# Uradni list L 195/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.195.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 195 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5618. julij 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.195.slv

Uradni list

Evropske unije

L 195

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5618. julij 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 678/2013 z dne 9. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 glede uvedbe eura v Latviji | 2 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 679/2013 z dne 15. julija 2013 o določitvi ponderjev, ki se od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 in od 1. julija 2012 dalje uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretji državi | 3 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 680/2013 z dne 15. julija 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1259/2012 o dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu s Protokolom, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek iz Sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za dve leti | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 681/2013 z dne 17. julija 2013 o spremembi dela III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač (
  1
  ) | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 682/2013 z dne 17. julija 2013 o stošestindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 18 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 683/2013 z dne 17. julija 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 20 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 684/2013 z dne 17. julija 2013 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra 2013 do 30. novembra 2013 | 22 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/387/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 | 24 |
| | | 2013/388/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 5. julija 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (ECB/2013/22) | 27 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 678/2013 z dne 9. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 glede uvedbe eura v Latviji

2

*

Uredba Sveta (EU) št. 679/2013 z dne 15. julija 2013 o določitvi ponderjev, ki se od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 in od 1. julija 2012 dalje uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretji državi

3

*

Uredba Sveta (EU) št. 680/2013 z dne 15. julija 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1259/2012 o dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu s Protokolom, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek iz Sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za dve leti

15

*

Uredba Komisije (EU) št. 681/2013 z dne 17. julija 2013 o spremembi dela III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač (
  1
  )

1

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 682/2013 z dne 17. julija 2013 o stošestindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

18

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 683/2013 z dne 17. julija 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

20

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 684/2013 z dne 17. julija 2013 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra 2013 do 30. novembra 2013

22

SKLEPI

2013/387/EU

*

Sklep Sveta z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014

24

2013/388/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 5. julija 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (ECB/2013/22)

(ECB/2013/22)

27

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 335/2013 z dne 12. aprila 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1974/2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 105, 13.4.2013) | 30 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 335/2013 z dne 12. aprila 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1974/2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 105, 13.4.2013)

(UL L 105, 13.4.2013)

30

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/1

---

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

V skladu s členom 4 Sporazuma z dne 19. oktobra 2005 med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), sklenjenega s Sklepom Sveta 2006/325/ES (2), Danska, kadar so sprejeti izvedbeni ukrepi v skladu s členom 74(2) Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3), uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine takih ukrepov.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1142/2011 o uvedbi prilog X in XI k Uredbi Sveta (ES) št. 4/2009 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (4) je bila sprejeta 10. novembra 2011. V skladu s členom 3(2) Sporazuma je Danska z dopisom z dne 14. januarja 2009 že uradno obvestila Komisijo o svoji odločitvi, da bo izvajala vsebino Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 (5), kolikor ta uredba spreminja Uredbo (ES) št. 44/2001 (6).

V skladu s členom 4 Sporazuma je Danska z dopisom z dne 11. januarja 2012 uradno obvestila Komisijo o svoji odločitvi, da bo izvajala vsebino Izvedbene uredbe (EU) št. 1142/2011. To pomeni, da se bodo določbe Izvedbene uredbe (EU) št. 1142/2011 uporabljale za razmerja med Evropsko unijo in Dansko.

V skladu s členom 4(4) Sporazuma uradno obvestilo Danske ustvari medsebojne obveznosti med Dansko in Evropsko unijo. Zato Izvedbena uredba (EU) št. 1142/2011 pomeni spremembo Sporazuma, kolikor spreminja Uredbo (ES) št. 44/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 4/2009, in se šteje za njegovo Prilogo.

S sklicevanjem na člen 4(3) Sporazuma lahko Izvedbeno uredbo (EU) št. 1142/2011 na Danskem izvajajo upravni organi v skladu z oddelkom 9 danskega zakona št. 1563 z dne 20. decembra 2006 o uredbi Bruselj I. Potrebni upravni ukrepi so začeli veljati 11. januarja 2012.

---

(1)  UL L 299, 16.11.2005, str. 62.

(2)  UL L 120, 5.5.2006, str. 22.

(3)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(4)  UL L 293, 11.11.2011, str. 24.

(5)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.

(6)  UL L 149, 12.6.2009, str. 80.

---

UREDBE

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/2

---

UREDBA SVETA (EU) št. 678/2013

z dne 9. julija 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 glede uvedbe eura v Latviji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 140(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) določa, da se z eurom zamenjajo valute tistih držav članic, ki so izpolnile potrebne pogoje za uvedbo eura takrat, ko je Skupnost vstopila v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) določa, da se z eurom zamenjajo valute tistih držav članic, ki so izpolnile potrebne pogoje za uvedbo eura takrat, ko je Skupnost vstopila v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije.

| (2) | V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 je Latvija država članica z odstopanjem, kot je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 je Latvija država članica z odstopanjem, kot je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | V skladu s Sklepom Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (2), Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Latvije se razveljavi s 1. januarjem 2014. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Sklepom Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (2), Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Latvije se razveljavi s 1. januarjem 2014.

| (4) | Zaradi uvedbe eura v Latviji je treba razširiti veljavne določbe o uvedbi eura iz Uredbe (ES) št. 974/98 na Latvijo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi uvedbe eura v Latviji je treba razširiti veljavne določbe o uvedbi eura iz Uredbe (ES) št. 974/98 na Latvijo.

| (5) | Nacionalni načrt Latvije za prehod na euro določa, da morajo na dan uvedbe eura kot njene valute, eurski bankovci in kovanci postati zakonito plačilno sredstvo v navedeni državi članici. Zato bi moral biti datum uvedbe eura in datum prehoda na eurogotovino 1. januar 2014. Obdobje opuščanja se ne bi smelo uporabiti. |
| --- | --- |

(5)

Nacionalni načrt Latvije za prehod na euro določa, da morajo na dan uvedbe eura kot njene valute, eurski bankovci in kovanci postati zakonito plačilno sredstvo v navedeni državi članici. Zato bi moral biti datum uvedbe eura in datum prehoda na eurogotovino 1. januar 2014. Obdobje opuščanja se ne bi smelo uporabiti.

| (6) | Prilogo k Uredbi (ES) št. 974/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Prilogo k Uredbi (ES) št. 974/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 974/98 se spremeni tako, da se med navedbama za Ciper in Luksemburg vstavi naslednja vrstica:

| „Latvija | 1. januar 2014 | 1. januar 2014 | ne“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Latvija

1. januar 2014

1. januar 2014

ne“

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2013

Za Svet

Predsednik

R. ŠADŽIUS

---

(1)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

1

(2)  Glej stran 24 tega Uradnega lista.

2

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/3

---

UREDBA SVETA (EU) št. 679/2013

z dne 15. julija 2013

o določitvi ponderjev, ki se od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 in od 1. julija 2012 dalje uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretji državi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1) in zlasti prvega odstavka člena 13 Priloge X h kadrovskim predpisom,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Treba je upoštevati spremembe življenjskih stroškov v tretjih državah in zato določiti ponderje, ki se od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 in od 1. julija 2012 dalje uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Unije, ki delajo v tretji državi, izplačane v valuti njihove države zaposlitve. |
| --- | --- |

(1)

Treba je upoštevati spremembe življenjskih stroškov v tretjih državah in zato določiti ponderje, ki se od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 in od 1. julija 2012 dalje uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Unije, ki delajo v tretji državi, izplačane v valuti njihove države zaposlitve.

| (2) | Ponderji, ki so se uporabili za plačilo na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 964/2011 (2), imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve osebnih prejemkov z veljavnostjo za nazaj. |
| --- | --- |

(2)

Ponderji, ki so se uporabili za plačilo na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 964/2011 (2), imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve osebnih prejemkov z veljavnostjo za nazaj.

| (3) | Določiti bi bilo treba ureditev naknadnih doplačil, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki zvišajo. |
| --- | --- |

(3)

Določiti bi bilo treba ureditev naknadnih doplačil, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki zvišajo.

| (4) | Določiti bi bilo treba ureditev vračila preplačil za obdobje med 1. julijem 2011 in začetkom veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki znižajo. |
| --- | --- |

(4)

Določiti bi bilo treba ureditev vračila preplačil za obdobje med 1. julijem 2011 in začetkom veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki znižajo.

| (5) | Določiti bi bilo treba, da so takšna vračila možna le za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe – |
| --- | --- |

(5)

Določiti bi bilo treba, da so takšna vračila možna le za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ponderji, ki se od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Unije, ki delajo v tretji državi, izplačane v valuti države zaposlitve, so določeni v Prilogi I.

2.   Ponderji, ki se od 1. julija 2012 dalje uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Unije, ki delajo v tretji državi, izplačane v valuti države zaposlitve, so določeni v Prilogi II.

3.   Devizni tečaji, ki se uporabljajo za izračun teh osebnih prejemkov, se določijo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3) in ustrezajo deviznim tečajem z dne 1. julija 2011 oziroma 1. julija 2012.

Člen 2

1.   Če se zaradi uporabe ponderjev, določenih v prilogah I in II, osebni prejemki zvišajo, institucije izvedejo naknadna doplačila.

2.   Če se zaradi ponderjev, določenih v prilogah I in II, osebni prejemki znižajo, institucije za obdobje med 1. julijem 2011 in začetkom veljavnosti te uredbe izvedejo negativne retroaktivne prilagoditve osebnih prejemkov.

Retroaktivne prilagoditve, ki pomenijo vračilo preplačil, so možne za obdobje šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Vračanje se lahko razporedi na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2013

Za Svet

Predsednik

V. JUKNA

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 29.9.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

3

---

PRILOGA I

Ponderji, ki se uporabljajo od 1. julija 2011 do 30. junija 2012

| KRAJ ZAPOSLITVE | Ekonomska pariteta
  julij 2011 | Devizni tečaj
  julij 2011 (1) | Ponder
  julij 2011 (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan (3) | 0 | 0 | 0,0 |
| Albanija | 85,81 | 141,370 | 60,7 |
| Alžirija | 71,42 | 103,525 | 69,0 |
| Angola | 149,7 | 132,885 | 112,7 |
| Argentina | 3,545 | 5,91281 | 60,0 |
| Armenija | 407,4 | 533,510 | 76,4 |
| Avstralija | 1,533 | 1,35850 | 112,8 |
| Azerbajdžan | 1,154 | 1,13539 | 101,6 |
| Bangladeš | 52,20 | 106,189 | 49,2 |
| Barbados | 3,198 | 2,89943 | 110,3 |
| Belize | 1,750 | 2,86408 | 61,1 |
| Belorusija | 3 025 | 7 099,45 | 42,6 |
| Benin | 588,4 | 655,957 | 89,7 |
| Bocvana | 5,693 | 9,37207 | 60,7 |
| Bolivija | 5,973 | 9,99653 | 59,8 |
| Bosna in Hercegovina (Banja Luka) | 1,254 | 1,95583 | 64,1 |
| Bosna in Hercegovina (Sarajevo) | 1,461 | 1,95583 | 74,7 |
| Brazilija | 2,550 | 2,26870 | 112,4 |
| Burkina Faso | 624,0 | 655,957 | 95,1 |
| Burundi (3) | 0 | 0 | 0 |
| Čad | 697,5 | 655,957 | 106,3 |
| Čile | 447,0 | 679,490 | 65,8 |
| Črna gora | 0,6462 | 1,00000 | 64,6 |
| Demokratična republika Kongo (Kinšasa) | 2,010 USD | 1,44250 USD | 139,3 |
| Dominikanska republika | 32,43 | 54,7816 | 59,2 |
| Džibuti | 235,7 | 256,363 | 91,9 |
| Egipt | 5,181 | 8,56810 | 60,5 |
| Ekvador | 0,9702 USD | 1,44250 USD | 67,3 |
| Eritreja | 24,26 | 21,5463 | 112,6 |
| Etiopija | 19,48 | 24,2877 | 80,2 |
| Fidži | 1,627 | 2,51572 | 64,7 |
| Filipini | 44,94 | 62,7700 | 71,6 |
| Gabon | 681,7 | 655,957 | 103,9 |
| Gambija | 29,29 | 40,6400 | 72,1 |
| Gana | 1,682 | 2,15435 | 78,1 |
| Gruzija | 1,716 | 2,34730 | 73,1 |
| Gvajana | 178,9 | 291,125 | 61,5 |
| Gvatemala | 7,911 | 11,2402 | 70,4 |
| Gvineja (Conakry) | 5 871 | 9 678,22 | 60,7 |
| Gvineja Bissau | 634,1 | 655,957 | 96,7 |
| Haiti | 45,56 | 57,9164 | 78,7 |
| Honduras | 19,69 | 27,2562 | 72,2 |
| Hongkong | 10,44 | 11,2265 | 93,0 |
| Hrvaška | 5,836 | 7,38330 | 79,0 |
| Indija | 40,61 | 64,7210 | 62,7 |
| Indonezija (Banda Aceh) | 8 778 | 12 413,0 | 70,7 |
| Indonezija (Džakarta) | 9 585 | 12 413,0 | 77,2 |
| Irak (3) | 0 | 0 | 0 |
| Islandija | 149,7 | 165,150 | 90,6 |
| Izrael | 5,251 | 4,94760 | 106,1 |
| Jamajka | 115,5 | 122,758 | 94,1 |
| Japonska (Tokio) | 158,6 | 116,930 | 135,6 |
| Jemen | 215,8 | 308,407 | 70,0 |
| Jordanija | 0,8589 | 1,02273 | 84,0 |
| Južna Afrika | 6,327 | 9,88460 | 64,0 |
| Južna Koreja | 1 604 | 1 553,32 | 103,3 |
| Južni Sudan (Juba) (3) | 0 | 0 | 0 |
| Kambodža | 4 521 | 5 852,50 | 77,2 |
| Kamerun | 610,9 | 655,957 | 93,1 |
| Kanada | 1,202 | 1,40370 | 85,6 |
| Kazahstan (Astana) | 182,4 | 208,440 | 87,5 |
| Kenija | 89,11 | 129,536 | 68,8 |
| Kirgizistan | 44,87 | 65,3193 | 68,7 |
| Kitajska | 8,475 | 9,32350 | 90,9 |
| Kolumbija | 2 184 | 2 568,34 | 85,0 |
| Kongo (Brazzaville) | 754,4 | 655,957 | 115,0 |
| Kosovo (Priština) | 0,6806 | 1,00000 | 68,1 |
| Kostarika | 605,6 | 726,890 | 83,3 |
| Kuba | 0,956 USD | 1,44250 USD | 66,3 |
| Laos | 9 113 | 11 438,0 | 79,7 |
| Lesoto | 6,427 | 9,88460 | 65,0 |
| Libanon | 1 647 | 2 174,57 | 75,7 |
| Liberija | 1,328 USD | 1,44250 USD | 92,1 |
| Libija (3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 2 305 | 2 770,49 | 83,2 |
| Malavi | 180,9 | 216,503 | 83,6 |
| Malezija | 3,179 | 4,37270 | 72,7 |
| Mali | 636,8 | 655,957 | 97,1 |
| Maroko | 8,437 | 11,2940 | 74,7 |
| Mauritius | 32,88 | 40,1709 | 81,9 |
| Mavretanija | 234,4 | 387,915 | 60,4 |
| Mehika | 12,22 | 16,9954 | 71,9 |
| Moldavija | 10,62 | 16,4444 | 64,6 |
| Mozambik | 32,04 | 40,3800 | 79,3 |
| Namibija | 8,110 | 9,88460 | 82,0 |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 37,13 | 61,6063 | 60,3 |
| Nepal | 78,49 | 102,520 | 76,6 |
| Niger | 555,3 | 655,957 | 84,7 |
| Nigerija (Abuja) | 186,1 | 220,507 | 84,4 |
| Nikaragva | 17,76 | 32,3385 | 54,9 |
| Norveška | 10,78 | 7,80550 | 138,1 |
| Nova Kaledonija | 134,8 | 119,332 | 113,0 |
| Nova Zelandija | 1,790 | 1,75590 | 101,9 |
| Pakistan | 60,24 | 122,565 | 49,1 |
| Panama | 0,8448 USD | 1,44250 USD | 58,6 |
| Papua Nova Gvineja | 3,694 | 3,29924 | 112,0 |
| Paragvaj | 3 814 | 5 770,00 | 66,1 |
| Peru | 3,141 | 3,98058 | 78,9 |
| Ruanda | 709,4 | 855,942 | 82,9 |
| Rusija | 43,61 | 40,3780 | 108,0 |
| Salomonovi otoki | 11,08 | 10,3926 | 106,6 |
| Salvador | 0,9966 USD | 1,44250 USD | 69,1 |
| Samoa | 2,923 | 3,29714 | 88,7 |
| Saudova Arabija | 3,423 | 5,28110 | 64,8 |
| Senegal | 594,1 | 655,957 | 90,6 |
| Sierra Leone | 5 708 | 6 301,53 | 90,6 |
| Singapur | 2,076 | 1,77990 | 116,6 |
| Sirija | 51,84 | 67,0950 | 77,3 |
| Slonokoščena obala | 635,6 | 655,957 | 96,9 |
| Srbija (Beograd) | 79,49 | 101,040 | 78,7 |
| Srednjeafriška republika | 672,4 | 655,957 | 102,5 |
| Sudan (Kartum) | 3,382 | 3,93024 | 86,1 |
| Surinam | 2,661 | 4,76025 | 55,9 |
| Svazi | 6,880 | 9,88460 | 69,6 |
| Šrilanka | 118,1 | 154,886 | 76,2 |
| Švica (Bern) | 1,532 | 1,20360 | 127,3 |
| Švica (Ženeva) | 1,562 | 1,20360 | 129,8 |
| Tadžikistan | 4,194 | 6,72897 | 62,3 |
| Tajska | 34,04 | 44,4290 | 76,6 |
| Tajvan | 34,73 | 41,7050 | 83,3 |
| Tanzanija | 1 358 | 2 194,38 | 61,9 |
| Togo | 571,5 | 655,957 | 87,1 |
| Trinidad in Tobago | 7,042 | 9,10380 | 77,4 |
| Tunizija | 1,329 | 1,96490 | 67,6 |
| Turčija | 1,963 | 2,36040 | 83,2 |
| Uganda | 2 049 | 3 579,47 | 57,2 |
| Ukrajina | 8,217 | 11,3372 | 72,5 |
| Urugvaj | 25,17 | 26,2220 | 96,0 |
| Uzbekistan | 1 235 | 2 468,20 | 50,0 |
| Vanuatu | 148,3 | 130,330 | 113,8 |
| Venezuela | 5,470 | 6,19503 | 88,3 |
| Vietnam | 15 446 | 29 758,8 | 51,9 |
| Vzhodni Timor | 1,424 USD | 1,44250 USD | 98,7 |
| Zahodni breg – Območje Gaze | 5,526 | 4,94760 | 111,7 |
| Zambija | 6 109 | 6 906,98 | 88,4 |
| Združene države Amerike (New York) | 1,287 | 1,44250 | 89,2 |
| Združene države Amerike (Washington) | 1,214 | 1,44250 | 84,2 |
| Zelenortski otoki | 82,37 | 110,265 | 74,7 |
| Zimbabve (3) | 0 | 0 | 0 |
| Opomba: | Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:
  število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).
  Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).
  Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.
  Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej preglednici, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen). |

KRAJ ZAPOSLITVE

Ekonomska pariteta

julij 2011

Devizni tečaj

julij 2011 (1)

Ponder

julij 2011 (2)

Afganistan (3)

0

0

0,0

Albanija

85,81

141,370

60,7

Alžirija

71,42

103,525

69,0

Angola

149,7

132,885

112,7

Argentina

3,545

5,91281

60,0

Armenija

407,4

533,510

76,4

Avstralija

1,533

1,35850

112,8

Azerbajdžan

1,154

1,13539

101,6

Bangladeš

52,20

106,189

49,2

Barbados

3,198

2,89943

110,3

Belize

1,750

2,86408

61,1

Belorusija

3 025

7 099,45

42,6

Benin

588,4

655,957

89,7

Bocvana

5,693

9,37207

60,7

Bolivija

5,973

9,99653

59,8

Bosna in Hercegovina (Banja Luka)

1,254

1,95583

64,1

Bosna in Hercegovina (Sarajevo)

1,461

1,95583

74,7

Brazilija

2,550

2,26870

112,4

Burkina Faso

624,0

655,957

95,1

Burundi (3)

0

0

0

Čad

697,5

655,957

106,3

Čile

447,0

679,490

65,8

Črna gora

0,6462

1,00000

64,6

Demokratična republika Kongo (Kinšasa)

2,010 USD

1,44250 USD

139,3

Dominikanska republika

32,43

54,7816

59,2

Džibuti

235,7

256,363

91,9

Egipt

5,181

8,56810

60,5

Ekvador

0,9702 USD

1,44250 USD

67,3

Eritreja

24,26

21,5463

112,6

Etiopija

19,48

24,2877

80,2

Fidži

1,627

2,51572

64,7

Filipini

44,94

62,7700

71,6

Gabon

681,7

655,957

103,9

Gambija

29,29

40,6400

72,1

Gana

1,682

2,15435

78,1

Gruzija

1,716

2,34730

73,1

Gvajana

178,9

291,125

61,5

Gvatemala

7,911

11,2402

70,4

Gvineja (Conakry)

5 871

9 678,22

60,7

Gvineja Bissau

634,1

655,957

96,7

Haiti

45,56

57,9164

78,7

Honduras

19,69

27,2562

72,2

Hongkong

10,44

11,2265

93,0

Hrvaška

5,836

7,38330

79,0

Indija

40,61

64,7210

62,7

Indonezija (Banda Aceh)

8 778

12 413,0

70,7

Indonezija (Džakarta)

9 585

12 413,0

77,2

Irak (3)

0

0

0

Islandija

149,7

165,150

90,6

Izrael

5,251

4,94760

106,1

Jamajka

115,5

122,758

94,1

Japonska (Tokio)

158,6

116,930

135,6

Jemen

215,8

308,407

70,0

Jordanija

0,8589

1,02273

84,0

Južna Afrika

6,327

9,88460

64,0

Južna Koreja

1 604

1 553,32

103,3

Južni Sudan (Juba) (3)

0

0

0

Kambodža

4 521

5 852,50

77,2

Kamerun

610,9

655,957

93,1

Kanada

1,202

1,40370

85,6

Kazahstan (Astana)

182,4

208,440

87,5

Kenija

89,11

129,536

68,8

Kirgizistan

44,87

65,3193

68,7

Kitajska

8,475

9,32350

90,9

Kolumbija

2 184

2 568,34

85,0

Kongo (Brazzaville)

754,4

655,957

115,0

Kosovo (Priština)

0,6806

1,00000

68,1

Kostarika

605,6

726,890

83,3

Kuba

0,956 USD

1,44250 USD

66,3

Laos

9 113

11 438,0

79,7

Lesoto

6,427

9,88460

65,0

Libanon

1 647

2 174,57

75,7

Liberija

1,328 USD

1,44250 USD

92,1

Libija (3)

0

0

0

Madagaskar

2 305

2 770,49

83,2

Malavi

180,9

216,503

83,6

Malezija

3,179

4,37270

72,7

Mali

636,8

655,957

97,1

Maroko

8,437

11,2940

74,7

Mauritius

32,88

40,1709

81,9

Mavretanija

234,4

387,915

60,4

Mehika

12,22

16,9954

71,9

Moldavija

10,62

16,4444

64,6

Mozambik

32,04

40,3800

79,3

Namibija

8,110

9,88460

82,0

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

37,13

61,6063

60,3

Nepal

78,49

102,520

76,6

Niger

555,3

655,957

84,7

Nigerija (Abuja)

186,1

220,507

84,4

Nikaragva

17,76

32,3385

54,9

Norveška

10,78

7,80550

138,1

Nova Kaledonija

134,8

119,332

113,0

Nova Zelandija

1,790

1,75590

101,9

Pakistan

60,24

122,565

49,1

Panama

0,8448 USD

1,44250 USD

58,6

Papua Nova Gvineja

3,694

3,29924

112,0

Paragvaj

3 814

5 770,00

66,1

Peru

3,141

3,98058

78,9

Ruanda

709,4

855,942

82,9

Rusija

43,61

40,3780

108,0

Salomonovi otoki

11,08

10,3926

106,6

Salvador

0,9966 USD

1,44250 USD

69,1

Samoa

2,923

3,29714

88,7

Saudova Arabija

3,423

5,28110

64,8

Senegal

594,1

655,957

90,6

Sierra Leone

5 708

6 301,53

90,6

Singapur

2,076

1,77990

116,6

Sirija

51,84

67,0950

77,3

Slonokoščena obala

635,6

655,957

96,9

Srbija (Beograd)

79,49

101,040

78,7

Srednjeafriška republika

672,4

655,957

102,5

Sudan (Kartum)

3,382

3,93024

86,1

Surinam

2,661

4,76025

55,9

Svazi

6,880

9,88460

69,6

Šrilanka

118,1

154,886

76,2

Švica (Bern)

1,532

1,20360

127,3

Švica (Ženeva)

1,562

1,20360

129,8

Tadžikistan

4,194

6,72897

62,3

Tajska

34,04

44,4290

76,6

Tajvan

34,73

41,7050

83,3

Tanzanija

1 358

2 194,38

61,9

Togo

571,5

655,957

87,1

Trinidad in Tobago

7,042

9,10380

77,4

Tunizija

1,329

1,96490

67,6

Turčija

1,963

2,36040

83,2

Uganda

2 049

3 579,47

57,2

Ukrajina

8,217

11,3372

72,5

Urugvaj

25,17

26,2220

96,0

Uzbekistan

1 235

2 468,20

50,0

Vanuatu

148,3

130,330

113,8

Venezuela

5,470

6,19503

88,3

Vietnam

15 446

29 758,8

51,9

Vzhodni Timor

1,424 USD

1,44250 USD

98,7

Zahodni breg – Območje Gaze

5,526

4,94760

111,7

Zambija

6 109

6 906,98

88,4

Združene države Amerike (New York)

1,287

1,44250

89,2

Združene države Amerike (Washington)

1,214

1,44250

84,2

Zelenortski otoki

82,37

110,265

74,7

Zimbabve (3)

0

0

0

Opomba:

Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:

število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).

Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).

Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.

Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej preglednici, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen).

---

(1)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Demokratično republiko Kongo, Ekvador, Kubo, Liberijo, Panamo, Salvador, Vzhodni Timor).

(2)  Bruselj = 100 %.

(3)  Podatek ni na voljo zaradi težav z lokalno nestabilnostjo ali zaradi premajhne zanesljivosti podatkov.

| Opomba: | Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:
  število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).
  Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).
  Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.
  Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej preglednici, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen). |
| --- | --- |

Opomba:

Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:

število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).

Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).

Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.

Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej preglednici, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen).

---

PRILOGA II

Ponderji, ki se uporabljajo od 1. julija 2012

| KRAJ ZAPOSLITVE | Ekonomska pariteta
  julij 2012 | Devizni tečaj
  julij 2012 (1) | Ponder
  julij 2012 (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan (3) | 0 | 0 | 0 |
| Albanija | 82,84 | 138,180 | 60,0 |
| Alžirija | 75,86 | 100,187 | 75,7 |
| Angola | 160,0 | 119,596 | 133,8 |
| Argentina | 3,706 | 5,60300 | 66,1 |
| Armenija | 407,5 | 525,440 | 77,6 |
| Avstralija | 1,524 | 1,23570 | 123,3 |
| Azerbajdžan | 1,146 | 0,975682 | 117,5 |
| Bangladeš | 57,29 | 102,802 | 55,7 |
| Barbados | 3,228 | 2,49691 | 129,3 |
| Belize | 1,761 | 2,36066 | 74,6 |
| Belorusija | 6 304 | 10 440,0 | 60,4 |
| Benin | 666,1 | 655,957 | 101,5 |
| Bocvana | 5,800 | 9,74659 | 59,5 |
| Bolivija | 6,022 | 8,58084 | 70,2 |
| Bosna in Hercegovina (Banja Luka) | 1,246 | 1,95583 | 63,7 |
| Bosna in Hercegovina (Sarajevo) | 1,473 | 1,95583 | 75,3 |
| Brazilija | 2,500 | 2,58980 | 96,5 |
| Burkina Faso | 628,1 | 655,957 | 95,8 |
| Burundi (3) | 0 | 0 | 0 |
| Čad | 731,0 | 655,957 | 111,4 |
| Čile | 448,6 | 625,731 | 71,7 |
| Črna gora | 0,6372 | 1,00000 | 63,7 |
| Demokratična republika Kongo (Kinšasa) | 2,169 USD | 1,24180 USD | 174,7 |
| Dominikanska republika | 32,01 | 49,0020 | 65,3 |
| Džibuti | 235,7 | 220,694 | 106,8 |
| Egipt | 5,400 | 7,61135 | 70,9 |
| Ekvador | 0,9882 USD | 1,24180 USD | 79,6 |
| Eritreja | 24,09 | 19,3848 | 124,3 |
| Etiopija | 20,80 | 22,4315 | 92,7 |
| Fidži | 1,685 | 2,28728 | 73,7 |
| Filipini | 44,10 | 52,6300 | 83,8 |
| Gabon | 670,2 | 655,957 | 102,2 |
| Gambija | 29,61 | 41,0300 | 72,2 |
| Gana | 1,917 | 2,37345 | 80,8 |
| Gruzija | 1,577 | 2,06140 | 76,5 |
| Gvajana | 181,6 | 257,135 | 70,6 |
| Gvatemala | 7,980 | 9,75743 | 81,8 |
| Gvineja (Conakry) | 6 371 | 8 684,29 | 73,4 |
| Gvineja Bissau | 615,5 | 655,957 | 93,8 |
| Haiti | 47,18 | 52,3771 | 90,1 |
| Honduras | 20,20 | 24,1879 | 83,5 |
| Hongkong | 10,43 | 9,63490 | 108,3 |
| Hrvaška | 5,785 | 7,51700 | 77,0 |
| Indija | 46,98 | 70,6030 | 66,5 |
| Indonezija (Banda Aceh) | 8 837 | 11 762,5 | 75,1 |
| Indonezija (Džakarta) | 9 639 | 11 762,5 | 81,9 |
| Irak (3) | 0 | 0 | 0 |
| Islandija | 154,8 | 157,970 | 98,0 |
| Izrael | 5,052 | 4,90000 | 103,1 |
| Jamajka | 118,8 | 110,466 | 107,5 |
| Japonska (Tokio) | 158,7 | 98,6000 | 161,0 |
| Jemen | 237,9 | 265,497 | 89,6 |
| Jordanija | 0,8632 | 0,880436 | 98,0 |
| Južna Afrika | 6,387 | 10,4610 | 61,1 |
| Južna Koreja | 1 637 | 1 436,46 | 114,0 |
| Južni Sudan (Juba) (3) | 0 | 0 | 0 |
| Kambodža | 4 428 | 5 096,50 | 86,9 |
| Kamerun | 608,2 | 655,957 | 92,7 |
| Kanada | 1,205 | 1,27640 | 94,4 |
| Kazahstan (Astana) | 188,0 | 187,240 | 100,4 |
| Kenija | 91,29 | 105,306 | 86,7 |
| Kirgizistan | 46,34 | 58,5603 | 79,1 |
| Kitajska | 8,357 | 7,89590 | 105,8 |
| Kolumbija | 2 142 | 2 219,68 | 96,5 |
| Kongo (Brazzaville) | 736,5 | 655,957 | 112,3 |
| Kosovo (Priština) | 0,6882 | 1,00000 | 68,8 |
| Kostarika | 619,0 | 618,385 | 100,1 |
| Kuba | 1,007 USD | 1,24180 USD | 81,1 |
| Laos | 8 978 | 10 027,5 | 89,5 |
| Lesoto | 6,421 | 10,4610 | 61,4 |
| Libanon | 1 650 | 1 872,01 | 88,1 |
| Liberija | 1,449 USD | 1,24180 USD | 116,7 |
| Libija (3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 2 341 | 2 760,59 | 84,8 |
| Malavi | 204,2 | 339,388 | 60,2 |
| Malezija | 3,090 | 3,96760 | 77,9 |
| Mali | 668,9 | 655,957 | 102,0 |
| Maroko | 7,859 | 11,0435 | 71,2 |
| Mauritius | 31,40 | 38,4557 | 81,7 |
| Mavretanija | 236,2 | 371,485 | 63,6 |
| Mehika | 12,21 | 16,9208 | 72,2 |
| Moldavija | 10,36 | 15,2783 | 67,8 |
| Mozambik | 30,62 | 33,9600 | 90,2 |
| Namibija | 8,432 | 10,4610 | 80,6 |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 36,16 | 61,6269 | 58,7 |
| Nepal | 80,60 | 115,105 | 70,0 |
| Niger | 548,4 | 655,957 | 83,6 |
| Nigerija (Abuja) | 205,1 | 195,043 | 105,2 |
| Nikaragva | 17,49 | 29,2136 | 59,9 |
| Norveška | 10,46 | 7,54650 | 138,6 |
| Nova Kaledonija | 134,1 | 119,332 | 112,4 |
| Nova Zelandija | 1,771 | 1,57280 | 112,6 |
| Pakistan | 63,76 | 117,995 | 54,0 |
| Panama | 0,8365 USD | 1,24180 USD | 67,4 |
| Papua Nova Gvineja | 3,774 | 2,59471 | 145,4 |
| Paragvaj | 3 821 | 5 699,86 | 67,0 |
| Peru | 3,115 | 3,29263 | 94,6 |
| Ruanda | 702,6 | 766,389 | 91,7 |
| Rusija | 43,58 | 41,1430 | 105,9 |
| Salomonovi otoki | 11,34 | 8,76972 | 129,3 |
| Salvador | 0,9701 USD | 1,24180 USD | 78,1 |
| Samoa | 3,004 | 2,88925 | 104,0 |
| Saudova Arabija | 3,597 | 4,70810 | 76,4 |
| Senegal | 602,6 | 655,957 | 91,9 |
| Sierra Leone | 6 407 | 5 389,51 | 118,9 |
| Singapur | 2,039 | 1,58840 | 128,4 |
| Sirija | 59,26 | 80,2250 | 73,9 |
| Slonokoščena obala | 626,2 | 655,957 | 95,5 |
| Srbija (Beograd) | 78,59 | 114,007 | 68,9 |
| Srednjeafriška republika | 716,1 | 655,957 | 109,2 |
| Sudan (Kartum) | 4,248 | 6,32792 | 67,1 |
| Surinam | 2,707 | 4,09794 | 66,1 |
| Svazi | 6,916 | 10,4610 | 66,1 |
| Šrilanka | 119,5 | 166,548 | 71,8 |
| Švica (Bern) | 1,549 | 1,20100 | 129,0 |
| Švica (Ženeva) | 1,565 | 1,20100 | 130,3 |
| Tadžikistan | 4,099 | 5,91817 | 69,3 |
| Tajska | 32,81 | 39,5890 | 82,9 |
| Tajvan | 34,33 | 37,1755 | 92,3 |
| Tanzanija | 1 402 | 1 975,97 | 71,0 |
| Togo | 546,2 | 655,957 | 83,3 |
| Trinidad in Tobago | 6,886 | 7,83830 | 87,9 |
| Tunizija | 1,313 | 2,00650 | 65,4 |
| Turčija | 2,130 | 2,26910 | 93,9 |
| Uganda | 2 405 | 3 093,73 | 77,7 |
| Ukrajina | 8,223 | 10,0218 | 82,1 |
| Urugvaj | 25,03 | 26,9856 | 92,8 |
| Uzbekistan | 1 280 | 2 340,48 | 54,7 |
| Vanuatu | 154,3 | 117,465 | 131,4 |
| Venezuela | 5,734 | 5,33310 | 107,5 |
| Vietnam | 14 902 | 25 966,0 | 57,4 |
| Vzhodni Timor | 1,487 USD | 1,24180 USD | 119,7 |
| Zahodni breg – Območje Gaze | 5,301 | 4,90000 | 108,2 |
| Zambija | 6 486 | 6 453,46 | 100,5 |
| Združene države Amerike (New York) | 1,253 | 1,24180 | 100,9 |
| Združene države Amerike (Washington) | 1,213 | 1,24180 | 97,7 |
| Zelenortski otoki | 78,73 | 110,265 | 71,4 |
| Zimbabve (3) | 0 | 0 | 0 |
| Opomba: | Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:
  število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).
  Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).
  Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.
  Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej tabel, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen). |

KRAJ ZAPOSLITVE

Ekonomska pariteta

julij 2012

Devizni tečaj

julij 2012 (1)

Ponder

julij 2012 (2)

Afganistan (3)

0

0

0

Albanija

82,84

138,180

60,0

Alžirija

75,86

100,187

75,7

Angola

160,0

119,596

133,8

Argentina

3,706

5,60300

66,1

Armenija

407,5

525,440

77,6

Avstralija

1,524

1,23570

123,3

Azerbajdžan

1,146

0,975682

117,5

Bangladeš

57,29

102,802

55,7

Barbados

3,228

2,49691

129,3

Belize

1,761

2,36066

74,6

Belorusija

6 304

10 440,0

60,4

Benin

666,1

655,957

101,5

Bocvana

5,800

9,74659

59,5

Bolivija

6,022

8,58084

70,2

Bosna in Hercegovina (Banja Luka)

1,246

1,95583

63,7

Bosna in Hercegovina (Sarajevo)

1,473

1,95583

75,3

Brazilija

2,500

2,58980

96,5

Burkina Faso

628,1

655,957

95,8

Burundi (3)

0

0

0

Čad

731,0

655,957

111,4

Čile

448,6

625,731

71,7

Črna gora

0,6372

1,00000

63,7

Demokratična republika Kongo (Kinšasa)

2,169 USD

1,24180 USD

174,7

Dominikanska republika

32,01

49,0020

65,3

Džibuti

235,7

220,694

106,8

Egipt

5,400

7,61135

70,9

Ekvador

0,9882 USD

1,24180 USD

79,6

Eritreja

24,09

19,3848

124,3

Etiopija

20,80

22,4315

92,7

Fidži

1,685

2,28728

73,7

Filipini

44,10

52,6300

83,8

Gabon

670,2

655,957

102,2

Gambija

29,61

41,0300

72,2

Gana

1,917

2,37345

80,8

Gruzija

1,577

2,06140

76,5

Gvajana

181,6

257,135

70,6

Gvatemala

7,980

9,75743

81,8

Gvineja (Conakry)

6 371

8 684,29

73,4

Gvineja Bissau

615,5

655,957

93,8

Haiti

47,18

52,3771

90,1

Honduras

20,20

24,1879

83,5

Hongkong

10,43

9,63490

108,3

Hrvaška

5,785

7,51700

77,0

Indija

46,98

70,6030

66,5

Indonezija (Banda Aceh)

8 837

11 762,5

75,1

Indonezija (Džakarta)

9 639

11 762,5

81,9

Irak (3)

0

0

0

Islandija

154,8

157,970

98,0

Izrael

5,052

4,90000

103,1

Jamajka

118,8

110,466

107,5

Japonska (Tokio)

158,7

98,6000

161,0

Jemen

237,9

265,497

89,6

Jordanija

0,8632

0,880436

98,0

Južna Afrika

6,387

10,4610

61,1

Južna Koreja

1 637

1 436,46

114,0

Južni Sudan (Juba) (3)

0

0

0

Kambodža

4 428

5 096,50

86,9

Kamerun

608,2

655,957

92,7

Kanada

1,205

1,27640

94,4

Kazahstan (Astana)

188,0

187,240

100,4

Kenija

91,29

105,306

86,7

Kirgizistan

46,34

58,5603

79,1

Kitajska

8,357

7,89590

105,8

Kolumbija

2 142

2 219,68

96,5

Kongo (Brazzaville)

736,5

655,957

112,3

Kosovo (Priština)

0,6882

1,00000

68,8

Kostarika

619,0

618,385

100,1

Kuba

1,007 USD

1,24180 USD

81,1

Laos

8 978

10 027,5

89,5

Lesoto

6,421

10,4610

61,4

Libanon

1 650

1 872,01

88,1

Liberija

1,449 USD

1,24180 USD

116,7

Libija (3)

0

0

0

Madagaskar

2 341

2 760,59

84,8

Malavi

204,2

339,388

60,2

Malezija

3,090

3,96760

77,9

Mali

668,9

655,957

102,0

Maroko

7,859

11,0435

71,2

Mauritius

31,40

38,4557

81,7

Mavretanija

236,2

371,485

63,6

Mehika

12,21

16,9208

72,2

Moldavija

10,36

15,2783

67,8

Mozambik

30,62

33,9600

90,2

Namibija

8,432

10,4610

80,6

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

36,16

61,6269

58,7

Nepal

80,60

115,105

70,0

Niger

548,4

655,957

83,6

Nigerija (Abuja)

205,1

195,043

105,2

Nikaragva

17,49

29,2136

59,9

Norveška

10,46

7,54650

138,6

Nova Kaledonija

134,1

119,332

112,4

Nova Zelandija

1,771

1,57280

112,6

Pakistan

63,76

117,995

54,0

Panama

0,8365 USD

1,24180 USD

67,4

Papua Nova Gvineja

3,774

2,59471

145,4

Paragvaj

3 821

5 699,86

67,0

Peru

3,115

3,29263

94,6

Ruanda

702,6

766,389

91,7

Rusija

43,58

41,1430

105,9

Salomonovi otoki

11,34

8,76972

129,3

Salvador

0,9701 USD

1,24180 USD

78,1

Samoa

3,004

2,88925

104,0

Saudova Arabija

3,597

4,70810

76,4

Senegal

602,6

655,957

91,9

Sierra Leone

6 407

5 389,51

118,9

Singapur

2,039

1,58840

128,4

Sirija

59,26

80,2250

73,9

Slonokoščena obala

626,2

655,957

95,5

Srbija (Beograd)

78,59

114,007

68,9

Srednjeafriška republika

716,1

655,957

109,2

Sudan (Kartum)

4,248

6,32792

67,1

Surinam

2,707

4,09794

66,1

Svazi

6,916

10,4610

66,1

Šrilanka

119,5

166,548

71,8

Švica (Bern)

1,549

1,20100

129,0

Švica (Ženeva)

1,565

1,20100

130,3

Tadžikistan

4,099

5,91817

69,3

Tajska

32,81

39,5890

82,9

Tajvan

34,33

37,1755

92,3

Tanzanija

1 402

1 975,97

71,0

Togo

546,2

655,957

83,3

Trinidad in Tobago

6,886

7,83830

87,9

Tunizija

1,313

2,00650

65,4

Turčija

2,130

2,26910

93,9

Uganda

2 405

3 093,73

77,7

Ukrajina

8,223

10,0218

82,1

Urugvaj

25,03

26,9856

92,8

Uzbekistan

1 280

2 340,48

54,7

Vanuatu

154,3

117,465

131,4

Venezuela

5,734

5,33310

107,5

Vietnam

14 902

25 966,0

57,4

Vzhodni Timor

1,487 USD

1,24180 USD

119,7

Zahodni breg – Območje Gaze

5,301

4,90000

108,2

Zambija

6 486

6 453,46

100,5

Združene države Amerike (New York)

1,253

1,24180

100,9

Združene države Amerike (Washington)

1,213

1,24180

97,7

Zelenortski otoki

78,73

110,265

71,4

Zimbabve (3)

0

0

0

Opomba:

Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:

število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).

Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).

Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.

Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej tabel, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen).

---

(1)  1 EUR = × enot v nacionalni valuti (USD za Demokratično republiko Kongo, Ekvador, Kubo, Liberijo, Panamo, Salvador, Vzhodni Timor).

(2)  Bruselj = 100 %.

(3)  Podatek ni na voljo zaradi težav z lokalno nestabilnostjo ali zaradi premajhne zanesljivosti podatkov.

| Opomba: | Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:
  število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).
  Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).
  Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.
  Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej tabel, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen). |
| --- | --- |

Opomba:

Pojem ekonomska pariteta ali pariteta kupne moči (PPP) pomeni:

število denarnih enot, potrebnih za nakup enakega izdelka kot v Bruslju (na EUR).

Podatek v prvem stolpcu (PPP) je produkt zmnožka deviznega tečaja (TX) in ponderja (CC).

Aritmetična formula za izračun vrednosti CC je: PPP (ki ga sporoči Eurostat) deljeno s TX = CC.

Za izračun zneskov, ki jih je treba izplačati zaposlenim, je treba uporabiti nespremenljivi PPP, določen v tej tabel, in ne vsakič novega produkta CC in TX na dan transakcije, saj je TX spremenljiv in bi s produktom dobili drugačen PPP (napačen).

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/15

---

UREDBA SVETA (EU) št. 680/2013

z dne 15. julija 2013

o spremembi Uredbe (EU) št. 1259/2012 o dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu s Protokolom, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek iz Sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za dve leti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 30. novembra 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 1801/2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (1) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o partnerstvu). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 30. novembra 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 1801/2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (1) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o partnerstvu).

| (2) | Novi protokol določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu (v nadaljnjem besedilu: novi protokol), ter se začasno uporablja od svojega podpisa dne 16. decembra 2012 v skladu s Sklepom Sveta 2012/827/EU (2). Novi protokol določa ribolovne možnosti za plovila EU v vodah, v katerih ima Mavretanija glede ribištva suverenost ali so v njeni pristojnosti. Ribolovne možnosti, ki so bile Uniji dodeljene v skladu z novim protokolom, so bile določene na podlagi Uredbe (EU) št. 1259/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Novi protokol določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu (v nadaljnjem besedilu: novi protokol), ter se začasno uporablja od svojega podpisa dne 16. decembra 2012 v skladu s Sklepom Sveta 2012/827/EU (2). Novi protokol določa ribolovne možnosti za plovila EU v vodah, v katerih ima Mavretanija glede ribištva suverenost ali so v njeni pristojnosti. Ribolovne možnosti, ki so bile Uniji dodeljene v skladu z novim protokolom, so bile določene na podlagi Uredbe (EU) št. 1259/2012 (3).

| (3) | Mešana komisija med Evropsko unijo in Mavretanijo (v nadaljnjem besedilu: mešana komisija) iz člena 10 sporazuma o partnerstvu je v skladu s členom 4 novega protokola 20. februarja 2013 sprejela ukrepe za pregled ribolovnih možnosti. Ti ukrepi vključujejo ukrepe o ponovni opredelitvi razdelitve ribolovnih možnosti med kategoriji 5 (plovila za ribolov tunov s potegalkami) in 6 (plovila za ribolov tunov z ribiškimi palicami in plovila s površinskimi parangali). |
| --- | --- |

(3)

Mešana komisija med Evropsko unijo in Mavretanijo (v nadaljnjem besedilu: mešana komisija) iz člena 10 sporazuma o partnerstvu je v skladu s členom 4 novega protokola 20. februarja 2013 sprejela ukrepe za pregled ribolovnih možnosti. Ti ukrepi vključujejo ukrepe o ponovni opredelitvi razdelitve ribolovnih možnosti med kategoriji 5 (plovila za ribolov tunov s potegalkami) in 6 (plovila za ribolov tunov z ribiškimi palicami in plovila s površinskimi parangali).

| (4) | Uredbo (EU) št. 1259/2012 bi bilo zato treba spremeniti. Ker se sklep mešane komisije uporablja od 20. februarja 2013, bi ta uredba morala začeti veljati takoj po objavi in bi se morala uporabljati od 20. februarja 2013 – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 1259/2012 bi bilo zato treba spremeniti. Ker se sklep mešane komisije uporablja od 20. februarja 2013, bi ta uredba morala začeti veljati takoj po objavi in bi se morala uporabljati od 20. februarja 2013 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 1259/2012 se spremeni:

v členu 1(1) se točki (e) in (f) nadomestita z naslednjim:

| „(e) | Kategorija 5 – Plovila za ribolov tunov s potegalkami






  Španija | 17 dovoljenj |
| --- | --- | --- |
| Francija | 8 dovoljenj |

„(e)

Kategorija 5 – Plovila za ribolov tunov s potegalkami

Španija

17 dovoljenj

Francija

8 dovoljenj

| (f) | Kategorija 6 – Plovila za ribolov tunov z ribiškimi palicami in plovila s površinskimi parangali






  Španija | 18 dovoljenj |
| --- | --- | --- |
| Francija | 1 dovoljenje“. |

(f)

Kategorija 6 – Plovila za ribolov tunov z ribiškimi palicami in plovila s površinskimi parangali

Španija

18 dovoljenj

Francija

1 dovoljenje“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 20. februarja 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2013

Za Svet

Predsednik

V. JUKNA

---

(1)  UL L 343, 8.12.2006, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2012/827/EU z dne 3. decembra 2012 o podpisu Protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek iz Sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za dve leti, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 361, 31.12.2012, str. 43).

2

(3)  UL L 361, 31.12.2012, str. 87.

3

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 681/2013

z dne 17. julija 2013

o spremembi dela III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (1) in zlasti člena 46(1)(b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/48/ES določa mejne vrednosti za barij, ki temeljijo na priporočilih nizozemskega nacionalnega inštituta za javno zdravje in okolje (RIVM), opredeljenih v poročilu iz leta 2008 z naslovom „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements“ (Kemikalije v igračah. Splošna metodologija za oceno kemijske varnosti igrač s poudarkom na elementih). Priporočila RIVM temeljijo na sklepu, da izpostavljenost otrok kemikalijam v igračah ne sme presegati določene ravni, poimenovane „dopusten dnevni vnos“. Glede na to, da so otroci izpostavljeni tudi kemikalijam iz drugih virov, se sme za igrače določiti le odstotek dopustnega dnevnega vnosa. Znanstveni odbor za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment – CSTEE) je v svojem poročilu iz leta 2004 priporočil, da se za igrače določi največ 10 % dopustnega dnevnega vnosa. Ta odstotek je Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (ZOZOT) potrdil v svojem mnenju z naslovom „Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys“ (Ocena mejnih vrednosti migracij za kemijske elemente v igračah), sprejetem 1. julija 2010. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/48/ES določa mejne vrednosti za barij, ki temeljijo na priporočilih nizozemskega nacionalnega inštituta za javno zdravje in okolje (RIVM), opredeljenih v poročilu iz leta 2008 z naslovom „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements“ (Kemikalije v igračah. Splošna metodologija za oceno kemijske varnosti igrač s poudarkom na elementih). Priporočila RIVM temeljijo na sklepu, da izpostavljenost otrok kemikalijam v igračah ne sme presegati določene ravni, poimenovane „dopusten dnevni vnos“. Glede na to, da so otroci izpostavljeni tudi kemikalijam iz drugih virov, se sme za igrače določiti le odstotek dopustnega dnevnega vnosa. Znanstveni odbor za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment – CSTEE) je v svojem poročilu iz leta 2004 priporočil, da se za igrače določi največ 10 % dopustnega dnevnega vnosa. Ta odstotek je Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (ZOZOT) potrdil v svojem mnenju z naslovom „Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys“ (Ocena mejnih vrednosti migracij za kemijske elemente v igračah), sprejetem 1. julija 2010.

| (2) | V skladu s priporočili RIVM bi bilo treba za pridobitev mejnih vrednosti za kemične snovi iz Direktive 2009/48/ES največji odstotek dopustnega dnevnega vnosa pomnožiti s težo otroka, ki je ocenjena na 7,5 kg, in deliti s količino zaužitega materiala igrač. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s priporočili RIVM bi bilo treba za pridobitev mejnih vrednosti za kemične snovi iz Direktive 2009/48/ES največji odstotek dopustnega dnevnega vnosa pomnožiti s težo otroka, ki je ocenjena na 7,5 kg, in deliti s količino zaužitega materiala igrač.

| (3) | RIVM je za barij uporabil dopustni dnevni vnos v višini 0,6 mg/kg telesne teže/dan, s čimer je sledil pristopu ameriške Agencije za strupene snovi in register bolezni (ATSDR) v njenem poročilu za leto 2005 o toksikološkem profilu za barij, ki temelji na podatkih o poskusih na živalih. RIVM je preučil tudi druge študije o bariju, ki temeljijo na podatkih, ki se nanašajo na človeka, vendar jih ni upošteval pri določitvi dopustnega dnevnega vnosa za barij. Čeprav veljajo podatki, ki se nanašajo na človeka, za primernejšo osnovo za izračun dopustnega dnevnega vnosa, je RIVM menil, da so študije, iz katerih izhajajo ti podatki, vsebovale ključne pomanjkljivosti. Zato so bili uporabljeni podatki o poskusih na živalih, ki so zanesljivejši za izračun dopustnega dnevnega vnosa. |
| --- | --- |

(3)

RIVM je za barij uporabil dopustni dnevni vnos v višini 0,6 mg/kg telesne teže/dan, s čimer je sledil pristopu ameriške Agencije za strupene snovi in register bolezni (ATSDR) v njenem poročilu za leto 2005 o toksikološkem profilu za barij, ki temelji na podatkih o poskusih na živalih. RIVM je preučil tudi druge študije o bariju, ki temeljijo na podatkih, ki se nanašajo na človeka, vendar jih ni upošteval pri določitvi dopustnega dnevnega vnosa za barij. Čeprav veljajo podatki, ki se nanašajo na človeka, za primernejšo osnovo za izračun dopustnega dnevnega vnosa, je RIVM menil, da so študije, iz katerih izhajajo ti podatki, vsebovale ključne pomanjkljivosti. Zato so bili uporabljeni podatki o poskusih na živalih, ki so zanesljivejši za izračun dopustnega dnevnega vnosa.

| (4) | Za opredelitev možnih scenarijev izpostavljenosti kemičnim snovem je RIVM količino zaužitega materiala igrač ocenil na 8 mg na dan za material, postrgan s površine igrače, 100 mg za lomljiv material igrač in 400 mg za tekoč ali lepljiv material igrač. ZOZOT je svojem mnenju z naslovom „Risks from organic CMR substances in toys“ (Tveganja organskih snovi CMR v igračah) z dne 18. maja 2010 navedene vrednosti zaužitja podprl. |
| --- | --- |

(4)

Za opredelitev možnih scenarijev izpostavljenosti kemičnim snovem je RIVM količino zaužitega materiala igrač ocenil na 8 mg na dan za material, postrgan s površine igrače, 100 mg za lomljiv material igrač in 400 mg za tekoč ali lepljiv material igrač. ZOZOT je svojem mnenju z naslovom „Risks from organic CMR substances in toys“ (Tveganja organskih snovi CMR v igračah) z dne 18. maja 2010 navedene vrednosti zaužitja podprl.

| (5) | Potem ko je bila vrednost, ki ustreza 10 % dopustnega dnevnega vnosa, pomnožena s težo otroka in deljena s količino zaužitega materiala igrač, so bile za barij določene naslednje mejne vrednosti: 56 000 mg/kg za material, postrgan s površine igrače, 4 500 mg/kg za suh material in 1 125 mg/kg za tekoči material. |
| --- | --- |

(5)

Potem ko je bila vrednost, ki ustreza 10 % dopustnega dnevnega vnosa, pomnožena s težo otroka in deljena s količino zaužitega materiala igrač, so bile za barij določene naslednje mejne vrednosti: 56 000 mg/kg za material, postrgan s površine igrače, 4 500 mg/kg za suh material in 1 125 mg/kg za tekoči material.

| (6) | Ameriška agencija za strupene snovi in register bolezni je leta 2007 objavila posodobljeno poročilo o toksikološkem profilu za barij, v katerem predlaga dopustni dnevni vnos v višini 0,2 mg/kg telesne teže/dan. Ta posodobitev je bila na voljo šele po zaključku poročila RIVM. Poleg tega pa je bilo glede na razprave z zainteresiranimi stranmi ocenjeno, da RIVM ni ustrezno upošteval poročila IPCS iz leta 2001. |
| --- | --- |

(6)

Ameriška agencija za strupene snovi in register bolezni je leta 2007 objavila posodobljeno poročilo o toksikološkem profilu za barij, v katerem predlaga dopustni dnevni vnos v višini 0,2 mg/kg telesne teže/dan. Ta posodobitev je bila na voljo šele po zaključku poročila RIVM. Poleg tega pa je bilo glede na razprave z zainteresiranimi stranmi ocenjeno, da RIVM ni ustrezno upošteval poročila IPCS iz leta 2001.

| (7) | Zato je Komisija ZOZOT poslala prošnjo za mnenje, v kateri je zaprosila za dodatno oceno mejnih vrednosti migracije za barij, in priporočila glede dopustnega dnevnega vnosa, ki naj bi se uporabil, ob upoštevanju poročil IPCS in ATSDR (iz leta 2007). |
| --- | --- |

(7)

Zato je Komisija ZOZOT poslala prošnjo za mnenje, v kateri je zaprosila za dodatno oceno mejnih vrednosti migracije za barij, in priporočila glede dopustnega dnevnega vnosa, ki naj bi se uporabil, ob upoštevanju poročil IPCS in ATSDR (iz leta 2007).

| (8) | ZOZOT je v svojem mnenju, sprejetem 22. marca 2012, zaključil, da razpoložljivi podatki, ki se nanašajo na človeka, niso primerni za določitev dopustnega dnevnega vnosa. Kakovostne študije na živalih so bolj primerne za določitev dopustnega dnevnega vnosa za barij, ki bi po mnenju ZOZOT moral znašati 0,2 mg/kg telesne teže/dan. |
| --- | --- |

(8)

ZOZOT je v svojem mnenju, sprejetem 22. marca 2012, zaključil, da razpoložljivi podatki, ki se nanašajo na človeka, niso primerni za določitev dopustnega dnevnega vnosa. Kakovostne študije na živalih so bolj primerne za določitev dopustnega dnevnega vnosa za barij, ki bi po mnenju ZOZOT moral znašati 0,2 mg/kg telesne teže/dan.

| (9) | Ta vrednost upošteva gastrointestinalno absorpcijo barija. ZOZOT ocenjuje, da je gastrointestinalna absorpcija pri otrocih, starih od 1 do 15, 30 %, pri dojenčkih pa 60 %. Vendar je ZOZOT dopusten dnevni vnos za barij določil na podlagi „najhujšega scenarija“, ki predpostavlja, da otrok absorbira 100 % barija, ki mu je izpostavljen. |
| --- | --- |

(9)

Ta vrednost upošteva gastrointestinalno absorpcijo barija. ZOZOT ocenjuje, da je gastrointestinalna absorpcija pri otrocih, starih od 1 do 15, 30 %, pri dojenčkih pa 60 %. Vendar je ZOZOT dopusten dnevni vnos za barij določil na podlagi „najhujšega scenarija“, ki predpostavlja, da otrok absorbira 100 % barija, ki mu je izpostavljen.

| (10) | Če se vrednost, ki ustreza 10 % novega dopustnega dnevnega vnosa, pomnoži s težo otroka in deli s količino zaužitega materiala igrač, se za barij dobijo naslednje mejne vrednosti: 18 750 mg/kg za material, postrgan s površine igrače, 1 500 mg/kg za suh material in 375 mg/kg za tekoči material. |
| --- | --- |

(10)

Če se vrednost, ki ustreza 10 % novega dopustnega dnevnega vnosa, pomnoži s težo otroka in deli s količino zaužitega materiala igrač, se za barij dobijo naslednje mejne vrednosti: 18 750 mg/kg za material, postrgan s površine igrače, 1 500 mg/kg za suh material in 375 mg/kg za tekoči material.

| (11) | Da se zagotovi najboljše možno varovanje zdravja in življenja ljudi, zlasti otrok, je treba v najkrajšem možnem času začeti uporabljati te nižje mejne vrednosti migracije za barij. Zato bi bilo treba Direktivo spremeniti z uredbo, ki začne veljati 20. julija 2013, da se prepreči daljše obdobje za prenos Direktive, v katerem bi veljale različne mejne vrednosti migracije. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi najboljše možno varovanje zdravja in življenja ljudi, zlasti otrok, je treba v najkrajšem možnem času začeti uporabljati te nižje mejne vrednosti migracije za barij. Zato bi bilo treba Direktivo spremeniti z uredbo, ki začne veljati 20. julija 2013, da se prepreči daljše obdobje za prenos Direktive, v katerem bi veljale različne mejne vrednosti migracije.

| (12) | Direktivo 2009/48/ES bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 2009/48/ES bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost igrač – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost igrač –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. julija 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 170, 30.6.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

V delu III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES se vnos za barij v točki 13 nadomesti z naslednjim:

| Element | mg/kg
  v suhem, lomljivem, prahastem ali prožnem materialu za igrače | mg/kg
  v tekočem ali lepljivem materialu za igrače | mg/kg
  v materialu, postrganem s površine igrače |
| --- | --- | --- | --- |
| „Barij | 1 500 | 375 | 18 750“ |

Element

mg/kg

v suhem, lomljivem, prahastem ali prožnem materialu za igrače

mg/kg

v tekočem ali lepljivem materialu za igrače

mg/kg

v materialu, postrganem s površine igrače

„Barij

1 500

375

18 750“

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 682/2013

z dne 17. julija 2013

o stošestindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida, (1) zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 10. julija 2013 sklenil črtati eno fizično osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 10. julija 2013 sklenil črtati eno fizično osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

pod naslovom „Fizične osebe“ se črta naslednji vnos:

„Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani (tudi (a) Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani, (b) Nayef Bin Muhammad al- Qahtani, (c) Nayif Muhammad al-Qahtani, (d) Nayf Mohammed al-Qahtani, (e) Naif Mohammad Said al- Qahtani Alkodri, (f) Naif Mohammed Saeed al-Kodari al-Qahtani, (g) Nayef Bin Mohamed al-Khatani, (h) Mohammed Naif al-Khatani, (i) Nayef bin Mohamed al-Khatany, (j) Al-Qahtani Abohemem, (k) Abi Hamam, (l) Abu-Hamam, (m) Abu-Humam, (n) Abu-Hammam, (o) Abu Hammam al-Qahtani). Naslov: Jemen. Datum rojstva: 25.3.1988. Kraj rojstva: Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Št. potnega lista: G449745 (potni list Saudove Arabije, datum izdaje: 30. maj 2006; pretek veljavnosti: 6. april 2011 Druge informacije: Povezan z Al-Kaido na Arabskem polotoku in njenim vodjo Nasir ’abd-al-Karim ’Abdullah Al-Wahishi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.5.2010.“

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/20

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 683/2013

z dne 17. julija 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 18,5 |
| ZZ | 18,5 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 93 10 | MA | 60,4 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 50 10 | AR | 80,6 |
| CL | 81,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 93,6 |
| ZZ | 80,8 |
| 0808 10 80 | AR | 148,8 |
| BR | 112,7 |
| CL | 128,9 |
| CN | 95,9 |
| NZ | 143,3 |
| US | 157,7 |
| ZA | 123,1 |
| ZZ | 130,1 |
| 0808 30 90 | AR | 127,0 |
| CL | 140,0 |
| CN | 70,6 |
| NZ | 159,4 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 134,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,0 |
| ZZ | 191,0 |
| 0809 29 00 | TR | 328,0 |
| ZZ | 328,0 |
| 0809 30 | TR | 184,5 |
| ZZ | 184,5 |
| 0809 40 05 | BA | 137,2 |
| MK | 99,6 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

18,5

ZZ

18,5

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 93 10

MA

60,4

TR

133,2

ZZ

96,8

0805 50 10

AR

80,6

CL

81,7

TR

70,0

UY

78,3

ZA

93,6

ZZ

80,8

0808 10 80

AR

148,8

BR

112,7

CL

128,9

CN

95,9

NZ

143,3

US

157,7

ZA

123,1

ZZ

130,1

0808 30 90

AR

127,0

CL

140,0

CN

70,6

NZ

159,4

TR

174,5

ZA

133,8

ZZ

134,2

0809 10 00

TR

191,0

ZZ

191,0

0809 29 00

TR

328,0

ZZ

328,0

0809 30

TR

184,5

ZZ

184,5

0809 40 05

BA

137,2

MK

99,6

XS

103,8

ZZ

113,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 684/2013

z dne 17. julija 2013

o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra 2013 do 30. novembra 2013

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav.

| (2) | Količine, za katere so tradicionalni uvozniki in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih sedmih dneh meseca julija 2013 v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo količine, ki so na voljo za proizvode s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(2)

Količine, za katere so tradicionalni uvozniki in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih sedmih dneh meseca julija 2013 v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo količine, ki so na voljo za proizvode s poreklom iz Kitajske.

| (3) | Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do štirinajstega v mesecu juliju 2013. |
| --- | --- |

(3)

Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do štirinajstega v mesecu juliju 2013.

| (4) | Za zagotovitev učinkovitega upravljanja postopka izdaje uvoznih dovoljenj mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev učinkovitega upravljanja postopka izdaje uvoznih dovoljenj mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevkom za izdajo uvoznih dovoljenj „A“, ki so bili vloženi v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007 v prvih sedmih dneh meseca julija 2013 in poslani Komisiji do štirinajstega v mesecu juliju 2013, se ugodi po odstotni stopnji zaprošenih količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 90, 30.3.2007, str. 12.

3

---

PRILOGA

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Tradicionalni uvozniki |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve

Argentina

—

Tradicionalni uvozniki

09.4104

X

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4099

X

Kitajska

| — | Tradicionalni uvozniki |
| --- | --- |

—

Tradicionalni uvozniki

09.4105

39,706425 %

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4100

0,395689 %

Druge tretje države

| — | Tradicionalni uvozniki |
| --- | --- |

—

Tradicionalni uvozniki

09.4106

100 %

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4102

—

„X“: Ni kvote za to poreklo za zadevno podobdobje.

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

---

SKLEPI

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/24

---

SKLEP SVETA

z dne 9. julija 2013

o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014

(2013/387/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 140(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju poročila Evropske komisije (1),

ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke (2),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju razprave v Evropskem svetu,

ob upoštevanju priporočila članov Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tretja faza ekonomske in monetarne unije (EMU) se je začela 1. januarja 1999. Svet je v sestavi voditeljev držav ali vlad 3. maja 1998 v Bruslju sprejel odločitev, da Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska izpolnjujejo potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

Tretja faza ekonomske in monetarne unije (EMU) se je začela 1. januarja 1999. Svet je v sestavi voditeljev držav ali vlad 3. maja 1998 v Bruslju sprejel odločitev, da Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska izpolnjujejo potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 1999 (3).

| (2) | Z Odločbo 2000/427/ES (4) je Svet sprejel odločitev, da Grčija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2001. Z Odločbo 2006/495/ES (5) je Svet sprejel odločitev, da Slovenija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2007. Z odločbama 2007/503/ES (6) in 2007/504/ES (7) je Svet sprejel odločitev, da Ciper in Malta izpolnjujeta potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2008. Z Odločbo 2008/608/ES (8) je Svet sprejel odločitev, da Slovaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. S Sklepom 2010/416/EU (9) je Svet sprejel odločitev, da Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo 2000/427/ES (4) je Svet sprejel odločitev, da Grčija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2001. Z Odločbo 2006/495/ES (5) je Svet sprejel odločitev, da Slovenija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2007. Z odločbama 2007/503/ES (6) in 2007/504/ES (7) je Svet sprejel odločitev, da Ciper in Malta izpolnjujeta potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2008. Z Odločbo 2008/608/ES (8) je Svet sprejel odločitev, da Slovaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. S Sklepom 2010/416/EU (9) je Svet sprejel odločitev, da Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura.

| (3) | V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES), je Združeno kraljestvo uradno obvestilo Svet, da 1. januarja 1999 ne namerava preiti v tretjo fazo EMU. To uradno obvestilo ostaja nespremenjeno. V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Dansko, ki je priloga k Pogodbi ES, in s sklepom, ki so ga decembra 1992 voditelji držav oziroma vlad sprejeli v Edinburghu, je Danska uradno obvestila Svet, da ne bo sodelovala v tretji fazi EMU. Danska ni zahtevala začetka postopka iz člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(3)

V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES), je Združeno kraljestvo uradno obvestilo Svet, da 1. januarja 1999 ne namerava preiti v tretjo fazo EMU. To uradno obvestilo ostaja nespremenjeno. V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Dansko, ki je priloga k Pogodbi ES, in s sklepom, ki so ga decembra 1992 voditelji držav oziroma vlad sprejeli v Edinburghu, je Danska uradno obvestila Svet, da ne bo sodelovala v tretji fazi EMU. Danska ni zahtevala začetka postopka iz člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (4) | V skladu z Odločbo 98/317/ES velja za Švedsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (10) velja za Češko, Latvijo, Litvo, Madžarsko in Poljsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz leta 2005 (11) velja za Bolgarijo in Romunijo odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu Hrvaške (12) velja za Hrvaško odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Odločbo 98/317/ES velja za Švedsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (10) velja za Češko, Latvijo, Litvo, Madžarsko in Poljsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz leta 2005 (11) velja za Bolgarijo in Romunijo odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu Hrvaške (12) velja za Hrvaško odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU.

| (5) | Evropska centralna banka (ECB) je bila ustanovljena 1. julija 1998. Evropski monetarni sistem je zamenjal mehanizem deviznega tečaja, katerega vzpostavitev je bila sprejeta z resolucijo Evropskega sveta z dne 16. junija 1997 o ustanovitvi mehanizma deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (13). Postopke, predvidene za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), določa Sporazum z dne 16. marca 2006 med ECB in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic izven območja eura, ki določa postopke delovanja za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (14). |
| --- | --- |

(5)

Evropska centralna banka (ECB) je bila ustanovljena 1. julija 1998. Evropski monetarni sistem je zamenjal mehanizem deviznega tečaja, katerega vzpostavitev je bila sprejeta z resolucijo Evropskega sveta z dne 16. junija 1997 o ustanovitvi mehanizma deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (13). Postopke, predvidene za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), določa Sporazum z dne 16. marca 2006 med ECB in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic izven območja eura, ki določa postopke delovanja za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (14).

| (6) | Člen 140(2) PDEU določa postopke za odpravo odstopanj zadevnih držav članic. Najmanj enkrat vsaki dve leti ali na zahtevo države članice z odstopanjem Komisija in ECB poročata Svetu v skladu s postopkom, določenim v členu 140(1) PDEU. Latvija je 5. marca 2013 predložila uradno zahtevo za oceno konvergence. |
| --- | --- |

(6)

Člen 140(2) PDEU določa postopke za odpravo odstopanj zadevnih držav članic. Najmanj enkrat vsaki dve leti ali na zahtevo države članice z odstopanjem Komisija in ECB poročata Svetu v skladu s postopkom, določenim v členu 140(1) PDEU. Latvija je 5. marca 2013 predložila uradno zahtevo za oceno konvergence.

| (7) | Nacionalna zakonodaja držav članic, vključno s statuti nacionalnih centralnih bank, se po potrebi prilagodi, da se zagotovi združljivost s členoma 130 in 131 PDEU in Statutom Evropskega sistema centralnih bank ter Statutom Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: statut ESCB in ECB). Poročila Komisije in ECB podajajo podrobno oceno združljivosti zakonodaje Latvije s členoma 130 in 131 PDEU ter statutom ESCB in ECB. |
| --- | --- |

(7)

Nacionalna zakonodaja držav članic, vključno s statuti nacionalnih centralnih bank, se po potrebi prilagodi, da se zagotovi združljivost s členoma 130 in 131 PDEU in Statutom Evropskega sistema centralnih bank ter Statutom Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: statut ESCB in ECB). Poročila Komisije in ECB podajajo podrobno oceno združljivosti zakonodaje Latvije s členoma 130 in 131 PDEU ter statutom ESCB in ECB.

| (8) | V skladu s členom 1 Protokola št. 13 o konvergenčnih merilih iz člena 140 PDEU merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Pri merilu stabilnosti cen se bo stopnja inflacije merila z usklajenimi indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP), določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (15). Za oceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen se inflacija v državah članicah meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih upoštevali referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini stopenj inflacije treh najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen prišteje 1,5 odstotne točke. V enoletnem obdobju do konca aprila 2013 je bila referenčna vrednost inflacije izračunana na 2,7 odstotka, pri čemer so bile Švedska, Latvija in Irska tri najuspešnejše države članice glede stabilnosti cen, njihove stopnje inflacije pa so znašale 0,8 %, 1,3 % in 1,6 %.
  Iz najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen je upravičeno izključiti države, katerih stopnja inflacije se ne bi mogla obravnavati kot pomembno referenčno merilo za druge države članice. Države s takimi odstopanji so bile v preteklosti opredeljene v konvergenčnih poročilih iz let 2004 in 2010. V tem trenutku je iz najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen upravičeno izključiti Grčijo, ker njena stopnja in profil inflacije znatno odstopata od povprečja euroobmočja, kar odraža predvsem velike potrebe po prilagoditvi in izjemne razmere v grškem gospodarstvu, zato bi se s vključitvijo Grčije pretirano vplivalo na referenčno vrednost in s tem na poštenost merila (16). |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 1 Protokola št. 13 o konvergenčnih merilih iz člena 140 PDEU merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Pri merilu stabilnosti cen se bo stopnja inflacije merila z usklajenimi indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP), določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (15). Za oceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen se inflacija v državah članicah meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih upoštevali referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini stopenj inflacije treh najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen prišteje 1,5 odstotne točke. V enoletnem obdobju do konca aprila 2013 je bila referenčna vrednost inflacije izračunana na 2,7 odstotka, pri čemer so bile Švedska, Latvija in Irska tri najuspešnejše države članice glede stabilnosti cen, njihove stopnje inflacije pa so znašale 0,8 %, 1,3 % in 1,6 %.

Iz najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen je upravičeno izključiti države, katerih stopnja inflacije se ne bi mogla obravnavati kot pomembno referenčno merilo za druge države članice. Države s takimi odstopanji so bile v preteklosti opredeljene v konvergenčnih poročilih iz let 2004 in 2010. V tem trenutku je iz najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen upravičeno izključiti Grčijo, ker njena stopnja in profil inflacije znatno odstopata od povprečja euroobmočja, kar odraža predvsem velike potrebe po prilagoditvi in izjemne razmere v grškem gospodarstvu, zato bi se s vključitvijo Grčije pretirano vplivalo na referenčno vrednost in s tem na poštenost merila (16).

| (9) | V skladu s členom 2 Protokola št. 13 pomeni merilo proračunskega položaja iz druge alinee člena 140(1) PDEU, da v času preverjanja za državo članico Svet ni sprejel sklepa o čezmernem primanjkljaju, sprejete na podlagi člena 126(6) PDEU. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 2 Protokola št. 13 pomeni merilo proračunskega položaja iz druge alinee člena 140(1) PDEU, da v času preverjanja za državo članico Svet ni sprejel sklepa o čezmernem primanjkljaju, sprejete na podlagi člena 126(6) PDEU.

| (10) | V skladu s členom 3 Protokola št. 13 merilo o sodelovanju v mehanizmu deviznega tečaja Evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da je država članica brez hujših napetosti vsaj zadnji dve leti pred preverjanjem upoštevala normalne meje nihanj, ki jih predpisuje mehanizem deviznega tečaja (ERM) Evropskega monetarnega sistema. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega tečaja svoje valute glede na euro. Od 1. januarja 1999 ERM II zagotavlja okvir za ocenjevanje izpolnjevanja merila deviznega tečaja. Pri ocenjevanju izpolnjevanja tega merila sta Komisija in ECB v svojih poročilih preverili ustreznost za dveletno obdobje do 16. maja 2013. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 3 Protokola št. 13 merilo o sodelovanju v mehanizmu deviznega tečaja Evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da je država članica brez hujših napetosti vsaj zadnji dve leti pred preverjanjem upoštevala normalne meje nihanj, ki jih predpisuje mehanizem deviznega tečaja (ERM) Evropskega monetarnega sistema. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega tečaja svoje valute glede na euro. Od 1. januarja 1999 ERM II zagotavlja okvir za ocenjevanje izpolnjevanja merila deviznega tečaja. Pri ocenjevanju izpolnjevanja tega merila sta Komisija in ECB v svojih poročilih preverili ustreznost za dveletno obdobje do 16. maja 2013.

| (11) | V skladu s členom 4 Protokola št. 13 merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da ima država članica v enem letu pred pregledom tako povprečno dolgoročno nominalno obrestno mero, ki ne presega za več kakor dve odstotni točki dolgoročne obrestne mere v največ treh državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Za namen merila konvergence obrestnih mer so bile uporabljene primerljive obrestne mere za primerljive 10-letne državne obveznice. Da bi ocenili izpolnjevanje merila obrestnih mer, poročili Komisije in ECB upoštevata referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini nominalnih dolgoročnih obrestnih mer treh najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen prištejeta dve odstotni točki. Po tem izračunu je referenčna vrednost za obdobje enega leta do aprila 2013 znašala 5,5 %. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 4 Protokola št. 13 merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da ima država članica v enem letu pred pregledom tako povprečno dolgoročno nominalno obrestno mero, ki ne presega za več kakor dve odstotni točki dolgoročne obrestne mere v največ treh državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Za namen merila konvergence obrestnih mer so bile uporabljene primerljive obrestne mere za primerljive 10-letne državne obveznice. Da bi ocenili izpolnjevanje merila obrestnih mer, poročili Komisije in ECB upoštevata referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini nominalnih dolgoročnih obrestnih mer treh najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen prištejeta dve odstotni točki. Po tem izračunu je referenčna vrednost za obdobje enega leta do aprila 2013 znašala 5,5 %.

| (12) | V skladu s členom 5 Protokola št. 13 podatke, uporabljene za ocenjevanje izpolnjevanja konvergenčnih meril, zagotovi Komisija. Za pripravo tega sklepa je podatke zagotovila Komisija. Proračunske podatke je Komisija zagotovila na podlagi poročil, ki so jih države članice predložile do 1. aprila 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 (17) o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 5 Protokola št. 13 podatke, uporabljene za ocenjevanje izpolnjevanja konvergenčnih meril, zagotovi Komisija. Za pripravo tega sklepa je podatke zagotovila Komisija. Proračunske podatke je Komisija zagotovila na podlagi poročil, ki so jih države članice predložile do 1. aprila 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 (17) o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (13) | Na podlagi poročil, ki sta jih predstavili Komisija in ECB o napredku, ki ga je Latvija dosegla pri izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresničevanja ekonomske in monetarne unije, je ugotovljeno naslednje:






  (a) | Latvijska nacionalna zakonodaja, skupaj s statutom nacionalne centralne banke, je združljiva s členoma 130 in 131 PDEU ter statutom ESCB in ECB. |
| --- | --- | --- |

(13)

Na podlagi poročil, ki sta jih predstavili Komisija in ECB o napredku, ki ga je Latvija dosegla pri izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresničevanja ekonomske in monetarne unije, je ugotovljeno naslednje:

(a)

Latvijska nacionalna zakonodaja, skupaj s statutom nacionalne centralne banke, je združljiva s členoma 130 in 131 PDEU ter statutom ESCB in ECB.

| (b) | Glede latvijskega izpolnjevanja konvergenčnih meril, ki so navedena v štirih alineah člena 140(1) PDEU:






  — | povprečna stopnja inflacije je v Latviji v enoletnem obdobju, ki se je končalo z aprilom 2013, znašala 1,3 odstotka, kar je občutno pod referenčno vrednostjo in verjetno bo tako tudi ostalo v prihodnjih mesecih, |
| --- | --- | --- |

(b)

Glede latvijskega izpolnjevanja konvergenčnih meril, ki so navedena v štirih alineah člena 140(1) PDEU:

—

povprečna stopnja inflacije je v Latviji v enoletnem obdobju, ki se je končalo z aprilom 2013, znašala 1,3 odstotka, kar je občutno pod referenčno vrednostjo in verjetno bo tako tudi ostalo v prihodnjih mesecih,

| — | proračunski primanjkljaj v Latviji se je do konca leta 2012 verodostojno in vzdržno zmanjšal pod 3 % BDP. Svet je v skladu s priporočilom Komisije s Sklepom 2013/317/EU z dne 21. junija 2013 (18) razveljavil Odločbo 2009/591/ES (19) o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji, |
| --- | --- |

—

proračunski primanjkljaj v Latviji se je do konca leta 2012 verodostojno in vzdržno zmanjšal pod 3 % BDP. Svet je v skladu s priporočilom Komisije s Sklepom 2013/317/EU z dne 21. junija 2013 (18) razveljavil Odločbo 2009/591/ES (19) o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji,

| — | Latvija je od 2. maja 2005 članica ERM II. Ob vključitvi v ERM II so se oblasti enostransko zavezale, da bodo vrednost lata ohranile v mejah nihanja ± 1 % glede na centralni tečaj. V dveh letih pred to oceno devizni tečaj lata ni odstopal od centralnega tečaja za več kot ± 1 % in ni bil izpostavljen hujšim pretresom, |
| --- | --- |

—

Latvija je od 2. maja 2005 članica ERM II. Ob vključitvi v ERM II so se oblasti enostransko zavezale, da bodo vrednost lata ohranile v mejah nihanja ± 1 % glede na centralni tečaj. V dveh letih pred to oceno devizni tečaj lata ni odstopal od centralnega tečaja za več kot ± 1 % in ni bil izpostavljen hujšim pretresom,

| — | v letu do aprila 2013 je dolgoročna obrestna mera v Latviji v povprečju znašala 3,8 %, kar je pod referenčno vrednostjo. |
| --- | --- |

—

v letu do aprila 2013 je dolgoročna obrestna mera v Latviji v povprečju znašala 3,8 %, kar je pod referenčno vrednostjo.

| (c) | Glede na oceno pravne združljivosti in izpolnjevanja konvergenčnih meril ter dodatnih dejavnikov Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura – |
| --- | --- |

(c)

Glede na oceno pravne združljivosti in izpolnjevanja konvergenčnih meril ter dodatnih dejavnikov Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. Odstopanje v korist Latvije v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 9. julija 2013

Za Svet

Predsednik

R. ŠADŽIUS

---

(1)  Poročilo z dne 5. junija 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Poročilo z dne 5. junija 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sklep 1998/317/ES (UL L 139, 11.5.1998, str. 30).

3

(4)  UL L 167, 7.7.2000, str. 19.

4

(5)  UL L 195, 15.7.2006, str. 25.

5

(6)  UL L 186, 18.7.2007, str. 29.

6

(7)  UL L 186, 18.7.2007, str. 32.

7

(8)  UL L 195, 24.7.2008, str. 24.

8

(9)  UL L 196, 28.7.2010, str. 24.

9

(10)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

10

(11)  UL L 157, 21.6.2005, str. 203.

11

(12)  UL L 112, 24.4.2012, str. 21.

12

(13)  UL C 236, 2.8.1997, str. 5.

13

(14)  UL C 73, 25.3.2006, str. 21.

14

(15)  UL L 257, 27.10.1995, str. 1.

15

(16)  Aprila 2013 je v Grčiji povprečna stopnja inflacije v obdobju 12 mesecev znašala 0,4 %, v euroobmočju pa 2,2 %, razlika pa naj bi se glede na napovedi v naslednjih mesecih še dodatno povečala.

16

(17)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

17

(18)  UL L 173, 26.6.2013, str. 48.

18

(19)  UL L 202, 4.8.2009, str. 50.

19

---

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/27

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 5. julija 2013

o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper

(ECB/2013/22)

(2013/388/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 18 in druge alinee člena 34.1,

ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) ter zlasti oddelka 1.6 in oddelkov 6.3.1, 6.3.2 in 6.4.2 Priloge I k Smernici,

ob upoštevanju Smernice ECB/2013/4 z dne 20. marca 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (2) in zlasti člena 1(3) ter členov 5 in 7 Smernice,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardna merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardna merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14.

| (2) | V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje njegove zahteve glede visokih standardov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje njegove zahteve glede visokih standardov.

| (3) | Na podlagi Sklepa ECB/2013/13 z dne 2. maja 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (3), se, kot izjemen ukrep, začasno niso uporabljale minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper. Po odločitvi Republike Ciper da začne operacijo upravljanja dolga, ki je zadevala njene tržne dolžniške instrumente, je Svet ECB presodil, da je ta odločitev negativno vplivala na ustreznost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, in dne 28. junija 2013 odločil, da se razveljavi Sklep ECB/2013/13 (4). |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi Sklepa ECB/2013/13 z dne 2. maja 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (3), se, kot izjemen ukrep, začasno niso uporabljale minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper. Po odločitvi Republike Ciper da začne operacijo upravljanja dolga, ki je zadevala njene tržne dolžniške instrumente, je Svet ECB presodil, da je ta odločitev negativno vplivala na ustreznost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, in dne 28. junija 2013 odločil, da se razveljavi Sklep ECB/2013/13 (4).

| (4) | Po zaključku operacije upravljanja dolga in potrditvi, da Republika Ciper spoštuje pogoje programa gospodarskega in finančnega prilagajanja, ki velja zanjo, je Svet ECB dalje ocenil, da tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, trenutno dosegajo standard kakovosti, ki zadostuje za zagotovitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(4)

Po zaključku operacije upravljanja dolga in potrditvi, da Republika Ciper spoštuje pogoje programa gospodarskega in finančnega prilagajanja, ki velja zanjo, je Svet ECB dalje ocenil, da tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, trenutno dosegajo standard kakovosti, ki zadostuje za zagotovitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema.

| (5) | Svet ECB je zato odločil, da bi morali biti tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, ponovno primerni za operacije denarne politike Eurosistema, zanje pa bi se morali uporabljati posebni odbitki, ki se razlikujejo od tistih iz oddelka 6.4.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je zato odločil, da bi morali biti tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, ponovno primerni za operacije denarne politike Eurosistema, zanje pa bi se morali uporabljati posebni odbitki, ki se razlikujejo od tistih iz oddelka 6.4.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.

| (6) | V skladu s členom 7 Smernice ECB/2013/4 se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa. Vendar pa se v skladu s členom 1(3) iste smernice za namene člena 5(1) in člena 7 samo Irska, Helenska republika in Portugalska štejejo za države članice euroobmočja, ki spoštujejo program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Zato je za neuporabo Eurosistemovega praga kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, potreben dodaten sklep Sveta ECB. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 7 Smernice ECB/2013/4 se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa. Vendar pa se v skladu s členom 1(3) iste smernice za namene člena 5(1) in člena 7 samo Irska, Helenska republika in Portugalska štejejo za države članice euroobmočja, ki spoštujejo program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Zato je za neuporabo Eurosistemovega praga kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, potreben dodaten sklep Sveta ECB.

| (7) | Ta izjemen ukrep se bo uporabljal začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da se lahko za operacije denarne politike ponovno uvede normalna uporaba Eurosistemovih meril primernosti in okvira za obvladovanje tveganj – |
| --- | --- |

(7)

Ta izjemen ukrep se bo uporabljal začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da se lahko za operacije denarne politike ponovno uvede normalna uporaba Eurosistemovih meril primernosti in okvira za obvladovanje tveganj –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Začasna neuporaba nekaterih določb Smernice ECB/2011/14 in primernost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper

1.   Minimalne zahteve Eurosistema glede kreditne kvalitete, določene v pravilih bonitetnega okvira Eurosistema za nekatero tržno finančno premoženje v oddelku 6.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se ne uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper. Zato se za namene člena 5(1) in člena 7 Smernice ECB/2013/4 Republika Ciper šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

2.   Za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, se uporabljajo posebni odbitki, določeni v Prilogi k temu sklepu.

3.   V primeru razhajanj med tem sklepom, Smernico ECB/2011/14 in Smernico ECB/2013/4, kot ju NCB izvedejo na nacionalni ravni, prevlada ta sklep.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 5. julija 2013.

V Frankfurtu na Majni, 5. julija 2013

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 95, 5.4.2013, str. 23.

2

(3)  UL L 133, 17.5.2013, str. 26.

3

(4)  Sklep ECB/2013/21 z dne 28. junija 2013 o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/13 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (UL L 192, 13.7.2013, str. 75).

4

---

PRILOGA

Seznam odbitkov, ki se uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper

| Državne obveznice | Ročnostni razred | Odbitki pri obveznicah s fiksnimi in variabilnimi kuponi | Odbitki pri brezkuponskih obveznicah |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–1 | 14,5 | 14,5 |
| 1–3 | 27,5 | 29,5 |
| 3–5 | 37,5 | 40,0 |
| 5–7 | 41,0 | 45,0 |
| 7–10 | 47,5 | 52,5 |
| > 10 | 57,0 | 71,0 |
| Bančne obveznice, za katere jamči država, in obveznice nefinančnih družb, za katere jamči država | Ročnostni razred | Odbitki pri obveznicah s fiksnimi in variabilnimi kuponi | Odbitki pri brezkuponskih obveznicah |
| 0–1 | 23,0 | 23,0 |
| 1–3 | 37,0 | 39,0 |
| 3–5 | 47,5 | 50,5 |
| 5–7 | 51,5 | 55,5 |
| 7–10 | 58,0 | 63,0 |
| > 10 | 68,0 | 81,5 |

Državne obveznice

Ročnostni razred

Odbitki pri obveznicah s fiksnimi in variabilnimi kuponi

Odbitki pri brezkuponskih obveznicah

0–1

14,5

14,5

1–3

27,5

29,5

3–5

37,5

40,0

5–7

41,0

45,0

7–10

47,5

52,5

> 10

57,0

71,0

Bančne obveznice, za katere jamči država, in obveznice nefinančnih družb, za katere jamči država

Ročnostni razred

Odbitki pri obveznicah s fiksnimi in variabilnimi kuponi

Odbitki pri brezkuponskih obveznicah

0–1

23,0

23,0

1–3

37,0

39,0

3–5

47,5

50,5

5–7

51,5

55,5

7–10

58,0

63,0

> 10

68,0

81,5

---

Popravki

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/30

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 335/2013 z dne 12. aprila 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1974/2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

(
  Uradni list Evropske unije L 105 z dne 13. aprila 2013
  )

Stran 3, člen 1(9) glede člena 41b(4) Uredbe (ES) št. 1974/2006:

besedilo:

„4.   Odstavek 2 se ne uporablja za podporo pri pripravi in za tehnično pomoč v okviru osi LEADER.“

se glasi:

„4.   Odstavek 2 se ne uporablja za pripravljalno podporo LEADER in za tehnično pomoč.“

---

18.7.2013

| 18.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---