelék

Ellenőrzési követelmények

Az e függelékben szereplő tételek azokat a rendszereket és alkatrészeket sorolják fel, amelyeket e melléklet 4.2. szakasza szerint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell. Eltérő rendelkezés hiányában a követelmények minden motortípusra egyaránt vonatkoznak.

3. függelék – 1. tétel

Elektromos/elektronikus alkatrészek ellenőrzése

A kibocsátáscsökkentő rendszerek vezérléséhez vagy ellenőrzéséhez használt, e függelékben leírt elektromos/elektronikus alkatrészeknél az e melléklet 4.2. szakaszában leírt rendelkezések szerinti alkatrész-ellenőrzést kell végezni. Ide tartoznak többek között a nyomásérzékelők, hőmérséklet-érzékelők, kipufogógáz-érzékelők és oxigénérzékelők (ha vannak ilyenek), a kopogásérzékelők, a kipufogócsőbe tüzelőanyagot vagy reagenst juttató befecskendező(k), a kipufogócsőben elhelyezett égetők vagy fűtőelemek, izzító gyertyák, a beszívott levegőt melegítő fűtőelemek.

Ha van visszacsatolásos szabályozókör, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a visszacsatolásos szabályozás terv szerinti működését (például belépés a visszacsatolásos szabályozásba a gyártó által meghatározott időközönként, a rendszer nem tartja fenn a visszacsatolásos szabályozást, a visszacsatolásos szabályozás kimerítette a gyártó által megengedett összes állítási lehetőséget) – alkatrész-ellenőrzés.

Amennyiben a reagensbefecskendezés vezérlése zárt szabályozókörrel történik, az ebben a tételben leírt ellenőrzési követelményeket kell alkalmazni, az észlelt hibák azonban nem minősülnek C osztályú hibának.

Megjegyzés: Ezek az előírások minden elektromos/elektronikus alkatrészre vonatkoznak, még akkor is, ha azok e függelék más tételeiben leírt valamelyik ellenőrző rutinhoz tartoznak.

3. függelék – 2. tétel

Részecskeszűrő rendszer

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a részecskeszűrő (DPF) rendszerrel felszerelt motorokon:

| a) | a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése;

| b) | a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés ellenőrzése;

| c1) | A részecskeszűrő szűrőteljesítménye: a részecskeszűrő által végzett szűrés és folyamatos regenerálódás. Ez a követelmény csak a szilárd részecskék kibocsátására vonatkozik – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer emellett ellenőrizheti adott esetben (1) a következőt is: |
| --- | --- |

c1)

A részecskeszűrő szűrőteljesítménye: a részecskeszűrő által végzett szűrés és folyamatos regenerálódás. Ez a követelmény csak a szilárd részecskék kibocsátására vonatkozik – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer emellett ellenőrizheti adott esetben (1) a következőt is:

| c2) | a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamat (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működés-ellenőrzés e melléklet 8. függeléke szerint. |
| --- | --- |

c2)

a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamat (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működés-ellenőrzés e melléklet 8. függeléke szerint.

Megjegyzés: Az időszakos regenerálást annak függvényében kell ellenőrizni, hogy a berendezés rendeltetésszerűen működik-e (például képes-e a regenerálást a gyártó által meghatározott időszakon belül vagy kérésre elvégezni stb.). Ez a berendezéshez társított alkatrész-ellenőrzés egy elemét fogja alkotni.

3. függelék – 3. tétel

A szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SCR) ellenőrzése

Ebben a tételben az SCR szelektív katalitikus csökkentési rendszert vagy más katalizátoros NOx-csökkentő berendezést jelent. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a szelektív katalitikus csökkentési rendszerrel (SCR) felszerelt motorokon:

| a) | aktív/intruzív reagens befecskendezőrendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

a)

aktív/intruzív reagens befecskendezőrendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés;

| b) | aktív/intruzív reagens: a reagens rendelkezésre állása a járműben, a reagens megfelelő fogyása, ha a reagens (például karbamid) egyben nem tüzelőanyag is – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

b)

aktív/intruzív reagens: a reagens rendelkezésre állása a járműben, a reagens megfelelő fogyása, ha a reagens (például karbamid) egyben nem tüzelőanyag is – működés-ellenőrzés;

| c) | aktív/intruzív reagens: a lehetőségekhez képest a reagens minőségének ellenőrzése, ha a reagens (például karbamid) egyben nem tüzelőanyag is – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

c)

aktív/intruzív reagens: a lehetőségekhez képest a reagens minőségének ellenőrzése, ha a reagens (például karbamid) egyben nem tüzelőanyag is – működés-ellenőrzés;

| d) | a szelektív katalitikus csökkentési rendszer átalakítási hatásfoka: a katalizátor szelektív csökkentési képessége az NOx átalakítására – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés. |
| --- | --- |

d)

a szelektív katalitikus csökkentési rendszer átalakítási hatásfoka: a katalizátor szelektív csökkentési képessége az NOx átalakítására – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.

3. függelék – 4. tétel

NOx-tárolókatalizátor (NOx-csapda vagy NOx-abszorber)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az NOx-tárolókatalizátorral felszerelt motorokon:

| a) | az NOx-tárolókatalizátor teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-et – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

a)

az NOx-tárolókatalizátor teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-et – működés-ellenőrzés;

| b) | az NOx-tárolókatalizátor aktív/intruzív reagenst befecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az NOx-tárolókatalizátor aktív/intruzív reagenst befecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés.

3. függelék – 5. tétel

Az oxidációs katalizátorok (többek között: dízel) ellenőrzése

Ez a tétel azokra az oxidációs katalizátorokra vonatkozik, amelyeket más utókezelő rendszerektől elkülönülve helyeztek el. Az utókezelő rendszer burkolatán belül lévő katalizátorokra e függelék megfelelő tétele vonatkozik.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az oxidációs katalizátorral felszerelt motorokon:

| a) | a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek előtti oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek előtti oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése;

| b) | a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek utáni oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

a szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e átalakítani a szénhidrogéneket a más utókezelő rendszerek utáni oxidációs katalizátor – teljes kiesés ellenőrzése.

3. függelék – 6. tétel

A kipufogógáz-visszavezető (EGR) rendszer ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a kipufogógáz-visszavezető rendszerrel felszerelt motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl alacsony áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a1)

EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl alacsony áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés

X

| a2) | EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl kis áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

a2)

EGR-áram – túl alacsony/túl nagy: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a „túl kis áramlás”, mind a „túl nagy áramlás” állapotot – működés-ellenőrzés

X

| a3) | EGR-áram – túl alacsony: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve a „túl kis áramlás” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint |
| --- | --- |

a3)

EGR-áram – túl alacsony: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve a „túl kis áramlás” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint

X

X

| b) | az EGR-rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

az EGR-rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működés-ellenőrzés

X

X

| c1) | az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

c1)

az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működés-ellenőrzés

X

X

| c2) | az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – teljes kiesés ellenőrzése az ebben a tételben leírtak szerint |
| --- | --- |

c2)

az EGR-rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – teljes kiesés ellenőrzése az ebben a tételben leírtak szerint

X

X

| a3) | Túl alacsony EGR-áram (teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés) |
| --- | --- |

a3)

Túl alacsony EGR-áram (teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés)

Amennyiben a kibocsátás nem haladja meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, akkor sem, ha a kipufogógáz-visszavezető rendszer beállított EGR-áram sebességének fenntartására irányuló képessége teljes egészében megszűnik (például a motor után beépített szelektív katalitikus csökkentési rendszer megfelelő működésének köszönhetően), akkor:

| 1. | Amennyiben az EGR-áram sebességét zárt szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a kipufogógáz-visszavezető rendszer nem képes elérni a beállított áramlási sebességet az EGR-áram növelésével.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben az EGR-áram sebességét zárt szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a kipufogógáz-visszavezető rendszer nem képes elérni a beállított áramlási sebességet az EGR-áram növelésével.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

| 2. | Amennyiben az EGR-áram sebességét nyitott szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a rendszerben nincs kimutatható EGR-áram, holott elvárt lenne.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az EGR-áram sebességét nyitott szabályozókör vezérli, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell észlelnie, ha a rendszerben nincs kimutatható EGR-áram, holott elvárt lenne.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

| c2) | az EGR-rendszer hűtőjének működése (teljes kiesés ellenőrzése) |
| --- | --- |

c2)

az EGR-rendszer hűtőjének működése (teljes kiesés ellenőrzése)

Amennyiben teljesen kiesik az EGR-rendszer hűtőrendszerének arra irányuló képessége, hogy elérje a gyártó által megadott hűtőteljesítményt, és ezt a megfigyelő rendszer nem észleli hibaként (mert a kibocsátás ennek következtében beálló növekedése nem éri el a fedélzeti diagnosztikai határértéket egy káros anyag tekintetében sem), a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a rendszerben nem észlelhető az EGR-rendszer hűtésének jelenléte.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

3. függelék – 7. tétel

A tüzelőanyag-rendszer ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a tüzelőanyag-rendszerrel felszerelt motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel – működés-ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a)

a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel – működés-ellenőrzés

X

| b) | a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működés-ellenőrzés

X

| c) | a tüzelőanyag-befecskendezés vezérlése: képes-e a tüzelőanyag-rendszer megvalósítani a beállított adagolásvezérlést legalább egy befecskendezés alkalmával, amennyiben a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

c)

a tüzelőanyag-befecskendezés vezérlése: képes-e a tüzelőanyag-rendszer megvalósítani a beállított adagolásvezérlést legalább egy befecskendezés alkalmával, amennyiben a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működés-ellenőrzés

X

| d) | tüzelőanyag-befecskendező rendszer: a kívánt levegő/tüzelőanyag arány fenntartásának képessége (többek között automatikus alkalmazkodás révén) – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

d)

tüzelőanyag-befecskendező rendszer: a kívánt levegő/tüzelőanyag arány fenntartásának képessége (többek között automatikus alkalmazkodás révén) – működés-ellenőrzés

X

3. függelék – 8. tétel

Levegőszállítás és a turbófeltöltő feltöltő nyomásának szabályozórendszere

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a levegőszállító rendszerrel és a nyomásszabályozó rendszerrel rendelkező turbófeltöltővel rendelkező motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a1) | a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a1)

a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés

X

| a2) | a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

a2)

a turbófeltöltő nyomása túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a „feltöltő nyomás túl kicsi”, mind a „feltöltő nyomás túl nagy” állapotot – működés-ellenőrzés

X

| a3) | a turbófeltöltő nyomása túl kicsi: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve a „feltöltő nyomás túl kicsi” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint |
| --- | --- |

a3)

a turbófeltöltő nyomása túl kicsi: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve a „feltöltő nyomás túl kicsi” állapotot – teljes kiesés ellenőrzése vagy működés-ellenőrzés az ebben a tételben leírtak szerint

X

X

| b) | állítható geometriájú turbófeltöltő (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbófeltöltő a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

állítható geometriájú turbófeltöltő (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbófeltöltő a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működés-ellenőrzés

X

X

| c) | töltőlevegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés ellenőrzése |
| --- | --- |

c)

töltőlevegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés ellenőrzése

X

X

| a3) | A turbófeltöltő nyomása túl kicsi (teljes kiesés ellenőrzése) |
| --- | --- |

a3)

A turbófeltöltő nyomása túl kicsi (teljes kiesés ellenőrzése)

| 1. | Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését zárt szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszer nem képes emelni a feltöltőnyomást a szükséges nyomás eléréséhez.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését zárt szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszer nem képes emelni a feltöltőnyomást a szükséges nyomás eléréséhez.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

| 2. | Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését nyitott szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszerben nincs kimutatható feltöltőnyomás, holott az ilyen nyomás jelenléte elvárt.
  Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a kibocsátások a feltöltőrendszernek a szükséges feltöltőnyomás fenntartására irányuló képességének teljes kiesése esetén sem haladják meg a fedélzeti diagnosztikai határértékeket, és a feltöltőnyomás vezérlését nyitott szabályozókör látja el, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek működési hibát kell jeleznie, ha a feltöltőrendszerben nincs kimutatható feltöltőnyomás, holott az ilyen nyomás jelenléte elvárt.

Ez a működési hiba nem minősül C osztályú hibának.

3. függelék – 9. tétel

Állítható szelepvezérlő (VVT) rendszer

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie az állítható szelepvezérléssel felszerelt motorokon:

| a) | az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés; |
| --- | --- |

a)

az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés;

| b) | az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlő rendszer a vezérlőjel kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés.

3. függelék – 10. tétel

A gyújtáshiba ellenőrzése

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | Nincs előírás |

Dízel

Földgáz

a)

Nincs előírás

X

| b) | gyújtáshiba, amely akár a katalizátor károsodását is előidézheti (pl. bizonyos százaléknyi gyújtáshiba ellenőrzése bizonyos idő alatt) – működés-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

gyújtáshiba, amely akár a katalizátor károsodását is előidézheti (pl. bizonyos százaléknyi gyújtáshiba ellenőrzése bizonyos idő alatt) – működés-ellenőrzés

X

3. függelék – 11. tétel

A forgattyúház szellőztető rendszerének ellenőrzése

Nincs előírás.

3. függelék – 12. tétel

A motor hűtőrendszerének ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a hűtőrendszerrel felszerelt motorokon:

| a) | motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell ellenőriznie a termosztátot, ha annak meghibásodása nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés ellenőrzése. |
| --- | --- |

a)

motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell ellenőriznie a termosztátot, ha annak meghibásodása nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés ellenőrzése.

A gyártónak nem kell ellenőriznie a hűtőközeg hőmérsékletét vagy a hűtőközeg hőmérséklet-érzékelőjét, ha a motor hűtőközegének hőmérséklete vagy a motor hűtőközegének hőmérsékletérzékelője nincs arra felhasználva, hogy engedélyezze kibocsátáscsökkentő rendszerek zártkörű / visszacsatolásos szabályozását, illetve, hogy letiltson más ellenőrző rutinokat.

A gyártó felfüggesztheti vagy késleltetheti az ellenőrzést arra az időre, amíg a zárt körű szabályozás eléri az adott hőmérsékletet, amennyiben a motor olyan viszonyok között működik, amelyek téves diagnózist okoznának (például a jármű a felmelegedési idő 50–75 %-át meghaladó ideig alapjáraton működik).

3. függelék – 13. tétel

A kipufogógáz- és oxigénérzékelők ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az alábbiakat:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | a kipufogógáz-érzékelőkkel felszerelt motorokon az elektromos elemek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint – alkatrész-ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a)

a kipufogógáz-érzékelőkkel felszerelt motorokon az elektromos elemek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint – alkatrész-ellenőrzés

X

X

| b) | az elsőleges és másodlagos (tüzelőanyag-vezérlő) oxigénérzékelőket. Ezek az érzékelők kipufogógáz-érzékelőknek tekintendők, melyek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint kell ellenőrizni – alkatrész-ellenőrzés |
| --- | --- |

b)

az elsőleges és másodlagos (tüzelőanyag-vezérlő) oxigénérzékelőket. Ezek az érzékelők kipufogógáz-érzékelőknek tekintendők, melyek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint kell ellenőrizni – alkatrész-ellenőrzés

X

3. függelék – 14. tétel

Az alapjárati fordulatszám szabályozó rendszerének ellenőrzése

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az alapjárati fordulatszámot szabályozó rendszerrel felszerelt motorokon ellenőriznie kell az elektromos elemek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint.

3. függelék – 15. tétel

Három gázkomponensre ható katalizátor

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a következő elemek megfelelő működését kell ellenőriznie a három gázkomponensre ható katalizátorral felszerelt motorokon:

| | Dízel | Földgáz |
| --- | --- | --- |
| a) | a három gázkomponensre ható katalizátor átalakítási hatásfoka: képes-e a katalizátor az NOx és a CO átalakítására – működés-ellenőrzés |

Dízel

Földgáz

a)

a három gázkomponensre ható katalizátor átalakítási hatásfoka: képes-e a katalizátor az NOx és a CO átalakítására – működés-ellenőrzés

X

---

(1)  A C1 a B. és C. szakaszra vonatkozik, lásd a 3. melléklet 1. táblázatát. A C2 az A. szakaszra vonatkozik, lásd a 3. melléklet 1. táblázatát.

4. függelék

Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv

Ezt a jegyzőkönyvet e melléklet 6.3.3. és a 7.3. szakasza szerint a típusjóváhagyó hatóság bocsátja ki a fedélzeti diagnosztikai rendszer vagy a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád vizsgálata után, amennyiben az adott rendszer vagy motorcsalád megfelel e függelék előírásainak.

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pontos hivatkozást erre a függelékre (a változatszámot is meg kell adni).

A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pontos hivatkozást erre az előírásra (a változatszámot is meg kell adni).

A jegyzőkönyv fedőlapján fel kell tüntetni a fedélzeti diagnosztikai rendszer vagy a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád végső megfelelőségét, valamint a következő öt tételt:

| 1. | a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk |
| --- | --- |
| 2. | a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségére vonatkozó információk |
| 3. | a hiányosságokra vonatkozó információk |
| 4. | a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett igazoló vizsgálatokra vonatkozó információk |
| 5. | vizsgálati eljárás |

1.

a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

2.

a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségére vonatkozó információk

3.

a hiányosságokra vonatkozó információk

4.

a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett igazoló vizsgálatokra vonatkozó információk

5.

vizsgálati eljárás

A jegyzőkönyvnek és tételeinek tartalmaznia kell legalább az alábbi példákban megadott elemeket.

A jegyzőkönyvben szerepelni kell annak, hogy a jegyzőkönyv másolása vagy kivonatos közlése csak az aláíró típusjóváhagyó hatóság írásos beleegyezésével megengedett.

Végső megfelelőségi jegyzőkönyv

A dokumentációcsomag és az itt leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelel ezen előírás követelményeinek:

Előírás: ... /változat: ... /hatálybalépés: ... /tüzelőanyag típusa ...

Az előírás a következő globális műszaki előírás végrehajtása:

Globális műszaki előírás: ... /A+ B/változat: ... /kelt: ...

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv ... oldalból áll.

Kelt: ...

Kiállította (név és aláírás):

Jóváhagyó hatóság (név, pecsét)

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 1. tétele (példa)

A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

1.   A kért jóváhagyás típusa

| A kért jóváhagyás |
| --- |
| — | egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása |

A kért jóváhagyás

—

egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása

IGEN/NEM

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása

IGEN/NEM

| — | fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként |
| --- | --- |

—

fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként

IGEN/NEM

| — | kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba |
| --- | --- |

—

kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

IGEN/NEM

| — | kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt |
| --- | --- |

—

kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

IGEN/NEM

| — | kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt |
| --- | --- |

—

kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt

IGEN/NEM

2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó információk

| Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása |
| --- |
| — | motorrendszercsalád (adott esetben, lásd e melléklet 6.1. szakasza) típusa(i) (1) vagy egyedi motorrendszer(ek) típusa(i) (1) |

Egyedi fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása

—

motorrendszercsalád (adott esetben, lásd e melléklet 6.1. szakasza) típusa(i) (1) vagy egyedi motorrendszer(ek) típusa(i) (1)

...

| — | A fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

...

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád jóváhagyása

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszer típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszer típusa (1)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása

...

| — | a fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztika leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

...

Fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása egy már tanúsított kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád tagjaként

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok felsorolása (adott esetben, lásd 6.1. szakasz)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszer típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszer típusa (1)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása

...

| — | az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszercsalád megnevezése (adott esetben) |
| --- | --- |

—

az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszercsalád megnevezése (adott esetben)

...

| — | az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer típusa (1) |
| --- | --- |

—

az új fedélzeti diagnosztikai rendszer által érintett motorrendszer típusa (1)

...

| — | A fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

A fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

...

Kiterjesztés azért, hogy egy új motorrendszer bekerüljön egy kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád által érintett motorcsaládok felsorolása (szükség szerint bővítve) (adott esetben, lásd 6.1. szakasz) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád által érintett motorcsaládok felsorolása (szükség szerint bővítve) (adott esetben, lásd 6.1. szakasz)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása (szükség szerint bővítve) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli motortípusok (1) felsorolása (szükség szerint bővítve)

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszerek aktualizált (új vagy változatlan) típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszerek aktualizált (új vagy változatlan) típusa (1)

...

| — | a fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztika bővített leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

...

Kiterjesztés a fedélzeti diagnosztikai rendszert érintő tervmódosítás miatt

| — | a tervmódosítás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben) |
| --- | --- |

—

a tervmódosítás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben)

...

| — | a tervmódosítás által érintett motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

a tervmódosítás által érintett motortípusok (1) felsorolása

...

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszerek aktualizált (adott esetben, új vagy változatlan) típusa (1) |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli alapmotorrendszerek aktualizált (adott esetben, új vagy változatlan) típusa (1)

...

A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

...

Kiterjesztés működési hiba átsorolása miatt

| — | az átsorolás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben) |
| --- | --- |

—

az átsorolás által érintett motorcsaládok felsorolása (adott esetben)

...

| — | az átsorolás által érintett motortípusok (1) felsorolása |
| --- | --- |

—

az átsorolás által érintett motortípusok (1) felsorolása

...

A fedélzeti diagnosztika módosított leírása (a gyártó adja meg): hivatkozás és keltezés

...

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 2. tétele (példa)

A fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelőségére vonatkozó információk

1.   Dokumentációcsomag

| A gyártó által a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád dokumentációcsomagjában megadott elemek teljesek, és megfelelnek e melléklet 8. szakasza előírásainak a következők tekintetében: | |
| --- | --- |
| — | az ellenőrzött alkatrészekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció |

A gyártó által a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád dokumentációcsomagjában megadott elemek teljesek, és megfelelnek e melléklet 8. szakasza előírásainak a következők tekintetében:

—

az ellenőrzött alkatrészekkel vagy rendszerekkel kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | az egyes diagnosztikai hibakódokkal kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

az egyes diagnosztikai hibakódokkal kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | a működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

a működési hiba besorolásával kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció |
| --- | --- |

—

a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció

IGEN/NEM

| — | az e melléklet 8.2. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére vonatkozó dokumentáció a dokumentációcsomag részét képezi; a dokumentáció teljes és megfelel e melléklet előírásainak |
| --- | --- |

—

az e melléklet 8.2. szakaszában előírt, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek járműbe való beépítésére vonatkozó dokumentáció a dokumentációcsomag részét képezi; a dokumentáció teljes és megfelel e melléklet előírásainak

IGEN/NEM

| — | a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt motorrendszer beépítése megfelel e melléklet 1. függelékének |
| --- | --- |

—

a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt motorrendszer beépítése megfelel e melléklet 1. függelékének

IGEN/NEM

2.   A dokumentáció tartalma

| Ellenőrzés |
| --- |
| Az ellenőrző rutinok megfelelnek az e melléklet 4.2. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| Besorolás |
| A működési hibák besorolása megfelel az e melléklet 4.5. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| A hibajelző működési módja |
| E melléklet 4.6.3. szakasza szerint a hibajelző működési módja: | Diszkriminatív/nem diszkriminatív |
| A hibajelző bekapcsolása és kikapcsolása megfelel az e melléklet 4.6. szakaszában foglalt követelményeknek: | IGEN/NEM |
| Diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése |
| A diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése megfelel az e melléklet 4.3. és 4.4. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| A fedélzeti diagnosztikai rendszer letiltása |
| A dokumentációcsomagban a fedélzeti diagnosztikai rendszer pillanatnyi leválasztására vagy letiltására leírt stratégiák megfelelnek e melléklet 5.2. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| Az elektronikus rendszerek biztonsága |
| A gyártó által az elektronikus rendszer biztonságára leírt megoldások megfelelnek az e melléklet 4.8. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |

Ellenőrzés

Az ellenőrző rutinok megfelelnek az e melléklet 4.2. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

Besorolás

A működési hibák besorolása megfelel az e melléklet 4.5. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A hibajelző működési módja

E melléklet 4.6.3. szakasza szerint a hibajelző működési módja:

Diszkriminatív/nem diszkriminatív

A hibajelző bekapcsolása és kikapcsolása megfelel az e melléklet 4.6. szakaszában foglalt követelményeknek:

IGEN/NEM

Diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése

A diagnosztikai hibakódok elmentése és törlése megfelel az e melléklet 4.3. és 4.4. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A fedélzeti diagnosztikai rendszer letiltása

A dokumentációcsomagban a fedélzeti diagnosztikai rendszer pillanatnyi leválasztására vagy letiltására leírt stratégiák megfelelnek e melléklet 5.2. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

Az elektronikus rendszerek biztonsága

A gyártó által az elektronikus rendszer biztonságára leírt megoldások megfelelnek az e melléklet 4.8. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 3. tétele (példa)

A hiányosságokra vonatkozó információk

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer hiányosságainak száma | (pl. 4 hiányosság) |
| --- | --- |
| A hiányosságok megfelelnek az e melléklet 6.4. szakaszában foglalt előírásoknak: | IGEN/NEM |
| 1. hiányosság |
| — | a hiányosság mibenléte |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer hiányosságainak száma

(pl. 4 hiányosság)

A hiányosságok megfelelnek az e melléklet 6.4. szakaszában foglalt előírásoknak:

IGEN/NEM

1. hiányosság

—

a hiányosság mibenléte

a karbamidkoncentráció megadott tűréshatárokon belüli mérése (SCR)

| — | a hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

—

a hiányosság fennállásának időtartama

például a jóváhagyástól számított egy év/hat hónap

(A 2–n-1. hiányosságok leírása)

n. hiányosság

| — | a hiányosság mibenléte |
| --- | --- |

—

a hiányosság mibenléte

például az NH3 koncentrációjának mérése a szelekítv redukciós katalizátor után

| — | a hiányosság fennállásának időtartama |
| --- | --- |

—

a hiányosság fennállásának időtartama

például a jóváhagyástól számított egy év/hat hónap

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 4. tétele (példa)

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett igazoló vizsgálatok

1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kapcsolatban végzett vizsgálatok eredménye

| A vizsgálatok eredményei |
| --- |
| Az e melléklet 6. szakasza szerint sikeresen megtörtént a fenti megfelelőségi dokumentációcsomagban leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálata az 5. tételben felsorolt ellenőrző rutinok és működéshiba-besorolások megfelelősége tekintetében: | IGEN/NEM |

A vizsgálatok eredményei

Az e melléklet 6. szakasza szerint sikeresen megtörtént a fenti megfelelőségi dokumentációcsomagban leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálata az 5. tételben felsorolt ellenőrző rutinok és működéshiba-besorolások megfelelősége tekintetében:

IGEN/NEM

Az elvégzett igazoló vizsgálatok részletes leírását az 5. tétel tartalmazza.

1.1.   Próbapadon vizsgált fedélzeti diagnosztikai rendszer

| Motor |
| --- |
| — | motor megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név): |

Motor

—

motor megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név):

...

| — | motor típusa (ahogyan a jóváhagyási dokumentumban szerepel): |
| --- | --- |

—

motor típusa (ahogyan a jóváhagyási dokumentumban szerepel):

...

| — | motor száma (gyári szám): |
| --- | --- |

—

motor száma (gyári szám):

...

Az e melléklet által érintett vezérlőegységek (ideértve az elektronikus motorvezérlő egységeket is)

| — | főbb funkciók: |
| --- | --- |

—

főbb funkciók:

...

| — | azonosítószám (szoftver és kalibráció): |
| --- | --- |

—

azonosítószám (szoftver és kalibráció):

...

Diagnosztikai eszköz (a vizsgálathoz használt kiolvasó)

| — | gyártó: |
| --- | --- |

—

gyártó:

...

| — | típus: |
| --- | --- |

—

típus:

...

| — | szoftver/változat |
| --- | --- |

—

szoftver/változat

...

Vizsgálati információk

| — | környezeti viszonyok (hőmérséklet, páratartalom, nyomás): |
| --- | --- |

—

környezeti viszonyok (hőmérséklet, páratartalom, nyomás):

...

| — | a vizsgálat végzésének helye (meg kell adni a tengerszint feletti magasságot is): |
| --- | --- |

—

a vizsgálat végzésének helye (meg kell adni a tengerszint feletti magasságot is):

...

| — | referencia-tüzelőanyag: |
| --- | --- |

—

referencia-tüzelőanyag:

...

| — | motorolaj: |
| --- | --- |

—

motorolaj:

...

| — | a vizsgálat időpontja: |
| --- | --- |

—

a vizsgálat időpontja:

...

2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének igazoló vizsgálatai

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer/a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád igazoló vizsgálata mellett a fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön is megtörtént a 9B. melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint: | IGEN/NEM |
| --- | --- |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer/a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád igazoló vizsgálata mellett a fedélzeti diagnosztikai rendszer/kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belüli fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön is megtörtént a 9B. melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint:

IGEN/NEM

2.1.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését ellenőrző vizsgálat eredménye

| A vizsgálat eredménye |
| --- |
| Amennyiben a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését járművön vizsgálták, a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítése megfelelőnek bizonyult a 9B. melléklet 1. függeléke szerint végzett vizsgálat során | IGEN/NEM |

A vizsgálat eredménye

Amennyiben a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítését járművön vizsgálták, a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítése megfelelőnek bizonyult a 9B. melléklet 1. függeléke szerint végzett vizsgálat során

IGEN/NEM

2.2.   A vizsgált beépítés

Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer beépítésének vizsgálata járművön történt:

| A vizsgált jármű |
| --- |
| — | a jármű megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név) |

A vizsgált jármű

—

a jármű megnevezése (a gyártó neve és a kereskedelmi név)

...

| — | a jármű típusa: |
| --- | --- |

—

a jármű típusa:

...

| — | jármű-azonosító szám (VIN): |
| --- | --- |

—

jármű-azonosító szám (VIN):

...

Diagnosztikai eszköz (a vizsgálathoz használt kiolvasó)

| — | gyártó: |
| --- | --- |

—

gyártó:

...

| — | típus: |
| --- | --- |

—

típus:

...

| — | szoftver/változat: |
| --- | --- |

—

szoftver/változat:

...

Vizsgálati információk

| — | Kelt: |
| --- | --- |

—

Kelt:

...

A műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv 5. tétele (példa)

Vizsgálati eljárás

| A fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálata |
| --- |
| |
| – Általános – | – A működési hiba besorolásának igazolása - | – A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének igazolása – |
| | – Vizsgálat - | – Kibocsátási határértékek - | – Besorolás – | – A lerontott alkatrész minősítése - | – A hibajelző bekapcsolódása - |
| Meghibásodási mód | Hiba-kód | A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték: | Vizsgálati ciklus | Diagnosztikai küszöbértékek felett | Diagnosztikai küszöbértékek alatt | Kibocs. hat. érték + X alatt | Gyártó által javasolt besorolás | Végleges besorolás1 | A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték: | Vizsgálati ciklus | Minősített | A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték: | Vizsgálati ciklus | Folytonos hibajelzés a(z) ... ciklus után | Rövid hibajelzés a(z) ... ciklus után | Kért hibajelzés a(z) ... ciklus után |
| |
| Szelektív katalitikus csökkentési rendszer adagolószelepe | P2... | nincs vizsgálva | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, elektromos | P1... | nincs vizsgálva | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai | P1... | nincs vizsgálva | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | nincs vizsgálva | | igen | | | | | |
| Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Levegő hőmérséklet-érzékelője, elektromos | P1... | nincs vizsgálva | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | igen | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Motorolaj hőmérséklet-érzékelője, elektromos | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | nincs vizsgálva | | igen | | | | | |

A fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálata

– Általános –

– A működési hiba besorolásának igazolása -

– A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének igazolása –

– Vizsgálat -

– Kibocsátási határértékek -

– Besorolás –

– A lerontott alkatrész minősítése -

– A hibajelző bekapcsolódása -

Meghibásodási mód

Hiba-kód

A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték:

Vizsgálati ciklus

Diagnosztikai küszöbértékek felett

Diagnosztikai küszöbértékek alatt

Kibocs. hat. érték + X alatt

Gyártó által javasolt besorolás

Végleges besorolás1

A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték:

Vizsgálati ciklus

Minősített

A vizsgálatot az alábbi szakasz szerint végezték:

Vizsgálati ciklus

Folytonos hibajelzés a(z) ... ciklus után

Rövid hibajelzés a(z) ... ciklus után

Kért hibajelzés a(z) ... ciklus után

Szelektív katalitikus csökkentési rendszer adagolószelepe

P2...

nincs vizsgálva

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, elektromos

P1...

nincs vizsgálva

A

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

1.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai

P1...

nincs vizsgálva

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

nincs vizsgálva

igen

Kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe, mechanikai

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

2.

Levegő hőmérséklet-érzékelője, elektromos

P1...

nincs vizsgálva

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

igen

6.3.1.

WHTC

1.

Motorolaj hőmérséklet-érzékelője, elektromos

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

nincs vizsgálva

igen

Megjegyzések: 1) A tanúsító hatóság kérésére a működési hiba átsorolható a gyártó által javasolt kategóriától különböző kategóriába.

Ezen a lapon csak azokat a működési hibákat kell feltüntetni, amelyeket akár besorolás, akár működés szempontjából vizsgáltak, illetve azokat, amelyeket a tanúsító hatóság kérésére átsoroltak.

Egy működési hiba vizsgálható akár a besorolás, akár a működés, vagy mindkettő szempontjából.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer mechanikai szelepére a táblázatban a fenti három eset mindegyikére szerepel példa.

---

(1)  Ahogyan a jóváhagyási dokumentumban szerepel.

5. függelék

A pillanatfelvétel és az adatforgalom tartalma

Az alábbi táblázatok az e melléklet 4.7.1.4. és 4.7.2. szakaszaiban tárgyalt információkat sorolják fel.

1.   táblázat

Kötelező előírások

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Számított terhelés (a motor nyomatéka az aktuális motorfordulatszámon leadott legnagyobb nyomaték százalékában) | x | x |
| Motor fordulatszáma | x | x |
| Motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy egyenértékű hőmérséklet) | x | x |
| Légköri nyomás (közvetlenül mérve vagy becsülve) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Számított terhelés (a motor nyomatéka az aktuális motorfordulatszámon leadott legnagyobb nyomaték százalékában)

x

x

Motor fordulatszáma

x

x

Motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy egyenértékű hőmérséklet)

x

x

Légköri nyomás (közvetlenül mérve vagy becsülve)

x

x

2.   táblázat

Fakultatív információk a motor fordulatszámáról és terheléséről

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A járművezető által igényelt motornyomaték (a motor legnagyobb nyomatékának százalékában) | x | x |
| Tényleges motornyomaték (a legnagyobb motornyomaték százalékaként számítva, például a tüzelőanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva) | x | x |
| Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték | | x |
| Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték a fordulatszám függvényeként | | x |
| A motorindítás óta eltelt idő | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A járművezető által igényelt motornyomaték (a motor legnagyobb nyomatékának százalékában)

x

x

Tényleges motornyomaték (a legnagyobb motornyomaték százalékaként számítva, például a tüzelőanyag-adagolás beállított mennyiségéből kiszámítva)

x

x

Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték

x

Legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték a fordulatszám függvényeként

x

A motorindítás óta eltelt idő

x

x

3.   táblázat

Fakultatív információk, ha ezeket a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer használja a fedélzeti diagnosztikai adatok engedélyezésére vagy letiltására

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Tüzelőanyagszint (pl. a tüzelőanyag-tartály névleges térfogatának százalékában) vagy tartályban lévő tüzelőanyag nyomása (pl. a tüzelőanyag-tartály névleges térfogatának százalékában), értelemszerűen | x | x |
| A motorolaj hőmérséklete | x | x |
| Járműsebesség | x | x |
| A tüzelőanyag minőségét felismerő rendszer státusza (aktív / nem aktív) gázmotorok esetében | | x |
| A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Tüzelőanyagszint (pl. a tüzelőanyag-tartály névleges térfogatának százalékában) vagy tartályban lévő tüzelőanyag nyomása (pl. a tüzelőanyag-tartály névleges térfogatának százalékában), értelemszerűen

x

x

A motorolaj hőmérséklete

x

x

Járműsebesség

x

x

A tüzelőanyag minőségét felismerő rendszer státusza (aktív / nem aktív) gázmotorok esetében

x

A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége)

x

x

4.   táblázat

Fakultatív információk, amelyeket a motor (ha megfelelően fel van szerelve) érzékel vagy kiszámít

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A fojtószelep abszolút állása / a belépő levegő fojtószelepének állása (a beszívott levegő szabályozására szolgáló szelep állása) | x | x |
| Tüzelőanyag-szabályozó rendszer státusza zárt szabályozókör esetében (például a tüzelőanyag nyomásán alapuló zárt szabályozókör esetében) | x | x |
| A tüzelőanyag-vezeték nyomása | x | x |
| A befecskendezést szabályozó nyomás (azaz a tüzelőanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása) | x | x |
| A tüzelőanyag-befecskendezés reprezentatív vezérlése (az első fő befecskendezés kezdete) | x | x |
| A tüzelőanyag-vezeték beállított nyomása | x | x |
| A befecskendezést szabályozó nyomás beállított értéke (azaz a tüzelőanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása) | x | x |
| A beszívott levegő hőmérséklete | x | x |
| A környezeti levegő hőmérséklete | x | x |
| Levegő-hőmérséklet a turbófeltöltő bemeneténél/kimeneténél (kompresszor és turbina) | x | x |
| A turbófeltöltő bemeneti/kimeneti nyomása (kompresszor és turbina) | x | x |
| A töltőlevegő hőmérséklete (adott esetben a közbenső hűtő után) | x | x |
| Tényleges feltöltő nyomás | x | x |
| Levegőáram a levegő tömegáramát mérő érzékelőtől | x | x |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszerben a szelep működési ciklusának/állásának beállított értéke (feltéve, hogy a kipufogógáz-visszavezetés szabályozása így történik) | x | x |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének tényleges működési ciklusa/állása | x | x |
| Mellékhajtás státusza (aktív vagy nem aktív) | x | x |
| A gázpedál állása | x | x |
| A gázpedál abszolút állása (kiegészítő adat) | x | ha van érzékelő |
| Pillanatnyi tüzelőanyag-fogyasztás | x | x |
| A feltöltő nyomás beállított/megcélzott értéke (ha a turbóműködés szabályozásához a feltöltő nyomást használják) | x | x |
| A részecskeszűrő belépő nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő kilépő nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő nyomáskülönbsége | x | x |
| A motorból kilépő kipufogógáz nyomása | x | x |
| A részecskeszűrő belépő hőmérséklete | x | x |
| A részecskeszűrő kilépő hőmérséklete | x | x |
| A motorból kilépő kipufogógáz hőmérséklete | x | x |
| Turbófeltöltő/turbina fordulatszáma | x | x |
| Az állítható geometriájú turbófeltöltő állása | x | x |
| Az állítható geometriájú turbófeltöltő állásának beállított értéke | x | x |
| A feltöltéshatároló szelep állása | x | x |
| A levegő/tüzelőanyag arány érzékelőjének kimenete | | x |
| Oxigénérzékelő kimenete | | x |
| Másodlagos oxigénérzékelő kimenete (ha be van szerelve) | | x |
| NOx-érzékelő kimenete | | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A fojtószelep abszolút állása / a belépő levegő fojtószelepének állása (a beszívott levegő szabályozására szolgáló szelep állása)

x

x

Tüzelőanyag-szabályozó rendszer státusza zárt szabályozókör esetében (például a tüzelőanyag nyomásán alapuló zárt szabályozókör esetében)

x

x

A tüzelőanyag-vezeték nyomása

x

x

A befecskendezést szabályozó nyomás (azaz a tüzelőanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása)

x

x

A tüzelőanyag-befecskendezés reprezentatív vezérlése (az első fő befecskendezés kezdete)

x

x

A tüzelőanyag-vezeték beállított nyomása

x

x

A befecskendezést szabályozó nyomás beállított értéke (azaz a tüzelőanyag befecskendezését szabályozó közeg nyomása)

x

x

A beszívott levegő hőmérséklete

x

x

A környezeti levegő hőmérséklete

x

x

Levegő-hőmérséklet a turbófeltöltő bemeneténél/kimeneténél (kompresszor és turbina)

x

x

A turbófeltöltő bemeneti/kimeneti nyomása (kompresszor és turbina)

x

x

A töltőlevegő hőmérséklete (adott esetben a közbenső hűtő után)

x

x

Tényleges feltöltő nyomás

x

x

Levegőáram a levegő tömegáramát mérő érzékelőtől

x

x

A kipufogógáz-visszavezető rendszerben a szelep működési ciklusának/állásának beállított értéke (feltéve, hogy a kipufogógáz-visszavezetés szabályozása így történik)

x

x

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének tényleges működési ciklusa/állása

x

x

Mellékhajtás státusza (aktív vagy nem aktív)

x

x

A gázpedál állása

x

x

A gázpedál abszolút állása (kiegészítő adat)

x

ha van érzékelő

Pillanatnyi tüzelőanyag-fogyasztás

x

x

A feltöltő nyomás beállított/megcélzott értéke (ha a turbóműködés szabályozásához a feltöltő nyomást használják)

x

x

A részecskeszűrő belépő nyomása

x

x

A részecskeszűrő kilépő nyomása

x

x

A részecskeszűrő nyomáskülönbsége

x

x

A motorból kilépő kipufogógáz nyomása

x

x

A részecskeszűrő belépő hőmérséklete

x

x

A részecskeszűrő kilépő hőmérséklete

x

x

A motorból kilépő kipufogógáz hőmérséklete

x

x

Turbófeltöltő/turbina fordulatszáma

x

x

Az állítható geometriájú turbófeltöltő állása

x

x

Az állítható geometriájú turbófeltöltő állásának beállított értéke

x

x

A feltöltéshatároló szelep állása

x

x

A levegő/tüzelőanyag arány érzékelőjének kimenete

x

Oxigénérzékelő kimenete

x

Másodlagos oxigénérzékelő kimenete (ha be van szerelve)

x

NOx-érzékelő kimenete

x

6. függelék

Hivatkozott szabványok

Ez a függelék az azokra az ipari szabványokra való hivatkozásokat tartalmazza, amelyek e melléklet rendelkezései szerint a jármű/motor soros kommunikációs interfészének biztosítására használandók. Két megengedett megoldás van:

| a) | az ISO 27145 szabvány vagy az ISO 15765-4 (CAN-alapú) szabvánnyal, vagy az ISO 13400 (TCP/IP-alapú) szabvánnyal együtt; |
| --- | --- |

a)

az ISO 27145 szabvány vagy az ISO 15765-4 (CAN-alapú) szabvánnyal, vagy az ISO 13400 (TCP/IP-alapú) szabvánnyal együtt;

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Vannak további ISO vagy SAE szabványok is, amelyek e melléklet rendelkezései szerint alkalmazandók.

Ebben a mellékletben az ISO 27145 szabványra való hivatkozás alatt a következők értendők:

| a) | ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Közúti járművek – A WWH-OBD [világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika] kommunikációs követelményeinek végrehajtása – 1. rész – Általános információk és a használati esetek meghatározásai); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Közúti járművek – A WWH-OBD [világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika] kommunikációs követelményeinek végrehajtása – 1. rész – Általános információk és a használati esetek meghatározásai);

| b) | ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 2. rész – Kibocsátással kapcsolatos szokásos adatok gyűjteménye); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 2. rész – Kibocsátással kapcsolatos szokásos adatok gyűjteménye);

| c) | ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 3. rész – Szokásos üzenetek gyűjteménye); |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 3. rész – Szokásos üzenetek gyűjteménye);

| d) | ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 4. rész – A jármű és a vizsgálati berendezés közötti kapcsolat). |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment (Közúti járművek – A WWH-OBD kommunikációs előírásainak alkalmazása – 4. rész – A jármű és a vizsgálati berendezés közötti kapcsolat).

Ebben a mellékletben a J1939-73 szabványra való hivatkozás alatt a következő értendő:

J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS” (Alkalmazási réteg – Diagnosztika), 2011.

Ebben a mellékletben az ISO 13400 szabványra való hivatkozás alatt a következők értendők:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 1. rész: Általános információk és a használati esetek meghatározásai); |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 1. rész: Általános információk és a használati esetek meghatározásai);

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2: Network and transport layer requirements and services (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 2. rész: A hálózattal és a szállítási réteggel kapcsolatos előírások és szolgáltatások); |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2: Network and transport layer requirements and services (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 2. rész: A hálózattal és a szállítási réteggel kapcsolatos előírások és szolgáltatások);

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 3. rész: IEEE 802.3-alapú, vezetékes járműinterfész); |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 3. rész: IEEE 802.3-alapú, vezetékes járműinterfész);

| d) | [még nem végleges] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 4. rész: Ethernet-alapú, nagy sebességű diagnosztikai csatlakozó). |
| --- | --- |

d)

[még nem végleges] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector (Közúti járművek – Diagnosztikai célú, internetprotokollos kommunikáció – 4. rész: Ethernet-alapú, nagy sebességű diagnosztikai csatlakozó).

7. függelék

Működés-ellenőrzés

A.7.1.   Általános megjegyzések

A.7.1.1.   Ez a függelék a működés-ellenőrzés néhány esetére vonatkozó igazoló eljárásra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

A.7.2.   A működés-ellenőrzés igazolása

A.7.2.1.   A működési hibák besorolásának jóváhagyása

| A.7.2.1.1. | Amint azt e melléklet 4.2.1.1 szakasza megállapítja, működés-ellenőrzés esetén a tényleges kibocsátásokkal való korreláció nem szükséges. A típusjóváhagyó hatóság azonban bekérhet olyan vizsgálati adatokat, amelyek alátámasztják a működési hibák hatásainak e melléklet 6.2 szakasza szerinti osztályokba sorolását. |
| --- | --- |

A.7.2.1.1.

Amint azt e melléklet 4.2.1.1 szakasza megállapítja, működés-ellenőrzés esetén a tényleges kibocsátásokkal való korreláció nem szükséges. A típusjóváhagyó hatóság azonban bekérhet olyan vizsgálati adatokat, amelyek alátámasztják a működési hibák hatásainak e melléklet 6.2 szakasza szerinti osztályokba sorolását.

A.7.2.2.   A gyártó által választott működés-ellenőrzés jóváhagyása

| A.7.2.2.1. | A gyártó által választott működés-ellenőrzést jóváhagyó határozat meghozatalakor a típusjóváhagyó hatóságnak a gyártó által megadott műszaki adatokat kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

A.7.2.2.1.

A gyártó által választott működés-ellenőrzést jóváhagyó határozat meghozatalakor a típusjóváhagyó hatóságnak a gyártó által megadott műszaki adatokat kell figyelembe vennie.

| A.7.2.2.2. | A gyártó által a vizsgált ellenőrző rutinra választott teljesítmény-küszöbértéket a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon kell meghatározni, mégpedig a következők szerint elvégzett minősítési vizsgálattal:






  A.7.2.2.2.1. | A minősítési vizsgálatot e melléklet 6.3.2 szakaszában megadott módon kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

A.7.2.2.2.

A gyártó által a vizsgált ellenőrző rutinra választott teljesítmény-küszöbértéket a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon kell meghatározni, mégpedig a következők szerint elvégzett minősítési vizsgálattal:

A.7.2.2.2.1.

A minősítési vizsgálatot e melléklet 6.3.2 szakaszában megadott módon kell elvégezni.

| A.7.2.2.2.2. | Meg kell mérni a vizsgált alkatrész teljesítménycsökkenését, ennek értéke később a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alapmotorjára nézve teljesítmény-küszöbértékként fog szolgálni. |
| --- | --- |

A.7.2.2.2.2.

Meg kell mérni a vizsgált alkatrész teljesítménycsökkenését, ennek értéke később a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alapmotorjára nézve teljesítmény-küszöbértékként fog szolgálni.

| A.7.2.2.3. | Az alapmotorra jóváhagyott működés-ellenőrzési kritériumokat további igazoló vizsgálat nélkül a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád minden tagjára érvényesnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

A.7.2.2.3.

Az alapmotorra jóváhagyott működés-ellenőrzési kritériumokat további igazoló vizsgálat nélkül a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád minden tagjára érvényesnek kell tekinteni.

| A.7.2.2.4. | A típusjóváhagyó hatóság és a gyártó közötti megállapodás alapján a teljesítmény-küszöbértéket ki lehet igazítani a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád egyes tagjaira tekintettel a különböző tervezési paraméterek (pl. a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszerének mérete) figyelembe vétele érdekében. Az említett megállapodásnak a releváns műszaki elemeken kell alapulnia. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.

A típusjóváhagyó hatóság és a gyártó közötti megállapodás alapján a teljesítmény-küszöbértéket ki lehet igazítani a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád egyes tagjaira tekintettel a különböző tervezési paraméterek (pl. a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszerének mérete) figyelembe vétele érdekében. Az említett megállapodásnak a releváns műszaki elemeken kell alapulnia.

| A.7.2.2.4.1. | A típusjóváhagyó hatóság kérheti, hogy a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád egy második tagján is végezzék el az A.7.2.2.2 szakaszban leírt jóváhagyási eljárást. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.1.

A típusjóváhagyó hatóság kérheti, hogy a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád egy második tagján is végezzék el az A.7.2.2.2 szakaszban leírt jóváhagyási eljárást.

A.7.2.3.   A lerontott alkatrész minősítése

| A.7.2.3.1. | Valamely fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád kiválasztott ellenőrző rutinjához tartozó fedélzeti diagnosztika működésének igazolására a lerontott alkatrészt a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alapmotorján kell minősíteni, e melléklet 6.3.2 szakaszának megfelelően. |
| --- | --- |

A.7.2.3.1.

Valamely fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád kiválasztott ellenőrző rutinjához tartozó fedélzeti diagnosztika működésének igazolására a lerontott alkatrészt a fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád alapmotorján kell minősíteni, e melléklet 6.3.2 szakaszának megfelelően.

| A.7.2.3.2. | Amennyiben az A.7.2.2.4.1 szakasz szerint egy második motor vizsgálatára is sor kerül, a lerontott alkatrészt a második motoron kell minősíteni, e melléklet 6.3.2 szakaszának megfelelően. |
| --- | --- |

A.7.2.3.2.

Amennyiben az A.7.2.2.4.1 szakasz szerint egy második motor vizsgálatára is sor kerül, a lerontott alkatrészt a második motoron kell minősíteni, e melléklet 6.3.2 szakaszának megfelelően.

A.7.2.4.   A fedélzeti diagnosztika működésének igazolása

| A.7.2.4.1. | A fedélzeti diagnosztika működésének igazolását e melléklet 7.1.2 szakaszának követelményei szerint kell elvégezni az alapmotorral történő használat céljára minősített lerontott alkatrész használatával. |
| --- | --- |

A.7.2.4.1.

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolását e melléklet 7.1.2 szakaszának követelményei szerint kell elvégezni az alapmotorral történő használat céljára minősített lerontott alkatrész használatával.

8. függelék

Teljes áramú részecskeszűrő működés-ellenőrzésének igazolási eljárására vonatkozó előírások

A.8.1.   Általános megjegyzések

A.8.1.1.   Ez a függelék a fedélzeti diagnosztikai rendszer abban az esetben követendő igazolási eljárását határozza meg, ha a teljes áramú részecskeszűrő szűrési folyamatának képezi a működés-ellenőrzés tárgyát.

A.8.1.2.   Hibás működésű teljes áramú részecskeszűrő létrehozható például úgy, hogy lyukakat fúrunk a részecskeszűrő hordozórétegébe, illetve leköszörüljük a részecskeszűrő hordozórétegének zárórétegeit.

A.8.2.   Minősítő vizsgálat

A.8.2.1.   A módszer elve

| A.8.2.1.1. | A lerontott teljes áramú részecskeszűrő akkor tekinthető „minősített lerontott alkatrésznek”, ha a motor adott vizsgálatra meghatározott üzemállapotok mellett a teljes áramú részecskeszűrőben a nyomás visszaesése („nyomáskülönbség”) meghaladja vagy eléri az ugyanolyan típusú, tiszta és nem lerontott teljes áramú részecskeszűrőben mért nyomáskülönbség 60 %-át. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

A lerontott teljes áramú részecskeszűrő akkor tekinthető „minősített lerontott alkatrésznek”, ha a motor adott vizsgálatra meghatározott üzemállapotok mellett a teljes áramú részecskeszűrőben a nyomás visszaesése („nyomáskülönbség”) meghaladja vagy eléri az ugyanolyan típusú, tiszta és nem lerontott teljes áramú részecskeszűrőben mért nyomáskülönbség 60 %-át.

| A.8.2.1.1.1. | A gyártónak igazolnia kell, hogy ez a tiszta és nem lerontott, teljes áramú részecskeszűrő ugyanolyan ellennyomást eredményez, mint a lerontott részecskeszűrő a szándékosan hibás működést létrehozó tevékenység elvégzését megelőzően. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.1.

A gyártónak igazolnia kell, hogy ez a tiszta és nem lerontott, teljes áramú részecskeszűrő ugyanolyan ellennyomást eredményez, mint a lerontott részecskeszűrő a szándékosan hibás működést létrehozó tevékenység elvégzését megelőzően.

A.8.2.2.   Minősítő folyamat

| A.8.2.2.1. | A teljes áramú részecskeszűrő minősítéséhez az adott teljes áramú részecskeszűrővel felszerelt motort stabilizált, állandósult üzemállapotában, az ezen előírás 4B. mellékletében meghatározott WHSC-vizsgálati ciklus 9. üzemmódra meghatározott sebesség- és terhelési értékek mellett (55 %-os normált sebesség és 50 %-os normált nyomaték) kell működtetni. |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

A teljes áramú részecskeszűrő minősítéséhez az adott teljes áramú részecskeszűrővel felszerelt motort stabilizált, állandósult üzemállapotában, az ezen előírás 4B. mellékletében meghatározott WHSC-vizsgálati ciklus 9. üzemmódra meghatározott sebesség- és terhelési értékek mellett (55 %-os normált sebesség és 50 %-os normált nyomaték) kell működtetni.

| A.8.2.2.2. | Ahhoz, hogy a lerontott teljes áramú részecskeszűrő „minősített lerontott alkatrésznek” minősüljön, a gyártónak igazolnia kell, hogy – a motorrendszert az A.8.2.2.1. szakaszban meghatározott üzemeltetési feltételek mellett járatva – a teljes áramú részecskeszűrőben a nyomás visszaesése nem alacsonyabb, mint az ugyanolyan típusú, tiszta és nem lerontott teljes áramú részecskeszűrőben e melléklet A.8.2.1.1. és A.8.2.1.2. szakaszának meghatározott vonatkozó feltételek mellett mért nyomásvisszaesés. |
| --- | --- |

A.8.2.2.2.

Ahhoz, hogy a lerontott teljes áramú részecskeszűrő „minősített lerontott alkatrésznek” minősüljön, a gyártónak igazolnia kell, hogy – a motorrendszert az A.8.2.2.1. szakaszban meghatározott üzemeltetési feltételek mellett járatva – a teljes áramú részecskeszűrőben a nyomás visszaesése nem alacsonyabb, mint az ugyanolyan típusú, tiszta és nem lerontott teljes áramú részecskeszűrőben e melléklet A.8.2.1.1. és A.8.2.1.2. szakaszának meghatározott vonatkozó feltételek mellett mért nyomásvisszaesés.

A.8.2.3.   A fedélzeti diagnosztika működésének igazolása

| A.8.2.3.1. | A fedélzeti diagnosztika működésének igazolását e melléklet 7.1.2. szakasza követelményeinek megfelelően kell elvégezni, az alapmotorrendszerre szerelt minősített lerontott teljes áramú részecskeszűrő használatával. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

A fedélzeti diagnosztika működésének igazolását e melléklet 7.1.2. szakasza követelményeinek megfelelően kell elvégezni, az alapmotorrendszerre szerelt minősített lerontott teljes áramú részecskeszűrő használatával.

---

9C. MELLÉKLET

A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZEREK HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSÉNEK ÉRTÉKELÉSÉRE VONATKOZÓ MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

1.   ALKALMAZÁS

Ez a melléklet jelenlegi változatában csak a kompressziós gyújtású motorral felszerelt közúti járművekre vonatkozik.

2.   FENNTARTVA

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

3.1.   „Használat közbeni működési arány”:

a fedélzeti diagnosztikai rendszer egy adott m ellenőrző rutinjának használat közbeni működési aránya (IUPR) a következő: Formula

3.2.   „Számláló”:

egy adott m ellenőrző rutin számlálója (számlálóm) egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a motor működtetése közben hány alkalommal fordult elő olyan helyzet, hogy az adott ellenőrző rutin által észlelt működési hiba összes ellenőrzési feltétele teljesült.

3.3.   „Nevező”:

egy adott m ellenőrző rutin nevezője (nevezőm) egy olyan eseményszámláló, amely jelzi a járművezetési események számát, figyelembe véve az adott ellenőrző rutinra jellemző feltételeket.

3.4.   „Általános nevező”:

az általános nevező egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a járművet hányszor használták, figyelembe véve az általános feltételeket.

3.5.   Rövidítések

| IUPR | használat közbeni működési arány |
| --- | --- |
| IUPRm | egy adott m ellenőrző rutin használat közbeni működési aránya |

IUPR

használat közbeni működési arány

IUPRm

egy adott m ellenőrző rutin használat közbeni működési aránya

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek alkalmasnak kell lennie az ebben a szakaszban meghatározott fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatainak nyomon követésére és rögzítésére (6. szakasz), az adatoknak a számítógép memóriájában való tárolására, illetve kérésre az adatok külső továbbítására (7. szakasz).

Az ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatai a használat közbeni működési arány kiszámítását lehetővé tevő számlálóból és nevezőből állnak.

4.1.   A használat közbeni működési arányra vonatkozó ellenőrző rutinok

4.1.1.   Ellenőrző rutinok csoportjai

A gyártóknak szoftveres algoritmusokat kell létrehozniuk a fedélzeti diagnosztikai rendszerben az e melléklet 1. függelékében említett ellenőrzőrutin-csoportokhoz tartozó használat közbeni működési adatok egyéni nyomon követése és rögzítése érdekében.

A gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a 9B. melléklet 4.2.3. szakaszában meghatározott, folyamatosan futó ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatainak egyéni nyomon követése és rögzítése céljából, amennyiben ezek az ellenőrző rutinok e melléklet 1. függelékében említett valamelyik ellenőrzőrutin-csoportba tartoznak.

Az ellenőrző rutinok adott csoportján belüli, különböző kipufogócsövekhez vagy motorcsoportokhoz tartozó, használat közbeni működési adatokat külön-külön kell nyomon követni és rögzíteni a 6. szakaszban, illetve jelenteni a 7. szakaszban leírtak szerint.

4.1.2.   Többszörös ellenőrző rutinok

A 4.1.1. szakasz alapján jelentendő ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a használat közbeni működési adatokat az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinokhoz a 6. szakaszban leírtak szerint.

4.2.   A használat közbeni működési adatok használatára vonatkozó korlátozás

Egy adott jármű használat közbeni működési adatai egy nagyobb járműcsoport fedélzeti diagnosztikai rendszerének használat közbeni működésének statisztikai értékelésére szolgálnak.

Más fedélzeti diagnosztikai adatoktól eltérően a használat közbeni működési adatokból nem vonhatók le következtetések egy adott jármű közúti közlekedésre való alkalmassága tekintetében.

5.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSI ARÁNYOK KISZÁMÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

5.1.   A használat közbeni működési arány kiszámítása

Az e mellékletben említett minden egyes m ellenőrző rutin esetében a használat közbeni működési arány a következő egyenlettel számítható ki:

Formula

Ahol a számlálóm és a nevezőm értékét e szakasz előírásai szerint meg kell növelni.

5.1.1.   Az arányszámra vonatkozó követelmények a rendszer általi kiszámítás és tárolás időpontjában

Minden IUPRm arány legkisebb értéke nulla, legnagyobb értéke pedig 7,99527 0,000122 felbontással (1).

Egy adott alkatrészre vonatkozó arányszám nullának tekintendő, ha a megfelelő számláló nulla, a megfelelő nevező pedig nem nulla.

Egy adott alkatrészre vonatkozó arányszám maximálisnak (7,99527) tekintendő, ha a megfelelő nevező nulla, vagy ha a számláló tényleges értékének és a nevezőnek a hányadosa meghaladja a legnagyobb értéket (7,99527).

5.2.   A számláló növelésére vonatkozó követelmények

A számláló menetciklusonként legfeljebb egyszer növelhető.

Egy adott ellenőrző rutin számlálóját akkor és csak akkor kell 10 másodpercen belül megnövelni, ha a következő kritériumok egy egyszeri menetciklusban teljesülnek:

| a) | Minden ellenőrzési feltétel teljesül ahhoz, hogy az adott alkatrész ellenőrző rutinja működési hibát észleljen, és potenciális diagnosztikai hibakódot tároljon, ideértve az engedélyezési feltételeket, a vonatkozó diagnosztikai hibakódok meglétét vagy hiányát, a kellően hosszú ellenőrzési időtartamot és az elsődleges diagnosztikai végrehajtási feladatokat (pl. az „A” diagnosztikát a „B” diagnosztika előtt kell végrehajtani).

  Megjegyzés: Előfordulhat, hogy egy adott ellenőrző rutin számlálójának növeléséhez az összes ellenőrzési feltétel teljesülése sem elegendő ahhoz, hogy az adott ellenőrző rutin a működési hiba hiányát állapítsa meg. |
| --- | --- |

a)

Minden ellenőrzési feltétel teljesül ahhoz, hogy az adott alkatrész ellenőrző rutinja működési hibát észleljen, és potenciális diagnosztikai hibakódot tároljon, ideértve az engedélyezési feltételeket, a vonatkozó diagnosztikai hibakódok meglétét vagy hiányát, a kellően hosszú ellenőrzési időtartamot és az elsődleges diagnosztikai végrehajtási feladatokat (pl. az „A” diagnosztikát a „B” diagnosztika előtt kell végrehajtani).

Megjegyzés: Előfordulhat, hogy egy adott ellenőrző rutin számlálójának növeléséhez az összes ellenőrzési feltétel teljesülése sem elegendő ahhoz, hogy az adott ellenőrző rutin a működési hiba hiányát állapítsa meg.

| b) | Azon ellenőrző rutinok esetében, amelyeknél egyetlen menetciklusban több fázis vagy esemény szükséges a működési hiba észleléséhez, teljesülnie kell az összes olyan ellenőrzési feltételnek, amelyre az események befejezéséhez szükség van. |
| --- | --- |

b)

Azon ellenőrző rutinok esetében, amelyeknél egyetlen menetciklusban több fázis vagy esemény szükséges a működési hiba észleléséhez, teljesülnie kell az összes olyan ellenőrzési feltételnek, amelyre az események befejezéséhez szükség van.

| c) | A hibák azonosítására használt és a csak a potenciális diagnosztikai hibakód tárolása után futtatható ellenőrző rutinok esetében a számláló és a nevező megegyezhet az eredeti működési hibát észlelő ellenőrző rutin értékeivel. |
| --- | --- |

c)

A hibák azonosítására használt és a csak a potenciális diagnosztikai hibakód tárolása után futtatható ellenőrző rutinok esetében a számláló és a nevező megegyezhet az eredeti működési hibát észlelő ellenőrző rutin értékeivel.

| d) | A működési hiba jelenlétének vizsgálatához kizárólag ellenőrzés céljából történő működtetést igénylő ellenőrző rutinok esetében a gyártó a számláló növelésére alternatív módszert adhat meg a típusjóváhagyó hatóságnak. Ez az alternatív megoldás egyenértékű kell, hogy legyen azzal a módszerrel, amely működési hiba esetén tette volna lehetővé a számláló növelését. |
| --- | --- |

d)

A működési hiba jelenlétének vizsgálatához kizárólag ellenőrzés céljából történő működtetést igénylő ellenőrző rutinok esetében a gyártó a számláló növelésére alternatív módszert adhat meg a típusjóváhagyó hatóságnak. Ez az alternatív megoldás egyenértékű kell, hogy legyen azzal a módszerrel, amely működési hiba esetén tette volna lehetővé a számláló növelését.

A kikapcsolt motor mellett futó vagy befejeződő ellenőrző rutinok esetében a számlálónak az ellenőrző rutin kikapcsolt motor melletti befejeződése után 10 másodpercen belül vagy a következő menetciklus alkalmával végrehajtott motorindítás első 10 másodpercében kell növekednie.

5.3.   A nevező növelésére vonatkozó követelmények

5.3.1.   Általános növelési szabályok

A nevezőt menetciklusonként egyszer kell növelni, amennyiben a menetciklus során:

| a) | az általános nevezőt az 5.4. szakaszban leírtak szerint növelik, és |
| --- | --- |

a)

az általános nevezőt az 5.4. szakaszban leírtak szerint növelik, és

| b) | a nevező nincs letiltva az 5.6. szakasz szerint, valamint |
| --- | --- |

b)

a nevező nincs letiltva az 5.6. szakasz szerint, valamint

| c) | adott esetben teljesülnek az 5.3.2. szakaszban leírt további különleges növelési szabályok. |
| --- | --- |

c)

adott esetben teljesülnek az 5.3.2. szakaszban leírt további különleges növelési szabályok.

5.3.2.   További, az egyes ellenőrző rutinokra jellemző növelési szabályok

5.3.2.1.   Különleges nevező elpárologtató rendszereknél (fenntartva)

5.3.2.2.   Különleges nevező másodlagos levegőrendszereknél (fenntartva)

5.3.2.3.   Különleges nevező csak a motor indításakor működő alkatrészeknél/rendszereknél

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkatrészek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek csak a motor indításakor működnek, akkor kell növelni, ha az alkatrész vagy stratégia legalább 10 másodpercig bekapcsolási vezérlőjelet kap.

A bekapcsolási vezérlőjel időtartamának meghatározásakor a fedélzeti diagnosztikai rendszer ugyanazon menetciklus egy későbbi szakaszában nem veheti figyelembe egyetlen alkatrész és stratégia kizárólag ellenőrzési célú működési idejét sem.

5.3.2.4.   Különleges nevező folyamatos működési vezérlőjelet nem kapó alkatrészeknél és rendszereknél

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkatrészek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek nem kapnak folyamatos működési vezérlőjelet (pl. állítható szelepvezérlésű rendszerek vagy kipufogógáz-visszavezető rendszerek szelepei), akkor kell növelni, ha az adott alkatrész vagy rendszer működési (pl. bekapcsolási, nyitási, zárási, reteszelési) vezérlőjelet kap a menetciklus során két vagy több alkalommal vagy összességében legalább 10 másodperces időtartamon keresztül (amelyik hamarabb következik be).

5.3.2.5.   Különleges nevező részecskeszűrőnél

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően a részecskeszűrő nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a nevező(k) legutóbbi növelése óta összesen legalább 800 kilométer járműműködésre vagy legalább 750 perc motorműködésre került sor.

5.3.2.6.   Különleges nevező oxidációs katalizátoroknál

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az aktív regenerálású részecskeszűrésre használt oxidációs katalizátorok ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a regenerálási esemény legalább 10 másodperces vezérlőjelet kap.

5.3.2.7.   Különleges nevező hibrid rendszereknél (fenntartva)

5.4.   Az általános nevező növelésére vonatkozó követelmények

Az általános nevezőnek akkor és csak akkor kell 10 másodpercen belül növekednie, ha a következő kritériumok egy egyszeri menetciklusban teljesülnek:

| a) | A menetciklus kezdete óta eltelt teljes idő legalább 600 másodperc, miközben teljesülnek az alábbi feltételek:






  i. | a tengerszint feletti magasság nem éri el a 2 500 métert, és |
| --- | --- | --- |

a)

A menetciklus kezdete óta eltelt teljes idő legalább 600 másodperc, miközben teljesülnek az alábbi feltételek:

i.

a tengerszint feletti magasság nem éri el a 2 500 métert, és

| ii. | a környezeti hőmérséklet legalább 266 K (–7 °C), és |
| --- | --- |

ii.

a környezeti hőmérséklet legalább 266 K (–7 °C), és

| iii. | a környezeti hőmérséklet legfeljebb 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii.

a környezeti hőmérséklet legfeljebb 308 K (35 °C).

| b) | A legalább 1 150 min–1 fordulatszámon mért teljes motorműködési idő legalább 300 másodperc a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett; a gyártónak lehetősége van arra, hogy az 1 150 min–1 fordulatszám kritériuma helyett legalább 15 százalékos számított terhelés melletti motorműködést vagy legalább 40 km/h sebességen történő járműműködést vegyen figyelembe. |
| --- | --- |

b)

A legalább 1 150 min–1 fordulatszámon mért teljes motorműködési idő legalább 300 másodperc a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett; a gyártónak lehetősége van arra, hogy az 1 150 min–1 fordulatszám kritériuma helyett legalább 15 százalékos számított terhelés melletti motorműködést vagy legalább 40 km/h sebességen történő járműműködést vegyen figyelembe.

| c) | A jármű folyamatos üzemeltetése alapjáraton (pl. azaz a vezető felengedte a gázpedált, a jármű legfeljebb 1,6 km/h sebességgel halad vagy a szokásos felmelegedett alapjárati értéket legfeljebb 200 min–1 értékkel meghaladó fordulatszámon üzemel) legalább 30 másodpercig a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett. |
| --- | --- |

c)

A jármű folyamatos üzemeltetése alapjáraton (pl. azaz a vezető felengedte a gázpedált, a jármű legfeljebb 1,6 km/h sebességgel halad vagy a szokásos felmelegedett alapjárati értéket legfeljebb 200 min–1 értékkel meghaladó fordulatszámon üzemel) legalább 30 másodpercig a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett.

5.5.   A gyújtási ciklusok számlálójának növelésére vonatkozó követelmények

A gyújtási ciklusok számlálóját motorindításonként csak egyszer lehet növelni.

5.6.   A számlálók, a nevezők és az általános nevező növelésének letiltása

5.6.1.   Az ellenőrző rutint letiltó működési hibák észlelésétől (vagyis a potenciális vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolásától) számított 10 másodpercen belül a fedélzeti diagnosztikai rendszernek le kell tiltania minden letiltott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének további növelését.

Ha a rendszer már nem észleli a működési hibát (azaz a potenciális hibakód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

5.6.2.   Amennyiben olyan mellékhajtás lép működésbe, amely a 9B. melléklet 5.2.5. szakaszában leírt módon tilt le egy ellenőrző rutint, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania az összes letiltott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének további növelését.

A mellékhajtás működésének megszűnését követően az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

5.6.3.   Olyan működési hiba (azaz potenciális vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolása) esetén, amelynek nyomán nem határozható meg, hogy teljesülnek-e egy m ellenőrző rutin 5.3. szakaszban említett nevezőm értékére vonatkozó feltételek (2), a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania a számlálóm és a nevezőm további növelését.

Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), a számlálóm és a nevezőm növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

5.6.4.   Olyan működési hiba (azaz potenciális vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolása) esetén, amelynek nyomán nem határozható meg, hogy teljesülnek-e az 5.4. szakaszban említett általános nevező értékére vonatkozó feltételek, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania az általános nevező további növelését.

Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

Az általános nevező növelése semmilyen más esetben nem tiltható le.

6.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSI ADATOK NYOMON KÖVETÉSÉRE ÉS RÖGZÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Az e melléklet 1. függelékében felsorolt ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a 9B. melléklet 3. függelékében felsorolt és az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinok számlálóit és nevezőit.

Csak annak az ellenőrző rutinnak a megfelelő számlálóját és nevezőjét kell kiadnia, amelynek a legalacsonyabb a számaránya.

Ha több ellenőrző rutinnak azonosak az arányszámai, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek azon ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének az értékét kell kiadnia az ellenőrző rutinok adott csoportjára, amelyiknek a legnagyobb a nevezője.

Egy csoport legalacsonyabb arányszámának torzítás nélküli meghatározásához csak az adott csoportban kifejezetten említett ellenőrző rutinokat kell figyelembe venni (pl. amikor egy NOx-érzékelőt a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tételében [„szelektív katalitikus csökkentési rendszer”] felsorolt ellenőrző rutinok valamelyikének végrehajtására használnak fel, akkor az érzékelőt az ellenőrző rutinoknak nem a „szelektív katalitikus csökkentési rendszer [SRC]”, hanem a „kipufogógáz-érzékelő” csoportjában kell figyelembe venni).

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek nyomon kell követnie és ki kell adnia az általános nevezőt és a gyújtási ciklusok számlálóját is.

Megjegyzés: a 4.1.1. szakasz szerint a gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a folyamatosan futó ellenőrző rutinok számlálóinak és nevezőinek nyomon követésére és kijelzésére.

7.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSI ADATOK TÁROLÁSÁRA ÉS KOMMUNIKÁCIÓJÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A használat közbeni működési adatok továbbítása új használati esetnek minősül, amely nem szerepel a lehetséges működési hibák jelenlétével kapcsolatos három korábbi használati eset között.

7.1.   A használat közbeni működési adatokkal kapcsolatos információk

A használat közbeni működési adatokkal kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikai rendszer által rögzített információknak külső kérésre rendelkezésre kell állniuk a 7.2. szakasznak megfelelően.

A típusjóváhagyó hatóságok ezekből az információkból tájékozódhatnak a használat közbeni működési adatokról.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 9B. melléklet 6. függelékben említett szabványok szerint), amely ahhoz szükséges, hogy a külső ellenőrzés során a használat közbeni működési arányt vizsgáló berendezés be tudja fogadni az adatokat, továbbá el tudja látni a műszaki ellenőrt a következő információkkal:

| a) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- |

a)

jármű-azonosító szám (VIN);

| b) | az ellenőrző rutinok minden csoportjának számlálója és nevezője, amelyeket a rendszer a 6. szakasz szerint rögzített; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző rutinok minden csoportjának számlálója és nevezője, amelyeket a rendszer a 6. szakasz szerint rögzített;

| c) | az általános nevező; |
| --- | --- |

c)

az általános nevező;

| d) | a gyújtási ciklusok számlálójáról leolvasott érték; |
| --- | --- |

d)

a gyújtási ciklusok számlálójáról leolvasott érték;

| e) | a motor összesített működési ideje; |
| --- | --- |

e)

a motor összesített működési ideje;

| f) | az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai; |
| --- | --- |

f)

az A osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai;

| g) | a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai. |
| --- | --- |

g)

a B (B1 és B2) osztályú működési hibák megerősített és aktív diagnosztikai hibakódjai.

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

7.2.   A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés

A használat közbeni működési adatokhoz csak a 9B. melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő alpontok szerint szabad hozzáférést biztosítani (3).

A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, illetve hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítóitól szerezhető be. A használat közbeni működési adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.

A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés módszere (hozzáférési pont/csomópont) meg kell, hogy egyezzen a fedélzeti diagnosztikai rendszer adataihoz való hozzáférés módszerével. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes használat közbeni működési adat elérését.

7.3.   A használat közbeni működési adatok újbóli inicializálása

7.3.1.   Lenullázás

A számok csak akkor nullázhatók le, ha egy nem felejtő véletlen hozzáférésű memória (NVRAM) általi visszaállításra (pl. újraprogramozás) kerül sor. A számok semmilyen más körülmények között nem nullázhatók le, azaz még akkor sem, ha egy kiolvasó a hibakódok törlésére ad utasítást.

7.3.2.   Lenullázás a memória túlcsordulása esetén

Ha egy adott ellenőrző rutin számlálója vagy nevezője eléri a 65 535 ±2 értéket, a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a számok növelése előtt mindkét számot el kell osztani kettővel.

Ha a gyújtási ciklusok számlálója eléri maximális értékét (65 535 ±2), a gyújtási ciklusok számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő gyújtási ciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.

Ha az általános nevező eléri maximális értékét (65 535 ±2), az általános nevező számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő menetciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.

---

(1)  Ez az érték 0xFFFF maximális hexadecimális értéknek felel meg 0x1 felbontással.

(2)  Pl. járműsebesség/fordulatszám/számított terhelés, környezeti hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, alapjárati működés vagy működési idő.

(3)  A gyártó a használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés céljából használhat további fedélzeti diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközökre e melléklet követelményei nem vonatkoznak.

1. függelék

Ellenőrző rutinok csoportjai

E melléklet az ellenőrző rutinok alábbi csoportjaival foglalkozik:

| A. | Oxidációs katalizátorok
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 5. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

A.

Oxidációs katalizátorok

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 5. tétele sorolja fel.

| B. | Szelektív katalitikus csökkentési rendszerek (SCR)
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

B.

Szelektív katalitikus csökkentési rendszerek (SCR)

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tétele sorolja fel.

| C. | Kipufogógáz- és oxigénérzékelők
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 13. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

C.

Kipufogógáz- és oxigénérzékelők

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 13. tétele sorolja fel.

| D. | Kipufogógáz-visszavezető rendszerek (EGR) és állítható szelepvezérlés (VVT)
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 6. és 9. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

D.

Kipufogógáz-visszavezető rendszerek (EGR) és állítható szelepvezérlés (VVT)

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 6. és 9. tétele sorolja fel.

| E. | Részecskeszűrő rendszerek
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 2. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

E.

Részecskeszűrő rendszerek

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 2. tétele sorolja fel.

| F. | Feltöltőnyomást szabályozó rendszer
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 8. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

F.

Feltöltőnyomást szabályozó rendszer

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 8. tétele sorolja fel.

| G. | NOx-adszorber
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 4. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

G.

NOx-adszorber

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 4. tétele sorolja fel.

| H. | Három gázkomponensre ható katalizátor
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 15. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

H.

Három gázkomponensre ható katalizátor

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 15. tétele sorolja fel.

| I. | Elpárologtató rendszerek (fenntartva) |
| --- | --- |

I.

Elpárologtató rendszerek (fenntartva)

| J. | Másodlagos levegőrendszerek (fenntartva) |
| --- | --- |

J.

Másodlagos levegőrendszerek (fenntartva)

Egy adott ellenőrző rutinnak e csoportok valamelyikébe kell tartoznia.

---

10. MELLÉKLET

A MENETCIKLUSON KÍVÜLI (OCE) ÉS A HASZNÁLAT KÖZBENI KIBOCSÁTÁSOK KORLÁTOZÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   ALKALMAZÁS

Ez a melléklet az ezen előírás szerint típusjóváhagyásban részesített motorok és járművek teljesítményére vonatkozó követelményeket és a hatástalanító stratégiák tilalmát határozza meg annak érdekében, hogy a károsanyag-kibocsátást a rendes használat során előforduló motorüzemeltetési és környezeti feltételek széles skálája esetében el lehessen érni. Ez a melléklet meghatározza továbbá a típusvizsgálat alatt és a jármű tényleges használata során a menetcikluson kívüli kibocsátások vizsgálatára szolgáló vizsgálati eljárásokat is.

Ez a melléklet a menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó, 10. számú, világszinten harmonizált globális műszaki előíráson alapul.

2.   Fenntartva (1)

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

3.1.   „motor indítása”: a motor beindításától addig az időpontig zajló folyamat, amíg a fordulatszám eléri az szokásos felmelegedett alapjárati fordulatszám mínusz 150 min-1 értéket (automata sebességváltóval felszerelt járműveknél az előremeneti fokozat alapján);

3.2.   „motorbemelegítés”: a jármű elegendő időn keresztül történő működtetése ahhoz, hogy a hűtőfolyadék hőmérséklete elérje a legalább 70 °C-ot;

3.3.   „névleges fordulatszám”: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációban megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le;

3.4.   „szabályozott kibocsátás”: ezen előírás 2. szakaszában meghatározott „gáz-halmazállapotú szennyező anyagok” vagy „részecskék (PM)”.

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely hajlamos befolyásolni az előírás hatálya alá eső káros anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, kialakítani, összeszerelni és beépíteni, hogy a motor és a jármű képes legyen teljesíteni e melléklet előírásait.

4.1.   Hatástalanító stratégiák tilalma

A motorrendszereket és járműveket tilos hatástalanító stratégiával felszerelni.

4.2.   FENNTARTVA (2)

5.   TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

5.1.   Kibocsátáscsökkentési stratégiák

A kibocsátáscsökkentési stratégiákat úgy kell megtervezni, hogy a motorrendszer rendeltetésszerű használat esetén képes legyen teljesíteni e melléklet előírásait. A rendeltetésszerű használat nem korlátozódik a 6. szakaszban meghatározott használati körülményekre.

5.1.1.   A kibocsátáscsökkentési alapstratégiákra vonatkozó követelmények

A kibocsátáscsökkentési alapstratégiák nem tehetnek különbséget a megfelelő típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatok céljából történő működtetés és más működtetés között, és nem biztosíthatnak alacsonyabb szintű kibocsátáscsökkentést olyan körülmények között, amelyek nem szerepelnek lényegi elemként a vonatkozó típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban.

5.1.2.   A kibocsátáscsökkentési segédstratégiákra vonatkozó követelmények

A kibocsátáscsökkentési segédstratégiák nem csökkenthetik a kibocsátáscsökkentés hatékonyságát a kibocsátáscsökkentési alapstratégiákhoz képest a jármű szokásos működése és használata során ésszerűen várható körülmények között, kivéve, ha a kibocsátáscsökkentési segédstratégia megfelel az alábbi feltételek egyikének:

| a) | működtetése lényegi elemként szerepel a vonatkozó típus-jóváhagyási vizsgálatokban, ideértve a menetcikluson kívüli kibocsátások vizsgálatára szolgáló eljárásokat (e melléklet 7. szakasza) és a járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat (ezen előírás 9. szakasza); |
| --- | --- |

a)

működtetése lényegi elemként szerepel a vonatkozó típus-jóváhagyási vizsgálatokban, ideértve a menetcikluson kívüli kibocsátások vizsgálatára szolgáló eljárásokat (e melléklet 7. szakasza) és a járművek használat közbeni megfelelőségére vonatkozó előírásokat (ezen előírás 9. szakasza);

| b) | a motor és/vagy a jármű sérülés vagy baleset elleni védelme érdekében lép működésbe; |
| --- | --- |

b)

a motor és/vagy a jármű sérülés vagy baleset elleni védelme érdekében lép működésbe;

| c) | csak az e melléklet meghatározása szerinti motorindítás vagy felmelegedés közben lép működésbe; |
| --- | --- |

c)

csak az e melléklet meghatározása szerinti motorindítás vagy felmelegedés közben lép működésbe;

| d) | az a rendeltetése, hogy a típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban lényegi elemként nem szereplő környezeti viszonyok vagy üzemállapotok esetén az előírás hatálya alá eső egyik kibocsátást csökkentse, hogy cserében egy másik, az előírás hatálya alá eső kibocsátás szabályozása fennmaradjon. Összességében a szélsőséges környezeti körülmények hatásának ellensúlyozása a feladata, mégpedig oly módon, hogy eközben biztosítsa az összes, az előírás hatálya alá eső kibocsátás elfogadható szintű szabályozásáról. |
| --- | --- |

d)

az a rendeltetése, hogy a típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban lényegi elemként nem szereplő környezeti viszonyok vagy üzemállapotok esetén az előírás hatálya alá eső egyik kibocsátást csökkentse, hogy cserében egy másik, az előírás hatálya alá eső kibocsátás szabályozása fennmaradjon. Összességében a szélsőséges környezeti körülmények hatásának ellensúlyozása a feladata, mégpedig oly módon, hogy eközben biztosítsa az összes, az előírás hatálya alá eső kibocsátás elfogadható szintű szabályozásáról.

5.2.   A gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásokra vonatkozó, világszinten harmonizált határértékek (WNTE)

5.2.1.   A kipufogógáz-kibocsátások nem léphetik túl az 5.2.2. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékeket.

5.2.2.   A vonatkozó kibocsátási határértékek a következők:

| a) | szén-monoxid: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

szén-monoxid: 2 000 mg/kWh;

| b) | összes szénhidrogén (THC): 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

összes szénhidrogén (THC): 220 mg/kWh;

| c) | NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

NOx: 600 mg/kWh;

| d) | részecskék (PM): 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

részecskék (PM): 16 mg/kWh.

6.   KÖRNYEZETI FELTÉTELEK ÉS ÜZEMÁLLAPOTOK

A világszinten harmonizált (WNTE) határértékek a következő körülmények között alkalmazandók:

| a) | légköri nyomáson, amely legalább 82,5 kPa |
| --- | --- |

a)

légköri nyomáson, amely legalább 82,5 kPa

| b) | az adott légköri nyomásnál az (5) egyenlettel meghatározott minden hőmérsékletnél amely azzal egyenlő vagy annál alacsonyabb | (5) |
| --- | --- | --- |

b)

az adott légköri nyomásnál az (5) egyenlettel meghatározott minden hőmérsékletnél amely azzal egyenlő vagy annál alacsonyabb

Formula

(5)

Ahol:

| T | a környezeti levegő hőmérséklete K-ben, |
| --- | --- |
| pb | a légköri nyomás, kPa |

T

a környezeti levegő hőmérséklete K-ben,

pb

a légköri nyomás, kPa

| c) | minden 343 K (70°C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten. |
| --- | --- |

c)

minden 343 K (70°C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten.

A környezeti légköri nyomásra és hőmérsékletre vonatkozó feltételeket az 1. ábra mutatja.

Világszinten harmonizált határértékek (WNTE) – a légköri nyomás és a hőmérséklet tartománya

1.   ábra

A légköri nyomásra és hőmérsékletre vonatkozó feltételek szemléltetése

7.   MENETCIKLUSON KÍVÜLI KIBOCSÁTÁSOK LABORATÓRIUMI VIZSGÁLATA ÉS A JÁRMŰVEK VIZSGÁLATA A MOTOR TÍPUSJÓVÁHAGYÁSAKOR

A menetcikluson kívüli kibocsátások laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó követelmények nem vonatkoznak a szikragyújtású motorok ezen előírás szerinti típusjóváhagyására.

7.1.   A világszinten harmonizált határértékek (WNTE) ellenőrzési tartománya

A világszinten harmonizált határértékek ellenőrzési tartománya a 7.1.1–7.1.6. szakaszokban meghatározott fordulatszám- és terhelési pontokból áll. A 2. ábra a WNTE ellenőrzési tartományt szemlélteti.

7.1.1.   Fordulatszám-tartomány

Az ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan üzemi fordulatszám, amely a WHTC vizsgálati ciklus alapjáratot is magába foglaló kumulatív fordulatszám-eloszlásának 30. százalékosztálya (n30) és a legnagyobb olyan fordulatszám között van, amelynél a motor legnagyobb teljesítményének 70 százalékát éri el (nhi). A 3. ábra a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlását szemlélteti egy adott motor esetében.

7.1.2.   Motornyomaték-tartomány

A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan motorterhelési pont, amelynél a nyomaték értéke legalább a motor által előállított legnagyobb nyomatékérték 30 százaléka.

7.1.3.   Motorteljesítmény-tartomány

A 7.1.1. és a 7.1.2. szakasz rendelkezéseitől függetlenül a motor által előállított legnagyobb teljesítményérték 30 százaléka alatti fordulatszámot és terhelési pontokat minden kibocsátás esetében ki kell zárni a WNTE ellenőrzési tartományból.

7.1.4.   A motorcsalád-koncepció alkalmazása

Elvileg egy motorcsaládon belüli bármely olyan motornak, amely egyedi nyomaték-/teljesítménygörbével rendelkezik, saját WNTE ellenőrzési tartománya van. Használat közbeni vizsgálatok esetén az adott motor egyéni WNTE ellenőrzési tartománya irányadó. A WHDC globális műszaki előírás motorcsalád-koncepciója alapján végzett típus-jóváhagyási (tanúsítási) vizsgálatok esetén a gyártó dönthet úgy is, hogy egyetlen WNTE ellenőrzési tartományt alkalmaz a motorcsaládra vonatkozóan az alábbi előírások betartásával:

| a) | Elegendő a WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen fordulatszám-tartományát használni, ha a mért n30 és nhi fordulatszámok a gyártó által megadottaktól legfeljebb ±3 százalékkal térnek el. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál magasabb ennél a tűréshatárnál, a WNTE ellenőrzési tartomány meghatározásakor a mért fordulatszámokat kell használni; |
| --- | --- |

a)

Elegendő a WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen fordulatszám-tartományát használni, ha a mért n30 és nhi fordulatszámok a gyártó által megadottaktól legfeljebb ±3 százalékkal térnek el. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál magasabb ennél a tűréshatárnál, a WNTE ellenőrzési tartomány meghatározásakor a mért fordulatszámokat kell használni;

| b) | Elegendő a WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen nyomaték-/teljesítménytartományát használni, ha az lefedi a család legmagasabb és legalacsonyabb névleges értéke közötti teljes tartományt. Emellett a névleges motorértékek különböző WNTE ellenőrzési tartományokba való csoportosítása is megengedett. |
| --- | --- |

b)

Elegendő a WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen nyomaték-/teljesítménytartományát használni, ha az lefedi a család legmagasabb és legalacsonyabb névleges értéke közötti teljes tartományt. Emellett a névleges motorértékek különböző WNTE ellenőrzési tartományokba való csoportosítása is megengedett.

2.   ábra

Példa a WNTE ellenőrzési tartományra

3.   ábra

Példa a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlására

7.1.5.   Bizonyos WNTE üzemi pontok kizárása

A gyártó kérelmezheti, hogy a típusjóváhagyó hatóság a tanúsítás/típusjóváhagyás során kizárjon bizonyos üzemi pontokat a 7.1.1–7.1.4. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományból. A típusjóváhagyó hatóság akkor tehet eleget ennek a kérésnek, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a motor egyetlen jármű-kombináció esetében sem képes ezeken a pontokon működni.

7.2.   A WNTE-események minimális időtartama és adatlekérdezési gyakorisága

7.2.1.   Az 5.2. szakaszban meghatározott, WNTE kibocsátási határértékeknek való megfelelés meghatározásához a motort a 7.1. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományban kell működtetni, kibocsátásait pedig legalább egy 30 másodperces időtartamon keresztül kell mérni és integrálni. A WNTE-esemény meghatározása: egy adott idő alatti integrált kibocsátások egyetlen sorozata. Ha például a motor 65 egymást követő másodpercben működik a WNTE ellenőrzési tartományban és környezeti körülmények között, ez egyetlen WNTE-eseményt képez, és a kibocsátásokat a teljes 65 másodperces időszakra kell átlagolni. Laboratóriumi vizsgálat esetében a 7.5. szakaszban említett integrálási időt kell alkalmazni.

7.2.2.   Az időszakos regenerálást használó kibocsátáscsökkentővel működő motorok esetében, ha a regenerálásra a WNTE-vizsgálat során kerül sor, az átlagolási időszaknak legalább az események között eltelő idő és a mintavételi időszakban lezajló teljes regenerációs események számának szorzatával egyenlő hosszúságúnak kell lennie. Ez a követelmény csak azokra a motorokra vonatkozik, amelyek elektronikus jelek küldésével jelzik a regenerációs esemény kezdetét.

7.2.3.   A WNTE-esemény olyan adatsor, amelyet legalább 1/s gyakoriság mellett gyűjtenek össze a motor WNTE ellenőrzési tartományban, az esemény minimális időtartama vagy annál hosszabb időn keresztül való működése közben. A mért kibocsátási adatokat átlagolni kell az egyes WNTE-események időtartamában.

7.3.   Használatban lévő járművek vizsgálata

A típusjóváhagyás során a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) az e melléklet 1. függelékében leírt eljárás szerint igazoló vizsgálatot kell végrehajtani a járműbe szerelt alapmotoron.

7.3.1.   A vizsgálathoz használt járművet a gyártó is kiválaszthatja, de azt a típusjóváhagyó hatóságnak is el kell fogadnia. A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálathoz használt jármű tulajdonságainak reprezentatívaknak kell lenniük arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik. A jármű prototípus is lehet.

7.3.2.   A típusjóváhagyó hatóság kérésére az adott motorcsaládhoz tartozó másik motor vagy egy eltérő járműkategóriát képviselő egyenértékű motor is vizsgálható egy adott gépjárműben.

7.4.   A világszinten harmonizált határértékek (WNTE) laboratóriumi vizsgálata

Az e melléklet előírásait alkalmazó laboratóriumi vizsgálatok esetében a következő rendelkezések alkalmazandók:

7.4.1.   Az előírás hatályába tartozó káros anyagok kibocsátott fajlagos tömegét a WNTE ellenőrzési tartományban egyenletesen elosztott, véletlenszerűen kijelölt vizsgálati pontok alapján kell meghatározni. Minden vizsgálati pontnak 3 véletlenszerűen kiválasztott rácscellán belül kell elhelyezkednie az ellenőrzési tartományban. A rácsnak 3 000 min-1 névleges fordulatszám alatti motorok esetében 9, a legalább 3 000 min-1 fordulatszámú motorok esetében pedig 12 cellából kell állnia. A rácsokra teljesülnie kell az alábbiaknak:

| a) | a rács külső határai illeszkednek a WNTE ellenőrzési tartományhoz; |
| --- | --- |

a)

a rács külső határai illeszkednek a WNTE ellenőrzési tartományhoz;

| b) | 2, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 9 cellás rácsok esetében vagy 3, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 12 cellás rácsok esetében; és |
| --- | --- |

b)

2, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 9 cellás rácsok esetében vagy 3, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elhelyezett függőleges vonal a 12 cellás rácsok esetében; és

| c) | 2, egyenlő motornyomaték-távolságokban elhelyezett vonal (1⁄3) mindegyik függőleges vonalnál a WNTE ellenőrzési tartományban. |
| --- | --- |

c)

2, egyenlő motornyomaték-távolságokban elhelyezett vonal (1⁄3) mindegyik függőleges vonalnál a WNTE ellenőrzési tartományban.

Az egyes motorok esetében alkalmazott rácsok példái az 5. és a 6. ábrán láthatók.

7.4.2.   A 3 kiválasztott rácscella mindegyikének 5 véletlenszerű vizsgálati pontot kell tartalmaznia, tehát a WNTE ellenőrzési tartományban összesen 15 véletlenszerű pontot kell vizsgálni. A cellákat egymás után kell megvizsgálni; így az egy rácscellán belül található 5 pont mindegyikét meg kell vizsgálni a következő rácscellára való továbblépés előtt. A vizsgálati pontokat egyetlen, átmeneteket tartalmazó állandósult üzemállapotú ciklussá kell összevonni.

7.4.3.   A rácscellák vizsgálati sorrendjét és az adott rácscellán belüli pontok vizsgálati sorrendjét véletlenszerűen kell meghatározni. A 3 vizsgálandó rácscellát, a 15 vizsgálati pontot, a rácscellák vizsgálati sorrendjét és az adott rácscellán belüli pontok vizsgálati sorrendjét a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság határozza meg a randomizálás elfogadott statisztikai módszereivel.

7.4.4.   Az előírás hatályába tartozó gáznemű káros anyagok átlagos kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE határértékeket bármely rácscellán belüli, 5 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve.

7.4.5.   Az előírás hatályába tartozó szilárd káros anyagok átlagos kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE határértékeket a teljes, 15 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve.

7.5.   Laboratóriumi vizsgálati eljárás

7.5.1.   A WHSC-ciklus befejezését követően a motort három percen keresztül a WHSC 9. üzemmódja szerint elő kell kondicionálni. A vizsgálati programot közvetlenül az előkondicionálási szakasz befejezése után kell elindítani.

7.5.2.   A motort 2 percig kell működtetni minden véletlenszerűen kiválasztott vizsgálati ponton. Ebbe az időtartamba beletartozik az előző állandósult üzemállapotú pontból való átmenet is. A vizsgálati pontok közötti átmeneteknek fordulatszám és terhelés szempontjából lineárisnak kell lenniük, és 20 ±1 másodpercig kell tartaniuk.

7.5.3.   A teljes vizsgálati idő a mérés elejétől a végéig 30 perc. Minden egyes, a rácscellában véletlenszerűen kiválasztott 5 pontból álló pontcsoport vizsgálata 10 percig tart az 1. pontba belépő átvezetés elejétől az 5. pontnál végzett állandósult üzemállapotú mérés végéig mérve. Az 5. ábra szemlélteti a vizsgálat menetét.

7.5.4.   A WNTE laboratóriumi vizsgálatnak eleget kell tennie a 4. melléklet 7.8.7. szakaszában előírt hitelesítő statisztikának.

7.5.5.   A kibocsátások mérését a 4. melléklet 7.5., 7.7. és 7.8. szakasza szerint kell elvégezni.

7.5.6.   A mérési eredményeket a 4. melléklet 8. szakasza szerint kell kiszámítani.

4.   ábra

A WNTE vizsgálati ciklus elkezdésének menete

5. és 6.   ábra

A WNTE vizsgálati ciklus rácsai

7.6.   Kerekítés

A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó WHDC kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06 szerint. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

8.   FENNTARTVA

9.   FENNTARTVA

10.   NYILATKOZAT A CIKLUSON KÍVÜLI KIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉKEK BETARTÁSÁRÓL

A típusjóváhagyás iránti kérelemhez a gyártónak csatolnia kell egy nyilatkozatot arról, hogy a motorcsalád vagy a jármű megfelel ezen előírás követelményeinek a menetcikluson kívüli kibocsátások korlátozása tekintetében. A nyilatkozat mellett a vonatkozó kibocsátási határértékeknek és a használatban lévő járművekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést további vizsgálatokkal is igazolni kell.

10.1.   Példa a cikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozatra

A következő szöveg a határértékek betartására vonatkozó nyilatkozat példája:

„(Gyártó neve) tanúsítja, hogy az ezen motorcsaládon belüli motorok megfelelnek e melléklet követelményeinek. (Gyártó neve) jóhiszeműen adja ki ezt a nyilatkozatot azt követően, hogy megfelelő műszaki értékeléseket hajtott végre a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátására vonatkozóan az előírt szükséges működési és környezeti feltételek mellett.”

10.2.   A cikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozat alapja

A gyártó köteles dokumentálni és a gyártói létesítményben megőrizni a vizsgálati adatokat, a műszaki elemzéseket és minden más, a cikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozathoz alapul szolgáló információt. Kérésre a gyártó köteles megadni ezeket az adatokat a tanúsító vagy típusjóváhagyó hatóságnak.

11.   DOKUMENTÁCIÓ

A típusjóváhagyó hatóság előírhatja, hogy a gyártó dokumentációcsomagot nyújtson be. Ebben ismertetni kell a motorrendszerhez kapcsolódó minden tervezési elemet és kibocsátáscsökkentési stratégiát, valamint annak módját, ahogyan ez szabályozza a kimeneti változóit, legyen szó közvetlen vagy közvetett szabályozásról.

Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kibocsátáscsökkentési stratégia teljes körű leírását is. Ezenkívül kitérhetnek az összes kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia működésére, beleértve a kibocsátáscsökkentési segédstratégiák által módosított paraméterek és a kibocsátáscsökkentési segédstratégiák működésére vonatkozó peremfeltételek ismertetését, illetve az arról való tájékoztatást, hogy várhatóan mely kibocsátáscsökkentési segédstratégiák és kibocsátáscsökkentési alapstratégiák lesznek aktívak az e mellékletben leírt vizsgálati eljárások feltételei között.

---

(1)  E melléklet számozása a menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó globális műszaki előírás számozását követi. Az említett globális műszaki előírás néhány szakaszára azonban e mellékletben nincs szükség.

1

(2)  E melléklet számozása a menetcikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó globális műszaki előírás számozását követi. Az említett globális műszaki előírás néhány szakaszára azonban e mellékletben nincs szükség.

2

1. függelék

Hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálat típusjóváhagyáskor

A.1.1.   Bevezetés

Ez a függelék a típusjóváhagyáskor végrehajtott, hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazoló vizsgálatkor elvégezendő eljárást írja le.

A.1.2.   A vizsgálati jármű

A.1.2.1.   A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazoló vizsgálat során használt jármű tulajdonságainak reprezentatívaknak kell lenniük arra a járműkategóriára nézve, amelybe az adott motorrendszert beépíteni tervezik. A jármű lehet prototípus vagy adaptált sorozatgyártású jármű.

A.1.2.2.   A motorvezérlő egység adatforgalmi információinak elérhetőségét és megfelelő voltát igazolni kell (például ezen előírás 8. mellékletének 5. szakaszában szereplő rendelkezések szerint).

A.1.3.   Vizsgálati feltételek

A.1.3.1.   A jármű hasznos terhelése

A jármű hasznos terhelése a II. melléklet szerint a legnagyobb hasznos járműterhelés 50–60 %-a lehet.

A.1.3.2.   Környezeti viszonyok

A vizsgálatot a 8. melléklet 4.2. szakaszában leírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.

A.1.3.3.   A motorhűtő közeg hőmérsékletének meg kell felelnie a 8. melléklet 4.3. szakaszának.

A.1.3.4.   Tüzelőanyag, kenőanyagok és reagens

A tüzelőanyagra, a kenőolajra és a kipufogógáz-utókezelő rendszer reagensére a 8. melléklet 4.4. szakaszának rendelkezései vonatkoznak.

A.1.3.5.   A futási és üzemeltetési követelmények

Futási és üzemeltetési követelményekként a 8. melléklet 4.5–4.6.8. szakaszában leírt követelményeket kell alkalmazni.

A.1.4.   A kibocsátások értékelése

A.1.4.1.   A vizsgálatot a 8. melléklet 6. szakasza szerint el kell végezni, és a vizsgálati eredményeket ugyanezen rendelkezések szerint kell kiszámítani.

A.1.5.   Jegyzőkönyv

A.1.5.1.   A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett igazoló vizsgálatot leíró műszaki jelentésben be kell mutatni a tevékenységeket és az eredményeket, és legalább a következő információkat kell közölni:

| a) | a 8. melléklet 10.1.1. szakaszában leírt általános információk; |
| --- | --- |

a)

a 8. melléklet 10.1.1. szakaszában leírt általános információk;

| b) | magyarázat arról, hogy a vizsgálathoz felhasznált jármű miért tekinthető reprezentatívnak arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik; |
| --- | --- |

b)

magyarázat arról, hogy a vizsgálathoz felhasznált jármű miért tekinthető reprezentatívnak arra a járműkategóriára nézve, amelyben az adott motorrendszert használni tervezik;

| c) | a vizsgálóberendezésre és a vizsgálati adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.3–10.1.4. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálóberendezésre és a vizsgálati adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.3–10.1.4. szakaszában leírtak szerint;

| d) | információk a vizsgált motorról a 8. melléklet 10.1.5. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

d)

információk a vizsgált motorról a 8. melléklet 10.1.5. szakaszában leírtak szerint;

| e) | információk a vizsgálathoz felhasznált gépjárműről a 8. melléklet 10.1.6. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

e)

információk a vizsgálathoz felhasznált gépjárműről a 8. melléklet 10.1.6. szakaszában leírtak szerint;

| f) | információk az útvonal tulajdonságairól a 8. melléklet 10.1.7. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

f)

információk az útvonal tulajdonságairól a 8. melléklet 10.1.7. szakaszában leírtak szerint;

| g) | a mért pillanatnyi és a számított adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.8–10.1.9. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

g)

a mért pillanatnyi és a számított adatokra vonatkozó információk a 8. melléklet 10.1.8–10.1.9. szakaszában leírtak szerint;

| h) | információk az átlagolt és integrált adatokról a 8. melléklet 10.1.10. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

h)

információk az átlagolt és integrált adatokról a 8. melléklet 10.1.10. szakaszában leírtak szerint;

| i) | elfogadási-elutasítási eredmények a 8. melléklet 10.1.11. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

i)

elfogadási-elutasítási eredmények a 8. melléklet 10.1.11. szakaszában leírtak szerint;

| j) | információk a vizsgálatok ellenőrzéséről a 8. melléklet 10.1.12. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

j)

információk a vizsgálatok ellenőrzéséről a 8. melléklet 10.1.12. szakaszában leírtak szerint.

---

11. MELLÉKLET

AZ NOX-SZABÁLYOZÁSRA SZOLGÁLÓ MEGOLDÁSOK HELYES MŰKÖDÉSÉT BIZTOSÍTÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító követelményeket határozza meg. Előírásokat tartalmaz mindazon járművekre, amelyek a kibocsátások csökkentése érdekében reagenst használnak.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

Az e melléklet hatálya alá tartozó motorrendszereket úgy kell megtervezni, legyártani és beépíteni, hogy hasznos élettartamuk alatt és szokásos használati körülmények között mindvégig alkalmasak legyenek e követelmények teljesítésére. Ennek a célkitűzésnek az eléréséhez elfogadható, ha azokon a motorokon, melyeket ezen előírás 5.4. szakaszában említett vonatkozó tartóssági időn túl használnak, az ellenőrző rendszer működésének és érzékenységének némi romlása mutatkozik.

2.1.   Alternatív jóváhagyás

2.1.1.   Fenntartva (1)

2.2.   Kért információk

2.2.1.   Az I. mellékletben megadott nyomtatványon a gyártó benyújtja azokat az információkat, amelyek az e melléklet hatályába tartozó motorrendszerek működési jellemzőit maradéktalanul leírják.

2.2.2.   A gyártó a típusjóváhagyás iránti kérelemben köteles meghatározni a kibocsátáscsökkentő rendszer által fogyasztott valamennyi reagens jellemzőjét. Ennek tartalmaznia kell a reagenstípusokat és -koncentrációkat, a működési hőmérsékleti feltételeket és a nemzetközi szabványokra való hivatkozást.

2.2.3.   A gyártónak a típusjóváhagyás iránti kérelemmel egyidejűleg be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatóságnak a járművezető figyelmeztetésére szolgáló rendszer és a használatkorlátozó rendszer 4., illetve 5. szakasznak megfelelően leírt működési jellemzőit teljes körűen leíró részletes írásos tájékoztatást.

2.2.4.   Amennyiben a gyártó a motor vagy a motorcsalád önálló műszaki egységként történő jóváhagyását kéri, a 3.1.3., 3.2.3. vagy 3.3.3. szakaszban említett dokumentációcsomagban meg kell adnia azokat a megfelelő előírásokat, mely biztosítják a jármű közúti vagy más használata esetében e melléklet követelményeinek való megfelelését. Ennek a dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | részletes műszaki előírások, beleértve a motorrendszerben az e melléklet követelményeinek teljesítése céljából jelen lévő ellenőrző, figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerekkel való kompatibilitást biztosító rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

részletes műszaki előírások, beleértve a motorrendszerben az e melléklet követelményeinek teljesítése céljából jelen lévő ellenőrző, figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerekkel való kompatibilitást biztosító rendelkezéseket;

| b) | a motor járműbe történő beépítése tekintetében betartandó ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

b)

a motor járműbe történő beépítése tekintetében betartandó ellenőrzési eljárás.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata során.

A fenti a) és b) pontban említett dokumentációt nem kell benyújtani, ha a gyártó járműnek a kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyása iránt nyújt be kérelmet.

2.3.   Működési feltételek

2.3.1.   Az e melléklet hatályába tartozó motorrendszereknek károsanyagkibocsátás-csökkentő funkciójukat a releváns régió (pl. Európai Unió) területén szokásosan előforduló minden körülmény, különösen az alacsony környezeti hőmérsékletek mellett is meg kell tartaniuk a 10. melléklettel összhangban.

2.3.2.   A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszernek működőképesnek kell lennie:

| a) | 266 K és 308 K (–7°C és 35°C) között bármely környezeti hőmérsékleten; |
| --- | --- |

a)

266 K és 308 K (–7°C és 35°C) között bármely környezeti hőmérsékleten;

| b) | minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban; |
| --- | --- |

b)

minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban;

| c) | 343 K (70°C) feletti hűtőközeg-hőmérséklettel. |
| --- | --- |

c)

343 K (70°C) feletti hűtőközeg-hőmérséklettel.

Ez a szakasz nem vonatkozik a reagensszintnek a reagenstartályban történő ellenőrzésére, amennyiben az ellenőrzésnek a használati körülményektől függetlenül minden olyan körülmény mellett is működnie kell, amikor a mérés műszakilag megvalósítható (minden olyan körülmény mellett, amikor a folyékony reagens nincs megfagyva).

2.4.   A reagens fagyvédelme

2.4.1.   A gyártó használhat fűtött vagy fűtés nélküli reagenstartályt és -adagoló rendszert is, a 2.3.1. szakasz általános előírásainak megfelelően. A fűtött rendszernek meg kell felelnie a 2.4.2. szakasz követelményeinek. A fűtés nélküli rendszernek pedig a 2.4.3. szakaszban meghatározott követelményeket kell teljesítenie.

2.4.1.1.   A fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer használatára a jármű tulajdonosának szóló írásbeli használati utasításban ki kell térni.

2.4.2.   Fűtött reagenstartály és -adagoló rendszer

2.4.2.1.   Ha a reagens befagy, a gyártónak biztosítania kell, hogy a reagens a jármű 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten történő indításától számítva legkésőbb 70 percen belül használható legyen.

2.4.2.2.   Igazoló eljárás

| 2.4.2.2.1. | A reagenstartályt és -adagoló rendszert 255 K (–18°C) hőmérsékleten 72 órán át vagy a reagens nagy részének megszilárdulásáig kondicionálni kell. |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

A reagenstartályt és -adagoló rendszert 255 K (–18°C) hőmérsékleten 72 órán át vagy a reagens nagy részének megszilárdulásáig kondicionálni kell.

| 2.4.2.2.2. | A 2.4.2.2.1. szakaszban meghatározott kondicionálás után a motort be kell indítani és 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten a következő módon üzemeltetni kell: 10–20 perc alapjárat, majd legfeljebb 50 perc 40 százalékos terhelésnél nem többel. |
| --- | --- |

2.4.2.2.2.

A 2.4.2.2.1. szakaszban meghatározott kondicionálás után a motort be kell indítani és 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten a következő módon üzemeltetni kell: 10–20 perc alapjárat, majd legfeljebb 50 perc 40 százalékos terhelésnél nem többel.

| 2.4.2.2.3. | A reagensadagoló rendszernek teljes mértékben meg kell őriznie működőképességét a 2.4.2.2.1 és a 2.4.2.2.2. szakaszokban leírt vizsgálati eljárások végére. |
| --- | --- |

2.4.2.2.3.

A reagensadagoló rendszernek teljes mértékben meg kell őriznie működőképességét a 2.4.2.2.1 és a 2.4.2.2.2. szakaszokban leírt vizsgálati eljárások végére.

| 2.4.2.2.4. | A 2.4.2.2. szakaszban meghatározott követelményeknek való megfelelést igazolni lehet hidegkamrás mérőállásban, melyet fékpaddal vagy próbapaddal szereltek fel, illetve országúti járművizsgálatokkal is, a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásától függően. |
| --- | --- |

2.4.2.2.4.

A 2.4.2.2. szakaszban meghatározott követelményeknek való megfelelést igazolni lehet hidegkamrás mérőállásban, melyet fékpaddal vagy próbapaddal szereltek fel, illetve országúti járművizsgálatokkal is, a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásától függően.

2.4.3.   Fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer

2.4.3.1.   A 4. szakaszban ismertetett, a járművezető figyelmeztetésére szolgáló rendszernek működésbe kell lépnie, ha ≤ 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten nincs reagensadagolás.

2.4.3.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha ≤ 266 K (– 7°C) környezeti hőmérsékleten az indítástól számított legkésőbb 70 percen belül nincs reagensadagolás.

2.5.   A járműre szerelt minden külön reagenstartályon lennie kell a tartályban lévő folyadékból való, a járművön elérhető információkkal megvalósítható mintavételt lehetővé tevő eszköznek. A mintavételi pontnak speciális szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie. A járművön szokásosan jelen lévő, a tartályhoz való hozzáférés lezáráshoz használt kulcs e szakasz alkalmazásában nem minősül speciális szerszámnak vagy eszköznek.

3.   KARBANTARTÁSI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   A gyártó az ezen előírás szerint típusjóváhagyásban részesített új járművek vagy új motorok tulajdonosait köteles közvetlenül vagy közvetve ellátni írásbeli használati utasítással a kibocsátáscsökkentő rendszerről és annak helyes működéséről.

Az információknak ki kell térniük arra, hogy ha a jármű kibocsátáscsökkentő rendszere nem működik megfelelően, akkor a járművezetőt a figyelmeztető rendszer figyelmezteti a problémára, továbbá arra is, hogy a figyelmeztetés figyelmen kívül hagyása esetében a használatkorlátozó rendszer később letilthatja a jármű elindítását, ami miatt a jármű képtelen lesz rendeltetése megfelelő betöltésére.

3.2.   A használati utasításnak tartalmaznia kell a jármű megfelelő, a kibocsátáscsökkentési teljesítmény fenntartását biztosító használatára és karbantartására és adott esetben a fogyó reagensek megfelelő használatára is vonatkozó előírásokat.

3.3.   A használati utasítást érthetően, nem műszaki szaknyelven és azon tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) kell megírni, amelyben az új járművet vagy motort értékesítik vagy nyilvántartásba veszik.

3.4.   A használati utasításnak kifejezetten tartalmaznia kell, ha a jármű üzemeltetőjének a szokásos szervizelések között is fel kell töltenie a járművet reagensekkel. A használati utasításban meg kell adni a reagens kívánt minőségét is. Az utasításnak pontosan le kell írnia a reagenstartály feltöltésének módját. Azt is tartalmaznia kell, hogy mekkora a reagensfogyás várható sebessége az adott típusú járműnél, és azt várhatóan milyen gyakran kell utántölteni.

3.5.   A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy az adott specifikációjú reagens használata és utántöltése kötelező ahhoz, hogy a jármű megfeleljen az adott járműtípusra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat megadásának feltételét képező követelményeknek.

3.6.   A használati utasításnak tartalmaznia kell azt a figyelmeztetést, miszerint jogsértésnek minősülhet, ha a járművet úgy használják, hogy a kibocsátáscsökkentéshez előírt reagens nem fogy.

3.7.   A használati utasításban ismertetni kell a figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszerek működési módját. Ezenkívül le kell írni, hogy milyen következményekkel jár a jármű működésére és a hibanaplózásra nézve, ha figyelmen kívül hagyják a figyelmeztető rendszert, nem történik reagens-utántöltés, illetve a problémát nem orvosolják.

4.   A JÁRMŰVEZETŐT FIGYELMEZTETŐ RENDSZER

4.1.   A járműben lennie kell egy figyelmeztető rendszernek, amely fényjelzéssel tájékoztatja a járművezetőt arról, ha a reagensszint túl alacsony, a reagens minősége nem megfelelő, nem megfelelő ütemben fogy, vagy ha manipulálásnak betudható működési hibát észlelt, valamint arról, hogy a hiba kijavításának elmulasztása esetén a használatkorlátozó rendszer működésbe léphet. A figyelmeztető rendszernek akkor is működnie kell, ha az 5. szakaszban ismertetett használatkorlátozó rendszer működésbe lépett.

4.2.   A 9B. mellékletben leírt fedélzeti diagnosztikai rendszernek a 4.1. szakaszban leírt fényjelzések kibocsátására való használata nem megengedett. A figyelmeztető jelzés nem lehet ugyanaz, mint a fedélzeti diagnosztikához (azaz a hibajelzéshez) vagy más motorkarbantartáshoz használt másik figyelmeztetés. A figyelmeztető rendszer vagy a fényjelzés a kiolvasóval nem lehet kikapcsolható, anélkül, hogy a figyelmeztetést kiváltó okot orvosolták volna. A figyelmeztető rendszer és a figyelmeztető fényjelzések működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételeket e melléklet 2. függeléke ismerteti.

4.3.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer rövid üzeneteket is megjeleníthet, beleértve a következők egyértelmű jelzését:

| a) | a mérsékelt vagy erős használatkorlátozás működésbe lépéséig hátralévő távolság vagy idő; |
| --- | --- |

a)

a mérsékelt vagy erős használatkorlátozás működésbe lépéséig hátralévő távolság vagy idő;

| b) | a nyomatékcsökkenés szintje; |
| --- | --- |

b)

a nyomatékcsökkenés szintje;

| c) | a jármű újraindíthatóságának feltételei. |
| --- | --- |

c)

a jármű újraindíthatóságának feltételei.

Az e szakaszban említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer lehet a fedélzeti diagnosztikai vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszer.

4.4.   A gyártó a járművezetőt figyelmeztető rendszert hangjelzés kibocsátására is alkalmassá teheti. A hangjelzések járművezető általi kikapcsolása megengedett.

4.5.   A járművezetőt figyelmeztető rendszernek a 6.2., 7,2., 8,4. és 9.3. szakaszban meghatározottak szerint kell működésbe lépnie.

4.6.   Ha a működésbe lépést kiváltó feltételek megszűntek, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia. Ha a járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésének okait nem szüntették meg, a rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan.

4.7.   Fontos biztonsági figyelmeztető jelzések ideiglenesen megszakíthatják a figyelmeztetést.

4.8.   A mentőszolgálatok általi használatra szánt, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők használatára tervezett és gyártott járműveket el lehet látni a figyelmeztető rendszer fényjelzéseinek tompítására szolgáló eszközzel.

4.9.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke határozza meg.

4.10.   Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 1. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell a járművezetőt figyelmeztető rendszer működését.

5.   HASZNÁLATKORLÁTOZÓ RENDSZER

5.1.   A járműbe kétlépcsős használatkorlátozó rendszert kell beépíteni, mely először mérsékelt (teljesítményben korlátozó), majd erős (a jármű működését megakadályozó) használatkorlátozást vált ki.

5.2.   A használatkorlátozó rendszer követelménye nem vonatkozik mentőszolgálatok általi használatra szánt, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők általi használatra tervezett és gyártott járművekre vagy motorokra A használatkorlátozó rendszer állandó kiiktatása csak a motor- vagy járműgyártó számára megengedett.

5.3.   Mérsékelt használatkorlátozó rendszer

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer a motor legnagyobb forgatónyomatékát a teljes fordulatszám-tartományában a teljes nyomatékterhelés és a fordulatszám-szabályozó töréspontja között 25 %-kal kell, hogy csökkentse, amint azt e melléklet 3. függeléke ismerteti. A teljes nyomatékhoz tartozó fordulatszám alatti legnagyobb rendelkezésre álló csökkentett motornyomaték a motornyomaték csökkentése előtt nem lépheti túl a csökkentett nyomatékot a teljes nyomatékhoz tartozó fordulatszámon.

A mérsékelt használatkorlátozásnak működésbe kell lépnie, amikor a jármű a 6.3., 7.3., 8.5. és 9.4. szakaszban leírt állapot bekövetkezése után először kerül álló helyzetbe.

5.4.   Erős használatkorlátozó rendszer

A jármű- vagy motorgyártónak az 5.4.1.–5.4.3. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszerekből legalább egyet be kell építenie a járműbe, valamint egy, az 5.4.4. szakaszban ismertetett „időkorlátos használatkorlátozó” rendszert is.

5.4.1.   Az „újraindítást követő használatot korlátozó” rendszer a jármű sebességét a motor járművezető általi leállítását („gyújtás kikapcsolva”) követően 20 km/h-ra („kúszó üzemmód”) kell, hogy korlátozza.

5.4.2.   A „tüzelőanyag-feltöltést követő használatkorlátozás” rendszer a jármű sebességét azt követően korlátozza 20 km/h-ra („kúszó üzemmód”), hogy a tartályban a tüzelőanyag szintje mérhető – a tartálytérfogat legfeljebb 10 %-ának megfelelő, a típusjóváhagyó hatóság által a tüzelőanyagszint-mérő műszaki adottságai és a gyártó nyilatkozata alapján jóváhagyott – mennyiséggel emelkedett.

5.4.3.   A „leállítást követő használatot korlátozó rendszer” a jármű sebességét a jármű egy óránál hosszabb álló helyzetét követően 20 km/h-ra („kúszó üzemmód”) korlátozza.

5.4.4.   Az „időkorlátos használatkorlátozó” rendszer a jármű sebességét 20 km/h-ra („kúszó üzemmód”) korlátozza az első olyan alkalommal, amikor a jármű nyolc óra motorműködést követően leáll, ha korábban az 5.4.1–5.4.3. szakaszban ismertetett egyik rendszer sem lépett működésbe.

5.5.   A használatkorlátozó rendszert a 6.3., 7.3., 8.5. és 9.4. szakaszban meghatározottak szerint kell készenléti állapotba hozni.

5.5.1.   Amennyiben a használatkorlátozó rendszer megállapítja, hogy az erős használatkorlátozó rendszert kell működésbe hozni, a mérsékelt használatkorlátozó rendszernek mindaddig működnie kell, amíg a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozott („kúszó üzemmód”).

5.6.   Ha a használatkorlátozó rendszer működésbe lépését okozó feltételek már megszűntek, akkor a rendszernek ki kell kapcsolnia. A használatkorlátozó rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okai nem szűntek meg.

5.7.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke határozza meg.

5.8.   Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 1. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell a használatkorlátozó rendszer működését.

6.   A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ REAGENS

6.1.   Reagenskijelző

A jármű műszerfalán lennie kell egy külön kijelzőnek, amely egyértelműen tájékoztatja a járművezetőt a reagenstartályban lévő reagens szintjéről. A reagenskijelző legalacsonyabb elfogadható működési szintje az, hogy mindaddig folyamatosan jelzi a reagensszintet, míg a 4. szakaszban említett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe nem lép a rendelkezésre álló reagenssel kapcsolatos problémák miatt. A reagenskijelző lehet analóg vagy digitális, és mutathatja a szintet a teljes tartálytérfogat, a megmaradt reagens mennyisége vagy a becsült hátralevő megtehető távolság arányában.

A reagenskijelzőt a tüzelőanyagszint-jelző közelében kell elhelyezni.

6.2.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

6.2.1.   A 4. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály térfogatának 10 %-a – vagy a gyártó által beállított, ennél magasabb szint – alá süllyed.

6.2.2.   A figyelmeztetés félreértetlenül a járművezető értésére kell, hogy adja, hogy a reagensszint alacsony. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, az optikai figyelmeztetésnek a reagens alacsony szintjére figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie. (például „karbamidszint alacsony”, „AdBlue-szint alacsony” vagy „reagensszint alacsony”).

6.2.3.   A járművezetőt figyelmeztető rendszernek nem kell rögtön folyamatosan bekapcsolva lennie, a figyelmeztetés intenzitásának azonban a folytonosig kell fokozódnia, ahogyan a reagensszint a reagenstartály térfogatának igen alacsony hányadához és ahhoz a ponthoz közelít, amelynél a használatkorlátozó rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés utolsó szintjét a gyártó határozza meg, ennek a szintnek jobban észrevehető szintnek kell lennie, mint amelynél használatkorlátozó rendszer a 6.3. szakasz szerint működésbe lép.

6.2.4.   Nem megengedett, hogy a folytonos figyelmeztetést egyszerűen ki lehessen kapcsolni vagy figyelmen kívül lehessen hagyni. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak egyértelmű üzenetet kell megjelenítenie (pl. „karbamidfeltöltés szükséges”, „AdBlue-feltöltés szükséges” vagy „reagensfeltöltés szükséges”). Fontos biztonsági figyelmeztető jelzések ideiglenesen megszakíthatják a folytonos figyelmeztetést.

6.2.5.   Gondoskodni kell arról, hogy a járművezetőt figyelmeztető rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst addig a szintig feltöltik, hogy az már nem eredményezi a rendszer működésbe lépését.

6.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

6.3.1.   Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a – vagy a gyártó által beállított, ennél nagyobb százalékos arány – alá süllyed.

6.3.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagenstartály kiürül (azaz az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni), vagy a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed (azt, hogy 2,5 % alatt milyen szintre, a gyártó határozza meg).

6.3.3.   Gondoskodni kell arról, hogy a mérsékelt vagy erős használatkorlátozó rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst a addig a szintig fel nem töltik, hogy az már nem eredményezi a megfelelő rendszer működésbe lépését.

7.   A REAGENSMINŐSÉG FIGYELÉSE

7.1.   A járműnek rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely megállapítja, ha nem megfelelő reagens van a gépben.

7.1.1.   A gyártónak meg kell határoznia a CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt, mely az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott határértékeket nem túllépő kipufogógáz-kibocsátásokat eredményez.

7.1.1.1.   Az előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszak alatt és a gyártó kérésére a 7.1.1. szakasz alkalmazásában az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott NOx kibocsátási határértékre való hivatkozás alatt a 900 mg/kWh értendő.

7.1.1.2.   A CDmin megfelelő értékét a jóváhagyás során az e melléklet 6. függelékben meghatározott eljárással kell igazolni, és fel kell jegyezni az ezen előírás 5.1.4. szakaszában meghatározott részletes dokumentációcsomagban.

7.1.2.   A CDmin értéknél alacsonyabb reagenskoncentrációt a rendszernek észlelnie kell, és az ilyen koncentrációjú reagenst a 7.1. szakasz alkalmazásában nem megfelelő reagensnek kell tekinteni.

7.1.3.   A reagensminőségnek külön számlálót („reagensminőség-számláló”) kell biztosítani. A reagensminőség-számlálónak számlálnia kell a nem megfelelő reagens melletti üzemeléssel töltött órák számát.

7.1.4.   A reagensminőség-számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

7.1.5.   A reagensminőség-számláló adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, e melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

7.2.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

Amennyiben az ellenőrző rendszer észleli, illetve megerősíti, hogy a reagensminőség nem megfelelő, a 4. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (például „nem megfelelő minőségű karbamid”, „nem megfelelő minőségű AdBlue” vagy „nem megfelelő minőségű reagens”).

7.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

7.3.1.   Az 5.3. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított tíz motorüzemórán belül nem javítják ki.

7.3.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított húsz motorüzemórán belül nem javítják ki.

7.3.3.   A működési hiba ismételt előfordulása esetén a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát csökkenteni kell az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

8.   A REAGENSFOGYASZTÁS FIGYELÉSE

8.1.   A járműnek rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely meghatározza a reagensfogyasztást, és lehetővé teszi a fogyasztási adatokhoz való külső hozzáférést.

8.2.   Reagensfogyasztás- és adagolásszámlálók

8.2.1.   Külön-külön számlálót kell biztosítani a reagensfogyasztásnak („reagensfogyasztás-számláló”) és az adagolásnak („adagolásszámláló”). Ezeknek a számlálóknak azokat a motorüzemórákat kell számlálniuk, melyekben a reagensfogyasztás nem megfelelő, illetve a reagens adagolása megszakadt.

8.2.2.   A reagensfogyasztás- és adagolásszámláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó kritériumokat és mechanizmusokat e melléklet 2. függeléke ismerteti.

8.2.3.   A reagensfogyasztás- és adagolásszámláló adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, e melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

8.3.   A megfigyelés feltételei

8.3.1.   Az elégtelen reagensfogyasztás észlelésének időszaka legfeljebb 48 óra vagy a legalább 15 liter reagens elfogyasztásához szükséges idő (amelyik tovább tart).

8.3.2.   A reagensfogyasztás figyeléséhez legalább a jármű vagy motor következő paramétereinek egyikét kell figyelni:

| a) | a jármű reagenstartályában lévő reagens szintje; |
| --- | --- |

a)

a jármű reagenstartályában lévő reagens szintje;

| b) | a reagens áramlása vagy a befecskendezett reagens mennyisége, a kipufogógáz-utókezelő rendszer befecskendezési pontjához lehető legközelebbi helyen. |
| --- | --- |

b)

a reagens áramlása vagy a befecskendezett reagens mennyisége, a kipufogógáz-utókezelő rendszer befecskendezési pontjához lehető legközelebbi helyen.

8.4.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

8.4.1.   A 4. szakaszban ismertetett, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha az átlagos reagensfogyasztás és a motorrendszer által igényelt átlagos reagensfogyasztás között 20 %-nál nagyobb eltérést észlel a gyártó által megadott időn át, mely idő nem haladhatja meg a 8.3.1. szakaszban megadott leghosszabb időtartamot. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (például „karbamidadagolási hiba”, „AdBlue-adagolási hiba” vagy „reagensadagolási hiba”).

8.4.1.1.   Az előírás 4.10.7. szakaszában meghatározott bevezetési időszak végéig a 4. szakaszban leírt, járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha az átlagos reagensfogyasztás és a motorrendszer által igényelt átlagos reagensfogyasztás között 50 %-nál nagyobb eltérést észlel a gyártó által megadott időn át, mely idő nem haladhatja meg a 8.3.1. szakaszban megadott leghosszabb időtartamot.

8.4.2.   A 4. szakaszban ismertetett, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek a reagensadagolás megszakadása esetén is működésbe kell lépnie. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak megfelelő figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást a motorvezérlő egység azért szakítja meg, mert a jármű adott üzemállapotában a károsanyag-kibocsátás miatt nincs szükség reagensre.

8.5.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

8.5.1.   Az 5.3. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensfogyasztás hibáját vagy a reagensadagolás megszakadását a 8.4.1. és 8.4.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított tíz motorüzemórán belül nem orvosolják.

8.5.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensfogyasztás hibáját vagy a reagensadagolás megszakadását a 8.4.1. és 8.4.2. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított húsz motorüzemórán belül nem orvosolják.

8.5.3.   A működési hiba ismételt előfordulása esetén a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát csökkenteni kell az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

9.   A MANIPULÁLÁSNAK BETUDHATÓ MŰKÖDÉSI HIBÁK FIGYELÉSE

9.1.   A reagenstartályban lévő reagens szintjén, a reagensminőségen és a reagensfogyasztáson kívül a manipulálásgátló rendszernek a következő működési hibákat kell figyelnie, mivel azok manipulálásból is eredhetnek:

| a) | a kipufogógáz-visszavezető szelep működésének megakadályozása; |
| --- | --- |

a)

a kipufogógáz-visszavezető szelep működésének megakadályozása;

| b) | a manipulálásgátló rendszer 9.2.1. szakaszban leírt meghibásodása. |
| --- | --- |

b)

a manipulálásgátló rendszer 9.2.1. szakaszban leírt meghibásodása.

9.2.   Ellenőrzési követelmények

9.2.1.   A manipulálásgátlót ellenőrző rendszert folyamatosan figyelni kell olyan elektromos hibák, illetve érzékelők kiesése vagy kiiktatása szempontjából, amelyek megakadályoznák a 6–8. szakaszban említett más működési hibák észlelését (alkatrész-ellenőrzés).

A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között az NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, a karbamid minőségét ellenőrző érzékelők, a környezeti viszonyok érzékelői, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét vagy a reagens fogyását ellenőrző érzékelők.

9.2.2.   A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének számlálója

9.2.2.1.   Külön számlálót kell biztosítani a kipufogógáz-visszavezető rendszer működésben gátolt szelepe számára. A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor a működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelephez kapcsolódó bármely hibakód igazoltan aktív.

9.2.2.2.   A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

9.2.2.3.   A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, az ezen melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

9.2.3.   Az ellenőrző rendszer számlálói

9.2.3.1.   Külön számlálót kell biztosítani a 9.1. szakasz b) pontjában említett minden ellenőrzési hiba számára. Az ellenőrző rendszer számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor az ellenőrző rendszer valamely működési hibájához kapcsolódó hibakódok igazoltan aktívak. Megengedett több hiba egy számlálóhoz csoportosítása.

9.2.3.2.   Az ellenőrző rendszer számlálóinak működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

9.2.3.3.   A reagensminőség-számláló adatait szabványosított módon kell elérhetővé tenni, az ezen melléklet 5. függeléke rendelkezéseinek megfelelően.

9.3.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

A 4. szakaszban ismertetett, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban meghatározott működési hibák bármelyike előfordul, és jeleznie kell a sürgős javítás szükségességét. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (pl. „a reagensadagoló szelep csatlakozása megszakadt” vagy „károsanyag-kibocsátást érintő kritikus hiba”).

9.4.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

9.4.1.   Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban megadott hibák valamelyikét a 9.3. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított 36 motorüzemórán belül nem javítják ki.

9.4.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszert készenléti állapotba kell hozni, majd a rendszernek az említett szakasz előírásai szerint működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban megadott hibák valamelyikét a 9.3. szakaszban ismertetett, járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított 100 motorüzemórán belül nem javítják ki.

9.4.3.   A működési hiba ismételt előfordulása esetén a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát csökkenteni kell az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

---

(1)  Ez a szakasz az alternatív jóváhagyások számára lett fenntartva (pl. átmenet az Euro VI és a 83. számú előírás között).

1. függelék

Az igazoló eljárásra vonatkozó követelmények

A.1.1.   Általános megjegyzések

A.1.1.1   A gyártó benyújt a típusjóváhagyó hatóságnak egy teljes dokumentációcsomagot, amely alátámasztja a szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SCR) e melléklet követelményeinek való megfelelőségét ellenőrzőképessége, a járművezetőt figyelmeztető rendszere és használatkorlátozó rendszere működtetése tekintetében. A csomag a következőket tartalmazhatja:

| a) | algoritmusok és logikai diagramok; |
| --- | --- |

a)

algoritmusok és logikai diagramok;

| b) | vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények; |
| --- | --- |

b)

vizsgálati és/vagy szimulációs eredmények;

| c) | hivatkozás a korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb. |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a korábban jóváhagyott ellenőrző rendszerekre stb.

A.1.1.2.   Az e melléklet előírásainak való megfelelést a típusjóváhagyás során igazolni kell az 1. ábrán bemutatott és e függelékben részletezett, következő vizsgálatok elvégzésével:

| a) | a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása;

| b) | a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

b)

a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása;

| c) | az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása. |
| --- | --- |

c)

az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása.

1.   táblázat

Az A.1.3., A.1.4. és A.1.5. szakasznak megfelelő igazoló eljárás tartalmának szemléltetése

| Mechanizmus | Az igazoló vizsgálat részei |
| --- | --- |
| A figyelmeztető rendszer működésbe lépése az A.1.3. szakasz szerint | a) | 4 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya), |

Mechanizmus

Az igazoló vizsgálat részei

A figyelmeztető rendszer működésbe lépése az A.1.3. szakasz szerint

a)

4 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

| b) | az igazolási eljárás kiegészítő elemei szükség szerint. |
| --- | --- |

b)

az igazolási eljárás kiegészítő elemei szükség szerint.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépése az A.1.4. szakasz szerint

| a) | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya), |
| --- | --- |

a)

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

| b) | az igazolási eljárás kiegészítő elemei |
| --- | --- |

b)

az igazolási eljárás kiegészítő elemei

| c) | 1 nyomatékcsökkentési vizsgálat. |
| --- | --- |

c)

1 nyomatékcsökkentési vizsgálat.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépése az A.1.5. szakasz szerint

| a) | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya), |
| --- | --- |

a)

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

| b) | az igazolás kiegészítő elemei szükség szerint, |
| --- | --- |

b)

az igazolás kiegészítő elemei szükség szerint,

| c) | a jármű használatkorlátozás alatti megfelelő viselkedésének igazolására szolgáló eljárás elemei. |
| --- | --- |

c)

a jármű használatkorlátozás alatti megfelelő viselkedésének igazolására szolgáló eljárás elemei.

A.1.2.   Motorcsaládok vagy fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok

Egy motorcsalád vagy egy fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád e mellékletnek való megfelelése a vizsgált motorcsalád egyik tagján végzett vizsgálattal igazolható, feltéve, hogy a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára igazolja, hogy az e melléklet követelményeinek való megfeleléshez szükséges ellenőrző rendszerek a családon belül hasonlóak.

A.1.2.1.   Ez az igazolás a gyártó által a típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott dokumentációval is lehetséges, mint például algoritmusok, funkcionális elemzések stb.

A.1.2.2.   A vizsgált motort a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki. Ez lehet a vizsgált motorcsalád alapmotora, de nem kell feltétlenül annak lennie.

A.1.2.3.   Abban az esetben, ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládba tartoznak, amelyet már típusjóváhagyásban részesítettek e motorcsalád megfelelőségét további vizsgálat nélkül igazoltnak kell tekinteni (1. ábra), feltéve, hogy a gyártó igazolja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy az e melléklet követelményeinek való megfeleléshez szükséges ellenőrző rendszerek a motorcsaládon és a vizsgált fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládon belül hasonlóak.

1.   ábra

Fedélzeti diagnosztika (OBD) szerinti motorcsalád már korábban igazolt megfelelősége

A.1.3.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása

A.1.3.1.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének megfelelőségét egy-egy vizsgálat elvégzésével kell igazolni e melléklet 6–9. szakaszában vizsgált mindegyik hibakategória tekintetében, melyek a következők: reagens hiánya, nem megfelelő reagensminőség, alacsony reagensfogyasztás, az ellenőrző rendszer alkatrészeinek működési hibája.

A.1.3.2.   A vizsgálandó működési hibák kiválasztása

| A.1.3.2.1. | A figyelmeztető rendszer rossz reagensminőség esetén történő működésbe lépése igazolásának céljaira olyan reagenst kell választani, melynek hatóanyag-koncentrációja eléri gyártó által e melléklet 7.1.1. szakasza szerint közölt CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt. |
| --- | --- |

A.1.3.2.1.

A figyelmeztető rendszer rossz reagensminőség esetén történő működésbe lépése igazolásának céljaira olyan reagenst kell választani, melynek hatóanyag-koncentrációja eléri gyártó által e melléklet 7.1.1. szakasza szerint közölt CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt.

| A.1.3.2.2. | A figyelmeztető rendszer nem megfelelő reagensfogyás esetén történő működésbe lépése igazolásának céljaira elegendő az adagolás megszakadását előidézni. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

A figyelmeztető rendszer nem megfelelő reagensfogyás esetén történő működésbe lépése igazolásának céljaira elegendő az adagolás megszakadását előidézni.

| A.1.3.2.2.1. | Amennyiben a figyelmeztető rendszer működésbe lépését az adagolás megszakításával igazolták, a gyártónak ezen túlmenően arra vonatkozó bizonyítékokat – pl. algoritmusokat, funkcionális elemzéseket, korábbi vizsgálatok eredményeit – is be kell mutatnia a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy a figyelmeztető rendszer a más okból bekövetkező nem megfelelő reagensfogyasztás esetében is megfelelően működésbe lép. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.1.

Amennyiben a figyelmeztető rendszer működésbe lépését az adagolás megszakításával igazolták, a gyártónak ezen túlmenően arra vonatkozó bizonyítékokat – pl. algoritmusokat, funkcionális elemzéseket, korábbi vizsgálatok eredményeit – is be kell mutatnia a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy a figyelmeztető rendszer a más okból bekövetkező nem megfelelő reagensfogyasztás esetében is megfelelően működésbe lép.

| A.1.3.2.3. | A figyelmeztető rendszer manipulálásnak tulajdonítható, e melléklet 9. szakaszában meghatározott működési hibák esetén történő működésbe lépése bemutatásának céljaira a kiválasztást a következő követelmények szerint kell végezni:






  A.1.3.2.3.1. | A gyártónak meg kell adnia a potenciális működési hibák jegyzékét a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

A figyelmeztető rendszer manipulálásnak tulajdonítható, e melléklet 9. szakaszában meghatározott működési hibák esetén történő működésbe lépése bemutatásának céljaira a kiválasztást a következő követelmények szerint kell végezni:

A.1.3.2.3.1.

A gyártónak meg kell adnia a potenciális működési hibák jegyzékét a típusjóváhagyó hatóságnak.

| A.1.3.2.3.2. | A vizsgálandó működési hibát a típusjóváhagyó hatóság választja ki az A.1.3.2.3.1. szakaszban említett jegyzékről. |
| --- | --- |

A.1.3.2.3.2.

A vizsgálandó működési hibát a típusjóváhagyó hatóság választja ki az A.1.3.2.3.1. szakaszban említett jegyzékről.

A.1.3.3.   Igazoló eljárás

| A.1.3.3.1. | A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása céljára külön vizsgálatot kell végezni az A.1.3.1. szakaszban említett minden egyes működési hiba vonatkozásában. |
| --- | --- |

A.1.3.3.1.

A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása céljára külön vizsgálatot kell végezni az A.1.3.1. szakaszban említett minden egyes működési hiba vonatkozásában.

| A.1.3.3.2. | A vizsgálat alatt az éppen vizsgált működési hibán kívül más hiba nem állhat fenn. |
| --- | --- |

A.1.3.3.2.

A vizsgálat alatt az éppen vizsgált működési hibán kívül más hiba nem állhat fenn.

| A.1.3.3.3. | A vizsgálat megkezdése előtt valamennyi hibakódot törölni kell. |
| --- | --- |

A.1.3.3.3.

A vizsgálat megkezdése előtt valamennyi hibakódot törölni kell.

| A.1.3.3.4. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben a vizsgált működési hibát szimulálni is lehet. |
| --- | --- |

A.1.3.3.4.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben a vizsgált működési hibát szimulálni is lehet.

| A.1.3.3.5. | A reagenshiány kivételével a működési hiba kiváltásakor vagy szimulálásakor a működési hiba észlelésének a 9B. melléklet 7.1.2.2. szakasza szerint kell történnie. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.

A reagenshiány kivételével a működési hiba kiváltásakor vagy szimulálásakor a működési hiba észlelésének a 9B. melléklet 7.1.2.2. szakasza szerint kell történnie.

| A.1.3.3.5.1. | Az észlelési műveletsort meg kell szakítani, ha a kiválasztott működési hiba hibakódja „megerősített és aktív” státuszt kap. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.1.

Az észlelési műveletsort meg kell szakítani, ha a kiválasztott működési hiba hibakódja „megerősített és aktív” státuszt kap.

| A.1.3.3.6. | A figyelmeztető rendszer reagenshiány esetén történő működésbe lépése igazolásának céljára a motort egy vagy több működési cikluson át kell járatni, ahogyan a gyártó dönt. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.

A figyelmeztető rendszer reagenshiány esetén történő működésbe lépése igazolásának céljára a motort egy vagy több működési cikluson át kell járatni, ahogyan a gyártó dönt.

| A.1.3.3.6.1. | Az igazoló vizsgálatot a tartály névleges térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszinttel kell kezdeni, amely szintet a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság közösen állapít meg. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.1.

Az igazoló vizsgálatot a tartály névleges térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszinttel kell kezdeni, amely szintet a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság közösen állapít meg.

| A.1.3.3.6.2. | A figyelmeztető rendszert akkor kell megfelelően működőnek tekinteni, ha a következő feltételek egyidejűleg teljesülnek:






  a) | a figyelmeztető rendszer a reagenstartály térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszintnél működésbe lépett, és |
| --- | --- | --- |

A.1.3.3.6.2.

A figyelmeztető rendszert akkor kell megfelelően működőnek tekinteni, ha a következő feltételek egyidejűleg teljesülnek:

a)

a figyelmeztető rendszer a reagenstartály térfogata legalább 10 százalékának megfelelő reagensszintnél működésbe lépett, és

| b) | a „folyamatos” figyelmeztető rendszer a gyártó által az e melléklet 6. szakaszában meghatározottak szerint megadott értéknek megfelelő vagy annál nagyobb reagensszintnél működésbe lépett. |
| --- | --- |

b)

a „folyamatos” figyelmeztető rendszer a gyártó által az e melléklet 6. szakaszában meghatározottak szerint megadott értéknek megfelelő vagy annál nagyobb reagensszintnél működésbe lépett.

A.1.3.4.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül az adott reagensszint-változásnál, ha a figyelmeztető rendszer az A.1.3.2.1. szakasz szerinti minden igazolási eljárás végén megfelelően működésbe lépett.

A.1.3.5.   A figyelmeztető rendszer hibakódok által kiváltott működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a figyelmeztető rendszer az A.1.3.2.1. szakasz szerinti minden igazoló vizsgálat végén megfelelően működésbe lép, és a kiválasztott működési hiba hibakódja e melléklet 2. függelékének 1. táblázatában megadott státuszt kapta.

A.1.4.   A használatkorlátozó rendszer működésének igazolása

A.1.4.1.   A használatkorlátozó rendszer működésének igazolását próbapadon végzett vizsgálatokkal kell végrehajtani.

| A.1.4.1.1. | A motorrendszerhez a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére csatlakoztatni kell az igazoló vizsgálat elvégzéséhez szükséges minden további járműalkatrészt vagy -alrendszert, úgymint a környezeti hőmérséklet érzékelőit, szintérzékelőket, valamint a járművezetőt figyelmeztető és tájékoztató rendszereket, vagy szimulálni kell a csatlakoztatásukat. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

A motorrendszerhez a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére csatlakoztatni kell az igazoló vizsgálat elvégzéséhez szükséges minden további járműalkatrészt vagy -alrendszert, úgymint a környezeti hőmérséklet érzékelőit, szintérzékelőket, valamint a járművezetőt figyelmeztető és tájékoztató rendszereket, vagy szimulálni kell a csatlakoztatásukat.

| A.1.4.1.2. | Ha a gyártó így kívánja, és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezik, az igazoló vizsgálatokat el lehet végezni teljes járművön a jármű megfelelő próbapadra történő szerelésével vagy annak próbapályán való, ellenőrzött körülmények között történő futtatásával is. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Ha a gyártó így kívánja, és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezik, az igazoló vizsgálatokat el lehet végezni teljes járművön a jármű megfelelő próbapadra történő szerelésével vagy annak próbapályán való, ellenőrzött körülmények között történő futtatásával is.

A.1.4.2.   A vizsgálati ciklus során igazolni kell, hogy a használatkorlátozó rendszer reagenshiány és az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott működési hibák valamelyike esetében működésbe lép.

A.1.4.3.   Az igazoló vizsgálat céljaira:

| a) | a típusjóváhagyó hatóság a reagenshiányon túlmenően kiválasztja az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott, korábban a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolásakor használt működési hibát; |
| --- | --- |

a)

a típusjóváhagyó hatóság a reagenshiányon túlmenően kiválasztja az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott, korábban a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolásakor használt működési hibát;

| b) | a gyártó az üzemórák szükséges számának elérését szimulálhatja is, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetértését adta; |
| --- | --- |

b)

a gyártó az üzemórák szükséges számának elérését szimulálhatja is, amennyiben a típusjóváhagyó hatóság egyetértését adta;

| c) | a mérsékelt használatkorlátozáshoz szükséges nyomatékcsökkenést az ezen előírásnak megfelelően végzett, általános motorteljesítmény-jóváhagyási eljárással egyidejűleg is lehet igazolni. Ebben az esetben a használatkorlátozó rendszer működésének igazolása során nincs szükség külön nyomatékmérésre. Az erős használatkorlátozáshoz előírt sebességkorlátozást e melléklet 5. szakaszának követelményei szerint kell igazolni. |
| --- | --- |

c)

a mérsékelt használatkorlátozáshoz szükséges nyomatékcsökkenést az ezen előírásnak megfelelően végzett, általános motorteljesítmény-jóváhagyási eljárással egyidejűleg is lehet igazolni. Ebben az esetben a használatkorlátozó rendszer működésének igazolása során nincs szükség külön nyomatékmérésre. Az erős használatkorlátozáshoz előírt sebességkorlátozást e melléklet 5. szakaszának követelményei szerint kell igazolni.

A.1.4.4.   A gyártónak emellett igazolnia kell a használatkorlátozó rendszer működését az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott azon hibafeltételek esetében, melyeket nem választottak ki az A.1.4.1., A.1.4.2. és A.1.4.3. szakaszban leírt igazoló vizsgálatokban való használatra. Ezeket a további igazoló vizsgálatokat egy műszaki esetnek a típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával is el lehet végezni, pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

| A.1.4.4.1. | A további igazoló vizsgálatoknak különösen azt kell a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére bemutatniuk, hogy a jármű motorvezérlő egységébe a megfelelő nyomatékcsökkentő mechanizmust beépítették. |
| --- | --- |

A.1.4.4.1.

A további igazoló vizsgálatoknak különösen azt kell a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére bemutatniuk, hogy a jármű motorvezérlő egységébe a megfelelő nyomatékcsökkentő mechanizmust beépítették.

A.1.4.5.   A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazoló vizsgálata

| A.1.4.5.1. | Ez az igazoló vizsgálat akkor kezdődik, amikor a figyelmeztető rendszer vagy a megfelelő „folyamatos” figyelmeztető rendszer a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba észlelését követően működésbe lép. |
| --- | --- |

A.1.4.5.1.

Ez az igazoló vizsgálat akkor kezdődik, amikor a figyelmeztető rendszer vagy a megfelelő „folyamatos” figyelmeztető rendszer a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba észlelését követően működésbe lép.

| A.1.4.5.2. | Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motorrendszert addig kell járatni, míg a reagensszint a tartály névleges térfogatának 2,5 százalékos értékét vagy a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lépéséhez a gyártó által az e melléklet 6.3.1. szakaszával összhangban szükségesként megadott értéket el nem éri. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.

Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motorrendszert addig kell járatni, míg a reagensszint a tartály névleges térfogatának 2,5 százalékos értékét vagy a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lépéséhez a gyártó által az e melléklet 6.3.1. szakaszával összhangban szükségesként megadott értéket el nem éri.

| A.1.4.5.2.1. | A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett a reagenst vesz ki a tartályból. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.1.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett a reagenst vesz ki a tartályból.

| A.1.4.5.3. | Amikor a rendszert a reagenshiány esetén kívüli hibára való reagálására ellenőrzik, a motorrendszert a 2. függelék 2. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig addig, amikor a megfelelő számláló el nem éri azt a gyártó által megállapított értéket, amelynél a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lép. |
| --- | --- |

A.1.4.5.3.

Amikor a rendszert a reagenshiány esetén kívüli hibára való reagálására ellenőrzik, a motorrendszert a 2. függelék 2. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig addig, amikor a megfelelő számláló el nem éri azt a gyártó által megállapított értéket, amelynél a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lép.

| A.1.4.5.4. | A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha az A.1.4.5.2. és A.1.4.5.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazoló vizsgálat végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóság előtt igazolta, hogy a motorvezérlő egység a nyomatékcsökkentő mechanizmust működésbe hozta. |
| --- | --- |

A.1.4.5.4.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha az A.1.4.5.2. és A.1.4.5.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazoló vizsgálat végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóság előtt igazolta, hogy a motorvezérlő egység a nyomatékcsökkentő mechanizmust működésbe hozta.

A.1.4.6.   Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazoló vizsgálata

| A.1.4.6.1. | Ez az igazoló vizsgálat a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépése után veszi kezdetét, és a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésének igazolására végzett vizsgálatok folytatásaként végezhető el. |
| --- | --- |

A.1.4.6.1.

Ez az igazoló vizsgálat a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépése után veszi kezdetét, és a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésének igazolására végzett vizsgálatok folytatásaként végezhető el.

| A.1.4.6.2. | Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motort a reagenstartály kiürüléséig kell járatni (amíg az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni), vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed, amely értékre a gyártó azt adta meg, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lép. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.

Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motort a reagenstartály kiürüléséig kell járatni (amíg az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni), vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed, amely értékre a gyártó azt adta meg, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lép.

| A.1.4.6.2.1. | A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett a reagenst vesz ki a tartályból. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.1.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett a reagenst vesz ki a tartályból.

| A.1.4.6.3. | Amikor a rendszert a reagenshiány esetén kívüli hibára való reagálására ellenőrzik, a motorrendszert a 2. függelék 2. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig addig, amikor a megfelelő számláló el nem éri azt a gyártó által megállapított értéket, amelynél az erős használatkorlátozás működésbe lép. |
| --- | --- |

A.1.4.6.3.

Amikor a rendszert a reagenshiány esetén kívüli hibára való reagálására ellenőrzik, a motorrendszert a 2. függelék 2. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig addig, amikor a megfelelő számláló el nem éri azt a gyártó által megállapított értéket, amelynél az erős használatkorlátozás működésbe lép.

| A.1.4.6.4. | Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha az A.1.4.6.2. és A.1.4.6.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazoló vizsgálat végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóság előtt igazolta, hogy a szükséges sebességkorlátozó mechanizmus működésbe lépett. |
| --- | --- |

A.1.4.6.4.

Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha az A.1.4.6.2. és A.1.4.6.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazoló vizsgálat végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóság előtt igazolta, hogy a szükséges sebességkorlátozó mechanizmus működésbe lépett.

A.1.5.   Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépését követően bekövetkező sebességkorlátozás igazolása

A.1.5.1.   Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépését követően bekövetkező sebességkorlátozást egy műszaki esetnek a típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával kell igazolni, pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

| A.1.5.1.1. | Ha a gyártó így kívánja, és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezik, a jármű sebességkorlátozásának igazoló vizsgálatait el lehet végezni teljes járművön is, az A.1.5.4. szakasz követelményeinek megfelelően, vagy a jármű megfelelő próbapadra történő szerelésével vagy annak próbapályán való, ellenőrzött körülmények között történő futtatásával is. |
| --- | --- |

A.1.5.1.1.

Ha a gyártó így kívánja, és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezik, a jármű sebességkorlátozásának igazoló vizsgálatait el lehet végezni teljes járművön is, az A.1.5.4. szakasz követelményeinek megfelelően, vagy a jármű megfelelő próbapadra történő szerelésével vagy annak próbapályán való, ellenőrzött körülmények között történő futtatásával is.

A.1.5.2.   Amennyiben a gyártó egy motor vagy egy motorcsalád önálló műszaki egységként történő jóváhagyását kéri, bizonyítania kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a beépítési dokumentációcsomag megfelel e melléklet 2.2.4. szakasza rendelkezéseinek az azt biztosító intézkedéseket illetően, hogy a jármű közúti vagy más használata esetében meg fog felelni e melléklet követelményeinek az erős használatkorlátozás vonatkozásában.

A.1.5.3.   Ha a típusjóváhagyó hatóság nem tartja megfelelőnek a gyártó által az erős használatkorlátozó rendszer helyes működésére adott bizonyítékokat, kérheti, hogy az igazoló vizsgálatokat egy reprezentatív járművön végezzék el. Az igazoló vizsgálatokat az 5.4. szakasz követelményeinek megfelelően kell elvégezni a járművön.

A.1.5.4.   További vizsgálatok annak igazolására, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépése milyen hatást gyakorol a járműre

| A.1.5.4.1. | Ezt az igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatóság kérésére kell elvégezni akkor, ha az nem elégedett a gyártó által az erős használatkorlátozó rendszer megfelelő működésére adott bizonyítékokkal. Ezt az igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve az első adandó alkalommal el kell végezni. |
| --- | --- |

A.1.5.4.1.

Ezt az igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatóság kérésére kell elvégezni akkor, ha az nem elégedett a gyártó által az erős használatkorlátozó rendszer megfelelő működésére adott bizonyítékokkal. Ezt az igazoló vizsgálatot a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve az első adandó alkalommal el kell végezni.

| A.1.5.4.2. | A gyártó kiválasztja az e melléklet 6–9. szakaszában meghatározott működési hibák egyikét, és azt a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság megállapodása szerint előidézi, illetve szimulálja a motorrendszeren. |
| --- | --- |

A.1.5.4.2.

A gyártó kiválasztja az e melléklet 6–9. szakaszában meghatározott működési hibák egyikét, és azt a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság megállapodása szerint előidézi, illetve szimulálja a motorrendszeren.

| A.1.5.4.3. | A gyártónak a használatkorlátozó rendszert olyan állapotba kell hoznia, hogy a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépjen, de az erős használatkorlátozó rendszer még ne. |
| --- | --- |

A.1.5.4.3.

A gyártónak a használatkorlátozó rendszert olyan állapotba kell hoznia, hogy a mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépjen, de az erős használatkorlátozó rendszer még ne.

| A.1.5.4.4. | A járművet mindaddig járatni kell, amíg a kiválasztott működési hibához társított számláló el nem éri a 2. függelék 2. táblázatában megadott megfelelő üzemóraszámot, vagy adott esetben a reagenstartály kiürüléséig vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed, amely értékre a gyártó azt adta meg, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lép. |
| --- | --- |

A.1.5.4.4.

A járművet mindaddig járatni kell, amíg a kiválasztott működési hibához társított számláló el nem éri a 2. függelék 2. táblázatában megadott megfelelő üzemóraszámot, vagy adott esetben a reagenstartály kiürüléséig vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes térfogatának 2,5 %-a alá süllyed, amely értékre a gyártó azt adta meg, hogy az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lép.

| A.1.5.4.5. | Ha a gyártó az 5.4.1. szakaszban említett, „újraindítást követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a folyamatban lévő működési ciklus végéig kell járatni, amely során azt is igazolni kell, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. Újraindítást követően a jármű legfeljebb 20 km/h sebességen működhet. |
| --- | --- |

A.1.5.4.5.

Ha a gyártó az 5.4.1. szakaszban említett, „újraindítást követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a folyamatban lévő működési ciklus végéig kell járatni, amely során azt is igazolni kell, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. Újraindítást követően a jármű legfeljebb 20 km/h sebességen működhet.

| A.1.5.4.6. | Ha a gyártó az 5.4.2. szakaszban említett, „tüzelőanyag-feltöltést követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a gyártó által megválasztott rövid távolságon kell járatni, azt követően, hogy a tartály kellőképpen kiürült ahhoz, hogy az 5.4.2. szakaszban meghatározott mennyiségű tüzelőanyaggal újra lehessen tölteni. A jármű újratöltést megelőző működtetése során azt is igazolni kell, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. Az 5.4.2. szakaszban meghatározott mennyiségű tüzelőanyaggal való újratöltést követően a jármű a jármű legfeljebb 20 km/h sebességen működhet. |
| --- | --- |

A.1.5.4.6.

Ha a gyártó az 5.4.2. szakaszban említett, „tüzelőanyag-feltöltést követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a gyártó által megválasztott rövid távolságon kell járatni, azt követően, hogy a tartály kellőképpen kiürült ahhoz, hogy az 5.4.2. szakaszban meghatározott mennyiségű tüzelőanyaggal újra lehessen tölteni. A jármű újratöltést megelőző működtetése során azt is igazolni kell, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. Az 5.4.2. szakaszban meghatározott mennyiségű tüzelőanyaggal való újratöltést követően a jármű a jármű legfeljebb 20 km/h sebességen működhet.

| A.1.5.4.7. | Ha a gyártó az 5.4.3. szakaszban említett, „leállítást követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a gyártó által megválasztott olyan rövid távolság megtétele után kell leállítani, amely elegendő annak igazolásához, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. A jármű egy óránál hosszabb állást követően legfeljebb 20 km/h sebességen működhet. |
| --- | --- |

A.1.5.4.7.

Ha a gyártó az 5.4.3. szakaszban említett, „leállítást követő használatkorlátozás” módszert választotta, a járművet a gyártó által megválasztott olyan rövid távolság megtétele után kell leállítani, amely elegendő annak igazolásához, hogy a jármű képes a 20 km/h sebesség túllépésére. A jármű egy óránál hosszabb állást követően legfeljebb 20 km/h sebességen működhet.

2. függelék

A járművezetőt figyelmeztető rendszert, valamint a használatkorlátozót bekapcsoló és kikapcsoló mechanizmusok ismertetése

A.2.1.   A járművezetőt figyelmeztető rendszert, valamint a használatkorlátozót bekapcsoló és kikapcsoló mechanizmusokra e mellékletben meghatározott előírások kiegészítéseként ez a függelék megállapítja az arra vonatkozó műszaki követelményeket, hogy e bekapcsoló és kikapcsoló mechanizmusok végrehajtása a 9B. melléklet fedélzeti diagnosztikára vonatkozó rendelkezéseivel összhangban történjen.

A 9B. mellékletben használt minden fogalommeghatározás e függelékre is vonatkozik.

A.2.2.   A járművezetőt figyelmeztető rendszer be- és kikapcsoló mechanizmusai

A.2.2.1.   A járművezetőt figyelmeztető rendszernek akkor kell működésbe lépnie, amikor a működésbe lépést indokoló működési hibához társított diagnosztikai hibakód az 1. táblázatban meghatározott státuszba kerül.

1.   táblázat

A járművezetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

| Hibatípus | A figyelmeztető rendszert bekapcsoló diagnosztikai hibakód státusza |
| --- | --- |
| nem megfelelő minőségű reagens | megerősített és aktív |
| alacsony reagensfogyasztás | potenciális (ha észlelése 10 órán belül megtörtént), potenciális vagy megerősített és aktív egyéb esetben |
| az adagolás hiánya | megerősített és aktív |
| működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep (EGR) | megerősített és aktív |
| az ellenőrző rendszer működési hibája | megerősített és aktív |

Hibatípus

A figyelmeztető rendszert bekapcsoló diagnosztikai hibakód státusza

nem megfelelő minőségű reagens

megerősített és aktív

alacsony reagensfogyasztás

potenciális (ha észlelése 10 órán belül megtörtént), potenciális vagy megerősített és aktív egyéb esetben

az adagolás hiánya

megerősített és aktív

működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep (EGR)

megerősített és aktív

az ellenőrző rendszer működési hibája

megerősített és aktív

A.2.2.1.1.   Ha az adott működési hibához társított számláló nem nullán áll, azaz azt jelzi, hogy az ellenőrző rutin olyan helyzetet észlelt, melyben a működési hiba második vagy többedik alkalommal fordult elő, a járművezetőt figyelmeztető rendszernek akkor kell működésbe lépnie, amikor a diagnosztikai hibakód „potenciális” státuszt vesz fel.

A.2.2.2.   A járművezetőt figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia, ha a diagnosztikai rendszer azt állapítja meg, hogy az adott figyelmeztetés szempontjából releváns működési hiba többé már nem áll fenn, vagy a működésbe lépést indokoló információt – beleértve a diagnosztikai hibakódot is – törlik a kiolvasóval.

A.2.2.2.1.   A működési hibára vonatkozó információk törlése kiolvasóval

| A.2.2.2.1.1. | Az információk, köztük a járművezetőt figyelmeztető jel működésbe lépését kiváltó működési hibák diagnosztikai hibakódjai és a kapcsolódó adatok kiolvasóval történő törlését a 9B. mellékletnek megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.1.

Az információk, köztük a járművezetőt figyelmeztető jel működésbe lépését kiváltó működési hibák diagnosztikai hibakódjai és a kapcsolódó adatok kiolvasóval történő törlését a 9B. mellékletnek megfelelően kell végezni.

| A.2.2.2.1.2. | A működési hibákra vonatkozó információk törlése csak álló motor mellett lehetséges. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.2.

A működési hibákra vonatkozó információk törlése csak álló motor mellett lehetséges.

| A.2.2.2.1.3. | A működési hibára vonatkozó információk, köztük a diagnosztikai hibakódok törlésekor az e működési hibákhoz társított és e mellékletben nem törlendőként megjelölt számlálókat nem szabad lenullázni. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.3.

A működési hibára vonatkozó információk, köztük a diagnosztikai hibakódok törlésekor az e működési hibákhoz társított és e mellékletben nem törlendőként megjelölt számlálókat nem szabad lenullázni.

A.2.3.   A használatkorlátozó rendszert be- és kikapcsoló mechanizmusok

A.2.3.1.   A használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a figyelmeztető rendszer bekapcsolódott, és a működésbe lépését indokoló működési hiba tekintetében jelentőséggel bíró számláló eléri a 2. táblázatban meghatározott értéket.

A.2.3.2.   A használatkorlátozó rendszernek ki kell kapcsolnia, ha a rendszer már nem észleli a működésbe lépést indokoló működési hibát, vagy kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték a működésbe lépését indokoló információt, köztük a diagnosztikai hibakódokat.

A.2.3.3.   A járművezetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszereknek a 6. szakasz rendelkezései szerint azonnal működésbe kell lépniük, illetve ki kell kapcsolniuk, amint kiértékelik a reagenstartályban lévő reagens mennyiségét. Ebben az esetben a be- és kikapcsoló mechanizmusok nem függhetnek a társított diagnosztikai hibakódok státuszától.

A.2.4.   Számlálómechanizmus

A.2.4.1.   Általános megjegyzések

A.2.4.1.1.   E melléklet követelményeinek teljesítéséhez a rendszerben legalább 5 számlálónak kell lennie azon üzemórák számának rögzítésére, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer a következők valamelyikét észlelte:

| a) | nem megfelelő reagensminőség; |
| --- | --- |

a)

nem megfelelő reagensminőség;

| b) | nem megfelelő reagensfogyasztás; |
| --- | --- |

b)

nem megfelelő reagensfogyasztás;

| c) | a reagensadagolás megszakadása; |
| --- | --- |

c)

a reagensadagolás megszakadása;

| d) | működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep; |
| --- | --- |

d)

működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep;

| e) | az ellenőrző rendszernek a 9.1. szakasz b) pontjában meghatározott működési hibája. |
| --- | --- |

e)

az ellenőrző rendszernek a 9.1. szakasz b) pontjában meghatározott működési hibája.

A.2.4.1.2.   A számlálóknak egy 2 bájtos számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolniuk egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartaniuk, kivéve, ha teljesülnek a számláló nullázásának feltételei.

A.2.4.1.3.   A gyártó használhat egyszeres vagy többszörös ellenőrzőrendszer-számlálókat.

Az egyszeres számláló összegezheti több különböző, az adott számlálótípushoz tartozó működési hiba üzemóráit.

| A.2.4.1.3.1. | Ha a gyártó többszörös ellenőrzőrendszer-számláló használata mellett dönt, a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy külön ellenőrzőrendszer-számlálót rendeljen hozzá az adott számláló szempontjából e melléklet szerint releváns minden működési hibához. |
| --- | --- |

A.2.4.1.3.1.

Ha a gyártó többszörös ellenőrzőrendszer-számláló használata mellett dönt, a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy külön ellenőrzőrendszer-számlálót rendeljen hozzá az adott számláló szempontjából e melléklet szerint releváns minden működési hibához.

A.2.4.2.   A számlálómechanizmusok elve

A.2.4.2.1.   Minden egyes számlálónak a következőképpen kell működnie:

| A.2.4.2.1.1. | Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást azonnal el kell kezdenie, amint észlelte a hozzá tartozó működési hibát, és a megfelelő diagnosztikai hibakód az 1. táblázatban ismertetett státuszra váltott. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.1.

Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást azonnal el kell kezdenie, amint észlelte a hozzá tartozó működési hibát, és a megfelelő diagnosztikai hibakód az 1. táblázatban ismertetett státuszra váltott.

| A.2.4.2.1.2. | A számlálónak le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha egyetlen ellenőrzési esemény fordul elő, és a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.






  A.2.4.2.1.2.1. | Ha a számláló az erős használatkorlátozó rendszer működése alatt nem számlál, akkor a 2. táblázatban megadott értéken kell rögzülnie. |
| --- | --- | --- |

A.2.4.2.1.2.

A számlálónak le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha egyetlen ellenőrzési esemény fordul elő, és a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.

A.2.4.2.1.2.1.

Ha a számláló az erős használatkorlátozó rendszer működése alatt nem számlál, akkor a 2. táblázatban megadott értéken kell rögzülnie.

| A.2.4.2.1.2.2. | Egyszeres ellenőrzőrendszer-számláló esetében a számlálónak folytatnia kell a számlálást, ha a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel, és a megfelelő diagnosztikai hibakód „megerősített és aktív” státuszt vesz fel. A számlálónak le kell állnia és az A.2.4.2.1.2. vagy az A.2.4.2.1.2.1. szakaszban meghatározott értéket meg kell tartania, ha a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy a leolvasóhoz tartozó valamennyi működési hibát kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.

  2.   táblázat


  Számlálók és használatkorlátozás | A számlálót először működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusza | A számláló mérsékelt használatkorlátozást eredményező értéke | A számláló erős használatkorlátozást eredményező értéke | A számláló által az erős használatkorlátozást követően rögzített érték |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A reagensminőség számlálója | megerősített és aktív | 10 óra | 20 óra | 18 óra |
| A reagensfogyasztás számlálója | potenciális vagy megerősített és aktív
  (lásd 1. táblázat) | 10 óra | 20 óra | 18 óra |
| Az adagolás számlálója | megerősített és aktív | 10 óra | 20 óra | 18 óra |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének számlálója | megerősített és aktív | 36 óra | 100 óra | 95 óra |
| Az ellenőrző rendszer számlálója | megerősített és aktív | 36 óra | 100 óra | 95 óra |

A.2.4.2.1.2.2.

Egyszeres ellenőrzőrendszer-számláló esetében a számlálónak folytatnia kell a számlálást, ha a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel, és a megfelelő diagnosztikai hibakód „megerősített és aktív” státuszt vesz fel. A számlálónak le kell állnia és az A.2.4.2.1.2. vagy az A.2.4.2.1.2.1. szakaszban meghatározott értéket meg kell tartania, ha a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy a leolvasóhoz tartozó valamennyi működési hibát kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.

2.   táblázat

Számlálók és használatkorlátozás

A számlálót először működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusza

A számláló mérsékelt használatkorlátozást eredményező értéke

A számláló erős használatkorlátozást eredményező értéke

A számláló által az erős használatkorlátozást követően rögzített érték

A reagensminőség számlálója

megerősített és aktív

10 óra

20 óra

18 óra

A reagensfogyasztás számlálója

potenciális vagy megerősített és aktív

(lásd 1. táblázat)

10 óra

20 óra

18 óra

Az adagolás számlálója

megerősített és aktív

10 óra

20 óra

18 óra

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének számlálója

megerősített és aktív

36 óra

100 óra

95 óra

Az ellenőrző rendszer számlálója

megerősített és aktív

36 óra

100 óra

95 óra

| A.2.4.2.1.3. | Az érték rögzülését követően akkor kell lenullázni a számlálót, ha a hozzá tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó leállását követő 36 motorüzemóra alatt nem észleltek a számlálóhoz tartozó működési hibát (lásd 1. ábra). |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.3.

Az érték rögzülését követően akkor kell lenullázni a számlálót, ha a hozzá tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó leállását követő 36 motorüzemóra alatt nem észleltek a számlálóhoz tartozó működési hibát (lásd 1. ábra).

| A.2.4.2.1.4. | Ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel a számláló értékének rögzülése alatt, akkor a számlálónak onnan kell folytatnia a számlálást, amely értéken korábban megállt (lásd 1. ábra).

  1.   ábra


  A számláló újraindítása vagy lenullázása a számláló értékének rögzülését követően |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.4.

Ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel a számláló értékének rögzülése alatt, akkor a számlálónak onnan kell folytatnia a számlálást, amely értéken korábban megállt (lásd 1. ábra).

1.   ábra

A számláló újraindítása vagy lenullázása a számláló értékének rögzülését követően

A.2.5.   A be- és kikapcsolás, valamint a számlálómechanizmusok szemléltetése

A.2.5.1.   Ez a bekezdés a be- és kikapcsolást, valamint a számlálómechanizmusokat szemlélteti egyes jellemző esetekben. Az e melléklet A.2.4.2., az A.2.4.3. és az A.2.4.4. szakaszában megadott adatok és leírások csak a szemléltetés céljára szolgálnak, és azokra nem lehet az ebben az előírásban megadott követelmények példájaként vagy az érintett folyamatokról tett egyértelmű nyilatkozatként hivatkozni. Az egyszerűség kedvéért például az illusztráció nem utal arra, hogy a használatkorlátozó rendszer működésével egyidejűleg a figyelmeztető rendszer is működik.

A.2.5.2.   Az 2. ábra a be- és kikapcsolási mechanizmusok működését szemlélteti a reagensszint alábbi öt esetére:

| a) | 1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll; |
| --- | --- |

a)

1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll;

| b) | 1. javítási eset („megfelelő” újratöltés): a járművezető újratölti a reagenstartályt, hogy annak szintje meghaladj a 10 %-ot. A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer kikapcsol; |
| --- | --- |

b)

1. javítási eset („megfelelő” újratöltés): a járművezető újratölti a reagenstartályt, hogy annak szintje meghaladj a 10 %-ot. A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer kikapcsol;

| c) | 2. és 3. javítási eset („nem megfelelő” újratöltés): a figyelmeztető rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés szintje a rendelkezésre álló reagens mennyiségétől függ; |
| --- | --- |

c)

2. és 3. javítási eset („nem megfelelő” újratöltés): a figyelmeztető rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés szintje a rendelkezésre álló reagens mennyiségétől függ;

| d) | 4. javítási eset („elégtelen” újratöltés): a mérsékelt használatkorlátozás azonnal működésbe lép. |
| --- | --- |

d)

4. javítási eset („elégtelen” újratöltés): a mérsékelt használatkorlátozás azonnal működésbe lép.

2.   ábra

Reagensszint

A.2.5.3.   A 3. ábra a nem megfelelő karbamidminőség három esetét szemlélteti:

| a) | 1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll; |
| --- | --- |

a)

1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll;

| b) | 1. javítási eset („helytelen” vagy „csaló” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető jobb minőségű reagenst használ, de nem sokkal később visszaáll rossz minőségűre. A használatkorlátozó rendszer rögtön újból működésbe lép, és a jármű 2 motorüzemóra után ismét működésképtelenné válik; |
| --- | --- |

b)

1. javítási eset („helytelen” vagy „csaló” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető jobb minőségű reagenst használ, de nem sokkal később visszaáll rossz minőségűre. A használatkorlátozó rendszer rögtön újból működésbe lép, és a jármű 2 motorüzemóra után ismét működésképtelenné válik;

| c) | 2. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető korrigálja a reagensminőséget. Bizonyos idő elteltével azonban ismét nem megfelelő minőségű reagensre vált. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul. |
| --- | --- |

c)

2. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető korrigálja a reagensminőséget. Bizonyos idő elteltével azonban ismét nem megfelelő minőségű reagensre vált. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul.

3.   ábra

Nem megfelelő reagenssel való feltöltés

A.2.5.4.   A 4. ábra a karbamidadagoló rendszer meghibásodásának három esetét szemlélteti: Ez az ábra azt a folyamatot is szemlélteti, amely e melléklet 9. szakaszában ismertetett ellenőrzési hibákra érvényes.

| a) | 1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll; |
| --- | --- |

a)

1. használati eset: a járművezető a figyelmeztetés ellenére addig járatja a járművet, amíg az le nem áll;

| b) | 1. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Bizonyos idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul; |
| --- | --- |

b)

1. javítási eset („megfelelő” javítás): a jármű működésképtelenné válása után a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Bizonyos idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul;

| c) | 2. javítási eset („helytelen” javítás): a mérsékelt használatkorlátozás (nyomatékkorlátozás) alatt a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Kis idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A mérsékelt használatkorlátozó rendszer azonnal újból működésbe lép, és a számláló arról az értékről folytatja a számlálást, amelyet a javítás időpontjában mutatott. |
| --- | --- |

c)

2. javítási eset („helytelen” javítás): a mérsékelt használatkorlátozás (nyomatékkorlátozás) alatt a járművezető megjavítja a reagensadagolót. Kis idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A mérsékelt használatkorlátozó rendszer azonnal újból működésbe lép, és a számláló arról az értékről folytatja a számlálást, amelyet a javítás időpontjában mutatott.

4.   ábra

A reagensadagoló rendszer meghibásodása

3. függelék

A mérsékelt használatkorlátozás nyomatékcsökkentési mechanizmusa

Ez az ábra e melléklet 5.3. szakaszának nyomatékcsökkentésre vonatkozó rendelkezéseit szemlélteti.

4. függelék

A járműbe történő helyes beépítés igazolása az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motorok esetében

Ez a függelék arra az esetre érvényes, amikor a járműgyártó jóváhagyott motorral rendelkező jármű kibocsátások tekintetében történő típusjóváhagyását kérelmezi ezen előírás alapján.

Ebben az esetben az ezen előírás 6. szakaszának beépítésre vonatkozó előírásain túlmenően a beépítés megfelelőségét is igazolni kell. Ezeket az igazoló vizsgálatokat egy műszaki esetnek a típusjóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával is el lehet végezni, pl. tervrajzok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

Szükség esetén és ha a gyártó úgy kívánja, bizonyítékként elfogadható a rendszerek vagy alkatrészek valós vagy szimulált járművekbe történő beépítése, feltéve, hogy a gyártó igazolni tudja, hogy a bemutatott beépítés a gyártás során elérni kívánt normát megfelelően képviseli.

Az igazoló vizsgálat a következők – e melléklet követelményeinek való – megfelelésére terjed ki:

| a) | a járműbe való beépítés, a motorrendszerével (hardver, szoftver és kommunikáció) való kompatibilitás tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a járműbe való beépítés, a motorrendszerével (hardver, szoftver és kommunikáció) való kompatibilitás tekintetében;

| b) | a figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek (pl. piktogramok, működési módok stb.); |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek (pl. piktogramok, működési módok stb.);

| c) | a reagenstartály és a járműbe az e mellékletnek való megfelelés céljából szerelt alkatrészek (pl. érzékelők). |
| --- | --- |

c)

a reagenstartály és a járműbe az e mellékletnek való megfelelés céljából szerelt alkatrészek (pl. érzékelők).

A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer, az adattárolás, valamint a fedélzeti és külső kommunikációs rendszerek megfelelő működésbe lépése is ellenőrizhető. E rendszerek ellenőrzése nem igényelheti a motorrendszer vagy alkatrészeik szétszerelését, és nem okozhat szükségtelen vizsgálati terhet sem olyan folyamatok előírása révén, mint például a karbamidminőség megváltoztatása vagy a jármű, illetve a motor hosszú időn át történő járatása. A járműgyártó terheinek minimalizálása érdekében lehetőség szerint e rendszerek vizsgálatát az elektromos csatlakozások megszakításával és a magas üzemórájú számlálók szimulációjával kell végezni.

5. függelék

Hozzáférés az NOx-szabályozásra vonatkozó adatokhoz

A.5.1.   E függelék az ahhoz szükséges információkhoz („NOx-szabályozási adatok”) való hozzáférést lehetővé tevő előírásokat ismerteti, hogy a jármű állapota az NOx-szabályozásra szolgáló rendszer helyes működése tekintetében ellenőrizhető legyen.

A.5.2.   Hozzáférési módszerek

| A.5.2.1. | Az NOx-szabályozási adatokat a motorrendszeradatok fedélzeti diagnosztikai rendszerből való kinyerésével kapcsolatban használt szabvánnyal (szabványokkal) összhangban kell megadni. |
| --- | --- |

A.5.2.1.

Az NOx-szabályozási adatokat a motorrendszeradatok fedélzeti diagnosztikai rendszerből való kinyerésével kapcsolatban használt szabvánnyal (szabványokkal) összhangban kell megadni.

| A.5.2.2. | Az NOx-szabályozási adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, illetve hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítóitól szerezhető be. Ezen adatok értelmezése nem igényelhet egyedi vagy különleges dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Az NOx-szabályozási adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, illetve hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítóitól szerezhető be. Ezen adatok értelmezése nem igényelhet egyedi vagy különleges dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.

| A.5.2.3. | Lehetségesnek kell lennie valamennyi NOx-szabályozási adat ugyanazon hozzáférési módszerrel való kinyerésének, mint amelyet a fedélzeti diagnosztikai információk 9A. melléklet szerinti kinyeréséhez használnak. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Lehetségesnek kell lennie valamennyi NOx-szabályozási adat ugyanazon hozzáférési módszerrel való kinyerésének, mint amelyet a fedélzeti diagnosztikai információk 9A. melléklet szerinti kinyeréséhez használnak.

| A.5.2.4. | Lehetségesnek kell lennie valamennyi NOx-szabályozási adat ugyanazon vizsgálati berendezéssel való kinyerésének, mint amelyet a fedélzeti diagnosztikai információk 9A. melléklet szerinti kinyeréséhez használnak. |
| --- | --- |

A.5.2.4.

Lehetségesnek kell lennie valamennyi NOx-szabályozási adat ugyanazon vizsgálati berendezéssel való kinyerésének, mint amelyet a fedélzeti diagnosztikai információk 9A. melléklet szerinti kinyeréséhez használnak.

| A.5.2.5. | Az NOx-szabályozási adatoknak „csak olvasható” hozzáféréssel lehet elérhetőnek lenniük (azaz az adatok törlése, nullázása, kiiktatása vagy módosítása nem lehetséges). |
| --- | --- |

A.5.2.5.

Az NOx-szabályozási adatoknak „csak olvasható” hozzáféréssel lehet elérhetőnek lenniük (azaz az adatok törlése, nullázása, kiiktatása vagy módosítása nem lehetséges).

A.5.3.   Információtartalom

| A.5.3.1. | Az NOx-szabályozási adatoknak legalább az alábbi információkat kell tartalmazniuk:






  a) | jármű-azonosító szám (VIN); |
| --- | --- | --- |

A.5.3.1.

Az NOx-szabályozási adatoknak legalább az alábbi információkat kell tartalmazniuk:

a)

jármű-azonosító szám (VIN);

| b) | a figyelmeztető rendszer státusza (aktív, nem aktív); |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető rendszer státusza (aktív, nem aktív);

| c) | a mérsékelt használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, készenlétben van, nem aktív); |
| --- | --- |

c)

a mérsékelt használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, készenlétben van, nem aktív);

| d) | az erős használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, készenlétben van, nem aktív); |
| --- | --- |

d)

az erős használatkorlátozó rendszer státusza (aktív, készenlétben van, nem aktív);

| e) | a felmelegedési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt NOx-szabályozási adatokat legutóbb törölték karbantartás vagy javítás miatt; |
| --- | --- |

e)

a felmelegedési ciklusok száma és a motor üzemóráinak száma azóta, hogy a tárolt NOx-szabályozási adatokat legutóbb törölték karbantartás vagy javítás miatt;

| f) | az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró számlálók típusa (reagensminőség, reagensfogyasztás, adagolórendszer, kipufogógáz-visszavezető szelep, ellenőrző rendszer) és az e számlálókon jelzett motorüzemórák száma; többszörös számlálók használata esetében az NOx-szabályozási adatok céljaira figyelembe veendő érték az az érték, amely a vizsgált működési hibához tartozó számlálók értékei közül a legmagasabb; |
| --- | --- |

f)

az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró számlálók típusa (reagensminőség, reagensfogyasztás, adagolórendszer, kipufogógáz-visszavezető szelep, ellenőrző rendszer) és az e számlálókon jelzett motorüzemórák száma; többszörös számlálók használata esetében az NOx-szabályozási adatok céljaira figyelembe veendő érték az az érték, amely a vizsgált működési hibához tartozó számlálók értékei közül a legmagasabb;

| g) | az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró működési hibákhoz tartozó diagnosztikai hibakódok és státuszuk („potenciális”, „megerősített és aktív” stb.). |
| --- | --- |

g)

az e melléklet szempontjából jelentőséggel bíró működési hibákhoz tartozó diagnosztikai hibakódok és státuszuk („potenciális”, „megerősített és aktív” stb.).

6. függelék

A CDmin legkisebb elfogadható reagenskoncentráció igazoló vizsgálata

| A.6.1. | A gyártónak a típusjóváhagyás során igazolnia kell, hogy a CDmin megfelelő értékű a WHTC-vizsgálat melegindításos részének a 4. melléklet rendelkezései szerinti, CDmin koncentrációjú reagenssel való elvégzése útján. |
| --- | --- |

A.6.1.

A gyártónak a típusjóváhagyás során igazolnia kell, hogy a CDmin megfelelő értékű a WHTC-vizsgálat melegindításos részének a 4. melléklet rendelkezései szerinti, CDmin koncentrációjú reagenssel való elvégzése útján.

| A.6.2. | A vizsgálatot a megfelelő előkondicionálási ciklust követően kell elvégezni, a CDmin koncentrációjú reagenshez való alkalmazkodás érdekében zárt szabályozókörű NOx-szabályozó rendszer megengedésével. |
| --- | --- |

A.6.2.

A vizsgálatot a megfelelő előkondicionálási ciklust követően kell elvégezni, a CDmin koncentrációjú reagenshez való alkalmazkodás érdekében zárt szabályozókörű NOx-szabályozó rendszer megengedésével.

| A.6.3. | Az e vizsgálat során a kibocsátott károsanyag-mennyiségnek e melléklet 7.1.1. és 7.1.1.1. szakaszában meghatározott kibocsátási határértékek alatt kell lennie. |
| --- | --- |

A.6.3.

Az e vizsgálat során a kibocsátott károsanyag-mennyiségnek e melléklet 7.1.1. és 7.1.1.1. szakaszában meghatározott kibocsátási határértékek alatt kell lennie.

---

12. MELLÉKLET

A CO2-KIBOCSÁTÁS ÉS A TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a melléklet a CO2-kibocsátásról és a tüzelőanyag-fogyasztásról szóló jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseket és vizsgálati eljárásokat határozza meg.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

2.1.   A WHTC- és WHSC-vizsgálati ciklusok alatti CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást a 4. melléklet 7.2–7.8. szakasza szerint kell meghatározni.

2.2.   A vizsgálati eredményeket fékmunkára vonatkoztatott fajlagos, ciklusra átlagolt kibocsátásként kell jelenteni, g/kWh értékegységben kifejezve.

3.   A CO2-KIBOCSÁTÁS MEGHATÁROZÁSA

3.1.   A hígítatlan kipufogógáz mérése

Ezt a szakaszt a CO2-kibocsátás hígítatlan kipufogógázban történő mérésekor kell alkalmazni.

3.1.1.   Mérés

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígítatlan kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni, a 9.3.2.3. szakasz és a 4. melléklet 2. függeléke szerint.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.2. szakaszában foglalt linearitási követelményeket.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.3.1., 9.3.4. és 9.3.5. szakaszában foglalt követelményeket.

3.1.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat a 4. melléklet 7.6.6. szakaszában leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni. A rögzített koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramának rögzített értékeit szinkronizálni kell a 4. melléklet 3.1. szakaszában meghatározott jelátalakítási idővel.

3.1.3.   A ciklusra átlagolt kibocsátás kiszámítása

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket korrigálni kell a 4. melléklet 8.1. szakasza szerinti száraz/nedves korrekcióval.

A CO2 tömegét (g/vizsgálat) a hígítatlan kipufogógáz CO2 koncentrációjából és a kipufogógáz tömegáramból a pillanatnyi CO2-tömeg kiszámításával kell meghatározni, amit a jelátalakítási idővel szinkronizálni kell a 4. melléklet 8.4.2.2. szakaszának megfelelően, a pillanatnyi értékeket a ciklusra integrálva, és az integrált értékeket megszorozva a 4. mellékletének 5. táblázatában a CO2-re megadott u értékekkel.

Az alábbi egyenletet kell használni:

Formula (g/vizsgálat)

Ahol:

| u
  CO2 | a kipufogógázban lévő CO2 sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | a kipufogógázban lévő CO2 pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  CO2

a kipufogógázban lévő CO2 sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

c
  CO2,i

a kipufogógázban lévő CO2 pillanatnyi koncentrációja, ppm

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

A kibocsátott CO2 tömege kiszámítható a 4. melléklet 8.4.2.4. szakaszának megfelelően is, 44,01 g/mól CO2-molekula-tömeg (MCO2
  ) használatával.

3.2.   A hígított kipufogógáz mérése

Ez a szakasz a CO2-kibocsátás hígított kipufogógázban történő mérésére vonatkozik.

3.2.1.   Mérés

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígított kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni, a 9.3.2.3. szakasz és a 4. melléklet 2. függeléke szerint. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.2. szakaszában foglalt linearitási követelményeket.

A mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.3.1., 9.3.4. és 9.3.5. szakaszában foglalt követelményeket.

3.2.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat a 4. melléklet 7.6.6. szakaszában leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

3.2.3.   A ciklusra átlagolt kibocsátás kiszámítása

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor alkalmazni kell a 4. melléklet 8.1. szakasza szerinti száraz/nedves korrekciót.

Állandó tömegáramú (hőcserélővel ellátott) rendszereknél a CO2 (g/vizsgálat) tömegét az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

Formula (g/vizsgálat)

Ahol:

| c
  CO2 | a CO2 átlagos koncentrációja, korrigálva a háttér- koncentrációval, ppm, |
| --- | --- |
| 0,001519 | a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező), |
| m
  ed | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

c
  CO2

a CO2 átlagos koncentrációja, korrigálva a háttér- koncentrációval, ppm,

0,001519

a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező),

m
  ed

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Azoknál az áramláskiegyenlítéses rendszereknél, amelyekben nincs hőcserélő, a CO2 tömegét (g/vizsgálat) a pillanatnyilag kibocsátott tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttér-koncentrációk miatti korrekciót közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi egyenletet kell használni:

Formula

Ahol:

| cCO2,e | a hígított kipufogógázban mért CO2-koncentráció, ppm, |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | a hígított levegőben mért CO2-koncentráció, ppm, |
| 0,001519 | a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező), |
| m
  ed,i | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| D | hígítási tényező |

cCO2,e

a hígított kipufogógázban mért CO2-koncentráció, ppm,

c
  CO2,d

a hígított levegőben mért CO2-koncentráció, ppm,

0,001519

a CO2-sűrűség és a levegő sűrűsége közötti arány (u tényező),

m
  ed,i

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

D

hígítási tényező

Az u tényező kiszámítható a 4. melléklet 8.5.2.3.1. szakaszában megadott (57) egyenlettel is, 44,01 g/mól CO2-molekula-tömeg (MCO2
  ) használatával.

A CO2-háttérkoncentrációk miatti korrekciót a 4. melléklet 8.5.2.3.2. szakasza szerint kell alkalmazni.

3.3.   A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámítása

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos CO2-kibocsátás kiszámításához szükséges ciklusmunkát a 4. melléklet 7.8.6. szakasza szerint kell meghatározni.

3.3.1.   WHTC

Az eCO2
  fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Ahol:

| m
  CO2, cold | a kibocsátott CO2 tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat, |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | a kibocsátott CO2 tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat, |
| W
  act, cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| W
  act, hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

m
  CO2, cold

a kibocsátott CO2 tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat,

m
  CO2, hot

a kibocsátott CO2 tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat,

W
  act, cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

W
  act, hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

3.3.2.   WHSC

Az eCO2
  fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Ahol:

| m
  CO2 | a kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusmunka, kWh |

m
  CO2

a kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat

W
  act

a tényleges ciklusmunka, kWh

4.   A TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS MEGHATÁROZÁSA

4.1.   Mérés

A pillanatnyi tüzelőanyag-áramlás mérését olyan módszerekkel kell végezni, melyek lehetőleg közvetlenül mérik az áramlást, mint például:

| a) | tömegáram-érzékelő; |
| --- | --- |

a)

tömegáram-érzékelő;

| b) | a tüzelőanyag tömegének mérése; |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag tömegének mérése;

| c) | Coriolis-áramlásmérő. |
| --- | --- |

c)

Coriolis-áramlásmérő.

A tüzelőanyag-áramlásmérő módszernek meg kell, hogy feleljen az alábbiaknak:

| a) | a mérési pontosság a mért érték ± 2 %-a, illetve a teljes skála ± 0,3 %-a (amelyik a pontosabb); |
| --- | --- |

a)

a mérési pontosság a mért érték ± 2 %-a, illetve a teljes skála ± 0,3 %-a (amelyik a pontosabb);

| b) | legalább a teljes skála ± 1 %-ának megfelelő műszerpontosság; |
| --- | --- |

b)

legalább a teljes skála ± 1 %-ának megfelelő műszerpontosság;

| c) | legfeljebb 5 másodperces felfutási idő. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb 5 másodperces felfutási idő.

A tüzelőanyag-mérőrendszernek teljesítenie kell a 4. melléklet 7. függelékének 9.2. szakaszában foglalt linearitási követelményeket.

A mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Ezeknek legalább a következőkre kell kiterjedniük:

| a) | a készülék gondos, a készülék gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerinti beépítése; |
| --- | --- |

a)

a készülék gondos, a készülék gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerinti beépítése;

| b) | áramláskondicionálás, amelyre a tüzelőanyag-áramlásmérési módszer pontosságát befolyásoló sodrások, örvények, keringő áramlások vagy pulzáló áramlások kialakulásának megelőzésére van szükség; |
| --- | --- |

b)

áramláskondicionálás, amelyre a tüzelőanyag-áramlásmérési módszer pontosságát befolyásoló sodrások, örvények, keringő áramlások vagy pulzáló áramlások kialakulásának megelőzésére van szükség;

| c) | azon tüzelőanyag figyelembe vétele, mely megkerüli a motort, vagy a motorból visszatér a tüzelőanyag-tartályba. |
| --- | --- |

c)

azon tüzelőanyag figyelembe vétele, mely megkerüli a motort, vagy a motorból visszatér a tüzelőanyag-tartályba.

4.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat a 4. melléklet 7.6.6. szakaszában leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

4.3.   A ciklusra átlagolt tüzelőanyag-fogyasztás kiszámítása

A tüzelőanyag tömegét (g/vizsgálat) az egész vizsgálati ciklus alatt mért pillanatnyi értékek összegével kell meghatározni.

Formula

Ahol:

| q

  mf,i | pillanatnyi tüzelőanyag-áram, kg/s |
| --- | --- |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

q

  mf,i

pillanatnyi tüzelőanyag-áram, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

4.4.   A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás kiszámítása

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás kiszámításához szükséges ciklusmunkát a 4. melléklet 7.8.6. szakasza szerint kell meghatározni.

4.4.1.   WHTC

Az e
  f fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Ahol:

| q

  mf, cold | a tüzelőanyag tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| q

  mf, hot | a tüzelőanyag tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat |
| W
  act, cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| W
  act, hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

q

  mf, cold

a tüzelőanyag tömege hidegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat

q

  mf, hot

a tüzelőanyag tömege melegindításos vizsgálatban, g/vizsgálat

W
  act, cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

W
  act, hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

4.4.2.   WHSC

Az e
  f fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztást (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

Ahol:

| q

  mf | a tüzelőanyag tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusmunka, kWh |

q

  mf

a tüzelőanyag tömege, g/vizsgálat

W
  act

a tényleges ciklusmunka, kWh

1. függelék

CO2-kibocsátásra és tüzelőanyag-fogyasztásra vonatkozó rendelkezések 2 380 kg feletti, de 2 610 kg-ot meg nem haladó referenciatömegű, ezen előírás szerint jóváhagyott járművek típusjóváhagyásának kiterjesztéséhez

A.1.1.   Bevezetés

| A.1.1.1. | Ez a függelék a CO2-kibocsátás és tüzelőanyag-fogyasztás jelentésére vonatkozó rendelkezéseket és a vizsgálati eljárást határozza meg arra az esetre, ha az ezen előírás alapján típusjóváhagyásban részesített járművek típusjóváhagyását 2 380 kg feletti, de a 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó járműre kívánják kiterjeszteni. |
| --- | --- |

A.1.1.1.

Ez a függelék a CO2-kibocsátás és tüzelőanyag-fogyasztás jelentésére vonatkozó rendelkezéseket és a vizsgálati eljárást határozza meg arra az esetre, ha az ezen előírás alapján típusjóváhagyásban részesített járművek típusjóváhagyását 2 380 kg feletti, de a 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó járműre kívánják kiterjeszteni.

A.1.2.   Általános követelmények

| A.1.2.1. | A motortípus tekintetében ezen előírás alapján jóváhagyott motorral rendelkező jármű típusjóváhagyásának a 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó járműre történő kiterjesztéséhez a gyártónak teljesítenie kell a 101. számú előírásban foglalt követelményeket az alábbi kivételekkel. |
| --- | --- |

A.1.2.1.

A motortípus tekintetében ezen előírás alapján jóváhagyott motorral rendelkező jármű típusjóváhagyásának a 2 380 kg feletti, de 2 610 kg referenciatömeget meg nem haladó járműre történő kiterjesztéséhez a gyártónak teljesítenie kell a 101. számú előírásban foglalt követelményeket az alábbi kivételekkel.

| A.1.2.1.2. | A 101. számú előírás 5.2.4. szakaszát a következőképpen kell érteni:






  (1) | sűrűség: a vizsgálatokhoz használt tüzelőanyag sűrűsége az ISO 3675 szabvány szerinti vagy más hasonló módszerrel mérve. Benzin, dízel, etanol (E85) és kompressziós gyújtású motorokhoz szánt etanol (ED95) esetében a 288 K (15°C) hőmérsékleten mért sűrűséget kell használni; PB-gáz és földgáz/biometán esetében pedig az alábbi referencia-sűrűségértéket kell használni: | 0,538 kg/liter PB-gáz esetében, |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.2.

A 101. számú előírás 5.2.4. szakaszát a következőképpen kell érteni:

(1)

sűrűség: a vizsgálatokhoz használt tüzelőanyag sűrűsége az ISO 3675 szabvány szerinti vagy más hasonló módszerrel mérve. Benzin, dízel, etanol (E85) és kompressziós gyújtású motorokhoz szánt etanol (ED95) esetében a 288 K (15°C) hőmérsékleten mért sűrűséget kell használni; PB-gáz és földgáz/biometán esetében pedig az alábbi referencia-sűrűségértéket kell használni:

0,538 kg/liter PB-gáz esetében,

| | 0,654 kg/m3 földgáz esetében. |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 földgáz esetében.

| (2) | hidrogén-szén-oxigén arány: a következő rögzített értékeket kell alkalmazni: | C1H1,93O0,032 benzin esetében (E10) |
| --- | --- | --- |

(2)

hidrogén-szén-oxigén arány: a következő rögzített értékeket kell alkalmazni:

C1H1,93O0,032 benzin esetében (E10)

| | C1H1,86O0,006 dízel esetében (B7) |
| --- | --- |

C1H1,86O0,006 dízel esetében (B7)

| | C1H2,525 PB-gáz (cseppfolyósított szénhidrogén gázok) esetében |
| --- | --- |

C1H2,525 PB-gáz (cseppfolyósított szénhidrogén gázok) esetében

| | CH4 földgáz és biometán esetében |
| --- | --- |

CH4 földgáz és biometán esetében

| | C1H2,74O0,385 etanol esetében (E85) |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 etanol esetében (E85)

| | C1H2,92O0,46 kompressziós gyújtású motorokhoz szánt etanol (ED95) esetében. |
| --- | --- |

C1H2,92O0,46 kompressziós gyújtású motorokhoz szánt etanol (ED95) esetében.

| A.1.2.1.3. | A 101. számú előírás 6. mellékletének 1.4.3. szakaszát a következőképpen kell érteni:






  „1.4.3. | A liter/100 km-ben (benzin, PB-gáz, etanol [E85 és ED95] és dízel esetében) vagy a m3/100 km-ben (földgáz/biometán esetében) kifejezett tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi egyenletekkel kell kiszámítani:






  a) | szikragyújtású benzinmotorral (E10) felszerelt járműveknél: |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.3.

A 101. számú előírás 6. mellékletének 1.4.3. szakaszát a következőképpen kell érteni:

„1.4.3.

A liter/100 km-ben (benzin, PB-gáz, etanol [E85 és ED95] és dízel esetében) vagy a m3/100 km-ben (földgáz/biometán esetében) kifejezett tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi egyenletekkel kell kiszámítani:

a)

szikragyújtású benzinmotorral (E10) felszerelt járműveknél:

| b) | PB-gáz-üzemű, szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél:

  Amennyiben a vizsgálathoz használt tüzelőanyag összetétele különbözik az átlagfogyasztás kiszámításához feltételezett összetételtől, a gyártó kérésére az alábbiak szerinti cf korrekciós tényezőt lehet alkalmazni:

  Az alkalmazható cf korrekciós tényezőt az alábbiak szerint kell meghatározni:

  Ahol:
  nactual a felhasznált tüzelőanyag tényleges H/C aránya; |
| --- | --- |

b)

PB-gáz-üzemű, szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél:

Amennyiben a vizsgálathoz használt tüzelőanyag összetétele különbözik az átlagfogyasztás kiszámításához feltételezett összetételtől, a gyártó kérésére az alábbiak szerinti cf korrekciós tényezőt lehet alkalmazni:

Az alkalmazható cf korrekciós tényezőt az alábbiak szerint kell meghatározni:

Ahol:

nactual a felhasznált tüzelőanyag tényleges H/C aránya;

| c) | földgáz-/biometán-üzemű, szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél: |
| --- | --- |

c)

földgáz-/biometán-üzemű, szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél:

| d) | etanolüzemű (E85), szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél: |
| --- | --- |

d)

etanolüzemű (E85), szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél:

| e) | dízelüzemű (B7), kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél: |
| --- | --- |

e)

dízelüzemű (B7), kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél:

| f) | etanolüzemű (ED95), kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél: |
| --- | --- |

f)

etanolüzemű (ED95), kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél:

Ezekben az egyenletekben:

| FC | a tüzelőanyag-fogyasztás liter/100 km-ben (benzin, etanol, PB-gáz, dízel vagy biodízel esetében) vagy m3/100 km-ben (földgáz esetében) kifejezve |
| --- | --- |
| HC | a mért szénhidrogén-kibocsátás, g/km-ben |
| CO | a mért szén-monoxid-kibocsátás, g/km-ben |
| CO2 | a mért szén-dioxid-kibocsátás, g/km-ben |
| D | a vizsgálati tüzelőanyag sűrűsége. |

FC

a tüzelőanyag-fogyasztás liter/100 km-ben (benzin, etanol, PB-gáz, dízel vagy biodízel esetében) vagy m3/100 km-ben (földgáz esetében) kifejezve

HC

a mért szénhidrogén-kibocsátás, g/km-ben

CO

a mért szén-monoxid-kibocsátás, g/km-ben

CO2

a mért szén-dioxid-kibocsátás, g/km-ben

D

a vizsgálati tüzelőanyag sűrűsége.

Gáznemű tüzelőanyagok esetében ez a 288 K (15°C) hőmérsékleten mért sűrűség.”

---

13. MELLÉKLET

A KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTŐ PÓTBERENDEZÉSEK ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉGKÉNT TÖRTÉNŐ TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a melléklet a kibocsátáscsökkentő pótberendezések önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó kiegészítő előírásokat tartalmazza.

1.2.   Fogalommeghatározás

1.2.1.   „Kibocsátáscsökkentő berendezés típusa”: olyan katalizátoros átalakítók és részecskeszűrők, amelyek a következő alapvető szempontokból nem különböznek egymástól:

| a) | a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga; |
| --- | --- |

a)

a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga;

| b) | az egyes hordozórétegek működésének típusa; |
| --- | --- |

b)

az egyes hordozórétegek működésének típusa;

| c) | térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya; |
| --- | --- |

c)

térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya;

| d) | katalizáló anyag; |
| --- | --- |

d)

katalizáló anyag;

| e) | a katalizáló anyag aránya; |
| --- | --- |

e)

a katalizáló anyag aránya;

| f) | cellasűrűség; |
| --- | --- |

f)

cellasűrűség;

| g) | méretek és alak; |
| --- | --- |

g)

méretek és alak;

| h) | hővédelem. |
| --- | --- |

h)

hővédelem.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Jelölések

2.1.1.   Minden kibocsátáscsökkentő pótberendezésen azonosítás céljából fel kell tüntetni legalább a következőket:

| a) | a gyártó neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve vagy védjegye;

| b) | a kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel.

2.1.2.   Minden eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezésen azonosítás céljából fel kell tüntetni legalább a következőket:

| a) | a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az a 2.3. szakaszban említett adatközlő lapon szerepel. |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az a 2.3. szakaszban említett adatközlő lapon szerepel.

2.2.   Dokumentáció

2.2.1.   Minden kibocsátáscsökkentő pótberendezést a következő információknak kell kísérniük:

| a) | a gyártó neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve vagy védjegye;

| b) | a kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az az e melléklet 1. függelékében meghatározott adatközlő lapon szerepel;

| c) | azok a járművek vagy motorok (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkentő pótberendezést jóváhagyták, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy a kibocsátáscsökkentő pótberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető; |
| --- | --- |

c)

azok a járművek vagy motorok (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkentő pótberendezést jóváhagyták, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy a kibocsátáscsökkentő pótberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető;

| d) | beépítési utasítások. |
| --- | --- |

d)

beépítési utasítások.

Ezeknek az információknak szerepelniük kell a kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártója által az értékesítési helyeken terjesztett termékkatalógusokban is.

2.2.2.   Minden eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezést a következő információknak kell kísérniük:

| a) | a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 2.3. szakaszban említett adatközlő lap szerinti formában; |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 2.3. szakaszban említett adatközlő lap szerinti formában;

| c) | azon járművek vagy motorok felsorolása, amelyek eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezésének típusa az I. melléklet 1. függeléke 3.2.12.2.1. szakaszának hatályába tartozik, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető; |
| --- | --- |

c)

azon járművek vagy motorok felsorolása, amelyek eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezésének típusa az I. melléklet 1. függeléke 3.2.12.2.1. szakaszának hatályába tartozik, és egy arra utaló jelölés szükség esetén, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető;

| d) | beépítési utasítások. |
| --- | --- |

d)

beépítési utasítások.

Ezeknek az információknak szerepelniük kell a jármű vagy motor gyártója által az értékesítési helyeken terjesztett termékkatalógusban is.

2.3.   Az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezések esetében a jármű vagy a motor gyártója elektronikus formában benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak az ahhoz szükséges információkat, hogy össze lehessen kapcsolni a szóban forgó termékszámokat és a típus-jóváhagyási dokumentációt.

Ezek az információk az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | a jármű(vek) vagy motor(ok) gyártmánya(i) és típusa(i); |
| --- | --- |

a)

a jármű(vek) vagy motor(ok) gyártmánya(i) és típusa(i);

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés(ek) gyártmánya(i) és típusa(i); |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés(ek) gyártmánya(i) és típusa(i);

| c) | az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés(ek) termékazonosító száma(i); |
| --- | --- |

c)

az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés(ek) termékazonosító száma(i);

| d) | a releváns motor- vagy járműtípus(ok) típus-jóváhagyási száma. |
| --- | --- |

d)

a releváns motor- vagy járműtípus(ok) típus-jóváhagyási száma.

3.   ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉG TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELE

3.1.   Az ezen előírás alapján önálló műszaki egységként jóváhagyott típusnak megfelelő minden kibocsátáscsökkentő pótberendezést típus-jóváhagyási jellel kell ellátni.

3.2.   A 3.1. szakaszban említett típus-jóváhagyási jel az alábbiakból áll:

| 3.2.1. | egy kör, benne az „E” betű és a típusjóváhagyást megadó ország egyedi azonosítószáma (lásd az előírás 4.12.3.1. szakaszát); |
| --- | --- |

3.2.1.

egy kör, benne az „E” betű és a típusjóváhagyást megadó ország egyedi azonosítószáma (lásd az előírás 4.12.3.1. szakaszát);

| 3.2.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 3.2.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán; |
| --- | --- |

3.2.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 3.2.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán;

| 3.2.3. | az országkód után az „RD” betűk annak jelzésére, hogy a jóváhagyást kibocsátáscsökkentő pótberendezésre adták meg. |
| --- | --- |

3.2.3.

az országkód után az „RD” betűk annak jelzésére, hogy a jóváhagyást kibocsátáscsökkentő pótberendezésre adták meg.

3.3.   A típus-jóváhagyási jelet jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul kell elhelyezni a kibocsátáscsökkentő pótberendezésen. Lehetőség szerint láthatónak kell lennie a kibocsátáscsökkentő pótberendezés beépített állapotában is.

3.4.   Az I. melléklet 3. függelékében példa látható az önálló műszaki egység típus-jóváhagyási jelére.

3.5.   Egy kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2. függelékének megfelelő nyomtatványon. Az értesítésnek a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell.

4.   MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Általános követelmények

4.1.1.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezést úgy kell megtervezni és kialakítani, és annak olyan módon felszerelhetőnek kell lennie, hogy a motor és jármű megfelelhessen azoknak a szabályoknak, amelyeknek eredetileg megfelelt, és a motor vagy jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között a károsanyag-kibocsátás korlátozása hatékony legyen.

4.1.2.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezést pontosan arra a helyre kell beépíteni, ahol az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés volt, és a kipufogógáz kipufogócsövét, a hőmérséklet- és nyomásérzékelőket tilos módosítani.

4.1.3.   Ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés hővédelemmel van ellátva, a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek ugyanilyen védelemmel kell rendelkeznie.

4.1.4.   A pótberendezés típusjóváhagyását kérelmező kérésére a motorrendszer eredeti típusjóváhagyását megadó típusjóváhagyó hatóság megkülönböztetés nélkül rendelkezésre bocsátja mindegyik vizsgált motorra az I. mellékletben megadott adatközlő lap 1. részének 3.2.12.2.6.8.1.1. és 3.2.12.2.6.8.2.1. pontjában említett információkat.

4.2.   Általános tartóssági követelmények

A kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek tartósnak kell lennie, azaz úgy kell megtervezni és kialakítani, és annak olyan módon kell felszerelhetőnek lennie, hogy kellőképpen ellenálljon a rá ható korróziós és oxidációs hatásoknak, figyelembe véve a jármű használati körülményeit.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezést úgy kell kialakítani, hogy a kibocsátáscsökkentésben részt vevő alkotóelemek megfelelően védve legyenek a mechanikai behatásoktól annak érdekében, hogy a motor vagy jármű hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között a károsanyag-kibocsátás korlátozása hatékony legyen.

A típusjóváhagyás kérelmezője benyújtja a típusjóváhagyó hatóságnak a mechanikai behatásokkal szembeni szilárdság igazolására használt vizsgálat részleteit és a vizsgálat eredményeit.

4.3.   A kibocsátásokra vonatkozó követelmények

4.3.1.   A kibocsátások kiértékelésére szolgáló eljárás vázlatos leírása

Az előírás 3.4.4. szakaszának a) pontjában feltüntetett azon motorokon, amelyek olyan teljes kibocsátáscsökkentő rendszerrel vannak felszerelve, melynek része a típusjóváhagyás tárgyát képező kibocsátáscsökkentő pótberendezés, a 4. mellékletben ismertetett, alkalmazási céljuktól függő vizsgálatokat kell végezni annak érdekében, hogy a teljesítményüket az alább ismertetett eljárással össze lehessen hasonlítani az eredeti kibocsátáscsökkentő rendszer teljesítményével.

4.3.1.1.   Amennyiben a kibocsátáscsökkentő pótberendezés nem foglalja magában a teljes kibocsátáscsökkentő rendszert, csak új eredeti alkatrész vagy új eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezés használható a teljes rendszer kialakítására.

4.3.1.2.   A kibocsátáscsökkentő rendszert a 4.3.2.4. szakaszban ismertetett eljárás szerint öregíteni kell, és kibocsátáscsökkentési teljesítményének tartóssága tekintetében újra be kell vizsgálni.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartósságának meghatározása két egymás után elvégzett kipufogógáz-kibocsátásmérési sorozat összehasonlításával történik:

| a) | az első mérési sorozatot a 12 WHSC-ciklust futott kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel kell elvégezni; |
| --- | --- |

a)

az első mérési sorozatot a 12 WHSC-ciklust futott kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel kell elvégezni;

| b) | a második mérési sorozatot az alábbiakban ismertetett eljárással öregített kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel kell elvégezni. |
| --- | --- |

b)

a második mérési sorozatot az alábbiakban ismertetett eljárással öregített kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel kell elvégezni.

Amennyiben a jóváhagyást ugyanazon motorgyártó eltérő motortípusaira kérik, és feltéve, hogy ezek az eltérő motortípusok azonos eredeti kibocsátáscsökkentő rendszerrel vannak felszerelve, a vizsgálat a típusjóváhagyó hatósággal való megállapodást követően kiválasztott – legalább két – motorra korlátozódhat.

4.3.2.   Eljárás a kibocsátáscsökkentő pótberendezés kibocsátáscsökkentési teljesítményének értékelésére

4.3.2.1.   A motor(oka)t ezen előírás 4.11.4. szakasza szerint fel kell szerelni új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel.

A kipufogógáz-utókezelő rendszert 12 WHSC-ciklussal kell előkondicionálni. Az előkondicionálást követően a motorokat a 4. mellékletében meghatározott WHDC vizsgálattal kell vizsgálni. Minden megfelelő típusból három-három kipufogógáz-mérést kell végezni.

Az eredeti kipufogógáz-utókezelő rendszerrel vagy eredeti kipufogógáz-utókezelő pótrendszerrel szerelt vizsgált motoroknak meg kell felelniük a motor vagy a jármű típusjóváhagyása szerinti határértékeknek.

4.3.2.2.   Kipufogógáz-mérés kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel

Az értékelendő kibocsátáscsökkentő pótberendezést a 4.3.2.1. szakasz előírásai szerint a vizsgált kipufogógáz-utókezelő rendszerbe kell szerelni, az adott eredeti kipufogógáz-utókezelő berendezés helyére.

Ezt követően a kibocsátáscsökkentő pótberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszert 12 WHSC-ciklussal kell előkondicionálni. Az előkondicionálást követően a motorokat a 4. mellékletében meghatározott WHDC-eljárásokkal kell bevizsgálni. Minden megfelelő típusból három-három kipufogógáz-mérést kell végezni.

4.3.2.3.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt motor károsanyag-kibocsátásának kezdeti értékelése

A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt motor károsanyag-kibocsátására vonatkozó előírások akkor tekintendők teljesítettnek, ha az eredmények valamennyi vonatkozó káros anyagra (CO, HC, összes szénhidrogén, metán, NOx, NH3, részecsketömeg és részecskeszám, a motor típusjóváhagyásának megfelelően) teljesítik az alábbi feltételeket:

| (1) | ; |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | M ≤ G |
| --- | --- |

(2)

M ≤ G

Ahol:

| M | : | a kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott káros anyag kibocsátásának átlagos értéke |
| --- | --- | --- |
| S | : | az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel, illetve az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott káros anyag kibocsátásának átlagos értéke |
| G | : | a jármű típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy káros anyag tekintetében. |

M

:

a kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott káros anyag kibocsátásának átlagos értéke

S

:

az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel, illetve az eredeti kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel végzett három vizsgálatból az adott káros anyag kibocsátásának átlagos értéke

G

:

a jármű típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy káros anyag tekintetében.

4.3.2.4.   A kibocsátáscsökkentési teljesítmény tartóssága

A 4.3.2.2. szakaszban vizsgált és a kibocsátáscsökkentő pótberendezést magában foglaló kipufogógáz-utókezelő rendszeren el kell végezni a 4. függelékben ismertetett tartóssági eljárásokat.

4.3.2.5.   Kipufogógáz-vizsgálat öregített kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel

Ezután az öregített kibocsátáscsökkentő pótberendezést magában foglaló öregített kipufogógáz-utókezelő rendszert fel kell szerelni a 4.3.2.1. és 4.3.2.2. szakaszban említett vizsgált motorra.

Az öregített kipufogógáz-utókezelő rendszert 12 WHSC-ciklussal kell előkondicionálni, majd a 4. mellékletben meghatározott WHDC-eljárással kell bevizsgálni. Minden megfelelő típusból három-három kipufogógáz-mérést kell végezni.

4.3.2.6.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés öregedési tényezőjének meghatározása

Az öregedési tényező minden káros anyagra vonatkozóan a hasznosélettartam-végponton és a tartampróba kezdetén alkalmazott kibocsátási értékek aránya (pl. ha a az A káros anyag kibocsátása a hasznosélettartam-végponton 1,50 g/kWh, a tartampróba kezdetén 1,82 g/kWh, az öregedési tényező Formula).

4.3.2.7.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt motor károsanyag-kibocsátásának kiértékelése

A 4.3.2.5. szakasz szerint öregített kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt motor károsanyag-kibocsátására vonatkozó előírások akkor tekintendők teljesítettnek, ha az eredmények valamennyi vonatkozó káros anyagra (CO, HC, összes szénhidrogén, metán, NOx, NH3, részecsketömeg és részecskeszám, a motor típusjóváhagyásának megfelelően) teljesítik az alábbi feltételt:

Formula

Ahol:

| M | : | az előkondicionált kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel az öregítés előtt végzett három vizsgálatból az adott káros anyag kibocsátásának átlagos értéke (azaz a 4.3.2. szakaszból származó eredmények). |
| --- | --- | --- |
| AF | : | az öregedési tényező egy káros anyagra |
| G | : | a jármű(vek) típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy káros anyag tekintetében |

M

:

az előkondicionált kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel az öregítés előtt végzett három vizsgálatból az adott káros anyag kibocsátásának átlagos értéke (azaz a 4.3.2. szakaszból származó eredmények).

AF

:

az öregedési tényező egy káros anyagra

G

:

a jármű(vek) típusjóváhagyása szerinti kibocsátási határérték egy káros anyag tekintetében

4.3.3.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés technológiája szerinti motorcsalád

A gyártó létrehozhat kibocsátáscsökkentő pótberendezés technológiája szerinti motorcsaládot, amelyet azon alapvető tulajdonságok alapján kell meghatározni, amelyek a családba tartozó minden berendezésnél azonosak.

Ahhoz, hogy berendezések a kibocsátáscsökkentő pótberendezés technológiája szerinti ugyanazon motorcsaládba tartozzanak, az alábbiakkal kell rendelkezniük:

| a) | azonos kibocsátáscsökkentő mechanizmus (oxidációs katalizátor, három gázkomponensre ható katalizátor, részecskeszűrő, szelektív katalitikus csökkentési rendszer NOx-ra, stb.); |
| --- | --- |

a)

azonos kibocsátáscsökkentő mechanizmus (oxidációs katalizátor, három gázkomponensre ható katalizátor, részecskeszűrő, szelektív katalitikus csökkentési rendszer NOx-ra, stb.);

| b) | azonos anyagú hordozóréteg (azonos kerámia vagy fém); |
| --- | --- |

b)

azonos anyagú hordozóréteg (azonos kerámia vagy fém);

| c) | azonos hordozóréteg-típus és cellasűrűség; |
| --- | --- |

c)

azonos hordozóréteg-típus és cellasűrűség;

| d) | azonos katalizáló anyagok, és ha többféle van, ezek megegyező aránya; |
| --- | --- |

d)

azonos katalizáló anyagok, és ha többféle van, ezek megegyező aránya;

| e) | a katalizáló anyagok teljes töltete azonos; |
| --- | --- |

e)

a katalizáló anyagok teljes töltete azonos;

| f) | ugyanaz a bevonóréteg, amelyet ugyanazzal a folyamattal visznek fel. |
| --- | --- |

f)

ugyanaz a bevonóréteg, amelyet ugyanazzal a folyamattal visznek fel.

4.3.4.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés kibocsátáscsökkentési teljesítménye tartósságának értékelése a technológia szerinti család öregedési tényezőjének használatával

Amennyiben a gyártó kibocsátáscsökkentő pótberendezés technológiája szerinti motorcsaládot hozott létre, a 4.3.2. szakaszban ismertetett eljárások használhatóak az adott motorcsalád alapmotorja vonatkozásában az öregedési tényezők meghatározására minden káros anyag tekintetében. Az e vizsgálatok elvégzéséhez használt motorok űrtartalmának hengerenként legalább 0,75dm3-nek kell lennie.

4.3.4.1.   A család tagjai teljesítménye tartósságának meghatározása

A családba tartozó „A” kibocsátáscsökkentő pótberendezést, melyet CA űrtartalmú motorba történő beszerelésre terveztek, ugyanolyan öregedési tényezővel rendelkezőnek lehet tekinteni, mint az alapberendezésnek tekintett P kibocsátáscsökkentő pótberendezést, CP motorűrtartalom mellett, ha a következő feltételek teljesülnek:

Formula

Ahol:

| VA | : | az „A” kibocsátáscsökkentő pótberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben) |
| --- | --- | --- |
| VP | : | az ugyanazon családba tartozó alapberendezésnek tekintett „P” kibocsátáscsökkentő pótberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben) |

VA

:

az „A” kibocsátáscsökkentő pótberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben)

VP

:

az ugyanazon családba tartozó alapberendezésnek tekintett „P” kibocsátáscsökkentő pótberendezés hordozórétegének térfogata (dm3-ben)

továbbá

mindkét motor azonos regenerációs módszert használ az eredeti kipufogógáz-utókezelő rendszerbe beépített kibocsátáscsökkentő berendezések tekintetében. Ez a követelmény csak akkor érvényes, ha a regenerációt igénylő alkatrészek az eredeti kipufogógáz-utókezelő rendszerbe is be vannak építve.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, a család többi tagja kibocsátáscsökkentési teljesítményének tartóssága meghatározható a család adott tagjának a 4.3.2.1., 4.3.2.2. és 4.3.2.3. szakaszban meghatározott követelmények szerint meghatározott károsanyag-kibocsátási eredményekből (S), a család alapmotorjára meghatározott öregedési tényező használatával.

4.4.   A kipufogási ellennyomásra vonatkozó követelmények

A kipufogási ellennyomás nem okozhatja az ezen előírás 6.1.2. szakasza szerinti érték túllépését a teljes kipufogórendszerben.

4.5.   A fedélzeti diagnosztikával való kompatibilitásra vonatkozó előírások (csak fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járművekre történő felszerelésre szánt kibocsátáscsökkentő pótberendezésekre vonatkozik)

4.5.1.   A fedélzeti diagnosztikai kompatibilitás igazolása csak akkor szükséges, ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés ellenőrzése az eredeti elrendezésben történt.

4.5.2.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitását a 9B. mellékletben leírt eljárásokkal kell igazolni azon kibocsátáscsökkentő pótberendezések tekintetében, melyeket ezen előírás szerint típusjóváhagyásban részesített motorokba vagy járműtípusokba történő beszerelésre szánnak.

4.5.3.   Az ezen előírás kibocsátáscsökkentő pótberendezésektől eltérő alkatrészekre vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni.

4.5.4.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezések gyártója ugyanazt az előkondicionálási és vizsgálati eljárást alkalmazhatja, mint amelyet az eredeti típusjóváhagyás során alkalmaztak. Ebben az esetben a jármű motorjának eredeti típusjóváhagyását megadó típusjóváhagyó hatóság kérésre és megkülönböztetésmentesen átadja az I. melléklet vizsgálati feltételekre vonatkozó függelékét, amely tartalmazza azon előkondicionálási és vizsgálati ciklusok számát és típusát, melyet az eredeti alkatrész gyártója a kibocsátáscsökkentő berendezés fedélzeti diagnosztikai vizsgálatához használt.

4.5.5.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer a kibocsátáscsökkentő pótberendezések felszerelését megelőzően nem jelezhet működési hibát és nem tárolhat hibakódokat, hogy meg lehessen győződni a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes más alkatrész rendeltetésszerű beépítéséről és működéséről. E célra a 4.3.2–4.3.2.7. szakaszban leírt vizsgálatok befejezése után a fedélzeti diagnosztikai rendszer állapotának értékelését fel lehet használni.

4.5.6.   A hibajelző nem léphet működésbe a jármű 4.3.2–4.3.2.7. szakaszban előírt működtetése során.

5.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

5.1.   A gyártás megfelelőségének biztosítására hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az ezen előírás 8. szakaszában foglalt rendelkezéseknek.

5.2.   Különleges rendelkezések

5.2.1.   Az 1958. évi megállapodásban (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) említett ellenőrzéseknek ki kell terjedniük az 1.2.1. szakaszban a „kibocsátáscsökkentő berendezés típusa” meghatározás alatt megadott jellemzőknek való megfelelés vizsgálatára is.

5.2.2.   Ezen előírás 8. szakaszának alkalmazásában az e melléklet 4.3. szakaszában leírt vizsgálatokat (károsanyag-kibocsátásra vonatkozó követelmények) lehet elvégezni. Ebben az esetben a jóváhagyás jogosultja az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés helyett kérheti a típus-jóváhagyási vizsgálat során használt kibocsátáscsökkentő pótberendezés összehasonlítási alapként történő figyelembevételét is (vagy más olyan mintáét, amely bizonyítottan megfelelt a jóváhagyott típusnak). Ebben az esetben a vizsgált mintával mért kibocsátási értékek átlagban nem haladhatják meg 15 %-nál nagyobb mértékben a referenciaként szolgáló mintával mért átlagértékeket.

1. függelék

Adatközlő lap mintája

... sz. adatközlő lap

kibocsátáscsökkentő pótberendezések típusjóváhagyásához

Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlésűek, a teljesítményükre vonatkozó információkat is meg kell adni.

0.   Általános követelmények

0.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

0.2.   Típus: ...

0.2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (ha van): ...

0.3.   Típusazonosító jelölések: ...

0.5.   A gyártó neve és címe: ...

0.7.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja: ...

0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe: ...

0.9.   A gyártó meghatalmazott képviselőjének neve és címe (ha van): ...

...

1.   A berendezés leírása

1.1.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusa: (oxidációs katalizátor, három gázkomponensre ható katalizátor, szelektív katalitikus csökkentési rendszer [SCR], részecskeszűrő stb.) ...

1.2.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés rajzai, amelyek részletesen ismertetik az ezen melléklet 1.2.1. szakaszában („kibocsátáscsökkentő berendezés típusa”) említett összes jellemzőt: ...

1.3.   Azon motor- vagy járműtípus(ok) leírása, amelyhez a kibocsátáscsökkentő pótberendezést tervezték: ...

1.3.1.   A motor- és járműtípus(oka)t) jelölő szám(ok) és/vagy jel(ek): ...

...

1.3.2.   Azon eredeti kibocsátáscsökkentő berendezést jelölő szám(ok) és/vagy jel(ek), melynek felváltására a kibocsátáscsökkentő pótberendezés tervezték: ...

1.3.3.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezést úgy tervezték-e, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikával? (Igen/nem) (1)

1.3.4.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezés kompatibilis-e meglévő járművel/motorrendszerekkel? (Igen/nem) (1)

1.4.   A kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek a motor kipufogó-gyűjtőcsövéhez (csöveihez) viszonyított helyzetét megadó leírás és rajzok: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

2. függelék

Értesítés kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek a 06. módosítássorozatot tartalmazó 49. előírás alapján történő jóváhagyásáról

(Legnagyobb méret: A4-es méret (210 × 297 mm))

Image

Image

3. függelék

A jóváhagyási jel elrendezése

E függelék az e melléklet 3. szakasza szerint megadott és egy kibocsátáscsökkentő pótberendezésen elhelyezett jóváhagyási jel elrendezésére vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

Az alábbi vázlatos ábra a jelölés általános elrendezését, arányait és tartalmát mutatja be, a számok és a betűk jelentésével együtt, valamint megadja az egyes jóváhagyási esetek megfelelő alternatíváinak meghatározásához szükséges forrásokat.

Image

4. függelék

Öregítési eljárás a tartósság értékeléséhez

| 1. | Ez a függelék a kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartóssága értékelésének céljából történő öregítésére vonatkozó rendelkezéseket határozza meg. |
| --- | --- |

1.

Ez a függelék a kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartóssága értékelésének céljából történő öregítésére vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

| 2. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartósságának igazolása során a 7. melléklet 3.4.2. szakasza 1. szakaszának követelményeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartósságának igazolása során a 7. melléklet 3.4.2. szakasza 1. szakaszának követelményeit kell alkalmazni.

| 2.1. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartósságának igazolásához az 1. táblázatban megadott legkisebb összesített használat értékeit lehet használni.

  1.   táblázat


  Legkisebb összesített használat







  Azon jármű kategóriája, amelybe a motort szánták | Legkisebb összesített használat |
| --- | --- | --- |
| N1 kategóriájú járművek | |
| N2 kategóriájú járművek | |
| N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 16 tonna | |
| N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 16 tonnát | |
| M1 kategóriájú járművek | |
| M2 kategóriájú járművek | |
| M3 kategóriájú, I., II., A. és B. osztályú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege nem haladja meg a 7,5 tonnát | |
| M3 kategóriájú, III. és B. osztályú, járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 7,5 tonnát | |

2.1.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés tartósságának igazolásához az 1. táblázatban megadott legkisebb összesített használat értékeit lehet használni.

1.   táblázat

Legkisebb összesített használat

Azon jármű kategóriája, amelybe a motort szánták

Legkisebb összesített használat

N1 kategóriájú járművek

N2 kategóriájú járművek

N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege legfeljebb 16 tonna

N3 kategóriájú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 16 tonnát

M1 kategóriájú járművek

M2 kategóriájú járművek

M3 kategóriájú, I., II., A. és B. osztályú járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege nem haladja meg a 7,5 tonnát

M3 kategóriájú, III. és B. osztályú, járművek, amelyek műszakilag megengedett tömege meghaladja a 7,5 tonnát

---

14. MELLÉKLET

HOZZÁFÉRÉS A JÁRMŰ FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI ADATAIHOZ

1.   HOZZÁFÉRÉS A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI ADATOKHOZ

| 1.1. | A típusjóváhagyásra, illetve a típusjóváhagyás módosítására vonatkozó kérelmekhez csatolni kell a motor vagy a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére vonatkozó adatokat. Ezek az adatok lehetővé teszik a pótberendezések vagy utólag beszerelhető alkatrészek gyártói számára, hogy a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerével hibamentesen együttműködő, a jármű használója számára hibamentes működést biztosító alkatrészeket gyártsanak. Ezek az adatok a diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártói számára is lehetővé teszik, hogy olyan eszközöket és berendezéseket gyártsanak, amelyek biztosítják a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereinek hatékony és pontos diagnosztizálását. |
| --- | --- |

1.1.

A típusjóváhagyásra, illetve a típusjóváhagyás módosítására vonatkozó kérelmekhez csatolni kell a motor vagy a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerére vonatkozó adatokat. Ezek az adatok lehetővé teszik a pótberendezések vagy utólag beszerelhető alkatrészek gyártói számára, hogy a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerével hibamentesen együttműködő, a jármű használója számára hibamentes működést biztosító alkatrészeket gyártsanak. Ezek az adatok a diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártói számára is lehetővé teszik, hogy olyan eszközöket és berendezéseket gyártsanak, amelyek biztosítják a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereinek hatékony és pontos diagnosztizálását.

| 1.2. | Kérésre a típusjóváhagyó hatóságnak megkülönböztetésmentesen elérhetővé kell tennie bármely érdekelt alkatrész-, diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártó számára az e melléklet 2.1. szakaszában szereplő, a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

1.2.

Kérésre a típusjóváhagyó hatóságnak megkülönböztetésmentesen elérhetővé kell tennie bármely érdekelt alkatrész-, diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártó számára az e melléklet 2.1. szakaszában szereplő, a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó adatokat.

| 1.3. | Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság valamely érdekelt alkatrész-, diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártótól egy olyan motorrendszer vagy jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének adataira irányuló kérelmet kap, amelyre az előírás egy korábbi verziója alapján adták meg a típusjóváhagyást,






  — | a típusjóváhagyó hatóságnak harminc napon belül fel kell kérnie az adott jármű gyártóját, hogy bocsássa rendelkezésre az e melléklet 2.1. szakaszában előírt adatokat; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság valamely érdekelt alkatrész-, diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártótól egy olyan motorrendszer vagy jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerének adataira irányuló kérelmet kap, amelyre az előírás egy korábbi verziója alapján adták meg a típusjóváhagyást,

—

a típusjóváhagyó hatóságnak harminc napon belül fel kell kérnie az adott jármű gyártóját, hogy bocsássa rendelkezésre az e melléklet 2.1. szakaszában előírt adatokat;

| — | a gyártó a kérelem átvételétől számított két hónapon belül a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az adatokat; |
| --- | --- |

—

a gyártó a kérelem átvételétől számított két hónapon belül a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az adatokat;

| — | a típusjóváhagyó hatóságnak továbbítania kell az adatokat a szerződő felek típusjóváhagyó hatóságainak, majd az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak csatolnia kell ezeket ezen előírás 1. mellékletéhez, amely a motorrendszer vagy járműtípus jóváhagyásához szükséges információkat tartalmazza. |
| --- | --- |

—

a típusjóváhagyó hatóságnak továbbítania kell az adatokat a szerződő felek típusjóváhagyó hatóságainak, majd az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságnak csatolnia kell ezeket ezen előírás 1. mellékletéhez, amely a motorrendszer vagy járműtípus jóváhagyásához szükséges információkat tartalmazza.

| 1.4. | Ez a követelmény nem érvényteleníti az ezen előírás szerint korábban megadott jóváhagyásokat, és nem akadályozza e jóváhagyások azon előírás feltételei szerint történő kiterjesztését sem, amely alapján azokat eredetileg megadták. |
| --- | --- |

1.4.

Ez a követelmény nem érvényteleníti az ezen előírás szerint korábban megadott jóváhagyásokat, és nem akadályozza e jóváhagyások azon előírás feltételei szerint történő kiterjesztését sem, amely alapján azokat eredetileg megadták.

| 1.5. | Információ csak ENSZ-EGB-típusjóváhagyással rendelkező pót- vagy szervizalkatrészek vagy ENSZ-EGB-típusjóváhagyással rendelkező rendszer részét képező alkatrészek esetében kérhető. |
| --- | --- |

1.5.

Információ csak ENSZ-EGB-típusjóváhagyással rendelkező pót- vagy szervizalkatrészek vagy ENSZ-EGB-típusjóváhagyással rendelkező rendszer részét képező alkatrészek esetében kérhető.

| 1.6. | A kérelemnek tartalmaznia kell azon motorrendszer vagy járműtípus pontos meghatározását, amellyel kapcsolatban az információkat kérik. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az információkra pót- vagy utólag felszerelésre kerülő alkatrészek, illetve diagnosztikai eszközök vagy vizsgálóberendezések kifejlesztéséhez van szükség. |
| --- | --- |

1.6.

A kérelemnek tartalmaznia kell azon motorrendszer vagy járműtípus pontos meghatározását, amellyel kapcsolatban az információkat kérik. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az információkra pót- vagy utólag felszerelésre kerülő alkatrészek, illetve diagnosztikai eszközök vagy vizsgálóberendezések kifejlesztéséhez van szükség.

2.   FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI ADTATOK

| 2.1. | A következő kiegészítő adatokat a motor vagy a jármű gyártójának kell megadnia a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis pót-vagy cserealkatrészek, diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártásának lehetővé tétele érdekében, kivéve, ha ezeket az adatokat szellemi tulajdonjogok védik, vagy a gyártónak, illetve az eredeti berendezés beszállítójának saját know-how-ját képezik: |
| --- | --- |

2.1.

A következő kiegészítő adatokat a motor vagy a jármű gyártójának kell megadnia a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kompatibilis pót-vagy cserealkatrészek, diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártásának lehetővé tétele érdekében, kivéve, ha ezeket az adatokat szellemi tulajdonjogok védik, vagy a gyártónak, illetve az eredeti berendezés beszállítójának saját know-how-ját képezik:

| 2.1.1. | a motor vagy a jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása; |
| --- | --- |

2.1.1.

a motor vagy a jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása;

| 2.1.2. | a motor vagy a jármű eredeti típusjóváhagyása során a diagnosztikai rendszer által ellenőrzött alkatrészekre alkalmazott fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus típusának leírása; |
| --- | --- |

2.1.2.

a motor vagy a jármű eredeti típusjóváhagyása során a diagnosztikai rendszer által ellenőrzött alkatrészekre alkalmazott fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus típusának leírása;

| 2.1.3. | az összes ellenőrzött alkatrész átfogó leírása a hibaészlelés és a hibajelző bekapcsolásának stratégiájával (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes alkatrészek másodlagos paramétereinek felsorolását is, valamint a fedélzeti diagnosztika összes olyan használt kimeneti kódjának és formátumának felsorolása (és ezek tételes magyarázata), amelyek a kibocsátással kapcsolatos egyedi erőátviteli alkatrészekhez és a kibocsátással nem kapcsolatos egyedi erőátviteli alkatrészekhez kapcsolódnak, ha az adott alkatrész ellenőrzése szerepet játszik a hibajelző bekapcsolásában. Különösen az ISO 15765–4: „Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) - Part 4: Requirements for emissions-related systems” (Közúti járművek – Diagnosztika az ellenőrzőfelület-hálózaton [CAN]. 4. rész: A kibocsátással összefüggő rendszerek követelményei) szabvány szerinti adatátviteli kapcsolattal rendelkező járműtípusok esetében a $05 módnak (Test ID $21–FF), illetve a $06 módnak (Test ID $00–FF) a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes ID-kre vonatkozó adatairól kell átfogó ismertetést adni.
  Másfajta kommunikációsprotokoll-szabványok használata esetén ezzel egyenértékű, átfogó ismertetést kell adni. |
| --- | --- |

2.1.3.

az összes ellenőrzött alkatrész átfogó leírása a hibaészlelés és a hibajelző bekapcsolásának stratégiájával (a menetciklusok rögzített száma vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes alkatrészek másodlagos paramétereinek felsorolását is, valamint a fedélzeti diagnosztika összes olyan használt kimeneti kódjának és formátumának felsorolása (és ezek tételes magyarázata), amelyek a kibocsátással kapcsolatos egyedi erőátviteli alkatrészekhez és a kibocsátással nem kapcsolatos egyedi erőátviteli alkatrészekhez kapcsolódnak, ha az adott alkatrész ellenőrzése szerepet játszik a hibajelző bekapcsolásában. Különösen az ISO 15765–4: „Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) - Part 4: Requirements for emissions-related systems” (Közúti járművek – Diagnosztika az ellenőrzőfelület-hálózaton [CAN]. 4. rész: A kibocsátással összefüggő rendszerek követelményei) szabvány szerinti adatátviteli kapcsolattal rendelkező járműtípusok esetében a $05 módnak (Test ID $21–FF), illetve a $06 módnak (Test ID $00–FF) a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes ID-kre vonatkozó adatairól kell átfogó ismertetést adni.

Másfajta kommunikációsprotokoll-szabványok használata esetén ezzel egyenértékű, átfogó ismertetést kell adni.

| 2.1.4. | Az ebben a szakaszban előírt adatokat például a lenti táblázat kitöltésével lehet megadni:












  Alkatrész | Hibakód | Ellenőrzési stratégia | Hibaészlelési kritériumok | Hibajelző bekapcsolási kritériumai | Másodlagos paraméterek | Előkondicionálás | Igazoló vizsgálat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SRC) | P20EE | Az 1. és 2. NOx-érzékelő jelei | Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség | 2. ciklus | Motor fordulatszáma, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, reagens aktivitása, kipufogógáz-tömegáram | Egy fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás) | Fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás) |

2.1.4.

Az ebben a szakaszban előírt adatokat például a lenti táblázat kitöltésével lehet megadni:

Alkatrész

Hibakód

Ellenőrzési stratégia

Hibaészlelési kritériumok

Hibajelző bekapcsolási kritériumai

Másodlagos paraméterek

Előkondicionálás

Igazoló vizsgálat

Szelektív katalitikus csökkentési rendszer (SRC)

P20EE

Az 1. és 2. NOx-érzékelő jelei

Az 1. és a 2. érzékelőtől jövő jelek közötti különbség

2. ciklus

Motor fordulatszáma, motorterhelés, katalizátor-hőmérséklet, reagens aktivitása, kipufogógáz-tömegáram

Egy fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás)

Fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus (WHTC, melegindítás)

---

15. MELLÉKLET

A DÍZEL/GÁZ VEGYES ÜZEMŰ MOTOROKRA VAGY JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a melléklet a vegyes üzemű motorokra és a vegyes üzemű járművekre vonatkozik.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

2.1.   „Gáz energiahányadosa” (GER): vegyes üzemű motor esetében a gáznemű tüzelőanyag mindkét tüzelőanyag (dízel és gáz) energiatartalmához képest (százalékban) kifejezett energiatartalma (1).

2.2.   „Átlagos gázhányados”: a gáznemű tüzelőanyagnak egy adott működési ciklusban kiszámított átlagos energiahányadosa.

2.3.   „Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1A. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton nem kizárólag dízelt fogyaszt és nem rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.4.   „Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1B. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton nem kizárólag dízelt fogyaszt, de rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.5.   „Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2A. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely 10 és 90 százalék közötti átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (10 % < GERWHTC < 90 %), és amely nem rendelkezik dízel üzemmóddal, vagy olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton kizárólag dízelt fogyaszt, de nem rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.6.   „Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2B. típusú motor”: olyan vegyes üzemű motor, amely 10 és 90 százalék közötti átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (10 % < GERWHTC < 90 %), és amely rendelkezik dízel üzemmóddal, vagy olyan vegyes üzemű motor, amely legalább 90 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≥ 90 %), és amely alapjáraton vegyes üzemmódban tud kizárólag dízelt fogyasztani, és rendelkezik dízel üzemmóddal.

2.7.   „Nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 3B. típusú motor” (2)
  : olyan vegyes üzemű motor, amely legfeljebb 10 százalékos átlagos gázhányadossal működik a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részén (GERWHTC ≤ 10 %), és amely rendelkezik dízel üzemmóddal.

3.   A VEGYES ÜZEMMÓDRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ JÓVÁHAGYÁSI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Vegyes üzemmódú motorcsalád

3.1.1.   A vegyes üzemmódú motorcsaládba sorolásra vonatkozó feltételek

Egy vegyes üzemmódú motorcsaládba tartozó valamennyi motor a vegyes üzemű motoroknak a 2. szakaszban meghatározott ugyanazon típusába (3) kell, hogy tartozzon, és ugyanazokkal a tüzelőanyag-típusokkal, illetve adott esetben az ezen előírás alapján ugyanolyan tartomány(ok)ba tartozó tüzelőanyagokként bejelentett tüzelőanyagokkal kell, hogy működjön.

A vegyes üzemű motorcsaládon belüli minden motornak meg kell felelnie az ebben az előírásban meghatározott azon feltételeknek, amelyek alapján egy kompressziós gyújtású motorcsaládba tartoznak.

Egy vegyes üzemű motorcsaládon belül a legnagyobb és a legkisebb érték (azaz a legnagyobb GERWHTC mínusz legkisebb GERWHTC) legfeljebb 30 százalékban térhet el.

3.1.2.   Az alapmotor kiválasztása

A vegyes üzemű motorcsalád alapmotorját azon feltételek alapján kell kiválasztani, amelyeket ez az előírás a kompressziós gyújtású motorcsalád alapmotorjának kiválasztására meghatározott.

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A vegyes üzemű motorok és járművek üzemmódjai

4.1.1.   A vegyes üzemű motor dízel üzemmódban való működésének feltételei

A vegyes üzemű motorok csak akkor működhetnek dízel üzemmódban, ha a dízel üzemmódban működő motor az ebben az előírásban foglalt valamennyi követelmény szerint tanúsítást szerzett.

Ha egy már tanúsított dízelmotorból fejlesztenek ki vegyes üzemű motort, akkor a dízel üzemmódot újból tanúsítani kell.

4.1.2.   Az arra vonatkozó feltételek, hogy egy nagy teljesítményű, vegyes üzemű motor (HDDF) alapjáraton csak dízelt fogyasszon

4.1.2.1.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1A. típusú motorok alapjáraton nem fogyaszthatnak csak dízelt, kivéve, ha a 4.1.3. szakaszban meghatározott, a felmelegedésre és indításra vonatkozó feltételekről van szó.

4.1.2.2.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1B. típusú motorok alapjáraton nem fogyaszthatnak csak dízelt vegyes üzemmódban.

4.1.2.3.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., 2B. vagy 3B. típusú motorok fogyaszthatnak alapjáraton csak dízelt.

4.1.3.   Az arra vonatkozó feltételek, hogy egy nagy teljesítményű, vegyes üzemű motor csak dízelt fogyasszon felmelegedés és indítás alatt

4.1.3.1.   Az 1B., 2B. vagy 3B. típusú, vegyes üzemű motorok felmelegedése vagy indítása történhet úgy, hogy a motor csak dízelt fogyaszt. Ebben az esetben a motor azonban csak dízel üzemmódban működhet.

4.1.3.2.   Az 1A. vagy 2A. típusú, vegyes üzemű motorok bemelegítése vagy indítása történhet úgy, hogy a motor csak dízelt fogyaszt. Ebben az esetben azonban a stratégiát kibocsátáscsökkentési segédstratégiaként (AES) kell bejelenteni, és a következő kiegészítő követelményeknek is eleget kell tenni:

| 4.1.3.2.1. | A stratégia működése le kell, hogy álljon, amint a hűtőközeg hőmérséklete elérte a 343 K-t (70 °C), illetve eltelt 15 perc a stratégia működésbe lépését követően, attól függően, hogy a kettő közül melyik következik be hamarabb; továbbá |
| --- | --- |

4.1.3.2.1.

A stratégia működése le kell, hogy álljon, amint a hűtőközeg hőmérséklete elérte a 343 K-t (70 °C), illetve eltelt 15 perc a stratégia működésbe lépését követően, attól függően, hogy a kettő közül melyik következik be hamarabb; továbbá

| 4.1.3.2.2. | a karbantartási üzemmódnak működésbe kell lépnie, ha a stratégia is működésbe lépett. |
| --- | --- |

4.1.3.2.2.

a karbantartási üzemmódnak működésbe kell lépnie, ha a stratégia is működésbe lépett.

4.2.   Karbantartási üzemmód

4.2.1.   A vegyes üzemű motorok és járművek karbantartási üzemmódban való működésére vonatkozó feltételek

Ha a vegyes üzemű jármű motorja karbantartási üzemmódban van, a jármű működése korlátozódik, és átmenetileg mentesül az ebben az előírásban meghatározott, a kipufogógázzal, a fedélzeti diagnosztikával és az NOx-szabályozással kapcsolatos követelmények alól.

4.2.2.   Működési korlátozás karbantartási üzemmódban

A vegyes üzemű járművek karbantartási üzemmódban való működése esetére vonatkozó működési korlátozás megegyezik a 11. mellékletben leírt „erős használatkorlátozó rendszer” által okozott korlátozással.

A működési korlátozás nem szüntethető meg a 11. mellékletben meghatározott figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek be- vagy kikapcsolásával.

A karbantartási üzemmód be- és kikapcsolása nem járhat a 11. mellékletben meghatározott figyelmeztető és használatkorlátozó rendszerek be- vagy kikapcsolásával.

A működési korlátozásra vonatkozó követelményeket a 2. függelék szemlélteti.

4.2.2.1.   A működési korlátozás bekapcsolása

A működési korlátozásnak automatikusan be kell kapcsolódnia karbantartási üzemmódban.

Abban az esetben, ha a karbantartási üzemmód a 4.2.3. szakasz szerint a gázellátás működési hibája vagy a rendellenes gázfogyasztás miatt kapcsolódik be, a működési korlátozásnak a jármű legközelebbi leállítását követően vagy a karbantartási üzemmód bekapcsolódása után eltelt 30 percen belül be működésbe kell lépni, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.

Ha a karbantartási üzemmód az üres gáztartály miatt kapcsolódik be, a működési korlátozásnak rögtön be kell kapcsolódnia, amint a jármű karbantartási üzemmódba vált.

4.2.2.2.   A működési korlátozás kikapcsolása

A működési korlátozásnak ki kell kapcsolódnia, amint a jármű már nem karbantartási üzemmódban működik.

4.2.3.   A gáznemű tüzelőanyag hiánya vegyes üzemű működés esetén

Annak érdekében, hogy a jármű mozgásban maradjon, illetve szükség esetén ki lehessen vele húzódni a forgalomból, amint a rendszer azt észleli, hogy kiürült a gáznemű tüzelőanyag tartálya, vagy a 7.2. szakasz szerint meghibásodott a gázellátás, vagy a 7.3. szakasz szerint rendellenessé vált a gázfogyasztás vegyes üzemű működés esetén:

| a) | az 1A. és 2A. típusú, vegyes üzemű motoroknak karbantartási üzemmódra kell váltaniuk; |
| --- | --- |

a)

az 1A. és 2A. típusú, vegyes üzemű motoroknak karbantartási üzemmódra kell váltaniuk;

| b) | az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motoroknak dízel üzemmódra kell váltaniuk. |
| --- | --- |

b)

az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motoroknak dízel üzemmódra kell váltaniuk.

4.2.3.1.   Nem áll rendelkezésre gáznemű tüzelőanyag – kiürült a gáznemű tüzelőanyag tartálya

A gáznemű tüzelőanyag tartályának kiürülése esetén a karbantartási üzemmódnak, illetve adott esetben a 4.2.3. szakasz szerint a dízel üzemmódnak kell bekapcsolódnia, amint a motorrendszer a tartály kiürülését észleli.

Amint a gáznemű tüzelőanyag szintje ismét eléri azt a szintet, amely az üres tartályra figyelmeztető rendszer 4.3.2. szakasz szerinti bekapcsolódását okozta, a karbantartási üzemmód kikapcsolódhat, illetve adott esetben a jármű vegyes üzemű működésre válthat át.

4.2.3.2.   Nem áll rendelkezésre gáznemű tüzelőanyag – meghibásodott a gázellátás

A gázellátás 7.2. szakasz szerinti meghibásodása esetén a járműnek karbantartási üzemmódra vagy adott esetben a 4.2.3. szakasznak megfelelően a dízel üzemmódra kell váltania, ha az adott működési hibához tartozó hibakód a megerősített és aktív státuszt kapja.

Amint a diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy a működési hiba már nem áll fenn, illetve amint a hibákkal kapcsolatos információt, köztük a hibakódokat kiolvasóval törölték, a karbantartási üzemmód kikapcsolódhat, illetve adott esetben a motor visszaállhat a vegyes üzemű működésre.

4.2.3.2.1.   Ha a 4.4. szakaszban meghatározott és a gázellátás meghibásodásához társított számláló nem nullán áll, azaz azt jelzi, hogy az ellenőrző rutin olyan helyzetet észlelt, melyben a működési hiba második vagy többedik alkalommal fordult elő, a járműnek karbantartási üzemmódra vagy adott esetben dízel üzemmódba kell váltania, amikor a diagnosztikai hibakód „potenciális” státuszt vesz fel.

4.2.3.3.   Nem áll rendelkezésre gáznemű tüzelőanyag – rendellenes gázfogyasztás

A gázfogyasztás vegyes üzemmódban történő, 7.3. szakasz szerinti rendellenessé válása esetén a járműnek karbantartási üzemmódra vagy adott esetben a 4.2.3. szakasznak megfelelően dízel üzemmódra kell váltania, amikor az adott működési hibához tartozó hibakód „potenciális” státuszt vesz fel.

Amint a diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy a működési hiba már nem áll fenn, illetve amint a hibákkal kapcsolatos információt, köztük a hibakódokat kiolvasóval törölték, a karbantartási üzemmód kikapcsolódhat, illetve adott esetben a motor visszaállhat a vegyes üzemű működésre.

4.3.   A vegyes üzemmód kijelzői

4.3.1.   A vegyes üzemű működés kijelzője

A vegyes üzemű motorok és járművek vizuálisan ki kell, hogy jelezzék a járművezető számára azt az üzemmódot, amelyben a motor éppen működik (vegyes, dízel vagy karbantartási üzemmód).

E kijelző tulajdonságait és elhelyezését a gyártó határozza meg – a kijelző alkothatja egy már meglévő vizuális jelzőrendszer részét is.

A kijelzőt üzenetmegjelenítő is kiegészítheti. Az e szakaszban említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer ugyanaz a rendszer lehet, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszerhez, az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító rendszerhez vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszerhez használnak.

A vegyes üzemű működés kijelzőjének vizuális eleme nem egyezhet meg a fedélzeti diagnosztikai rendszer céljaira használt vizuális elemmel (azaz a hibajelzővel [MI]), sem az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító rendszer vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszer céljaira használt vizuális elemmel.

A biztonsági figyelmeztetések mindenkor elsőbbséget élveznek a kijelzőben az üzemmód kijelzésével szemben.

4.3.1.1.   A vegyes üzemű működés kijelzője karbantartási üzemmódot kell, hogy mutasson, amint a karbantartási üzemmód aktiválódik (azaz mielőtt ténylegesen működésbe lép), és az üzemmód kijelzése mindaddig aktív kell, hogy maradjon, amíg a jármű karbantartási üzemmódban működik.

4.3.1.2.   A vegyes üzemű működés kijelzője legalább egy percig vegyes üzemű működést, illetve dízel üzemmódot kell, hogy mutasson, amint a motor vegyes üzemű működésbe, illetve dízel üzemmódba kapcsolt. Ennek a kijelzésnek a gyújtást követően legalább 1 percig aktívnak kell lennie. A kijelzésnek a vezető kérésére is leolvashatónak kell lennie.

4.3.2.   A gáznemű tüzelőanyag tartályának kiürülésére figyelmeztető rendszer (vegyes üzemű figyelmeztető rendszer)

A vegyes üzemű járművet fel kell szerelni egy olyan figyelmeztetőrendszerrel, amely jelzi a járművezetőnek, ha a gáznemű tüzelőanyag tartálya hamarosan ki fog ürülni.

A vegyes üzemű figyelmeztetőrendszer mindaddig aktív kell, hogy maradjon, amíg a tartályt fel nem töltik a felé a szint felé, amely a figyelmeztető rendszer működését kiváltotta.

Fontos biztonsági figyelmeztető jelzések ideiglenesen megszakíthatják a vegyes üzemű figyelmeztetőrendszer működését.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer a kiolvasóval nem lehet kikapcsolható mindaddig, amíg a figyelmeztetést kiváltó okot nem orvosolták.

4.3.2.1.   A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer tulajdonságai

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer a gyártó által meghatározott vizuális figyelmeztetőrendszerből áll (ikon, piktogram stb.).

A gyártó a figyelmeztető rendszert hangjelzés kibocsátására is alkalmassá teheti. Ebben az esetben az említett jelzés járművezető általi kikapcsolása megengedett.

A vegyes üzemű figyelmeztető rendszer kijelzőjének vizuális eleme nem egyezhet meg a fedélzeti diagnosztikai rendszerben használt vizuális elemmel (azaz a hibajelzővel), sem az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító rendszerben vagy egyéb karbantartási célokra használt rendszerben használt vizuális elemmel.

A vegyes üzemű figyelmeztetőrendszer emellett rövid üzeneteket is megjeleníthet, beleértve a működési korlátozás működésbe lépéséig megtehető távolság vagy hátralévő idő egyértelmű jelzését.

Az e szakaszban említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer ugyanaz a rendszer lehet, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer további üzeneteinek, az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működésével kapcsolatos üzenetek vagy az egyéb karbantartási célú üzenetek megjelenítésére használnak.

A mentőszolgálatok általi használatra szánt, illetve a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők használatára tervezett és épített járműveket el lehet látni a figyelmeztető rendszer fényjelzéseinek tompítására szolgáló eszközzel.

4.4.   A hibás gázellátás számlálója

A rendszernek tartalmaznia kell egy olyan számlálót, amely feljegyzi azoknak az üzemóráknak a számát, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer a 7.2. szakasznak megfelelően a gázellátás meghibásodását észlelte.

4.4.1.   A számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételeknek és mechanizmusoknak meg kell felelniük a 2. függelék előírásainak.

4.4.2.   A 4.4. szakaszban meghatározott számláló nem kötelező, ha a gyártó igazolni tudja a típusjóváhagyó hatóság előtt (pl. a stratégia leírásával, kísérleti elemekkel stb.), hogy a vegyes üzemű motor hibaészlelés esetén automatikusan dízel üzemmódra vált.

4.5.   A vegyes üzemmód kijelzői és a működési korlátozás igazoló vizsgálata

Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak a 3. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell vegyes üzemmód kijelzői és a működési korlátozás működését.

4.6.   Bejelentett nyomaték

4.6.1.   Bejelentett nyomaték abban az esetben, ha a vegyes üzemű motor vegyes üzemmódban működik

Amikor a vegyes üzemű motor vegyes üzemmódban működik:

| a) | a 9B. mellékletben meghatározott és a 8. mellékletben említett adatforgalom tartalmával kapcsolatos követelmények szerint leolvasott referencia-nyomatékgörbe meg kell, hogy egyezzen a 4. melléklet szerint kapott nyomatékgörbével, amennyiben a motorpadon vizsgált motor vegyes üzemmódban működik a vizsgálat alatt; |
| --- | --- |

a)

a 9B. mellékletben meghatározott és a 8. mellékletben említett adatforgalom tartalmával kapcsolatos követelmények szerint leolvasott referencia-nyomatékgörbe meg kell, hogy egyezzen a 4. melléklet szerint kapott nyomatékgörbével, amennyiben a motorpadon vizsgált motor vegyes üzemmódban működik a vizsgálat alatt;

| b) | a feljegyzett tényleges nyomatékok a vegyes üzemmód eredményeivel kell, hogy megegyezzenek, és nem a csak dízel üzemmódban való működtetés eredményeivel. |
| --- | --- |

b)

a feljegyzett tényleges nyomatékok a vegyes üzemmód eredményeivel kell, hogy megegyezzenek, és nem a csak dízel üzemmódban való működtetés eredményeivel.

4.6.2.   Bejelentett nyomaték abban az esetben, ha a vegyes üzemű motor dízel üzemmódban működik

Amikor a vegyes üzemű motor dízel üzemmódban működik, a 9B. mellékletben meghatározott és a 8. mellékletben említett adatforgalom tartalmával kapcsolatos követelmények szerint leolvasott referencia-nyomatékgörbe meg kell, hogy egyezzen a 4. melléklet szerint kapott nyomatékgörbével, amennyiben a motorpadon vizsgált motor dízel üzemmódban működik a vizsgálat alatt.

4.7.   A menetcikluson kívüli (OCE) és a használat közbeni kibocsátásokra vonatkozó követelmények

A vegyes üzemű motorokra a 10. melléklet előírásai vonatkoznak, függetlenül attól, hogy azok vegyes üzemmódban, illetve az 1B., 2B. és 3B. típus esetében dízel üzemmódban működnek.

4.7.1.   A tanúsítás során hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálatok

A 10. mellékletben előírt, a típusjóváhagyás során hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálatot a vegyes üzemű motorcsalád vegyes üzemmódban működő alapmotorján kell elvégezni.

4.7.1.1.   A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében ugyanazon a motoron és járművön dízel üzemmódban egy további vizsgálatot is el kell végezni hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS), közvetlenül a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel vegyes üzemmódban végzett igazoló vizsgálat előtt vagy után.

Ebben az esetben csak akkor kerülhet sor a tanúsításra, ha a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett igazoló vizsgálat mind vegyes üzemmódban, mind dízel üzemmódban kielégítő eredménnyel zárult.

4.7.2.   További követelmények

4.7.2.1.   A vegyes üzemű motor alkalmazkodási stratégiái az alábbi feltételek teljesülése esetén megengedettek:

| a) | a motor végig ugyanabban a nagy teljesítményű, vegyes üzemű típusban (azaz 1A., 2B. stb. típus) marad, mint amelyet a típusjóváhagyás céljára bejelentettek; valamint |
| --- | --- |

a)

a motor végig ugyanabban a nagy teljesítményű, vegyes üzemű típusban (azaz 1A., 2B. stb. típus) marad, mint amelyet a típusjóváhagyás céljára bejelentettek; valamint

| b) | 2. típusú motor esetében a legnagyobb és a legkisebb GERWHTC érték különbsége a családon belül sohasem haladhatja meg a 3.1.1. szakaszban megadott százalékos arányt; továbbá |
| --- | --- |

b)

2. típusú motor esetében a legnagyobb és a legkisebb GERWHTC érték különbsége a családon belül sohasem haladhatja meg a 3.1.1. szakaszban megadott százalékos arányt; továbbá

| c) | Ezeket a stratégiákat be kell jelenteni, és a stratégiáknak meg kell felelniük a 10. mellékletben foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

Ezeket a stratégiákat be kell jelenteni, és a stratégiáknak meg kell felelniük a 10. mellékletben foglalt követelményeknek.

5.   KIBOCSÁTÁSI KÖVETELMÉNYEK

5.1.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A. és 1B. típusú motorokra érvényes kibocsátási határértékek

5.1.1.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A., illetve 1B. típusú motorokra vegyes üzemmódban érvényes kibocsátási határértékek ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a szikragyújtású motorokra meghatároz.

5.1.2.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1B. típusú motorokra dízelüzemben érvényes kibocsátási határértékek ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorokra meghatároz.

5.2.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A. és 2B. típusú motorokra érvényes kibocsátási határértékek

5.2.1.   A WHSC vizsgálati ciklusra érvényes kibocsátási határértékek

5.2.1.1.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű 2A. és 2B. típusú, a WHSC vizsgálati ciklusban vegyes üzemmódban működő motorokra érvényes kibocsátási határértékek (beleértve a részecskék [PM] számára vonatkozó határértéket) ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorok WHSC vizsgálati ciklusára meghatároz.

5.2.1.2.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, a WHSC vizsgálati ciklus során dízelüzemben működő 2B. típusú motorokra érvényes kibocsátási határértékek (beleértve a részecskék [PM] számára vonatkozó határértéket) ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós gyújtású motorokra meghatároz.

5.2.2.   A WHTC vizsgálati ciklusra érvényes kibocsátási határértékek

5.2.2.1.   A szén-monoxid, az NOx, az NH3 és a részecskék (PM) tömegére vonatkozó kibocsátási határértékek

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorok által a WHTC vizsgálati ciklusban vegyes üzemmódban kibocsátott szén-monoxid, NOx, NH3 és a részecskék (PM) tömegére vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban mind a kompressziós, mind a szikragyújtású motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz.

5.2.2.2.   A szénhidrogének kibocsátására vonatkozó határértékek

5.2.2.2.1.   Földgázmotorok

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, a WHTC vizsgálati ciklus során földgázüzemmódban működő 2A., illetve 2B. típusú motorok által kibocsátott összes szénhidrogén, nem metán szénhidrogének és a CH4 tömegére vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós, illetve szikragyújtású motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz. A kiszámítás módszerét e melléklet 5.3. szakasza határozza meg.

5.2.2.2.2.   PB-gáz-motorok

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, a WHTC vizsgálati ciklusban PB-gáz-üzemben működő 2A., illetve 2B. típusú motorok által kibocsátott összes szénhidrogén tömegére vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz.

5.2.2.3.   A részecskék (PM) számára vonatkozó kibocsátási határértékek

5.2.2.3.1.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorok által a WHTC vizsgálati ciklusban vegyes üzemmódban kibocsátott részecskék (PM) számára vonatkozó határértékek ugyanazok, mint amelyeket az előírás az 5.3. szakaszban a kompressziós motorok WHTC vizsgálati ciklusára meghatároz. Amennyiben a részecskék (PM) számára vonatkozó, a szikragyújtású motorokra a WHTC vizsgálati ciklus során alkalmazandó kibocsátási határérték meghatározása ezen előírás 5.3. szakasza szerint történik, akkor a nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorokra az abban a ciklusban vonatkozó határértéket az 5.2.4. szakasz követelményei szerint kell kiszámítani.

5.2.2.3.2.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, a WHTC vizsgálati ciklus során dízelüzemben működő 2B. típusú motorokra érvényes kibocsátási határértékek (beleértve a részecskék [PM] számára vonatkozó határértéket) ugyanazok, mint amelyeket az előírás 5.3. szakaszában a kompressziós gyújtású motorokra meghatároz.

5.2.3.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorok által a WHTC vizsgálati ciklus során vegyes üzemben kibocsátott szénhidrogénre vonatkozó határértékek (mg/kWh-ban)

A következő számítási módszer a nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2A., illetve 2B. típusú motorokra érvényes, amelyeket WHTC-ciklusban vizsgálnak és vegyes üzemmódban működtetnek:

Számítsuk ki a GERWHTC átlagos gázhányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére.

Számítsuk ki az ehhez tartozó THCGER értéket mg/kWh-ban az alábbi egyenlettel:

Formula

Határozzuk meg az alkalmazandó THC (összes szénhidrogén)-határértéket az alábbi módszerrel:

| | Ha THCGER ≤ CH4PI, akkor






  a) | az összes szénhidrogénre vonatkozó határérték = THCGER; továbbá |
| --- | --- | --- |

Ha THCGER ≤ CH4PI, akkor

a)

az összes szénhidrogénre vonatkozó határérték = THCGER; továbbá

| b) | a CH4-re és a nem metán szénhidrogénekre nincs határérték. |
| --- | --- |

b)

a CH4-re és a nem metán szénhidrogénekre nincs határérték.

| | Ha THCGER > CH4PI, akkor






  a) | nincs határérték az összes szénhidrogénre; továbbá |
| --- | --- | --- |

Ha THCGER > CH4PI, akkor

a)

nincs határérték az összes szénhidrogénre; továbbá

| b) | mind az NMHCPI, mind a CH4PI határértékeket alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

mind az NMHCPI, mind a CH4PI határértékeket alkalmazni kell.

Ezen eljárás során:

| | Az NMHCPI az a határérték, amely a nem metán szénhidrogének kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra is kötelezővé tett; |
| --- | --- |

Az NMHCPI az a határérték, amely a nem metán szénhidrogének kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra is kötelezővé tett;

| | Az CH4PI az a határérték, amely a CH4 kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra is kötelezővé tett. |
| --- | --- |

Az CH4PI az a határérték, amely a CH4 kibocsátására vonatkozik a WHTC vizsgálati ciklusban, és amelyet ezen előírás 5.3. szakasza a szikragyújtású motorokra is kötelezővé tett.

1.   ábra

A szénhidrogén-határértékek szemléltetése nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2. típusú motorok esetében, amelyek a WHTC-ciklus alatt vegyes üzemmódban működnek (földgázzal működő vegyes üzemű motorok)

5.2.4.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 2A., illetve 2B. típusú motorok által a WHTC vizsgálati ciklus során vegyes üzemben kibocsátott részecskék (PM) számára vonatkozó határértékek (#/kWh-ban)

Amennyiben a szikragyújtású motorokra a WHTC vizsgálati ciklus során alkalmazandó, a részecskeszámra vonatkozó kibocsátási határérték meghatározása ezen előírás 5.3. szakasza szerint történik, akkor a WHTC-ciklusban vizsgált, vegyes üzemmódban működő nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 1A., 1B., 2A., illetve 2B. típusú motorokra a következő számítási módszert kell alkalmazni.

Számítsuk ki a GERWHTC átlagos gázhányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére.

Ezt követően számítsuk ki a részecskeszámra vonatkozó PN limitWHTC határértékeket #/kWh-ban, amely az egész WHTC vizsgálati ciklusra érvényes, a következő egyenlettel (lineáris interpoláció a kompressziós, illetve szikragyújtású motorok esetében a részecskeszámra vonatkozó határértékek között):

Formula

Ahol:

| | A PN limitPI/WHTC a szilárd részecskék számára vonatkozó határérték, amely a szikragyújtású motorokra a WHTC-ciklus alatt érvényes; |
| --- | --- |

A PN limitPI/WHTC a szilárd részecskék számára vonatkozó határérték, amely a szikragyújtású motorokra a WHTC-ciklus alatt érvényes;

| | A PN limitCI/WHTC a részecskeszámra vonatkozó határérték, amely a kompressziós gyújtású motorokra a WHTC-ciklus alatt érvényes. |
| --- | --- |

A PN limitCI/WHTC a részecskeszámra vonatkozó határérték, amely a kompressziós gyújtású motorokra a WHTC-ciklus alatt érvényes.

2.   ábra

A részecskeszámra vonatkozó határértékek szemléltetése nagy teljesítményű, vegyes üzemű 2. típusú motorok esetében, amelyek a WHTC-ciklus alatt vegyes üzemmódban működnek

5.3.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 3B. típusú motorokra vegyes üzemmódban érvényes kibocsátási határértékek

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 3B. típusú motorokra, függetlenül attól, hogy vegyes üzemmódban vagy dízel üzemmódban működnek-e, ugyanazok a határértékek vonatkoznak, mint a kompressziós gyújtású motorok kipufogógáz-kibocsátására.

5.4.   Megfelelési tényezők

A hordozható kibocsátásmérővel (PEMS) végzett vizsgálat során a megfelelési tényező alkalmazására vonatkozó kibocsátási határértéket elméletileg az országúti vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztásból kiszámított tényleges gáz-energiahányados alapján kell meghatározni, függetlenül attól, hogy a hordozható kibocsátásmérő (PEMS) használatára tanúsítás céljára vagy a használatban lévő motorok és járművek ellenőrzésére és megfelelőségük igazolására van szükség.

A gáznemű tüzelőanyag vagy a dízel fogyasztásának mérésére alkalmas megbízható módszer hiányában azonban a gyártó a WHTC melegindításos részében meghatározott GERWHTC értéket is használhatja.

6.   AZ IGAZOLÓ ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

6.1.   A vegyes üzemű motorokon el kell végezni az 1. táblázatban megadott laboratóriumi vizsgálatokat.

1.   táblázat

A vegyes üzemű motorokon elvégzendő laboratóriumi vizsgálatok

| | 1A. típus | 1B. típus | 2A. típus | 2B. típus | 3B. típus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Vegyes üzemmód:

  NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Vegyes üzemmód:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | nem kell vizsgálat | Vegyes üzemmód:

  nem kell vizsgálat | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Vegyes üzemmód:

  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WNTE laboratóriumi vizsgálat | nem kell vizsgálat | Vegyes üzemmód:

  nem kell vizsgálat | [HC]; CO; NOx; PM | Vegyes üzemmód:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM | Dízel üzemmód:

  THC; CO; NOx; PM |

1A. típus

1B. típus

2A. típus

2B. típus

3B. típus

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Vegyes üzemmód:

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Vegyes üzemmód:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

nem kell vizsgálat

Vegyes üzemmód:

nem kell vizsgálat

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Vegyes üzemmód:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WNTE laboratóriumi vizsgálat

nem kell vizsgálat

Vegyes üzemmód:

nem kell vizsgálat

[HC]; CO; NOx; PM

Vegyes üzemmód:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM

Dízel üzemmód:

THC; CO; NOx; PM

6.2.   Típusjóváhagyásban részesített, nagy teljesítményű, vegyes üzemű motorok (HDDF) beépítésének igazoló vizsgálatai

Az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített motor beépítésére vonatkozó, az ebben az előírásban meghatározott követelmények mellett a vegyes üzemű motor járműbe történő beépítésének megfelelő voltát megfelelő tervezési elemek és ellenőrző vizsgálatok eredményei alapján kell igazolni. Az igazoló vizsgálat a következő elemek e melléklet követelményeinek való megfelelésére terjed ki:

| a) | a vegyes üzemmód kijelzői és figyelmeztetései, e melléklet előírásai szerint (piktogram, működési módok); |
| --- | --- |

a)

a vegyes üzemmód kijelzői és figyelmeztetései, e melléklet előírásai szerint (piktogram, működési módok);

| b) | a tüzelőanyag-tároló rendszer; |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-tároló rendszer;

| c) | a jármű teljesítménye karbantartási üzemmódban. |
| --- | --- |

c)

a jármű teljesítménye karbantartási üzemmódban.

A kijelzők megfelelő világítása és a figyelmeztető rendszer működésbe lépése is az ellenőrzés tárgyát képezik. Az ellenőrzés azonban nem járhat a motorrendszer szétszerelésével (ehelyett pl. elektromos szétkapcsolás választható).

6.3.   Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények 2. típusú motorok esetében

A gyártó (pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, számítások, szimulációk, korábbi vizsgálati eredmények felhasználásával) bizonyítja a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy a vegyes üzemű motorcsalád valamennyi tagjának GERWHTC hányadosa a 3.1.1. szakaszban megadott százalékos aránynak megfelel.

6.4.   Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó további követelmények a tüzelőanyag tekintetében általános típusjóváhagyás esetében

A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság engedélyezheti, hogy az igazoló vizsgálatok közötti alkalmazkodási menetet legfeljebb két alkalommal a WHTC utolsó 10 percével meghosszabbítsák.

6.5.   A vegyes üzemű motor tartósságának igazolására vonatkozó követelmények

A 7. melléklet rendelkezéseit kell alkalmazni.

7.   FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI KÖVETELMÉNYEK

7.1.   Általános fedélzeti diagnosztikai követelmények

Valamennyi vegyes üzemű motornak és járműnek meg kell felelnie a 9A. mellékletben a dízelmotorokra megállapított követelményeknek, függetlenül attól, hogy vegyes üzemmódban vagy dízel üzemmódban működnek-e.

Amennyiben a vegyes üzemű motorrendszert oxigénérzékelőkkel is felszerelték, ezekre is a 9B. melléklet 3. függeléke 13. tételének a gázüzemű motorokra vonatkozó rendelkezései érvényesek.

Amennyiben a vegyes üzemű motorrendszert három gázkomponensre ható katalizátorral is felszerelték, erre a 9B. melléklet 3. függeléke 7., 10. és 15. tételének a gázüzemű motorokra vonatkozó rendelkezései érvényesek.

7.1.1.   További általános fedélzeti diagnosztikai követelmények az 1B., 2B. és 3B. típusú, vegyes üzemű motorok és járművek esetében

7.1.1.1.   Olyan működési hibák esetében, amelyek észlelése nem függ a motor üzemmódjától, a 9B. mellékletben leírt, a hibakód státuszához társított mechanizmusok sem függnek a motor működési módjától (pl. ha a hibakód elérte a „potenciális” státuszt vegyes üzemmódban, a hiba következő alkalommal történő kimutatásakor az „aktív és megerősített” státuszt veszi fel dízel üzemmódban is).

7.1.1.2.   Olyan működési hibák esetében, amelyek észlelése függ a motor üzemmódjától, a hibakódok csak ugyanabban az üzemmódban vehetik fel a „korábban aktív” státuszt, amelyben az „aktív és megerősített” státuszt elérték.

7.1.1.3.   A működési módok közötti átváltás (a vegyes üzemmódból a dízel üzemmódba vagy fordítva) nem állíthatja le vagy nullázhatja le a fedélzeti diagnosztikai mechanizmusokat (számlálók stb.). Olyan működési hibák esetében azonban, amelyek észlelése a motor pillanatnyi üzemmódjától függ, az ezekhez a hibákhoz társított számlálók a gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével:

| a) | leállhatnak és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatják; |
| --- | --- |

a)

leállhatnak és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatják;

| b) | amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhatnak, és adott esetben attól a ponttól folytathatják a számlálást, amelyen leálltak. |
| --- | --- |

b)

amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhatnak, és adott esetben attól a ponttól folytathatják a számlálást, amelyen leálltak.

7.1.1.4.   Az üzemmódok által a hibák észlelésére gyakorolt esetleges hatást tilos a működési korlátozás bekapcsolódásának elhalasztására használni.

7.1.1.5.   A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a gyártónak meg kell adnia, hogy mely működési hibák függnek az üzemmódtól. Ennek a 9B. melléklet 8.1. szakaszának a) pontjában előírt információs csomagban is szerepelnie kell. Az üzemmódtól való függés megindokolását pedig a 9B. melléklet 8.1. szakaszának b) pontjában előírt információs csomagban kell megadni.

7.1.1.5.   A 9B. melléklet 5. függelékének 1. táblázatát ki kell egészíteni a következő információval.

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a vegyes üzemű motor üzemmódja (vegyes vagy dízel üzemmód) | x | x |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a vegyes üzemű motor üzemmódja (vegyes vagy dízel üzemmód)

x

x

7.2.   A gázellátás ellenőrzése

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motoroknál és járműveknél ellenőrizni kell a motorrendszeren belül (ideértve a motorrendszeren kívülről érkező jeleket is) a gázellátást a 9B. melléklet 3. függelékének 1. tétele – alkatrész-ellenőrzés – szerint.

7.3.   A gáznemű tüzelőanyag fogyasztásának ellenőrzése

A vegyes üzemű járműveknek rendelkezniük kell egy olyan funkcióval, amely meghatározza a gáznemű tüzelőanyag fogyasztását, és lehetővé teszi a fogyasztási adatokhoz való külső hozzáférést. A gáznemű tüzelőanyag fogyasztásában fellépő rendellenességeket (pl. a gáznemű tüzelőanyag szokásos fogyasztásától való 50 százalékos eltérés) is folyamatosan ellenőrizni kell – működés-ellenőrzés.

A gáznemű tüzelőanyag elégtelen fogyasztását figyelő ellenőrző rutinnak a motor vegyes üzemmódjában folyamatosan működnie kell, vegyes üzemmódban azonban legfeljebb 48 órán keresztül lehetséges a hiba észlelése.

Az ellenőrző rutinra nem vonatkoznak a használat közbeni működési aránnyal („IUPR”) kapcsolatos követelmények.

7.4.   A fedélzeti diagnosztika hiányosságai

A 9B. mellékletben a dízelmotorok hiányosságaival kapcsolatban megadott szabályok a vegyes üzemű motorokra is érvényesek.

Ha egy hiányosság mind a dízel, mind a vegyes üzemmódban jelentkezik, tilos az egyes üzemmódokban külön-külön számolni.

7.5.   A működési hibára vonatkozó információk törlése kiolvasóval

7.5.1.   Az ebben a mellékletben figyelembe vett működési hibákra vonatkozó információk, többek között hibakódok kiolvasóval történő törlését a 9B. melléklet szerint kell elvégezni.

7.5.2.   A működési hibákra vonatkozó információk törlése csak álló motor mellett lehetséges.

7.5.3.   Ha a 7.2. szakaszban említett, gázellátással kapcsolatos hibákra vonatkozó információk, köztük hibakódok törlésére kerül sor, akkor az ehhez a hibához társított számláló lenullázása nem megengedett.

8.   AZ NOx-SZABÁLYOZÁSRA SZOLGÁLÓ MEGOLDÁSOK HELYES MŰKÖDÉSÉT BIZTOSÍTÓ KÖVETELMÉNYEK

8.1.   A 11. melléklet (az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működése) a nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorokra és járművekre is vonatkozik, függetlenül attól, hogy vegyes vagy dízel üzemmódban működnek.

8.2.   További általános fedélzeti diagnosztikai követelmények a vegyes üzemű, 1B., 2B. és 3B. típusú motorok és járművek esetében

8.2.1.   A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF), 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében a 11. mellékletben meghatározott mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépéséhez szükséges nyomaték a dízel üzemmódban és a vegyes üzemmódban kapott legalacsonyabb nyomaték kell, hogy legyen.

8.2.2.   A 7.1.1. szakaszban a vegyes üzemű, 1B., 2B. és 3B. típusú motorokra és járművekre megállapított további általános fedélzeti diagnosztikai követelmények az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését ellenőrző diagnosztikai rendszerre is vonatkoznak.

| 8.2.2.1. | Az üzemmódok által a hibák észlelésére gyakorolt esetleges hatást tilos a működési korlátozás bekapcsolódásának elhalasztására használni. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Az üzemmódok által a hibák észlelésére gyakorolt esetleges hatást tilos a működési korlátozás bekapcsolódásának elhalasztására használni.

| 8.2.2.2. | A működési módok közötti átváltás (a vegyes üzemmódból a dízel üzemmódba vagy fordítva) nem állíthatja le vagy nullázhatja le a 11. melléklet rendelkezéseinek betartása érdekében futtatott mechanizmusokat (számlálók stb.). Ha azonban e mechanizmusok egyike (pl. a diagnosztikai rendszer) a motor pillanatnyi üzemmódjától függ, az ehhez a mechanizmushoz társított számláló a gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével:






  a) | leállhat és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatja; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

A működési módok közötti átváltás (a vegyes üzemmódból a dízel üzemmódba vagy fordítva) nem állíthatja le vagy nullázhatja le a 11. melléklet rendelkezéseinek betartása érdekében futtatott mechanizmusokat (számlálók stb.). Ha azonban e mechanizmusok egyike (pl. a diagnosztikai rendszer) a motor pillanatnyi üzemmódjától függ, az ehhez a mechanizmushoz társított számláló a gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével:

a)

leállhat és az üzemmódváltáskor kijelzett értéket megtarthatja;

| b) | amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhat, és adott esetben attól a ponttól folytathatja a számlálást, amelyen leállt. |
| --- | --- |

b)

amikor a motor egyik üzemmódról visszavált a másik üzemmódra, újraindulhat, és adott esetben attól a ponttól folytathatja a számlálást, amelyen leállt.

9.   HASZNÁLATBAN LÉVŐ MOTOROK VAGY JÁRMŰVEK/MOTOROK MEGFELELŐSÉGE

A használatban lévő vegyes üzemű motorok és járművek megfelelőségét a 8. mellékletben megállapított követelmények szerint kell ellenőrizni.

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálatot vegyes üzemmódban kell elvégezni.

9.1.   A vegyes üzemű 1B., 2B. és 3B. típusú motorok esetében ugyanazon a motoron és járművön dízel üzemmódban egy további vizsgálatot is el kell végezni hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS), közvetlenül a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel vegyes üzemmódban végzett vizsgálat előtt vagy után.

Ebben az esetben a 8. mellékletben meghatározott statisztikai eljárás során figyelembe vett tételt elfogadó vagy elutasító döntésnek az alábbiakon kell alapulnia:

| a) | egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elfogadó döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton mind vegyes, mind dízel üzemmódban megfelelő eredményt ért el; |
| --- | --- |

a)

egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elfogadó döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton mind vegyes, mind dízel üzemmódban megfelelő eredményt ért el;

| b) | egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elutasító döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton sem vegyes, sem dízel üzemmódban nem ért el megfelelő eredményt. |
| --- | --- |

b)

egy konkrét járművel kapcsolatban akkor hozható elutasító döntés, ha a jármű a hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálaton sem vegyes, sem dízel üzemmódban nem ért el megfelelő eredményt.

10.   TOVÁBBI VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

10.1.   További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

10.1.1.   A vegyes üzemű motoroknak a kibocsátásvizsgálat során ezen előírás (többek között a 4. melléklet) követelményein kívül a 4. függelékben megállapított követelményeknek is meg kell felelniük.

10.2.   További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának (PEMS) hordozható kibocsátásmérő rendszerrel végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

10.2.1.   A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) vizsgált vegyes üzemű motoroknak az ebben az előírásban a hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel kapcsolatban megállapított egyéb követelményeken kívül az 5. függelék követelményeinek is meg kell felelniük.

10.2.2.   A nyomaték korrekciója

A gyártó szükség esetén, ha pl. megváltozik a gáznemű tüzelőanyag összetétele, korrigálhatja a motorvezérlő egység nyomatékjelét. Ebben az esetben a következő követelmények alkalmazandók.

10.2.2.1.   A hordozható kibocsátásmérő rendszer (PEMS) nyomatékjelének korrekciója

A gyártó be kell, hogy nyújtsa a típusjóváhagyó hatóságnak a két megfelelő referencia-tüzelőanyaggal végzett kibocsátásvizsgálat során kapott nyomatékokból és a motorvezérlő egységben ténylegesen mért nyomatékból a tényleges nyomaték extrapolációját lehetővé tévő kapcsolat leírását.

10.2.2.1.1.   Amennyiben a két referencia-tüzelőanyag révén kapott nyomatékok ugyanolyan nagyságrendűnek tekinthetők (azaz különbségük az előírás 9.4.2.5. szakaszában meghatározott 7 %-os tűrésen belül marad), a motorvezérlő egységre vonatkozó korrigált érték használata nem szükséges.

10.2.2.2.   A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálat során figyelembe veendő nyomatékérték

A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálat (munkaablak) esetében a korrigált nyomatékérték az említett interpoláció eredménye kell, hogy legyen.

10.2.2.3.   A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége

A 8. melléklet 4. függelékében leírt, „legnagyobb nyomaték” módszerét úgy kell érteni, hogy az annak igazolása, hogy a jármű a két megfelelő referencia-tüzelőanyaggal végzett vizsgálat során elért egy bizonyos pontot, amely a motorfordulatszám függvényében meghatározott legnagyobb vonatkoztatási motornyomaték-görbék között található.

A pont értékének becslését a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével kell elvégezni a mintában szereplő tüzelőanyagok tényleges összetétele alapján, és a mintának a lehető legpontosabban tükröznie kell a kibocsátások tekintetében történő tanúsítási vizsgálat során a referencia-tüzelőanyagokkal külön-külön kapott motor- és teljesítménygörbéket.

10.3.   További rendelkezések a CO2 vegyes üzemmódban történő meghatározására

A 12. melléklet 3.1. szakasza a CO2-kibocsátás hígítatlan kipufogógáz mérésével történő meghatározása tekintetében nem vonatkozik a vegyes üzemű motorokra. Ehelyett a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

A vizsgálatra átlagolt CO2-kibocsátások kiszámításához a 12. melléklet 4.3. szakasza szerinti, vizsgálatra átlagolt mért tüzelőanyag-fogyasztást kell alapul venni.

A vizsgálatban használt tüzelőanyag-keverékben lévő hidrogén mólaránya és az egyes tüzelőanyagok tömegarányának az e melléklet A.6.4. szakasza szerint történő meghatározásához az egyes felhasznált tüzelőanyagok tömegéből kell kiindulni.

A tüzelőanyag össztömegét a (23) és (24) egyenlettel kell meghatározni.

| | (23) |
| --- | --- |
| | (24) |

Formula

(23)

Formula

(24)

Ahol:

| mfuel,corr | a korrigált tüzelőanyag-tömeg mindkét tüzelőanyag esetében, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| mfuel | a tüzelőanyag össztömege mindkét tüzelőanyag esetében, g/vizsgálat |
| mTHC | az összes szénhidrogén-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat |
| mCO | a szén-monoxid-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat |
| mCO2,fuel | a tüzelőanyagból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat |
| wGAM | a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| wDEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| wEPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagokban (H/C) |
| AC | a szén atomtömege: 12,011 g/mól |
| AH | a hidrogén atomtömege: 1,0079 g/mól |
| MCO | a szén-monoxid molekulatömege: 28,011 g/mól |
| MCO2 | a szén-dioxid molekulatömege: 44,01 g/mól |

mfuel,corr

a korrigált tüzelőanyag-tömeg mindkét tüzelőanyag esetében, g/vizsgálat

mfuel

a tüzelőanyag össztömege mindkét tüzelőanyag esetében, g/vizsgálat

mTHC

az összes szénhidrogén-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat

mCO

a szén-monoxid-kibocsátás tömege a kipufogógázban, g/vizsgálat

mCO2,fuel

a tüzelőanyagból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat

wGAM

a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék

wDEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

wEPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagokban (H/C)

AC

a szén atomtömege: 12,011 g/mól

AH

a hidrogén atomtömege: 1,0079 g/mól

MCO

a szén-monoxid molekulatömege: 28,011 g/mól

MCO2

a szén-dioxid molekulatömege: 44,01 g/mól

A karbamidból származó CO2-kibocsátást a (25) egyenlettel kell kiszámítni:

| | (25) |
| --- | --- |

Formula

(25)

Ahol:

| mCO2,urea | a karbamidból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| curea | karbamidkoncentráció, százalék |
| murea | karbamid-összfogyasztás, g/vizsgálat |
| MCO(NH2)2 | a karbamid molekulatömege: 60,056 g/mól |

mCO2,urea

a karbamidból származó kibocsátott CO2 tömege, g/vizsgálat

curea

karbamidkoncentráció, százalék

murea

karbamid-összfogyasztás, g/vizsgálat

MCO(NH2)2

a karbamid molekulatömege: 60,056 g/mól

A teljes CO2-kibocsátást ezt követően a (26) egyenlettel kell kiszámítni:

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos CO2-kibocsátást pedig a 12. melléklet 3.3. szakasza szerint kell kiszámítani.

11.   A DOKUMENTÁCIÓRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

11.1.   Típusjóváhagyásban részesített, nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motor járműbe történő beépítésének dokumentációja

Az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített, vegyes üzemű motor gyártójának szerepeltetnie kell a motorrendszer beépítési dokumentációjában azokat a követelményeket, melyek biztosítják, hogy a jármű megfeleljen e melléklet előírásainak közúti vagy adott esetben másmilyen használatkor. Ennek a dokumentációnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

részletes műszaki követelmények, ideértve a motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerével való kompatibilitást biztosító intézkedéseket;

| b) | az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása. |
| --- | --- |

b)

az elvégzendő ellenőrzési eljárás leírása.

Az ilyen beépítési előírások meglétét és megfelelőségét a hatóság ellenőrizheti a motorrendszer jóváhagyási folyamata során.

11.1.1.   Ha a motorrendszer járműbe való beépítésének jóváhagyását kérelmező járműgyártó megegyezik azzal a járműgyártóval, aki az önálló műszaki egységként típusjóváhagyásban részesített, vegyes üzemű motor típusjóváhagyásának jogosultja, a 11.2. szakaszban megadott dokumentáció nem szükséges.

---

(1)  Az alacsonyabb fűtőérték alapján.

(2)  A nagy teljesítményű, vegyes üzemű 3A. típusú motorokat ezen előírás sem nem határozza meg, sem engedélyezi.

(3)  Pl. nagy teljesítményű, vegyes üzemű 1A. típus vagy nagy teljesítményű, vegyes üzemű, 2B. típus stb.

1. függelék

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) motorok és járművek típusai – a fogalommeghatározások és a fő követelmények szemléltetése

| | GERWHTC

   (1) | Alapjárat dízel üzemmódban | Bemelegítés dízel üzemmódban | Működés kizárólag dízel üzemmódban | Működés gáznemű tüzelőanyag hiányában | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A. típus | GERWHTC ≥ 90 % | NEM megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | karbantartási üzemmód | |
| 1B. típus | GERWHTC ≥ 90 % | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett | dízel üzemmód | |
| 2A. típus | 10 % < GERWHTC < 90 % | megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | csak karbantartási üzemmódban megengedett | karbantartási üzemmód | GERWHTC ≥ 90 % megengedett |
| 2B. típus | 10 % < GERWHTC < 90 % | megengedett | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett | dízel üzemmód | GERWHTC ≥ 90 % megengedett |
| 3A. típus | NINCS MEGHATÁROZVA, NEM MEGENGEDETT |
| 3B. típus | GERWHTC ≤ 10 % | megengedett | csak dízel üzemmódban megengedett | csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett | dízel üzemmód | |

GERWHTC

   (1)

Alapjárat dízel üzemmódban

Bemelegítés dízel üzemmódban

Működés kizárólag dízel üzemmódban

Működés gáznemű tüzelőanyag hiányában

Megjegyzések

1A. típus

GERWHTC ≥ 90 %

NEM megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

karbantartási üzemmód

1B. típus

GERWHTC ≥ 90 %

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett

dízel üzemmód

2A. típus

10 % < GERWHTC < 90 %

megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

csak karbantartási üzemmódban megengedett

karbantartási üzemmód

GERWHTC ≥ 90 % megengedett

2B. típus

10 % < GERWHTC < 90 %

megengedett

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett

dízel üzemmód

GERWHTC ≥ 90 % megengedett

3A. típus

NINCS MEGHATÁROZVA, NEM MEGENGEDETT

3B. típus

GERWHTC ≤ 10 %

megengedett

csak dízel üzemmódban megengedett

csak dízel és karbantartási üzemmódban megengedett

dízel üzemmód

---

(1)  A GERWHTC átlagos gázenergia-hányadost a WHTC vizsgálati ciklus melegindításos részére kell kiszámítani.

2. Függelék

A számláló(k), a figyelmeztető rendszer, a működési korlátozás, a karbantartási üzemmód be- és kikapcsolási mechanizmusai vegyes üzemű motorok és járművek esetében – leírás és szemléltetés

A.2.1.   A számlálómechanizmus leírása

A.2.1.1.   Általános megjegyzések

| A.2.1.1.1. | E melléklet követelményeinek teljesítéséhez a rendszerben egy számlálónak kell lennie azon üzemórák számának rögzítésére, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer hibásan működő gázellátást észlelt. |
| --- | --- |

A.2.1.1.1.

E melléklet követelményeinek teljesítéséhez a rendszerben egy számlálónak kell lennie azon üzemórák számának rögzítésére, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer hibásan működő gázellátást észlelt.

| A.2.1.1.2. | E számlálónak legfeljebb 30 perces működési időn keresztül tudnia kell számolni. Az intervallumok legfeljebb hárompercesek lehetnek. Ha a számláló elérte a rendszer által megengedett legnagyobb értéket, ezt meg kell tartania mindaddig, amíg a számláló lenullázásának feltételei nem teljesülnek. |
| --- | --- |

A.2.1.1.2.

E számlálónak legfeljebb 30 perces működési időn keresztül tudnia kell számolni. Az intervallumok legfeljebb hárompercesek lehetnek. Ha a számláló elérte a rendszer által megengedett legnagyobb értéket, ezt meg kell tartania mindaddig, amíg a számláló lenullázásának feltételei nem teljesülnek.

A.2.1.2.   A számlálómechanizmus működési elve

| A.2.1.2.1. | A számlálóknak a következőképpen kell működniük:






  A.2.1.2.1.1. | Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást azonnal el kell kezdenie, amint e melléklet 7.2. szakasza szerint észlelte a gázellátás meghibásodását, és a megfelelő diagnosztikai hibakód az „aktív és megerősített” státuszra váltott. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.

A számlálóknak a következőképpen kell működniük:

A.2.1.2.1.1.

Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást azonnal el kell kezdenie, amint e melléklet 7.2. szakasza szerint észlelte a gázellátás meghibásodását, és a megfelelő diagnosztikai hibakód az „aktív és megerősített” státuszra váltott.

| A.2.1.2.1.2. | A számlálónak le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha egyetlen ellenőrzési esemény fordul elő, és a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.






  A.2.1.2.1.2.1. | A számlálónak akkor is le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha a karbantartási üzemmód működésbe lépett. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.2.

A számlálónak le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha egyetlen ellenőrzési esemény fordul elő, és a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törölték.

A.2.1.2.1.2.1.

A számlálónak akkor is le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha a karbantartási üzemmód működésbe lépett.

| A.2.1.2.1.3. | Az érték rögzülését követően a számlálót le kell nullázni, és újra kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlelt, és a karbantartási üzemmód működésbe lépett.






  A.2.1.2.1.3.1. | Az érték rögzülését követően szintén le kell nullázni a számlálót, ha a hozzá tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó leállását követő 36 motorüzemóra alatt nem észleltek a számlálóhoz tartozó működési hibát. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.3.

Az érték rögzülését követően a számlálót le kell nullázni, és újra kell kezdenie a számlálást, ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlelt, és a karbantartási üzemmód működésbe lépett.

A.2.1.2.1.3.1.

Az érték rögzülését követően szintén le kell nullázni a számlálót, ha a hozzá tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó leállását követő 36 motorüzemóra alatt nem észleltek a számlálóhoz tartozó működési hibát.

A.2.1.3.   A számlálómechanizmus szemléltetése

Az A2.1.1–A2.1.3. ábrák a számlálómechanizmus működését szemléltetik három használati eseten keresztül.

A2.1.1.   ábra

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. típus) – 1. használati eset

A gázellátás működési hibáját első alkalommal észleli a rendszer.

A karbantartási üzemmód működésbe lép, és amint a hibakód „aktív és megerősített” státuszra vált (2. észlelés), a számláló számlálni kezd.

A jármű működése a karbantartási üzemmód működésbe lépésének 30. perce előtt leáll.

Karbantartási üzemmódra vált, és sebessége 20 km/h-ra korlátozódik (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A számláló az aktuális értéken rögzül.

A2.1.2.   ábra

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. típus) – 2. használati eset

A rendszer a gázellátás működési hibáját észleli, miközben a gázellátás hibaszámlálója nem nullán van (ebben a használati esetben azt az értéket mutatja, amelyet az 1. használati esetben a jármű leállásakor elért).

A karbantartási üzemmód működésbe lép, és amint a hibakód „potenciális” státuszra vált, a számláló újrakezdi a számlálást (1. észlelés: lásd e melléklet 4.2.3.2.1. szakaszát).

A jármű 30 perc működés után, anélkül, hogy közben leállt volna, karbantartási üzemmódra vált, és sebessége 20 km/h-ra korlátozódik (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A számláló a működés 30. percében elért értéken rögzül.

A2.1.3.   ábra

A gázellátás számlálómechanizmusának szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF]A. típus) – 3. használati eset

36 üzemóra elteltével, amennyiben a rendszer nem észlel hibát a gázellátás működésében, a számláló lenullázódik (lásd az A.2.1.2.3.2.1. szakaszt).

A rendszer ismét hibát észlel a gázellátás működésében, miközben a gázellátás hibaszámlálója nullán van (1. észlelés).

A karbantartási üzemmód működésbe lép, és amint a hibakód „aktív és megerősített” státuszra vált (2. észlelés), a számláló számlálni kezd.

A jármű 30 perc működés után, anélkül, hogy közben leállt volna, karbantartási üzemmódra vált, és sebessége 20 km/h-ra korlátozódik (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A számláló a működés 30. percében elért értéken rögzül.

A.2.2.   Az egyéb be- és kikapcsolási mechanizmusok szemléltetése

A.2.2.1.   Üres gáztartály

Az A2.2. ábra azokat az eseményeket szemlélteti, amelyek egy nagy teljesítményű, vegyes üzemű jármű esetében bekövetkeznek, ha egy tipikus használati esetben a gáztartály kiürül.

A2.2.   ábra

A gáztartály kiürülése esetén bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

Ebben a használati esetben:

| a) | az e melléklet 4.3.2. szakaszában meghatározott figyelmeztető rendszer működésbe lép, amint a gáznemű tüzelőanyag szintje eléri a gyártó által meghatározott kritikus szintet; |
| --- | --- |

a)

az e melléklet 4.3.2. szakaszában meghatározott figyelmeztető rendszer működésbe lép, amint a gáznemű tüzelőanyag szintje eléri a gyártó által meghatározott kritikus szintet;

| b) | a karbantartási üzemmód működésbe lép (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében). |
| --- | --- |

b)

a karbantartási üzemmód működésbe lép (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében).

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében a karbantartási üzemmód működésbe lép, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik a jármű legközelebbi leállítását vagy azt követően, hogy 30 percig úgy működött, hogy közben nem állt le (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A gáztartályt újra kell tölteni.

A jármű ismét vegyes üzemmódban működik, amint a tartályban a tüzelőanyag szintje meghaladja a kritikus szintet.

A.2.2.2.   Hibás gázellátás

Az A2.3. ábra az akkor bekövetkező eseményeket szemlélteti, amikor egy tipikus használati esetben hiba lép fel a gázellátás működésében. Ez az ábra az A.2.1. szakaszban megadott, a számlálómechanizmust szemléltető ábra kiegészítéseként értendő.

A2.3.   ábra

A gázellátás működési hibája esetében bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

Ebben a használati esetben:

| a) | A gázellátás meghibásodását első alkalommal mutatja ki a rendszer. A hibakód a „potenciális” státuszt veszi fel (1. észlelés); |
| --- | --- |

a)

A gázellátás meghibásodását első alkalommal mutatja ki a rendszer. A hibakód a „potenciális” státuszt veszi fel (1. észlelés);

| b) | A karbantartási üzemmód működésbe lép (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében), amint a hibakód felveszi az „aktív és megerősített” státuszt (2. észlelés). |
| --- | --- |

b)

A karbantartási üzemmód működésbe lép (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében), amint a hibakód felveszi az „aktív és megerősített” státuszt (2. észlelés).

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében a karbantartási üzemmód működésbe lép, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik a jármű legközelebbi leállítását vagy azt követően, hogy 30 percig úgy működött, hogy közben nem állt le (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A jármű ismét vegyes üzemmódban működik, amint kijavították a hibát.

A.2.2.3.   A gázfogyasztás rendellenessége

Az A2.4. ábra az akkor bekövetkező eseményeket szemlélteti, amikor egy tipikus használati esetben rendellenessé válik a gázfogyasztás.

A2.4.   ábra

A rendellenes gázfogyasztás esetében bekövetkező események szemléltetése (nagy teljesítményű, vegyes üzemű [HDDF] A. és B. típus)

Ebben a használati esetben a karbantartási üzemmód működésbe lép (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében) vagy a motor dízel üzemmódra vált (a nagy teljesítményű, vegyes üzemű B. típus esetében), amint a hibakód felveszi a „potenciális” státuszt (1. észlelés).

A nagy teljesítményű, vegyes üzemű A. típus esetében a karbantartási üzemmód működésbe lép, és a jármű sebessége 20 km/h-ra korlátozódik a jármű legközelebbi leállítását vagy azt követően, hogy 30 percig úgy működött, hogy közben nem állt le (lásd e melléklet 4.2.2.1. szakaszát).

A jármű ismét vegyes üzemmódban működik, amint korrigálták a rendellenességet.

3. függelék

A vegyes üzemmód kijelzője, figyelmeztető rendszer, működési korlátozás nagy teljesítményű, vegyes üzemű (HDDF) járművek esetében – Az igazoló vizsgálatokra vonatkozó követelmények

A.3.1.   A vegyes üzemmód kijelzői

A.3.1.1.   A vegyes üzemű működés kijelzője

Amennyiben a vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer vegyes üzemmódban ki tudja váltani a vegyes üzemű működés kijelzőjének működésbe lépését.

Amennyiben a vegyes üzemű járművet kibocsátásai tekintetében hagyják jóvá, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni vegyes üzemmódban a vegyes üzemű működés kijelzőjének működésbe lépését.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok vegyes üzemű működésének kijelzőjével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.1.2.   A dízel üzemmód kijelzője

Amennyiben a vegyes üzemű, 1B., 2B. vagy 3B. típusú motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer dízel üzemmódban ki tudja váltani a dízel üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Amennyiben a vegyes üzemű, 1B., 2B. vagy 3B. típusú járművet kibocsátásai tekintetében hagyják jóvá, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni dízel üzemmódban a dízel üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Megjegyzés: A jóváhagyott 1B., 2B. vagy 3B. típusú motorok dízel üzemmódjának kijelzőjével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.1.3.   A karbantartási üzemmód kijelzője

Amennyiben a vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer karbantartási üzemmódban ki tudja váltani a karbantartási üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Amennyiben a vegyes üzemű járművet kibocsátásai tekintetében hagyják jóvá, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni karbantartási üzemmódban a karbantartási üzemmód kijelzőjének működésbe lépését.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motor karbantartási üzemmódjának kijelzőjével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

| A.3.1.3.1. | Az így felszerelt járművek esetében elegendő a karbantartási üzemmóddal kapcsolatos igazoló vizsgálat elvégzése, amely a karbantartási üzemmód bekapcsolásában áll, valamint bizonyítékot (pl. algoritmusok, szimulációk, saját vizsgálatok eredményei stb.) kell benyújtani a típusjóváhagyó hatóságnak arra vonatkozóan, hogy az üzemmód akkor is működésbe lép, ha maga a motorrendszer váltja ki a karbantartási üzemmódot. |
| --- | --- |

A.3.1.3.1.

Az így felszerelt járművek esetében elegendő a karbantartási üzemmóddal kapcsolatos igazoló vizsgálat elvégzése, amely a karbantartási üzemmód bekapcsolásában áll, valamint bizonyítékot (pl. algoritmusok, szimulációk, saját vizsgálatok eredményei stb.) kell benyújtani a típusjóváhagyó hatóságnak arra vonatkozóan, hogy az üzemmód akkor is működésbe lép, ha maga a motorrendszer váltja ki a karbantartási üzemmódot.

A.3.2.   Figyelmeztetőrendszer

Amennyiben a vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer ki tudja váltani a figyelmeztetőrendszer működésbe lépését abban az esetben, ha a tartályban található gáz mennyisége a figyelmeztetést kiváltó szint alá süllyed.

Amennyiben a vegyes üzemű jármű kibocsátásai tekintetében kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni, hogy a figyelmeztetőrendszer működésbe lép, ha a tartályban található gáz mennyisége a figyelmeztetést kiváltó szint alá süllyed. E célra a típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére engedélyezheti a gáz tényleges mennyiségének szimulálását.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok figyelmeztetőrendszerével kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.3.   Működési korlátozás

Amennyiben az 1A. vagy 2A. típusú vegyes üzemű motor önálló műszaki egységként kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor igazolni kell, hogy a motorrendszer vegyes üzemmódban ki tudja váltani a működési korlátozás működésbe lépését az üres tüzelőanyag-tartály, meghibásodott gázellátás vagy rendellenes gázfogyasztás észlelése esetén.

Amennyiben az 1A. vagy 2A. típusú vegyes üzemű jármű kibocsátásai tekintetében kap típusjóváhagyást, a típusjóváhagyáskor be kell mutatni, hogy a működési korlátozás vegyes üzemmódban működésbe lép, amint a rendszer üres tüzelőanyag-tartályt, meghibásodott gázellátást vagy rendellenes gázfogyasztást észlel.

Megjegyzés: A jóváhagyott vegyes üzemű motorok működési korlátozásával kapcsolatos beépítési követelményeket e melléklet 6.2. szakasza határozza meg.

A.3.3.1.   A típusjóváhagyó hatóság a gyártó kérésére engedélyezheti a gázellátás meghibásodásának és a gázfogyasztás rendellenességének szimulálását.

A.3.3.2.   Az igazoló vizsgálatot elegendő egy tipikus, a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével kiválasztott használati esetben elvégezni, és a hatóságnak bizonyítékot (pl. algoritmusok, szimulációk, saját vizsgálatok eredményei stb.) kell benyújtani arra vonatkozóan, hogy a működési korlátozás a többi lehetséges használati esetben is bekövetkezik.

4. Függelék

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

A.4.1.   Általános megjegyzések

Ez a függelék az előírás 4. mellékletéhez képest további követelményeket és kivételeket határoz meg a vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálatának lehetővé tétele érdekében, függetlenül attól, hogy a kibocsátások pusztán kipufogógázból állnak, vagy a kipufogógázokhoz még a 4. melléklet 6.10. szakasza szerinti, forgattyúházból származó kibocsátások is hozzáadódnak.

A vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálatát megnehezíti, hogy a motor a gyújtáshoz különféle tüzelőanyagokat használhat, kezdve a tiszta dízeltől egészen a nagyrészt gáznemű tüzelőanyagból és csak kisrészt dízelből álló keverékig. A vegyes üzemű motor által használt tüzelőanyagok aránya dinamikusan változhat a motor üzemi feltételeinek függvényében is. Következésképpen különleges óvintézkedésekre és korlátozásokra van szükség e motorok kibocsátásvizsgálatának lehető tétele érdekében.

A.4.2.   Vizsgálati feltételek (4. melléklet, 6. szakasz)

A.4.2.1.   Laboratóriumi vizsgálati feltételek (4. melléklet, 6.1. szakasz)

A vegyes üzemű motorok fa
  paraméterét az előírás 4. melléklete 6.1. szakaszának a) pontjában megadott (2) egyenlettel kell meghatározni.

A.4.3.   Vizsgálati eljárások (4. melléklet, 7. szakasz)

A.4.3.1.   Mérési eljárások (4. melléklet, 7.1.3. szakasz)

A vegyes üzemű motorok esetében ajánlott mérési eljárás a 4. melléklet 7.1.3. szakaszában megadott b) eljárás (állandó térfogatú mintavétel [CVS]).

Ez a mérési eljárás biztosítja, hogy a tüzelőanyag-összetétel változása a vizsgálat alatt csak a szénhidrogénmérés eredményeit befolyásolja. Ezt a 4.4. szakaszban leírt módszerek valamelyikével kell ellensúlyozni.

Egyéb mérési módszereket is lehet használni, mint pl. a 4. melléklet 7.1.3. szakaszában megadott a) módszert (hígítatlan kipufogógázzal/részáramú hígítórendszerrel történő mérés), de óvintézkedéseket kell alkalmazni a kipufogógáz-tömegáram meghatározása és a számítási módszerek tekintetében. Tüzelőanyag-paraméterek és ugas
  -értékek gyanánt rögzített értékeket kell alkalmazni, amint azt a 6. függelék leírja.

A.4.4.   A kibocsátások kiszámítása (4. melléklet, 8. szakasz)

A 11 sz. globális műszaki előírásnak (gtr) a nem közúti mozgó gépek és berendezések kipufogógáz-kibocsátásával kapcsolatos vizsgálati eljárásra vonatkozó 7. mellékletében leírtak szerinti moláris kibocsátásszámítás nem megengedett.

A.4.4.1.   Száraz/nedves korrekció (4. melléklet, 8.1. szakasz)

A.4.4.1.1.   Hígítatlan kipufogógáz (4. melléklet, 8.1.1. szakasz)

A száraz/nedves korrekció kiszámításához a 4. melléklet 8.1.1. szakaszában megadott (15) és (17) egyenletet kell használni.

A tüzelőanyag-specifikus paramétereket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakaszai szerint kell meghatározni.

A.4.4.1.2.   Hígított kipufogógáz (4. melléklet, 8.1.2. szakasz)

A száraz/nedves korrekció kiszámításához a 4. melléklet 8.12. szakaszában megadott (19) és (20) egyenletet kell használni.

A száraz/nedves korrekcióhoz a két tüzelőanyag kombinációjának α hidrogén mólarányát kell használni. A hidrogén mólarányát a 6. függelék A.6.4. szakasza szerint mindkét tüzelőanyag fogyasztásának méréséből kell kiszámítani.

A.4.4.2.   Az NOx helyesbítése a páratartalomra (4. melléklet, 8.2. szakasz)

A vegyes üzemű motorok esetében az NOx a páratartalomra történő helyesbítéséhez a 4. melléklet 8.2.1. szakaszában az NOx páratartalomra történő helyesbítését kell használni a kompressziós gyújtású motorokra megadott módon.

| | (A4.1) |
| --- | --- |

Formula

(A4.1)

Ahol:

Ha a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

A.4.4.3.   Részáramú hígítórendszer és a hígítatlan gáz mérése (4. melléklet, 8.4. szakasz)

A.4.4.3.1.   A kipufogógáz tömegáramának meghatározása (4. melléklet, 8.4.1. szakasz)

A kipufogógáz tömegáramát a 8.4.1.3. szakaszban leírt közvetlen mérési módszerrel kell meghatározni.

A levegőáramot és levegő/tüzelőanyag arányt használó, a 8.4.1.6. szakasz szerinti mérési módszer használata – (30), (31) és (32) egyenlet – csak akkor megengedett, ha az α, γ, δ és ε értékeket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint határozzák meg. A levegő/tüzelőanyag arány meghatározásához cirkónium-oxid típusú érzékelő használata nem megengedett.

A.4.4.3.2.   A gáznemű összetevők meghatározása (4. melléklet, 8.4.2. szakasz)

A számításokat a 4. melléklet 8. szakasza szerint kell elvégezni, de a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakaszában leírt ugas
  -értékeket és mólarányokat kell használni.

A.4.4.3.3.   A részecskekibocsátás meghatározása (4. melléklet, 8.4.3. szakasz)

A részecskekibocsátás részáramú hígítórendszerrel végzett mérési módszerrel történő meghatározásához a 4. melléklet 8.4.3.2. szakasza szerint kell elvégezni a számítást.

A hígítási arány ellenőrzéséhez az alábbi két módszer valamelyikét kell használni:

| — | a 8.4.1.3. szakaszban leírt közvetlen tömegáram-mérési módszer; |
| --- | --- |

—

a 8.4.1.3. szakaszban leírt közvetlen tömegáram-mérési módszer;

| — | A levegőáramot és levegő/tüzelőanyag arányt használó, a 8.4.1.6. szakasz szerinti mérési módszer használata – (30), (31) és (32) egyenlet – csak akkor megengedett, ha azt a 8.4.1.2. szakaszban leírt prediktív szabályozási módszerrel kombinálják, és az α, γ, δ és ε értékeket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint határozzák meg. |
| --- | --- |

—

A levegőáramot és levegő/tüzelőanyag arányt használó, a 8.4.1.6. szakasz szerinti mérési módszer használata – (30), (31) és (32) egyenlet – csak akkor megengedett, ha azt a 8.4.1.2. szakaszban leírt prediktív szabályozási módszerrel kombinálják, és az α, γ, δ és ε értékeket a 6. függelék A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint határozzák meg.

A 9.4.6.1. szakasz szerinti minőség-ellenőrzést minden mérés esetében el kell végezni.

A.4.4.3.4.   A kipufogógáz tömegárammérőjére vonatkozó további követelmények

Az A.4.4.3.1. és az A.4.4.3.3. szakaszban említett áramlásmérő nem lehet érzékeny a kipufogógáz összetételének és sűrűségének változásaira. A Pitot-csővel vagy a méréshez használt nyílás típusával összefüggő kisebb hibákat (egyenértékű a kipufogógáz sűrűségének négyzetgyökével) figyelmen kívül lehet hagyni.

A.4.4.4.   Mérés teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel [CVS]) (4. melléklet, 8.5. szakasz)

A tüzelőanyag összetételének esetleges változása csak a szénhidrogénmérés eredményeinek kiszámítását fogja befolyásolni. Minden más összetevő esetében a 4. melléklet 8.5.2. szakaszának megfelelő egyenleteit kell használni.

A szénhidrogén-kibocsátások kiszámításához pontosan követni kell az egyenleteket, az összetevőknek a 6. függelék A.6.4. szakasza szerint mindkét tüzelőanyag fogyasztásának méréséből meghatározott mólarányait felhasználva.

A.4.4.4.1.   A háttérrel helyesbített koncentrációk meghatározása (4. melléklet, 8.5.2.3.2. szakasz)

A sztöchiometriai együttható meghatározásához a tüzelőanyagban lévő hidrogén α mólarányát a 6. függelék A.6.4. szakasza szerint a tüzelőanyag-keverékben lévő hidrogén átlagos mólarányaként kell kiszámítani a vizsgálat alatt.

Ehelyett a gáznemű tüzelőanyag Fs
  értékét is lehet használni a 4. melléklet (59) vagy (60) egyenletében.

A.4.5.   A berendezésekre vonatkozó előírások és ellenőrzésük (4. melléklet, 9. szakasz)

A.4.5.1.   Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok (4. melléklet, 9.3.3.4. szakasz)

A vegyes üzemű motorokhoz előírt oxigénkoncentrációk megegyeznek a 4. melléklet 9.3.3.4. szakaszában található 8. táblázatban, a kompressziós gyújtású motorokhoz előírt értékekkel.

A.4.5.2.   Az oxigéninterferencia ellenőrzése (4. melléklet, 9.3.7.3. szakasz)

A vegyes üzemű motorok méréséhez használt eszközöket ugyanazokkal az eljárásokkal kell ellenőrizni, mint amelyeket a kompressziós gyújtású motorok méréséhez használnak. A 4. melléklet 9.3.7.3. szakaszának b) pontja szerinti, 21% oxigént tartalmazó keveréket kell használni.

A.4.5.3.   A víz keresztérzékenységi vizsgálata (4. melléklet, 9.3.9.2.2. szakasz)

A víz keresztérzékenységének az ezen előírás 4. mellékletének 9.3.9.2.2. szakaszában említett vizsgálata csak az NOx nedves koncentrációinak mérésére vonatkozik. A földgázzal működő vegyes üzemű motorokon ezt a vizsgálatot egy feltételezett H/C aránnyal (metán) kell elvégezni, amelynek az értéke 4. Ebben az esetben a Formula. A PB-gázzal működő vegyes üzemű motorokon ezt a vizsgálatot egy 2,525 értékű feltételezett H/C aránnyal kell elvégezni. Ebben az esetben a Formula.

5. függelék

További követelmények a vegyes üzemű motorok kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett vizsgálati eljárásaival kapcsolatban

A.5.1.   Általános megjegyzések

Ez a függelék az előírás 8. mellékletéhez képest további követelményeket és kivételeket határoz meg a vegyes üzemű motorok hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) végzett kibocsátásvizsgálatának lehetővé tétele érdekében.

A vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálatát megnehezíti, hogy a motor a gyújtáshoz különféle tüzelőanyagokat használhat, kezdve a tiszta dízeltől egészen a nagyrészt gáznemű tüzelőanyagból és csak kisrészt dízelből álló keverékig. A vegyes üzemű motor által használt tüzelőanyagok aránya dinamikusan változhat a motor üzemi feltételeinek függvényében is. Következésképpen különleges óvintézkedésekre és korlátozásokra van szükség e motorok kibocsátásvizsgálatának lehető tétele érdekében.

A.5.2.   A 8. melléklet 1. függelékének következő módosításait kell alkalmazni:

| A.5.2.1. | Az A.1.2.2. szakasz 1. táblázatához tartozó (2) megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  (2) | Csak földgázzal üzemelő motoroknál. |
| --- | --- | --- |

A.5.2.1.

Az A.1.2.2. szakasz 1. táblázatához tartozó (2) megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:

(2)

Csak földgázzal üzemelő motoroknál.

| A.5.2.2. | Az A.1.3.3. szakasz helyébe („Száraz-nedves korrekció”) a következő szöveg lép:
  Ha a koncentráció mérése száraz alapon történik, akkor azt a 4. melléklet 8.1. szakasza és a melléklet 4. függelékének 4.1.1. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációra. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Az A.1.3.3. szakasz helyébe („Száraz-nedves korrekció”) a következő szöveg lép:

Ha a koncentráció mérése száraz alapon történik, akkor azt a 4. melléklet 8.1. szakasza és a melléklet 4. függelékének 4.1.1. szakasza szerint át kell számítani nedves alapú koncentrációra.

| A.5.2.3. | Az A.1.3.5. szakasz („A pillanatnyi gáznemű kibocsátás kiszámítása”) helyébe a következő szöveg lép:
  A kibocsátások tömegét a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni. Az ugas
  -értékeket a 15. melléklet 6. függelékének A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Az A.1.3.5. szakasz („A pillanatnyi gáznemű kibocsátás kiszámítása”) helyébe a következő szöveg lép:

A kibocsátások tömegét a 4. melléklet 8.4.2.3. szakaszában leírtak szerint kell meghatározni. Az ugas
  -értékeket a 15. melléklet 6. függelékének A.6.2. és A.6.3. szakasza szerint kell meghatározni.

6. függelék

Az összetevők mólarányai és az ugas
  -értékek meghatározása vegyes üzemű motorok esetében

A.6.1.   Általános megjegyzések

Ez a függelék az összetevők mólarányainak és az ugas
  -értékek meghatározásának módját állapítja meg a száraz-nedves tényező és a kibocsátások kiszámítása céljára a vegyes üzemű motorok kibocsátásvizsgálata során.

A.6.2.   Működés vegyes üzemmódban

A.6.2.1.   A vegyes üzemű, 1A. vagy 1B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok esetében a gáznemű tüzelőanyag összetevőinek mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A.6.2.2.   A vegyes üzemű, 2A. vagy 2B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok esetében az A6.1. és az A6.2. táblázatokban megadott összetevők mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A6.1.   táblázat

Az 50 %-ban (tömegszázalék) gáznemű tüzelőanyagból és 50 %-ban dízel tüzelőanyagból álló keverék összetevőinek mólaránya

| Gáznemű tüzelőanyag | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propán | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Bután | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| PB-gáz | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| PB-gáz, „A” tüzelőanyag | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| PB-gáz, „B” tüzelőanyag | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gáznemű tüzelőanyag

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propán

2,2633

0

0

0,0039

Bután

2,1837

0

0

0,0038

PB-gáz

2,1957

0

0

0,0038

PB-gáz, „A” tüzelőanyag

2,1740

0

0

0,0038

PB-gáz, „B” tüzelőanyag

2,2402

0

0

0,0039

A6.2.   táblázat

Az 50 %-ban (tömegszázalék) gáznemű tüzelőanyagból és 50 %-ban dízel tüzelőanyagból álló keverék hígítatlan kipufogógázának ugas
  -értékei és összetevőinek sűrűsége

| Gáznemű tüzelőanyag | ρ
  e | | | Gáz | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (2) | | | |
| CNG/LNG (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propán | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Bután | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| PB-gáz (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gáznemű tüzelőanyag

ρ
  e

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (2)

CNG/LNG (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propán

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Bután

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

PB-gáz (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.   A vegyes üzemű, 3B. típusú, vegyes üzemmódban működő motorok esetében a dízel tüzelőanyag összetevőinek mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A.6.2.4.   Valamennyi vegyes üzemű motortípus esetében a szénhidrogén-kibocsátások kiszámítására vegyes üzemmódban a következők érvényesek:

| — | Az összes szénhidrogén-kibocsátás kiszámításához a gáznemű tüzelőanyag ugas
  -értékét kell használni. |
| --- | --- |

—

Az összes szénhidrogén-kibocsátás kiszámításához a gáznemű tüzelőanyag ugas
  -értékét kell használni.

| — | A nem metán szénhidrogének kibocsátásának kiszámításához a CH2.93 összetételen alapuló ugas
  -értéket kell használni. |
| --- | --- |

—

A nem metán szénhidrogének kibocsátásának kiszámításához a CH2.93 összetételen alapuló ugas
  -értéket kell használni.

| — | Az CH4-kibocsátások kiszámításához a CH4
  ugas
  értékét kell használni. |
| --- | --- |

—

Az CH4-kibocsátások kiszámításához a CH4
  ugas
  értékét kell használni.

A.6.3.   Működés dízel üzemmódban

A vegyes üzemű, 1B., 2B. vagy 3B. típusú, dízel üzemmódban működő motorok esetében a dízel tüzelőanyag összetevőinek mólarányát és ugas
  -értékeit kell használni.

A.6.4.   Az összetevők mólarányainak meghatározása ismert tüzelőanyag-keverék esetében

A.6.4.1.   A tüzelőanyag-keverék összetevőinek kiszámítása

| | (A6.1) |
| --- | --- |
| | (A6.2) |
| | (A6.3) |
| | (A6.4) |
| | (A6.5) |

Formula

(A6.1)

Formula

(A6.2)

Formula

(A6.3)

Formula

(A6.4)

Formula

(A6.5)

Ahol:

| q

  mf1 | az 1. tüzelőanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf2 | a 2. tüzelőanyag tömegárama, kg/s |
| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  BET | a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |

q

  mf1

az 1. tüzelőanyag tömegárama, kg/s

q

  mf2

a 2. tüzelőanyag tömegárama, kg/s

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

A.6.4.2.   A hidrogénnek, a szénnek, a kénnek, a nitrogénnek és az oxigénnek a tüzelőanyag-keverékben lévő szénhez viszonyított mólarányainak kiszámítása (az ISO 8178-1 szabvány A. mellékletének A.2.2.2. pontja szerint).

| | (A6.6) |
| --- | --- |
| | (A6.7) |
| | (A6.8) |
| | (A6.9) |

Formula

(A6.6)

Formula

(A6.7)

Formula

(A6.8)

Formula

(A6.9)

Ahol:

| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- |
| w
  BET | a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | moláris oxigénarány (O/C) |

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

moláris oxigénarány (O/C)

ha a tüzelőanyag összetétele CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  .

A.6.4.3.   Tüzelőanyag-keverék u
  gas-értékeinek kiszámítása

A tüzelőanyag-keverék hígítatlan kipufogógázának ugas
  -értékeit a 4. melléklet 8.4.2.4. szakaszában megadott egyenletek pontos követésével, a mólarányokat pedig e szakasz szerint lehet kiszámítani.

Állandó tömegáramú rendszerek esetében a 4. melléklet 8.5.2.3.1. szakaszában megadott (57) egyenletre van szükség a hígított kipufogógáz ugas
  -értékeinek kiszámításához.

---

(1)  A tüzelőanyagtól függően

(2)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

(3)  az u értékek 0,2%-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 és G25)

(4)  nem metán szénhidrogének CH2.93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni)

(5)  az u értékek 0,2%-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 27–90 %; C4 = 10–73 % (PB-gáz, „A” és „B” tüzelőanyag)

---