# Den Europæiske Unions L 121/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.121.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 121 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang3. maj 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.121.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 121

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang3. maj 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 401/2013 af 2. maj 2013 om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma og ophævelse af forordning (EF) nr. 194/2008 | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 402/2013 af 30. april 2013 om den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og ophævelse af forordning (EF) nr. 352/2009 (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 403/2013 af 2. maj 2013 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) som fodertilsætningsstof til slagtefjerkræ, æglæggende fjerkræ og fravænnede smågrise og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 1876/2006 (indehaver af godkendelsen er DSM Nutritional products) (
  1
  ) | 26 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2013 af 2. maj 2013 om undtagelser fra oprindelsesreglerne i bilag II til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side, der gælder for kontingenter for visse produkter fra Peru | 30 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2013 af 2. maj 2013 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for landbrugsprodukter med oprindelse i Peru | 35 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 406/2013 af 2. maj 2013 om ændring af bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 om farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer for så vidt angår stoffet prednisolon (
  1
  ) | 42 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 407/2013 af 23. april 2013 om berigtigelse af den spanske og den svenske udgave af forordning (EU) nr. 475/2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 1 og IAS 19 (
  1
  ) | 44 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 408/2013 af 2. maj 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 45 |
| | * | Meddelelse til læserne — Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende | 47 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) nr. 401/2013 af 2. maj 2013 om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma og ophævelse af forordning (EF) nr. 194/2008

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 402/2013 af 30. april 2013 om den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og ophævelse af forordning (EF) nr. 352/2009 (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 403/2013 af 2. maj 2013 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) som fodertilsætningsstof til slagtefjerkræ, æglæggende fjerkræ og fravænnede smågrise og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 1876/2006 (indehaver af godkendelsen er DSM Nutritional products) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

26

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2013 af 2. maj 2013 om undtagelser fra oprindelsesreglerne i bilag II til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side, der gælder for kontingenter for visse produkter fra Peru

30

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2013 af 2. maj 2013 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for landbrugsprodukter med oprindelse i Peru

35

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 406/2013 af 2. maj 2013 om ændring af bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 om farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer for så vidt angår stoffet prednisolon (
  1
  )

1

42

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 407/2013 af 23. april 2013 om berigtigelse af den spanske og den svenske udgave af forordning (EU) nr. 475/2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 1 og IAS 19 (
  1
  )

1

44

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 408/2013 af 2. maj 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

45

*

Meddelelse til læserne — Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende

Den Europæiske Unions Tidende

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/1

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 401/2013

af 2. maj 2013

om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma og ophævelse af forordning (EF) nr. 194/2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 215,

under henvisning til Rådets afgørelse 2013/184/FUSP af 22. april 2013 om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma (1),

under henvisning til det fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 194/2008 af 25. februar 2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar (2) fastsattes en række foranstaltninger, der skal træffes over for Myanmar/Burma, herunder restriktioner for udførsel fra Myanmar/Burma og indefrysning af aktiver, der tilhører visse enkeltpersoner og enheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 194/2008 af 25. februar 2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar (2) fastsattes en række foranstaltninger, der skal træffes over for Myanmar/Burma, herunder restriktioner for udførsel fra Myanmar/Burma og indefrysning af aktiver, der tilhører visse enkeltpersoner og enheder.

| (2) | Ved afgørelse 2013/184/FUSP har Rådet som et middel til at fremme fortsættelsen af de positive forandringer vedtaget, at alle disse restriktive foranstaltninger bør ophæves med undtagelse af våbenembargoen og embargoen på udstyr, som kan anvendes til intern undertrykkelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse 2013/184/FUSP har Rådet som et middel til at fremme fortsættelsen af de positive forandringer vedtaget, at alle disse restriktive foranstaltninger bør ophæves med undtagelse af våbenembargoen og embargoen på udstyr, som kan anvendes til intern undertrykkelse.

| (3) | Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 bør derfor ophæves og visse af bestemmelserne erstattes af nærværende forordning. |
| --- | --- |

(3)

Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 bør derfor ophæves og visse af bestemmelserne erstattes af nærværende forordning.

| (4) | For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør den træde i kraft på dagen for vedtagelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør den træde i kraft på dagen for vedtagelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I denne forordning forstås ved:

1)   "import": indførsel af varer til Unionens toldområde eller andre områder, hvor traktaten finder anvendelse på betingelserne i dennes artikel 349 og 355. Det omfatter som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (3) anbringelse i frizone, på frilager eller under suspensiv procedure og overgang til fri omsætning, men ikke transit og midlertidig oplagring

2)   "eksport": udførsel af varer fra Unionens toldområde eller andre områder, hvor traktaten finder anvendelse på betingelserne i dennes artikel 349 og 355. Det omfatter som defineret i forordning (EØF) nr. 2913/92 udførsel af varer, der kræver toldangivelse, og udførsel af varer efter oplagring i en frizone af kontroltype I eller på et frilager, men ikke transit

3)   "eksportør": en fysisk eller juridisk person, på hvis vegne der udfærdiges en eksportanmeldelse, dvs. den person, som på tidspunktet for godkendelsen af anmeldelsen er indehaver af kontrakten med modtageren i tredjelandet, og som har beføjelse til at træffe afgørelse om forsendelse af emnet ud af Unionens toldområde eller andre områder, som traktaten finder anvendelse på

4)   "teknisk bistand": enhver form for teknisk støtte i forbindelse med reparation, udvikling, fremstilling, samling, prøvning, vedligeholdelse eller anden teknisk ydelse, idet bistanden kan ydes i form af instruktion, rådgivning, oplæring, overførsel af driftskendskab eller konsulentservice; teknisk bistand omfatter også mundtlig bistand

5)   "Unionens område": de områder, hvor traktaten finder anvendelse på de betingelser, der er fastsat deri.

KAPITEL 1

Artikel 2

1.   Det er forbudt direkte eller indirekte at sælge, levere, overføre eller eksportere udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, jf. listen i bilag I, uanset om det har oprindelse i eller uden for Unionen, til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i Myanmar/Burma eller til anvendelse i dette land

2.   Stykke 1 gælder ikke for beskyttelsesbeklædning såsom skudsikre veste og hjelme, der midlertidigt udføres til Myanmar/Burma og udelukkende er til personlig brug for FN-personel, personale fra Den Europæiske Union eller dens medlemsstater, repræsentanter for medierne, humanitært hjælpepersonale, ulandsfrivillige og tilknyttet personale.

Artikel 3

1.   Det er forbudt:

| a) | at yde, sælge, levere eller overføre teknisk bistand med tilknytning til militære aktiviteter og i forbindelse med levering, fremstilling, vedligeholdelse og brug af våben og enhver form for materiel med tilknytning hertil, herunder skydevåben og ammunition, militærkøretøjer og militærudstyr, paramilitært udstyr og reservedele til ovennævnte, direkte eller indirekte til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma |
| --- | --- |

a)

at yde, sælge, levere eller overføre teknisk bistand med tilknytning til militære aktiviteter og i forbindelse med levering, fremstilling, vedligeholdelse og brug af våben og enhver form for materiel med tilknytning hertil, herunder skydevåben og ammunition, militærkøretøjer og militærudstyr, paramilitært udstyr og reservedele til ovennævnte, direkte eller indirekte til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma

| b) | at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand med tilknytning til militære aktiviteter, herunder gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, i forbindelse med salg, leverancer, overførsel eller eksport af våben og dertil knyttet udstyr, direkte eller indirekte til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

b)

at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand med tilknytning til militære aktiviteter, herunder gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, i forbindelse med salg, leverancer, overførsel eller eksport af våben og dertil knyttet udstyr, direkte eller indirekte til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma.

2.   Det er forbudt:

| a) | at yde teknisk bistand i forbindelse med udstyr, som kan anvendes til intern undertrykkelse, som er opført i bilag I, direkte eller indirekte til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma |
| --- | --- |

a)

at yde teknisk bistand i forbindelse med udstyr, som kan anvendes til intern undertrykkelse, som er opført i bilag I, direkte eller indirekte til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma

| b) | at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i forbindelse med det udstyr, der er opført i bilag I, herunder navnlig gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, direkte eller indirekte, til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

b)

at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i forbindelse med det udstyr, der er opført i bilag I, herunder navnlig gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, direkte eller indirekte, til alle fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i, eller til brug i, Myanmar/Burma.

3.   Bevidst og forsætlig deltagelse i aktiviteter, der har til formål eller til følge at omgå de forbud, der er nævnt i stk. 1 og 2, er forbudt.

4.   Forbuddene i stk. 1, litra b), og stk. 2, litra b), medfører ikke noget ansvar for de berørte fysiske eller juridiske personer eller enheder, hvis disse ikke vidste og ikke havde rimelig grund til at formode, at deres handling ville være i strid med de pågældende forbud.

Artikel 4

1.   Uanset artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 2, og med forbehold af artikel 5 kan de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, jf. webstederne i bilag II, på vilkår, som de finder passende, tillade:

| a) | salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr, som kan anvendes til intern undertrykkelse, jf. bilag I, men udelukkende er bestemt til humanitær brug eller beskyttelsesbrug, eller til brug for De Forenede Nationers og Den Europæiske Unions institutionsopbygningsprogrammer eller for Den Europæiske Unions og De Forenede Nationers krisestyringsoperationer |
| --- | --- |

a)

salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr, som kan anvendes til intern undertrykkelse, jf. bilag I, men udelukkende er bestemt til humanitær brug eller beskyttelsesbrug, eller til brug for De Forenede Nationers og Den Europæiske Unions institutionsopbygningsprogrammer eller for Den Europæiske Unions og De Forenede Nationers krisestyringsoperationer

| b) | salg, levering, overførsel eller eksport af minerydningsudstyr og materiel til brug ved minerydning, og |
| --- | --- |

b)

salg, levering, overførsel eller eksport af minerydningsudstyr og materiel til brug ved minerydning, og

| c) | levering af finansieringsmidler og finansiel bistand og teknisk bistand i forbindelse med det i litra a) og b) nævnte udstyr og materiel samt de nævnte programmer og operationer. |
| --- | --- |

c)

levering af finansieringsmidler og finansiel bistand og teknisk bistand i forbindelse med det i litra a) og b) nævnte udstyr og materiel samt de nævnte programmer og operationer.

2.   Uanset artikel 3, stk. 1, og med forbehold af artikel 5 kan de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, jf. bilag II, på vilkår, som de finder passende, tillade levering af finansieringsmidler og finansiel bistand og teknisk bistand i forbindelse med:

| a) | militært udstyr, som ikke er bestemt til at dræbe, men som udelukkende er bestemt til humanitær brug eller beskyttelse eller til De Forenede Nationers og Den Europæiske Unions programmer for institutionsopbygning |
| --- | --- |

a)

militært udstyr, som ikke er bestemt til at dræbe, men som udelukkende er bestemt til humanitær brug eller beskyttelse eller til De Forenede Nationers og Den Europæiske Unions programmer for institutionsopbygning

| b) | materiel, der er bestemt til Den Europæiske Unions og De Forenede Nationers krisestyringsoperationer. |
| --- | --- |

b)

materiel, der er bestemt til Den Europæiske Unions og De Forenede Nationers krisestyringsoperationer.

KAPITEL 2

Artikel 5

De tilladelser, der er nævnt i artikel 4, udstedes ikke til aktiviteter, der allerede har fundet sted.

Artikel 6

Kommissionen og medlemsstaterne underretter straks hinanden om de foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, og udveksler alle andre relevante oplysninger, som de råder over, og som har relation til denne forordning, navnlig oplysninger om overtrædelser, håndhævelsesproblemer og domme afsagt af de nationale domstole.

Artikel 7

Kommissionen bemyndiges til at ændre bilag II på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne.

Artikel 8

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning, og træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at sanktionerne iværksættes. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse regler straks efter denne forordnings ikrafttræden og underretter den om alle senere ændringer.

Artikel 9

1.   Medlemsstaterne udpeger de i denne forordning omtalte kompetente myndigheder og angiver dem på eller via de websteder, der er nævnt i bilag II.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvem der er deres kompetente myndigheder, straks efter denne forordnings ikrafttræden og underretter den om alle senere ændringer.

Artikel 10

Denne forordning finder anvendelse:

| a) | inden for Unionens område, herunder dens luftrum |
| --- | --- |

a)

inden for Unionens område, herunder dens luftrum

| b) | om bord på fly og skibe under en medlemsstats jurisdiktion |
| --- | --- |

b)

om bord på fly og skibe under en medlemsstats jurisdiktion

| c) | på enhver person inden for eller uden for Unionens område, som er statsborger i en medlemsstat |
| --- | --- |

c)

på enhver person inden for eller uden for Unionens område, som er statsborger i en medlemsstat

| d) | på alle juridiske personer, enheder eller organer, der er oprettet eller stiftet i henhold til en medlemsstats lovgivning |
| --- | --- |

d)

på alle juridiske personer, enheder eller organer, der er oprettet eller stiftet i henhold til en medlemsstats lovgivning

| e) | på alle juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis foregår inden for Unionen. |
| --- | --- |

e)

på alle juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis foregår inden for Unionen.

Artikel 11

Forordning (EF) nr. 194/2008 ophæves.

Artikel 12

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2013.

På Rådets vegne

E. GILMORE

Formand

---

(1)  EUT L 111 af 23.4.2013, s. 75.

1

(2)  EUT L 66 af 10.3.2008, s. 1.

2

(3)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

3

---

BILAG I

Liste over udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, j f. artikel 2, 3 og 4

| 1. | Følgende skydevåben, ammunition og tilbehør hertil






  1.1. | Skydevåben, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til ML 1 og ML 2 i EU's fælles liste over militært udstyr (1) |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende skydevåben, ammunition og tilbehør hertil

1.1.

Skydevåben, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til ML 1 og ML 2 i EU's fælles liste over militært udstyr (1)

| 1.2. | Ammunition, der er specielt konstrueret til de i 1.1 nævnte skydevåben og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

1.2.

Ammunition, der er specielt konstrueret til de i 1.1 nævnte skydevåben og specielt konstruerede komponenter hertil

| 1.3. | Våbensigter, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr. |
| --- | --- |

1.3.

Våbensigter, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr.

| 2. | Bomber og håndgranater, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr. |
| --- | --- |

2.

Bomber og håndgranater, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr.

| 3. | Følgende køretøjer:






  3.1. | Køretøjer udstyret med en vandkanon, der er specielt konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer |
| --- | --- | --- |

3.

Følgende køretøjer:

3.1.

Køretøjer udstyret med en vandkanon, der er specielt konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer

| 3.2. | Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at blive elektrificeret for at afvise angribere |
| --- | --- |

3.2.

Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at blive elektrificeret for at afvise angribere

| 3.3. | Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at fjerne barrikader, herunder byggeudstyr med ballistisk beskyttelse |
| --- | --- |

3.3.

Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at fjerne barrikader, herunder byggeudstyr med ballistisk beskyttelse

| 3.4. | Køretøjer, der er specielt konstrueret til transport eller overførsel af fanger og/eller arrestanter |
| --- | --- |

3.4.

Køretøjer, der er specielt konstrueret til transport eller overførsel af fanger og/eller arrestanter

| 3.5. | Køretøjer, der er specielt konstrueret til at indsætte mobile barrierer |
| --- | --- |

3.5.

Køretøjer, der er specielt konstrueret til at indsætte mobile barrierer

| 3.6. | Komponenter til de i 3.1 til 3.5 nævnte køretøjer, som er specielt konstrueret til bekæmpelse af optøjer







  Note 1: | Dette punkt omfatter ikke køretøjer, som er specielt konstrueret til brandbekæmpelse. |
| --- | --- | --- |

3.6.

Komponenter til de i 3.1 til 3.5 nævnte køretøjer, som er specielt konstrueret til bekæmpelse af optøjer

Note 1:

Dette punkt omfatter ikke køretøjer, som er specielt konstrueret til brandbekæmpelse.

| Note 2: | Under punkt 3.5 forstås ved udtrykket "køretøjer" også påhængsvogne. |
| --- | --- |

Note 2:

Under punkt 3.5 forstås ved udtrykket "køretøjer" også påhængsvogne.

| 4. | Følgende sprængstoffer og tilknyttet udstyr:






  4.1. | Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at iværksætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonationslunter, og specielt konstruerede komponenter hertil undtagen udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til specifik handelsbrug bestående i styring eller betjening ved hjælp af sprængstof af andet udstyr eller andre anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner (f.eks. airbag-pumper i biler, elektriske overspændningssikringer i sprinklerudløsere) |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende sprængstoffer og tilknyttet udstyr:

4.1.

Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at iværksætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonationslunter, og specielt konstruerede komponenter hertil undtagen udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til specifik handelsbrug bestående i styring eller betjening ved hjælp af sprængstof af andet udstyr eller andre anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner (f.eks. airbag-pumper i biler, elektriske overspændningssikringer i sprinklerudløsere)

| 4.2. | Retlinet afskæring af sprængladninger, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr. |
| --- | --- |

4.2.

Retlinet afskæring af sprængladninger, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr.

| 4.3. | Andre sprængladninger, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr, og tilknyttede stoffer, som angivet nedenfor:






  a. | amatol |
| --- | --- | --- |

4.3.

Andre sprængladninger, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr, og tilknyttede stoffer, som angivet nedenfor:

a.

amatol

| b. | nitrocellulose (indeholdende mere end 12,5 % nitrogen) |
| --- | --- |

b.

nitrocellulose (indeholdende mere end 12,5 % nitrogen)

| c. | nitroglycol |
| --- | --- |

c.

nitroglycol

| d. | pentaerythritoltetranitrat (PETN) |
| --- | --- |

d.

pentaerythritoltetranitrat (PETN)

| e. | picryl chlorid |
| --- | --- |

e.

picryl chlorid

| f. | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 5. | Beskyttelsesudstyr, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til ML 13 i EU’s fælles liste over militært udstyr






  5.1. | Armerede beskyttelsesdragter, der giver ballistisk beskyttelse og/eller beskyttelse mod knivoverfald |
| --- | --- | --- |

5.

Beskyttelsesudstyr, som ikke er underlagt eksportkontrol i henhold til ML 13 i EU’s fælles liste over militært udstyr

5.1.

Armerede beskyttelsesdragter, der giver ballistisk beskyttelse og/eller beskyttelse mod knivoverfald

| 5.2. | Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde

  Note: Dette punkt omfatter ikke:






  — | udstyr, der er specielt konstrueret til sportsudøvelse |
| --- | --- | --- |

5.2.

Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde

Note: Dette punkt omfatter ikke:

—

udstyr, der er specielt konstrueret til sportsudøvelse

| — | udstyr specielt konstrueret med henblik på kravene til sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

—

udstyr specielt konstrueret med henblik på kravene til sikkerhed på arbejdspladsen.

| 6. | Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstrueret software hertil, undtagen simulatorer, som er underlagt eksportkontrol i henhold til ML 14 i EU’s fælles liste over militært udstyr. |
| --- | --- |

6.

Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstrueret software hertil, undtagen simulatorer, som er underlagt eksportkontrol i henhold til ML 14 i EU’s fælles liste over militært udstyr.

| 7. | Natoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedforstærkerrør, bortset fra det, der er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr |
| --- | --- |

7.

Natoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedforstærkerrør, bortset fra det, der er underlagt eksportkontrol i henhold til EU’s fælles liste over militært udstyr

| 8. | Barberbladspigtråd. |
| --- | --- |

8.

Barberbladspigtråd.

| 9. | Militærknive, kampknive og bajonetter med en bladlængde på mere end 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Militærknive, kampknive og bajonetter med en bladlængde på mere end 10 cm.

| 10. | Produktionsudstyr specielt konstrueret til de emner, der er nævnt i denne liste. |
| --- | --- |

10.

Produktionsudstyr specielt konstrueret til de emner, der er nævnt i denne liste.

| 11. | Speciel teknologi til udvikling, produktion eller anvendelse af de emner, der er nævnt i denne liste. |
| --- | --- |

11.

Speciel teknologi til udvikling, produktion eller anvendelse af de emner, der er nævnt i denne liste.

---

(1)  Fælles liste over militært udstyr (vedtaget af Rådet den 11. marts 2013)) (EUT C 30 af 27.3.2013, s. 1).

---

BILAG II

Websteder med oplysning om de kompetente myndigheder, jf. artikel 4, 7 og 9, og adresser til brug ved meddelelse til Europa-Kommissionen

BELGIEN

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIEN

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANMARK

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

TYSKLAND

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

ESTLAND

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRLAND

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GRÆKENLAND

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPANIEN

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANKRIG

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITALIEN

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

CYPERN

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LETLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITAUEN

http://www.urm.lt/sanctions

LUXEMBOURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARN

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NEDERLANDENE

http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

ØSTRIG

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLEN

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMÆNIEN

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKIET

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/sankcie_eu-sankcie_eu

FINLAND

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

SVERIGE

http://www.ud.se/sanktioner

DET FORENEDE KONGERIGE

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Meddelelser til Europa-Kommissionen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| B-1049 Bruxelles |
| Belgien |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu |

Europa-Kommissionen

Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI)

EEAS 02/309

B-1049 Bruxelles

Belgien

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 402/2013

af 30. april 2013

om den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og ophævelse af forordning (EF) nr. 352/2009

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (1), særlig artikel 6, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der bør i henhold til direktiv 2004/49/EF gradvis indføres fælles sikkerhedsmetoder for at sikre, at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og at niveauet højnes, når det er nødvendigt og praktisk muligt. |
| --- | --- |

(1)

Der bør i henhold til direktiv 2004/49/EF gradvis indføres fælles sikkerhedsmetoder for at sikre, at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og at niveauet højnes, når det er nødvendigt og praktisk muligt.

| (2) | I overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF gav Kommissionen den 12. oktober 2010 Det Europæiske Jernbaneagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) mandat til at revidere forordning (EF) nr. 352/2009 af 24. april 2009 om vedtagelse af en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering, jf. artikel 6, stk. 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (2). Revisionen bør dels omfatte resultaterne af den analyse af den samlede effektivitet af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering, som agenturet har gennemført i henhold til artikel 9, stk. 4, i forordningen, og erfaringerne med anvendelsen af den, dels den videre udvikling af assessorens rolle og ansvarsområder, jf. forordningens artikel 6. Revisionen bør også omfatte kvalifikationskravene (som fastsættes gennem udviklingen af en anerkendelses-/akkrediteringsordning) til assessoren svarende til dennes rolle i den fælles sikkerhedsmetode, med henblik på at øge klarheden og undgå, at den fælles sikkerhedsmetode gennemføres forskelligt i medlemsstaterne, og således at grænsefladerne til EU's eksisterende godkendelses- og certificeringsprocedurer i jernbanesektoren tages i betragtning. Såfremt det er muligt, bør revisionen af forordning (EF) nr. 352/2009 også omfatte en videreudvikling af de risikoacceptkriterier, der kan anvendes til vurdering af, hvorvidt en risiko er acceptabel i forbindelse med en eksplicit risikoestimering og -evaluering. Agenturet rettede sin henstilling om revision af den fælles sikkerhedsmetode ledsaget af en konsekvensanalyse til Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens mandat. Nærværende forordning bygger på denne henstilling fra agenturet. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF gav Kommissionen den 12. oktober 2010 Det Europæiske Jernbaneagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) mandat til at revidere forordning (EF) nr. 352/2009 af 24. april 2009 om vedtagelse af en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering, jf. artikel 6, stk. 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (2). Revisionen bør dels omfatte resultaterne af den analyse af den samlede effektivitet af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering, som agenturet har gennemført i henhold til artikel 9, stk. 4, i forordningen, og erfaringerne med anvendelsen af den, dels den videre udvikling af assessorens rolle og ansvarsområder, jf. forordningens artikel 6. Revisionen bør også omfatte kvalifikationskravene (som fastsættes gennem udviklingen af en anerkendelses-/akkrediteringsordning) til assessoren svarende til dennes rolle i den fælles sikkerhedsmetode, med henblik på at øge klarheden og undgå, at den fælles sikkerhedsmetode gennemføres forskelligt i medlemsstaterne, og således at grænsefladerne til EU's eksisterende godkendelses- og certificeringsprocedurer i jernbanesektoren tages i betragtning. Såfremt det er muligt, bør revisionen af forordning (EF) nr. 352/2009 også omfatte en videreudvikling af de risikoacceptkriterier, der kan anvendes til vurdering af, hvorvidt en risiko er acceptabel i forbindelse med en eksplicit risikoestimering og -evaluering. Agenturet rettede sin henstilling om revision af den fælles sikkerhedsmetode ledsaget af en konsekvensanalyse til Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens mandat. Nærværende forordning bygger på denne henstilling fra agenturet.

| (3) | I henhold til direktiv 2004/49/EF bør grundelementerne i sikkerhedsledelsessystemet indbefatte procedurer og metoder for risikovurderinger og implementering af risikokontrolforanstaltninger, såfremt en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften. Denne forordning omfatter dette grundelement i sikkerhedsledelsessystemet. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til direktiv 2004/49/EF bør grundelementerne i sikkerhedsledelsessystemet indbefatte procedurer og metoder for risikovurderinger og implementering af risikokontrolforanstaltninger, såfremt en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften. Denne forordning omfatter dette grundelement i sikkerhedsledelsessystemet.

| (4) | I henhold til artikel 14a, stk. 3, i direktiv 2004/49/EF sikrer enheder med ansvar for vedligeholdelse ved hjælp af et vedligeholdelsessystem, at de køretøjer, for hvilke de har ansvaret for vedligeholdelsen, er i en sikker driftstilstand. Disse enheder bør indføre risikovurderingsprocedurer til håndtering af ændringer i materiel, procedurer, organisation, personale eller grænseflader. Dette krav til vedligeholdelsessystemet er også omfattet af denne forordning. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 14a, stk. 3, i direktiv 2004/49/EF sikrer enheder med ansvar for vedligeholdelse ved hjælp af et vedligeholdelsessystem, at de køretøjer, for hvilke de har ansvaret for vedligeholdelsen, er i en sikker driftstilstand. Disse enheder bør indføre risikovurderingsprocedurer til håndtering af ændringer i materiel, procedurer, organisation, personale eller grænseflader. Dette krav til vedligeholdelsessystemet er også omfattet af denne forordning.

| (5) | Som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (3) og af artikel 9, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF bør der rettes en særlig opmærksomhed mod risikostyringen i grænsefladerne mellem de aktører, der deltager i anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(5)

Som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (3) og af artikel 9, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF bør der rettes en særlig opmærksomhed mod risikostyringen i grænsefladerne mellem de aktører, der deltager i anvendelsen af denne forordning.

| (6) | Artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (4) fastsætter, at medlemsstaterne træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at de strukturelt definerede delsystemer, der indgår i jernbanesystemet, kun tages i brug, hvis de er planlagt, udført og installeret på en sådan måde, at de relevante væsentlige krav er opfyldt, når delsystemerne integreres i jernbanesystemet. Medlemsstaterne kontrollerer navnlig den tekniske kompatibilitet mellem disse delsystemer og det jernbanesystem, som de integreres i, og at disse delsystemer er sikkert integreret i overensstemmelse med denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (4) fastsætter, at medlemsstaterne træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at de strukturelt definerede delsystemer, der indgår i jernbanesystemet, kun tages i brug, hvis de er planlagt, udført og installeret på en sådan måde, at de relevante væsentlige krav er opfyldt, når delsystemerne integreres i jernbanesystemet. Medlemsstaterne kontrollerer navnlig den tekniske kompatibilitet mellem disse delsystemer og det jernbanesystem, som de integreres i, og at disse delsystemer er sikkert integreret i overensstemmelse med denne forordnings anvendelsesområde.

| (7) | Det har vist sig, at en af hindringerne for liberaliseringen af jernbanemarkedet beror på den omstændighed, at medlemsstaterne ikke har en fælles fremgangsmåde med hensyn til at specificere og dokumentere, at jernbanesystemets sikkerhedsniveauer og -krav er opfyldt. En sådan fælles fremgangsmåde bør fastlægges ved denne forordning. |
| --- | --- |

(7)

Det har vist sig, at en af hindringerne for liberaliseringen af jernbanemarkedet beror på den omstændighed, at medlemsstaterne ikke har en fælles fremgangsmåde med hensyn til at specificere og dokumentere, at jernbanesystemets sikkerhedsniveauer og -krav er opfyldt. En sådan fælles fremgangsmåde bør fastlægges ved denne forordning.

| (8) | For at lette medlemsstaternes gensidige anerkendelse bør de metoder, der benyttes til at identificere og styre risici, harmoniseres blandt de aktører, som deltager i udviklingen og driften af jernbanesystemet, i lighed med metoderne til dokumentation af, at jernbanesystemet på Unionens område opfylder sikkerhedskravene. Det er i første omgang nødvendigt at harmonisere procedurer og metoder for udførelsen af risikovurderinger og for gennemførelsen af risikokontrolforanstaltninger, når en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften som nævnt i punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF. |
| --- | --- |

(8)

For at lette medlemsstaternes gensidige anerkendelse bør de metoder, der benyttes til at identificere og styre risici, harmoniseres blandt de aktører, som deltager i udviklingen og driften af jernbanesystemet, i lighed med metoderne til dokumentation af, at jernbanesystemet på Unionens område opfylder sikkerhedskravene. Det er i første omgang nødvendigt at harmonisere procedurer og metoder for udførelsen af risikovurderinger og for gennemførelsen af risikokontrolforanstaltninger, når en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften som nævnt i punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF.

| (9) | Findes der ingen meddelte nationale forskrifter, som fastlægger, hvorvidt en ændring er signifikant eller ej i en medlemsstat, bør personen med ansvar for ændringens gennemførelse (i det følgende benævnt »forslagsstilleren«) indledningsvis tage stilling til den pågældende ændrings potentielle konsekvenser for sikkerheden i jernbanesystemet. Har den foreslåede ændring indflydelse på sikkerheden, bør forslagsstilleren på grundlag af en ekspertvurdering bedømme ændringens signifikans ud fra et sæt af kriterier, som bør fastsættes i denne forordning. Denne bedømmelse bør munde ud i en af tre konklusioner. I det første tilfælde anses ændringen ikke for at være signifikant, og forslagsstilleren bør benytte sin egen sikkerhedsmetode til at gennemføre ændringen. I det andet tilfælde anses ændringen for at være signifikant, og forslagsstilleren bør anvende denne forordning til at gennemføre ændringen, dog uden at dette medfører et behov for den nationale sikkerhedsmyndigheds særlige indgriben. I det tredje tilfælde anses ændringen for at være signifikant, men der findes EU-bestemmelser, som kræver en særlig indgriben fra den relevante nationale sikkerhedsmyndigheds side, såsom en ny tilladelse til ibrugtagning af et køretøj eller en revision/ajourføring af et jernbaneselskabs sikkerhedscertifikat eller en revision/ajourføring af en jernbaneinfrastrukturforvalters sikkerhedsgodkendelse. |
| --- | --- |

(9)

Findes der ingen meddelte nationale forskrifter, som fastlægger, hvorvidt en ændring er signifikant eller ej i en medlemsstat, bør personen med ansvar for ændringens gennemførelse (i det følgende benævnt »forslagsstilleren«) indledningsvis tage stilling til den pågældende ændrings potentielle konsekvenser for sikkerheden i jernbanesystemet. Har den foreslåede ændring indflydelse på sikkerheden, bør forslagsstilleren på grundlag af en ekspertvurdering bedømme ændringens signifikans ud fra et sæt af kriterier, som bør fastsættes i denne forordning. Denne bedømmelse bør munde ud i en af tre konklusioner. I det første tilfælde anses ændringen ikke for at være signifikant, og forslagsstilleren bør benytte sin egen sikkerhedsmetode til at gennemføre ændringen. I det andet tilfælde anses ændringen for at være signifikant, og forslagsstilleren bør anvende denne forordning til at gennemføre ændringen, dog uden at dette medfører et behov for den nationale sikkerhedsmyndigheds særlige indgriben. I det tredje tilfælde anses ændringen for at være signifikant, men der findes EU-bestemmelser, som kræver en særlig indgriben fra den relevante nationale sikkerhedsmyndigheds side, såsom en ny tilladelse til ibrugtagning af et køretøj eller en revision/ajourføring af et jernbaneselskabs sikkerhedscertifikat eller en revision/ajourføring af en jernbaneinfrastrukturforvalters sikkerhedsgodkendelse.

| (10) | Når der foretages en ændring af et jernbanesystem, som allerede er i drift, bør ændringens signifikans også bedømmes under hensyn til alle sikkerhedsrelaterede ændringer, der påvirker den samme del af systemet, siden denne forordning trådte i kraft, eller siden den risikostyringsproces, der er fastsat i denne forordning, sidst blev taget i anvendelse, alt efter hvilket tidspunkt, der er det seneste. Formålet er at vurdere, hvorvidt disse ændringer som helhed udgør en signifikant ændring, som kræver, at de fælles sikkerhedsmetoder til risikoevaluering og -vurdering anvendes fuldt ud. |
| --- | --- |

(10)

Når der foretages en ændring af et jernbanesystem, som allerede er i drift, bør ændringens signifikans også bedømmes under hensyn til alle sikkerhedsrelaterede ændringer, der påvirker den samme del af systemet, siden denne forordning trådte i kraft, eller siden den risikostyringsproces, der er fastsat i denne forordning, sidst blev taget i anvendelse, alt efter hvilket tidspunkt, der er det seneste. Formålet er at vurdere, hvorvidt disse ændringer som helhed udgør en signifikant ændring, som kræver, at de fælles sikkerhedsmetoder til risikoevaluering og -vurdering anvendes fuldt ud.

| (11) | Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper bør benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen ved en signifikant ændring er acceptabel: anvendelse af anerkendt praksis, en sammenligning med tilsvarende dele af jernbanesystemet eller en eksplicit risikoestimering. Alle principper er benyttet med et vellykket resultat i en række anvendelser i jernbanesystemet og inden for andre transportformer og industrigrene. Princippet om »eksplicit risikoestimering« anvendes ofte til komplekse eller innovative ændringer. Forslagsstilleren bør være ansvarlig for valget af det princip, der skal anvendes. |
| --- | --- |

(11)

Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper bør benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen ved en signifikant ændring er acceptabel: anvendelse af anerkendt praksis, en sammenligning med tilsvarende dele af jernbanesystemet eller en eksplicit risikoestimering. Alle principper er benyttet med et vellykket resultat i en række anvendelser i jernbanesystemet og inden for andre transportformer og industrigrene. Princippet om »eksplicit risikoestimering« anvendes ofte til komplekse eller innovative ændringer. Forslagsstilleren bør være ansvarlig for valget af det princip, der skal anvendes.

| (12) | Når en almindeligt anerkendt praksis anvendes, bør det derfor være muligt at begrænse de virkninger, der følger af anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode, i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Tilsvarende bør den nationale sikkerhedsmyndighed kunne fungere som uafhængig assessor i tilfælde, hvor EU-bestemmelser gør dennes særlige indgriben påkrævet, for derved at undgå dobbeltkontrol, unødvendige omkostninger for erhvervslivet og større tidsforbrug end nødvendigt, førend produktet kan bringes i omsætning. |
| --- | --- |

(12)

Når en almindeligt anerkendt praksis anvendes, bør det derfor være muligt at begrænse de virkninger, der følger af anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode, i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Tilsvarende bør den nationale sikkerhedsmyndighed kunne fungere som uafhængig assessor i tilfælde, hvor EU-bestemmelser gør dennes særlige indgriben påkrævet, for derved at undgå dobbeltkontrol, unødvendige omkostninger for erhvervslivet og større tidsforbrug end nødvendigt, førend produktet kan bringes i omsætning.

| (13) | Med henblik på at rapportere til Kommissionen om effektiviteten og anvendelsen af denne forordning og i relevante tilfælde indgive anbefalinger til forbedring heraf bør agenturet kunne indsamle relevante oplysninger fra de forskellige aktører, herunder nationale sikkerhedsmyndigheder, certificeringsorganer for enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne og andre enheder med ansvar for vedligeholdelsen, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EU) nr. 445/2011 af 10. maj 2011 om en ordning for certificering af enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne (5). |
| --- | --- |

(13)

Med henblik på at rapportere til Kommissionen om effektiviteten og anvendelsen af denne forordning og i relevante tilfælde indgive anbefalinger til forbedring heraf bør agenturet kunne indsamle relevante oplysninger fra de forskellige aktører, herunder nationale sikkerhedsmyndigheder, certificeringsorganer for enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne og andre enheder med ansvar for vedligeholdelsen, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EU) nr. 445/2011 af 10. maj 2011 om en ordning for certificering af enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne (5).

| (14) | Akkreditering af en assessor bør normalt foretages af det nationale akkrediteringsorgan, som har enekompetence til at vurdere, om assessoren opfylder de krav, der er fastsat i de harmoniserede standarder. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter (6) indeholder detaljerede bestemmelser om sådanne nationale akkrediteringsorganers kompetence. |
| --- | --- |

(14)

Akkreditering af en assessor bør normalt foretages af det nationale akkrediteringsorgan, som har enekompetence til at vurdere, om assessoren opfylder de krav, der er fastsat i de harmoniserede standarder. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter (6) indeholder detaljerede bestemmelser om sådanne nationale akkrediteringsorganers kompetence.

| (15) | Såfremt EU's harmoniseringslovgivning giver mulighed for at vælge overensstemmelsesvurderingsorganer til gennemførelse heraf, bør en gennemsigtig akkreditering som fastlagt i forordning (EF) nr. 765/2008 af de nationale myndigheder betragtes som det foretrukne middel til at demonstrere sådanne organers tekniske kompetence i hele EU. De nationale myndigheder kan imidlertid mene, at de selv har passende midler til at foretage denne evaluering. I så tilfælde bør medlemsstaterne forelægge Kommissionen og de andre medlemsstater al den dokumentation, der måtte være nødvendig for verificeringen af kompetencen hos det anerkendelsesorgan, som medlemsstaten vælger til gennemførelsen af EU-lovgivningen. For at nå samme kvalitets- og tillidsniveau, som forventes ved akkreditering, bør kravene til og reglerne for evaluering og overvågning af assessoren være de samme for anerkendelsesorganer som for akkrediteringsorganer. |
| --- | --- |

(15)

Såfremt EU's harmoniseringslovgivning giver mulighed for at vælge overensstemmelsesvurderingsorganer til gennemførelse heraf, bør en gennemsigtig akkreditering som fastlagt i forordning (EF) nr. 765/2008 af de nationale myndigheder betragtes som det foretrukne middel til at demonstrere sådanne organers tekniske kompetence i hele EU. De nationale myndigheder kan imidlertid mene, at de selv har passende midler til at foretage denne evaluering. I så tilfælde bør medlemsstaterne forelægge Kommissionen og de andre medlemsstater al den dokumentation, der måtte være nødvendig for verificeringen af kompetencen hos det anerkendelsesorgan, som medlemsstaten vælger til gennemførelsen af EU-lovgivningen. For at nå samme kvalitets- og tillidsniveau, som forventes ved akkreditering, bør kravene til og reglerne for evaluering og overvågning af assessoren være de samme for anerkendelsesorganer som for akkrediteringsorganer.

| (16) | En uafhængig og kompetent, ekstern eller intern person, organisation eller enhed, en national sikkerhedsmyndighed, et bemyndiget organ eller et organ, der er udpeget i henhold til artikel 17 i direktiv 2008/57/EF, bør kunne fungere som assessor under forudsætning af, at kriterierne i bilag II opfyldes. |
| --- | --- |

(16)

En uafhængig og kompetent, ekstern eller intern person, organisation eller enhed, en national sikkerhedsmyndighed, et bemyndiget organ eller et organ, der er udpeget i henhold til artikel 17 i direktiv 2008/57/EF, bør kunne fungere som assessor under forudsætning af, at kriterierne i bilag II opfyldes.

| (17) | Anerkendelse af interne assessorer i overensstemmelse med denne forordning bør ikke medføre en øjeblikkelig revision af de sikkerhedscertifikater, der allerede er udstedt til jernbanevirksomheder, sikkerhedsgodkendelser udstedt til jernbaneinfrastrukturforvaltere og certifikater udstedt til enheder med ansvar for vedligeholdelse. Disse bør i stedet kunne revideres, næste gang der ansøges om fornyelse eller opdatering af sikkerhedscertifikatet, sikkerhedsgodkendelsen eller certificeringen af enheden med ansvar for vedligeholdelse. |
| --- | --- |

(17)

Anerkendelse af interne assessorer i overensstemmelse med denne forordning bør ikke medføre en øjeblikkelig revision af de sikkerhedscertifikater, der allerede er udstedt til jernbanevirksomheder, sikkerhedsgodkendelser udstedt til jernbaneinfrastrukturforvaltere og certifikater udstedt til enheder med ansvar for vedligeholdelse. Disse bør i stedet kunne revideres, næste gang der ansøges om fornyelse eller opdatering af sikkerhedscertifikatet, sikkerhedsgodkendelsen eller certificeringen af enheden med ansvar for vedligeholdelse.

| (18) | Den eksisterende lovgivning fastsætter ingen grænse for antallet af assessorer, der kan akkrediteres eller anerkendes i hver medlemsstat, og der er ingen forpligtelse til at have mindst ét akkrediteret eller anerkendt organ. I tilfælde hvor eksisterende EU- eller national lovgivning ikke udpeger en assessor, bør forslagsstilleren kunne udpege en hvilken som helst assessor inden for Unionen eller i et tredjeland, der er udpeget i henhold til kriterier og som opfylder krav, der svarer til dem, der er fastsat i denne forordning. Medlemsstaten bør kunne benytte sig af akkrediterings- eller anerkendelsesprocedurer eller en kombination af disse to. |
| --- | --- |

(18)

Den eksisterende lovgivning fastsætter ingen grænse for antallet af assessorer, der kan akkrediteres eller anerkendes i hver medlemsstat, og der er ingen forpligtelse til at have mindst ét akkrediteret eller anerkendt organ. I tilfælde hvor eksisterende EU- eller national lovgivning ikke udpeger en assessor, bør forslagsstilleren kunne udpege en hvilken som helst assessor inden for Unionen eller i et tredjeland, der er udpeget i henhold til kriterier og som opfylder krav, der svarer til dem, der er fastsat i denne forordning. Medlemsstaten bør kunne benytte sig af akkrediterings- eller anerkendelsesprocedurer eller en kombination af disse to.

| (19) | Forordning (EF) nr. 352/2009 er forældet og bør derfor afløses af denne forordning. |
| --- | --- |

(19)

Forordning (EF) nr. 352/2009 er forældet og bør derfor afløses af denne forordning.

| (20) | På baggrund af de nye krav, der indføres i denne forordning om akkreditering og anerkendelse af assessor, bør gennemførelsen af denne forordning udsættes, således at de berørte aktører gives tilstrækkelig tid til at få indført og gennemført denne nye fælles fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(20)

På baggrund af de nye krav, der indføres i denne forordning om akkreditering og anerkendelse af assessor, bør gennemførelsen af denne forordning udsættes, således at de berørte aktører gives tilstrækkelig tid til at få indført og gennemført denne nye fælles fremgangsmåde.

| (21) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 27, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF — |
| --- | --- |

(21)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 27, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

1.   Ved denne forordning fastlægges der en revideret fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering som nævnt i artikel 6, stk. 3, litra a), i direktiv 2004/49/EF.

2.   Forordningen skal lette markedsadgangen til jernbanetransporttjenester ved at harmonisere:

| a) | de risikostyringsprocesser, der benyttes til at vurdere ændringers indvirkning på sikkerhedsniveauerne og opfyldelsen af sikkerhedskravene |
| --- | --- |

a)

de risikostyringsprocesser, der benyttes til at vurdere ændringers indvirkning på sikkerhedsniveauerne og opfyldelsen af sikkerhedskravene

| b) | udvekslingen af sikkerhedsrelevante oplysninger mellem forskellige aktører i jernbanesektoren for at styre sikkerheden på tværs af de forskellige grænseflader, der måtte findes inden for denne sektor |
| --- | --- |

b)

udvekslingen af sikkerhedsrelevante oplysninger mellem forskellige aktører i jernbanesektoren for at styre sikkerheden på tværs af de forskellige grænseflader, der måtte findes inden for denne sektor

| c) | den dokumentation, der følger af anvendelsen af en risikostyringsproces. |
| --- | --- |

c)

den dokumentation, der følger af anvendelsen af en risikostyringsproces.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på forslagsstilleren som defineret i artikel 3, stk. 11, når denne foretager ændringer af jernbanesystemet i en medlemsstat.

Ændringerne kan være af teknisk, driftsmæssig eller organisatorisk art. For så vidt angår organisatoriske ændringer er det dog kun ændringer, der kunne få indflydelse på drifts- eller vedligeholdelsesprocesserne, der skal undersøges efter bestemmelserne i artikel 4.

2.   Når ændringen, på grundlag af en bedømmelse ud fra det sæt af kriterier, der omhandles i artikel 4, stk. 2, litra a) til f),

| a) | anses for at være signifikant, anvendes risikostyringsprocessen i artikel 5 |
| --- | --- |

a)

anses for at være signifikant, anvendes risikostyringsprocessen i artikel 5

| b) | ikke anses for at være signifikant, er det nok, at der opbevares tilstrækkelig dokumentation til at kunne begrunde afgørelsen. |
| --- | --- |

b)

ikke anses for at være signifikant, er det nok, at der opbevares tilstrækkelig dokumentation til at kunne begrunde afgørelsen.

3.   Denne forordning finder desuden anvendelse på strukturelt definerede delsystemer, som er omfattet af direktiv 2008/57/EF:

| a) | hvis en risikovurdering er påkrævet ifølge de relevante tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er); i dette tilfælde skal TSI'en i givet fald specificere, hvilke dele af denne forordning der finder anvendelse |
| --- | --- |

a)

hvis en risikovurdering er påkrævet ifølge de relevante tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er); i dette tilfælde skal TSI'en i givet fald specificere, hvilke dele af denne forordning der finder anvendelse

| b) | hvis ændringen anses for at være signifikant i henhold til artikel 4, stk. 2, anvendes risikostyringsprocessen i artikel 5 på ibrugtagning af strukturelt definerede delsystemer for at sikre, at de integreres på en sikker måde i et eksisterende system i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF. |
| --- | --- |

b)

hvis ændringen anses for at være signifikant i henhold til artikel 4, stk. 2, anvendes risikostyringsprocessen i artikel 5 på ibrugtagning af strukturelt definerede delsystemer for at sikre, at de integreres på en sikker måde i et eksisterende system i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF.

4.   Anvendelsen af denne forordning i de tilfælde, der er nævnt i stk. 3, litra b), i denne artikel må dog ikke føre til krav, der strider mod kravene i de relevante TSI'er. Hvis anvendelsen fører til krav, der strider mod et krav i den relevante TSI, informerer forslagsstilleren den pågældende medlemsstat, som kan beslutte at anmode om en revision af den pågældende TSI efter artikel 6, stk. 2, eller artikel 7 i direktiv 2008/57/EF eller anmode om en undtagelse efter artikel 9, stk. 2, i samme direktiv.

5.   De jernbanesystemer, der ikke er omfattet af direktiv 2004/49/EF i henhold til artikel 2, stk. 2, er heller ikke omfattet af denne forordning.

6.   Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 352/2009 finder fortsat anvendelse på projekter, der på datoen for denne forordnings ikrafttræden befinder sig på et avanceret udviklingstrin, jf. artikel 2, litra t), i direktiv 2008/57/EF.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning gælder definitionerne i artikel 3 i direktiv 2004/49/EF.

Derudover forstås ved:

1)   »risiko«: den relative hyppighed, hvormed ulykker og hændelser medfører skade (forårsaget af en fare) og denne skades alvorsgrad

2)   »risikoanalyse«: systematisk anvendelse af alle tilgængelige oplysninger til at identificere farer og estimere risikoen

3)   »risikoevaluering«: en procedure, der med afsæt i risikoanalysen fastslår, om der er opnået et acceptabelt risikoniveau

4)   »risikovurdering«: den samlede proces, som omfatter en risikoanalyse og en risikoevaluering

5)   »sikkerhed«: fravær af uacceptable skadesrisici

6)   »risikostyring«: den systematiske anvendelse af forvaltningspolitikker, -procedurer og -praksis med henblik på at analysere og evaluere risici og holde risici under kontrol

7)   »grænseflader«: alle interaktionspunkter i løbet af et systems eller et delsystems livscyklus, herunder drift og vedligeholdelse, hvor forskellige aktører i jernbanesektoren samarbejder om at styre risiciene

8)   »aktører«: alle parter, som direkte eller via aftaleforhold er involveret i anvendelsen af denne forordning

9)   »sikkerhedskrav«: de nødvendige sikkerhedsegenskaber (kvalitative eller kvantitative) for et system og driften heraf (herunder driftsforskrifter) og vedligehold med henblik på at opfylde lovbestemte eller virksomheders sikkerhedsmål

10)   »sikkerhedsforanstaltninger«: en række tiltag, der enten mindsker en fares relative hyppighed eller afbøder dens konsekvenser med henblik på at nå frem til eller opretholde et acceptabelt risikoniveau

11)   »forslagsstiller«:

| a) | en jernbanevirksomhed eller jernbaneinfrastrukturforvalter, som implementerer risikokontrolforanstaltninger i henhold til artikel 4 i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

a)

en jernbanevirksomhed eller jernbaneinfrastrukturforvalter, som implementerer risikokontrolforanstaltninger i henhold til artikel 4 i direktiv 2004/49/EF

| b) | en enhed med ansvar for vedligeholdelse, som implementerer foranstaltninger i henhold til artikel 14a, stk. 3, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

b)

en enhed med ansvar for vedligeholdelse, som implementerer foranstaltninger i henhold til artikel 14a, stk. 3, i direktiv 2004/49/EF

| c) | ordregivere eller fabrikanter, som opfordrer et bemyndiget organ til at anvende EF-verifikationsproceduren i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF, eller et organ, der er udpeget i henhold til artikel 17, stk. 3, i samme direktiv |
| --- | --- |

c)

ordregivere eller fabrikanter, som opfordrer et bemyndiget organ til at anvende EF-verifikationsproceduren i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF, eller et organ, der er udpeget i henhold til artikel 17, stk. 3, i samme direktiv

| d) | en, der ansøger om tilladelse til at tage strukturelt definerede delsystemer i brug. |
| --- | --- |

d)

en, der ansøger om tilladelse til at tage strukturelt definerede delsystemer i brug.

12)   »sikkerhedsvurderingsrapport«: det dokument, der indeholder konklusionerne af en vurdering, som en assessor har foretaget af det pågældende system

13)   »fare«: en situation, der kunne føre til en ulykke

14)   »assessor«: den uafhængige og kompetente, eksterne eller interne person, organisation eller enhed, der foretager efterforskninger med henblik på at nå frem til en afgørelse baseret på et objektivt grundlag om et systems egnethed til at opfylde de sikkerhedskrav, der stilles til det

15)   »risikoacceptkriterier«: referencegrundlaget for vurderingen af, hvorvidt en specifik risiko er acceptabel. Disse kriterier benyttes til at fastslå, at risikoniveauet er tilstrækkeligt lavt til, at det er unødvendigt at iværksætte øjeblikkelige tiltag for at mindske det yderligere

16)   »fareregister«: det dokument, hvori der registreres og henvises til identificerede farer, foranstaltninger i tilknytning hertil og deres årsager, og hvori der henvises til den organisation, som håndterer dem

17)   »fareidentifikation«: den proces, der består i at afdække, registrere og karakterisere farer

18)   »risikoacceptprincip«: de regler, der anvendes for at fastslå, hvorvidt risikoen ved en eller flere specifikke farer er acceptabel

19)   »anerkendt praksis«: et skriftligt regelsæt, der, når det anvendes korrekt, kan benyttes til at holde en eller flere specifikke farer under kontrol

20)   »referencesystem«: et system, som i praksis har vist sig at have et acceptabelt sikkerhedsniveau, og som kan benyttes til sammenligning af, hvorvidt risikoen er acceptabel i et system, der er taget op til vurdering

21)   »risikoestimering«: den proces, som benyttes til at kvantificere niveauet for de risici, der analyseres, og som består af følgende trin: estimering af frekvens, konsekvensanalyse og deres produkt

22)   »teknisk system«: et produkt eller en samling af produkter, herunder projektering, implementering og dokumentation. Udviklingen af et teknisk system indledes med kravspecifikationer til dette og afsluttes med en godkendelse af systemet. Selv om udviklingen af relevante grænseflader, hvor menneskelig adfærd får betydning, tages i betragtning, inddrages menneskelige operatører og deres handlinger ikke i et teknisk system. Vedligeholdelsesprocessen beskrives i vedligeholdelseshåndbøgerne, men er ikke i sig selv en del af det tekniske system

23)   »katastrofale følger«: dødsfald og/eller flere alvorlige kvæstelser og/eller betydelige miljøskader som følge af en ulykke

24)   »accept af sikkerhed«: den status, som forslagsstilleren giver ændringen ud fra assessors sikkerhedsvurderingsrapport

25)   »system«: enhver del af jernbanesystemet, hvori der foretages ændringer, hvad enten ændringerne er af teknisk, driftsmæssig eller organisatorisk art

26)   »meddelt national forskrift«: alle nationale forskrifter, som medlemsstaterne har underrettet Kommissionen om i medfør af Rådets direktiv 96/48/EF (7), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF (8) og direktiv 2004/49/EF samt direktiv 2008/57/EF

27)   »certificeringsorgan«: et certificeringsorgan som defineret i artikel 3 i forordning (EU) nr. 445/2011

28)   »overensstemmelsesvurderingsorgan«: overensstemmelsesvurderingsorgan som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 765/2008

29)   »akkreditering«: akkreditering som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 765/2008

30)   »nationalt akkrediteringsorgan«: nationalt akkrediteringsorgan som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 765/2008

31)   »anerkendelse«: en attestering af, at en assessor opfylder de krav, som bilag II til denne forordning stiller om gennemførelse af den uafhængige vurdering, jf. artikel 6, stk. 1 og 2, foretaget af et nationalt organ, som ikke er det nationale akkrediteringsorgan.

Artikel 4

Signifikante ændringer

1.   Er der ingen meddelte nationale forskrifter, der fastlægger, hvorvidt en ændring er signifikant eller ej i en medlemsstat, tager forslagsstilleren stilling til den pågældende ændrings potentielle indflydelse på sikkerheden i jernbanesystemet.

Har den foreslåede ændring ingen indflydelse på sikkerheden, er der ikke behov for at anvende den risikostyringsproces, som er beskrevet i artikel 5.

2.   Har den foreslåede ændring indflydelse på sikkerheden, træffer forslagsstilleren på grundlag af en ekspertvurdering afgørelse om ændringens signifikans ud fra følgende kriterier:

| a) | konsekvens af svigt: et plausibelt, værst tænkeligt scenario i tilfælde af svigt i det system, der er under vurdering, under hensyn til sikkerhedsbarrierer uden for systemet |
| --- | --- |

a)

konsekvens af svigt: et plausibelt, værst tænkeligt scenario i tilfælde af svigt i det system, der er under vurdering, under hensyn til sikkerhedsbarrierer uden for systemet

| b) | nyskabelser, der anvendes til at gennemføre ændringen: dette gælder både for det, der er innovativt for jernbanesektoren, og det, som alene er nyt for den organisation, der gennemfører ændringen |
| --- | --- |

b)

nyskabelser, der anvendes til at gennemføre ændringen: dette gælder både for det, der er innovativt for jernbanesektoren, og det, som alene er nyt for den organisation, der gennemfører ændringen

| c) | ændringens kompleksitet |
| --- | --- |

c)

ændringens kompleksitet

| d) | overvågning: manglende evne til at kontrolovervåge den gennemførte ændring i systemets samlede livscyklus og foretage hensigtsmæssige indgreb |
| --- | --- |

d)

overvågning: manglende evne til at kontrolovervåge den gennemførte ændring i systemets samlede livscyklus og foretage hensigtsmæssige indgreb

| e) | reversibilitet: manglende evne til at vende tilbage til systemet, som det var før ændringen |
| --- | --- |

e)

reversibilitet: manglende evne til at vende tilbage til systemet, som det var før ændringen

| f) | akkumulation: vurdering af ændringens signifikans under hensyntagen til alle nylige sikkerhedsrelaterede ændringer, som ikke blev anset for signifikante, af det system, der er taget op til vurdering. |
| --- | --- |

f)

akkumulation: vurdering af ændringens signifikans under hensyntagen til alle nylige sikkerhedsrelaterede ændringer, som ikke blev anset for signifikante, af det system, der er taget op til vurdering.

3.   Forslagsstilleren opbevarer tilstrækkelig dokumentation til at kunne begrunde sin afgørelse.

Artikel 5

Risikostyringsproces

1.   Forslagsstilleren er ansvarlig for anvendelsen af denne forordning, herunder vurdering af ændringens signifikans ud fra kriterierne i artikel 4, og for anvendelsen af den i bilag I beskrevne risikostyringsproces.

2.   Forslagsstilleren sikrer, at også de risici, som foranlediges af dennes leverandører, tjenesteudbydere og deres underleverandører styres efter forskrifterne i denne forordning. Forslagsstilleren kan til dette formål aftale med dennes leverandører, tjenesteudbydere og deres underleverandører, at de har pligt til at deltage i den i bilag I beskrevne risikostyringsproces.

Artikel 6

Uafhængig vurdering

1.   En assessor gennemfører en uafhængig vurdering af egnetheden af både den måde den i bilag I fastlagte risikostyringsproces anvendes på og af dens resultater. Denne assessor skal opfylde kravene i bilag II. Hvis assessor ikke allerede er udpeget i EU- eller national lovgivning, udnævner forslagsstilleren sin egen assessor på et passende, men tidligst muligt, stadium i risikostyringsprocessen.

2.   For at gennemføre den uafhængige vurdering skal assessoren:

| a) | sikre, at assessor selv har en grundig forståelse af den signifikante ændring på baggrund af den dokumentation, som forslagsstilleren har udleveret |
| --- | --- |

a)

sikre, at assessor selv har en grundig forståelse af den signifikante ændring på baggrund af den dokumentation, som forslagsstilleren har udleveret

| b) | udføre en vurdering af de processer, der er anvendt til styringen af sikkerheden og kvaliteten under projekteringen og gennemførelsen af den signifikante ændring, hvis disse processer ikke allerede er certificeret af et relevant overensstemmelsesvurderingsorgan |
| --- | --- |

b)

udføre en vurdering af de processer, der er anvendt til styringen af sikkerheden og kvaliteten under projekteringen og gennemførelsen af den signifikante ændring, hvis disse processer ikke allerede er certificeret af et relevant overensstemmelsesvurderingsorgan

| c) | udføre en vurdering af anvendelsen af disse sikkerheds- og kvalitetsprocesser under projekteringen og gennemførelsen af den signifikante ændring. |
| --- | --- |

c)

udføre en vurdering af anvendelsen af disse sikkerheds- og kvalitetsprocesser under projekteringen og gennemførelsen af den signifikante ændring.

Når vurderingen er udført i overensstemmelse med litra a), b) og c), udarbejder assessoren en sikkerhedsvurderingsrapport som fastsat i artikel 15 og i bilag III.

3.   Dobbeltarbejde skal undgås for så vidt angår følgende vurderinger:

| a) | overensstemmelsesvurderingen af sikkerhedsledelsessystemet og vedligeholdelsessystemet for enheder med ansvar for vedligeholdelse, som kræves i henhold til direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

a)

overensstemmelsesvurderingen af sikkerhedsledelsessystemet og vedligeholdelsessystemet for enheder med ansvar for vedligeholdelse, som kræves i henhold til direktiv 2004/49/EF

| b) | den overensstemmelsesvurdering, der udføres af et bemyndiget organ, som defineret i artikel 2, litra j), i direktiv 2008/57/EF, eller af et organ, der er udpeget i henhold til artikel 17 i samme direktiv |
| --- | --- |

b)

den overensstemmelsesvurdering, der udføres af et bemyndiget organ, som defineret i artikel 2, litra j), i direktiv 2008/57/EF, eller af et organ, der er udpeget i henhold til artikel 17 i samme direktiv

| c) | enhver anden uafhængig vurdering, der udføres af assessor i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

c)

enhver anden uafhængig vurdering, der udføres af assessor i overensstemmelse med denne forordning.

4.   Med forbehold af EU-lovgivningen, kan forslagsstilleren vælge den nationale sikkerhedsmyndighed som assessor, såfremt den nationale sikkerhedsmyndighed tilbyder denne tjeneste, når de signifikante ændringer vedrører et af følgende tilfælde:

| a) | når et køretøj har brug for en tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 22, stk. 2, og artikel 24, stk. 2, i direktiv 2008/57/EF |
| --- | --- |

a)

når et køretøj har brug for en tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 22, stk. 2, og artikel 24, stk. 2, i direktiv 2008/57/EF

| b) | når et køretøj har brug for en supplerende tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 23, stk. 5, og artikel 25, stk. 4, i direktiv 2008/57/EF |
| --- | --- |

b)

når et køretøj har brug for en supplerende tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 23, stk. 5, og artikel 25, stk. 4, i direktiv 2008/57/EF

| c) | når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af en ændring af karakteren eller omfanget af de pågældende aktiviteter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

c)

når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af en ændring af karakteren eller omfanget af de pågældende aktiviteter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF

| d) | når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

d)

når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF

| e) | når en sikkerhedsgodkendelse skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer af infrastrukturen, signalsystemet eller energiforsyningen eller principperne for deres drift og vedligeholdelse som nævnt i artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

e)

når en sikkerhedsgodkendelse skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer af infrastrukturen, signalsystemet eller energiforsyningen eller principperne for deres drift og vedligeholdelse som nævnt i artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF

| f) | når en sikkerhedsgodkendelse skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF. |
| --- | --- |

f)

når en sikkerhedsgodkendelse skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF.

Hvis en signifikant ændring vedrører et strukturelt defineret delsystem, hvor der er behov for en ibrugtagningstilladelse som nævnt i artikel 15, stk. 1, eller artikel 20 i direktiv 2008/57/EF, kan forslagsstilleren vælge den nationale sikkerhedsmyndighed som assessor, såfremt den nationale sikkerhedsmyndighed tilbyder denne tjeneste, medmindre forslagsstilleren allerede har overdraget denne opgave til et bemyndiget organ i henhold til nævnte direktivs artikel 18, stk. 2.

Artikel 7

Akkreditering/anerkendelse af assessoren

Den i artikel 6 omhandlede assessor skal enten:

| a) | være akkrediteret af det nationale akkrediteringsorgan, som er omhandlet i artikel 13, stk. 1, på grundlag af kriterierne i bilag II |
| --- | --- |

a)

være akkrediteret af det nationale akkrediteringsorgan, som er omhandlet i artikel 13, stk. 1, på grundlag af kriterierne i bilag II

| b) | være anerkendt af det anerkendelsesorgan, som er omhandlet i artikel 13, stk. 1, på grundlag af kriterierne i bilag II eller |
| --- | --- |

b)

være anerkendt af det anerkendelsesorgan, som er omhandlet i artikel 13, stk. 1, på grundlag af kriterierne i bilag II eller

| c) | være den nationale sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med kravene i artikel 9, stk. 2. |
| --- | --- |

c)

være den nationale sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med kravene i artikel 9, stk. 2.

Artikel 8

Accept af akkreditering/anerkendelse

1.   Ved udstedelsen af et sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1158/2010 (9) eller Kommissionens forordning (EU) nr. 1169/2010 (10) accepterer den nationale sikkerhedsmyndighed den akkreditering eller anerkendelse, der er givet af en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 7, som bevis for jernbanevirksomhedens eller jernbaneinfrastrukturforvalterens evne til at fungere som assessor.

2.   Ved udstedelsen af en certificering til en enhed med ansvar for vedligeholdelse i henhold til forordning (EU) nr. 445/2011, accepterer certificeringsorganet den akkreditering eller anerkendelse, der er givet af en medlemsstat, som bevis for at enheden med ansvar for vedligeholdelse kan fungere som assessor.

Artikel 9

Typer af assessoranerkendelse

1.   Følgende typer af assessoranerkendelse kan anvendes:

| a) | en medlemsstats anerkendelse af en enhed med ansvar for vedligeholdelse, en organisation, en del af en organisation eller en person |
| --- | --- |

a)

en medlemsstats anerkendelse af en enhed med ansvar for vedligeholdelse, en organisation, en del af en organisation eller en person

| b) | en national sikkerhedsmyndigheds anerkendelse af en organisations, dele af en organisations eller en persons evne til at gennemføre uafhængige vurderinger gennem vurdering af og tilsyn med sikkerhedsledelsessystemet hos en jernbanevirksomhed eller en jernbaneinfrastrukturforvalter |
| --- | --- |

b)

en national sikkerhedsmyndigheds anerkendelse af en organisations, dele af en organisations eller en persons evne til at gennemføre uafhængige vurderinger gennem vurdering af og tilsyn med sikkerhedsledelsessystemet hos en jernbanevirksomhed eller en jernbaneinfrastrukturforvalter

| c) | når den nationale sikkerhedsmyndighed fungerer som certificeringsorgan i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 445/2011: en national sikkerhedsmyndigheds anerkendelse af en organisations, dele af en organisations eller en persons evne til at gennemføre uafhængige vurderinger gennem vurdering og overvågning af sikkerhedsledelsessystemet hos en enhed med ansvar for vedligeholdelse |
| --- | --- |

c)

når den nationale sikkerhedsmyndighed fungerer som certificeringsorgan i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 445/2011: en national sikkerhedsmyndigheds anerkendelse af en organisations, dele af en organisations eller en persons evne til at gennemføre uafhængige vurderinger gennem vurdering og overvågning af sikkerhedsledelsessystemet hos en enhed med ansvar for vedligeholdelse

| d) | et af medlemsstaten udpeget anerkendelsesorgans anerkendelse af en enhed med ansvar for vedligeholdelse, en organisations, en del af en organisations eller en persons evne til at gennemføre uafhængige vurderinger. |
| --- | --- |

d)

et af medlemsstaten udpeget anerkendelsesorgans anerkendelse af en enhed med ansvar for vedligeholdelse, en organisations, en del af en organisations eller en persons evne til at gennemføre uafhængige vurderinger.

2.   Når en medlemsstat anerkender den nationale sikkerhedsmyndighed som assessor, er det denne medlemsstats ansvar at sikre, at den nationale sikkerhedsmyndighed opfylder kravene i bilag II. I sådanne tilfælde skal den nationale sikkerhedsmyndigheds assessorfunktioner være beviseligt adskilt fra den nationale sikkerhedsmyndigheds andre funktioner.

Artikel 10

Anerkendelsens gyldighed

1.   I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a) og d), og artikel 9, stk. 2, må anerkendelsen højst være gyldig i fem år fra udstedelsesdatoen.

2.   I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra b):

| a) | anføres anerkendelseserklæringen for en jernbanevirksomhed eller en jernbaneinfrastrukturforvalter på det relevante sikkerhedscertifikat i rubrik 5 »Supplerende oplysninger« i det fælles format til sikkerhedscertifikatet, der er fastsat i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 (11), og på et passende sted på sikkerhedsgodkendelsen |
| --- | --- |

a)

anføres anerkendelseserklæringen for en jernbanevirksomhed eller en jernbaneinfrastrukturforvalter på det relevante sikkerhedscertifikat i rubrik 5 »Supplerende oplysninger« i det fælles format til sikkerhedscertifikatet, der er fastsat i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 653/2007 (11), og på et passende sted på sikkerhedsgodkendelsen

| b) | er anerkendelsens gyldighed begrænset til gyldighedsperioden for det sikkerhedscertifikat eller den sikkerhedsgodkendelse, som den er tildelt på baggrund af. I så fald indgives anerkendelsesanmodningen næste gang, der indgives ansøgning om fornyelse eller opdatering af sikkerhedscertifikatet eller sikkerhedsgodkendelsen. |
| --- | --- |

b)

er anerkendelsens gyldighed begrænset til gyldighedsperioden for det sikkerhedscertifikat eller den sikkerhedsgodkendelse, som den er tildelt på baggrund af. I så fald indgives anerkendelsesanmodningen næste gang, der indgives ansøgning om fornyelse eller opdatering af sikkerhedscertifikatet eller sikkerhedsgodkendelsen.

3.   I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra c):

| a) | anføres anerkendelseserklæringen for en enhed med ansvar for vedligeholdelse på det relevante certifikat i rubrik 5 »Supplerende oplysninger« i det fælles format til certifikatet for enheder med ansvar for vedligeholdelse, der er fastsat i bilag V, eller bilag VI hvor dette måtte være relevant, til forordning (EU) nr. 445/2011 |
| --- | --- |

a)

anføres anerkendelseserklæringen for en enhed med ansvar for vedligeholdelse på det relevante certifikat i rubrik 5 »Supplerende oplysninger« i det fælles format til certifikatet for enheder med ansvar for vedligeholdelse, der er fastsat i bilag V, eller bilag VI hvor dette måtte være relevant, til forordning (EU) nr. 445/2011

| b) | er anerkendelsens gyldighed begrænset til gyldighedsperioden for det certifikat, der er udstedt af certificeringsorganet, og som den er tildelt på baggrund af. I så fald indgives anerkendelsesanmodningen næste gang, der indgives ansøgning om fornyelse eller opdatering af certifikatet. |
| --- | --- |

b)

er anerkendelsens gyldighed begrænset til gyldighedsperioden for det certifikat, der er udstedt af certificeringsorganet, og som den er tildelt på baggrund af. I så fald indgives anerkendelsesanmodningen næste gang, der indgives ansøgning om fornyelse eller opdatering af certifikatet.

Artikel 11

Anerkendelsesorganets tilsynsopgaver

1.   I analogi med artikel 5, stk. 3 og 4, i forordning (EF) nr. 765/2008 fører anerkendelsesorganet periodisk tilsyn med henblik på at verificere, hvorvidt den assessor, som det har anerkendt, fortsætter med at opfylde kriterierne i bilag II, så længe anerkendelsen er gyldig.

2.   Hvis assessoren ikke længere opfylder kriterierne i bilag II, begrænser anerkendelsesorganet anerkendelsens anvendelsesområde, suspenderer eller inddrager anerkendelsen, afhængigt af omfanget af den manglende opfyldelse.

Artikel 12

Lempede kriterier, når gensidig anerkendelse ikke er nødvendig i forbindelse med en signifikant ændring

Når gensidig anerkendelse ikke er nødvendig i forbindelse med risikovurderingen af en signifikant ændring, udpeger forslagsstilleren en assessor, der som minimum opfylder kravene til kompetence, uafhængighed og upartiskhed i bilag II. De øvrige krav i punkt 1 i bilag II kan lempes på en ikke-diskriminerende måde efter aftale med den nationale sikkerhedsmyndighed.

Artikel 13

Oplysninger, der skal meddeles agenturet

1.   Hvis det er relevant, meddeler medlemsstaterne senest den 21. maj 2015 agenturet, hvilket organ der fungerer som deres nationale akkrediteringsorgan og/eller anerkendelsesorgan/-organer i henhold til denne forordning, såvel som hvem eller hvilket organ de har anerkendt som assessor i henhold til artikel 9, stk. 1, litra a). Medlemsstaterne meddeler desuden enhver ændring til denne situation senest en måned efter ændringen. Agenturet gør disse oplysninger offentligt tilgængelige.

2.   Senest den 21. maj 2015 meddeler det nationale akkrediteringsorgan agenturet, hvilke assessorer det har akkrediteret, og hvilke kompetenceområder disse assessorer er akkrediteret for, jf. punkt 2 og 3 i bilag II. Det nationale akkrediteringsorgan meddeler desuden enhver ændring i denne situation senest en måned efter ændringen. Agenturet gør disse oplysninger offentligt tilgængelige.

3.   Senest den 21. maj 2015 meddeler anerkendelsesorganet/-organerne agenturet, hvilke assessorer det/de har akkrediteret, og hvilke kompetenceområder disse assessorer er akkrediteret til, jf. punkt 2 og 3 i bilag II. Anerkendelsesorganet/-organerne meddeler desuden enhver ændring til denne situation senest en måned efter ændringen. Agenturet gør disse oplysninger offentligt tilgængelige.

Artikel 14

Agenturets bistand i forbindelse med akkreditering eller anerkendelse af en assessor

1.   Agenturet organiserer peerevalueringer mellem anerkendelsesorganerne baseret på de principper, der er omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 765/2008.

2.   I samarbejde med Den Europæiske Organisation for Akkreditering (EA) organiserer agenturet, som minimum i forbindelse med hver revision af denne forordning, kurser om denne forordning for de nationale akkrediteringsorganer og for anerkendelsesorganerne.

Artikel 15

Sikkerhedsvurderingsrapporter

1.   Assessor forelægger forslagsstilleren en sikkerhedsvurderingsrapport i henhold til kravene i bilag III. Forslagsstilleren er ansvarlig for at afgøre, om og hvordan konklusionerne i sikkerhedsvurderingsrapporten skal tages i betragtning ved accept af sikkerhed for den vurderede ændring. Er forslagsstilleren i sidste ende uenig i en del af sikkerhedsvurderingsrapporten, begrunder og dokumenterer han sit standpunkt.

2.   I de i artikel 2, stk. 3, litra b), nævnte tilfælde og i overensstemmelse med stk. 5 i denne artikel accepterer den nationale sikkerhedsmyndighed den i artikel 16 omhandlede erklæring, når den skal træffe afgørelse om ibrugtagning af strukturelt definerede delsystemer og køretøjer.

3.   Den nationale sikkerhedsmyndighed må ikke anmode om supplerende verifikationer eller risikoanalyser, medmindre den kan påvise eksistensen af en væsentlig sikkerhedsrisiko, jf. dog artikel 16 i direktiv 2008/57/EF.

4.   I de i artikel 2, stk. 3, litra a), nævnte tilfælde og i overensstemmelse med stk. 5 i denne artikel accepterer det bemyndigede organ, der har ansvaret for at udstede overensstemmelsesattesten, den i artikel 16 omhandlede erklæring, medmindre det kan begrunde og dokumentere tvivl om antagelserne i attesten eller om resultaternes relevans.

5.   Er et system eller et delsystem allerede accepteret som afslutning på den risikostyringsproces, der specificeres i denne forordning, må den deraf følgende sikkerhedsvurderingsrapport ikke drages i tvivl af nogen anden assessor med ansvar for at udføre en ny vurdering af det samme system. Gensidig anerkendelse forudsætter dokumentation for, at systemet vil blive anvendt på de samme funktionelle, operationelle og miljømæssige betingelser, som det er tilfældet for det allerede accepterede system, og at tilsvarende risikoacceptkriterier er benyttet.

Artikel 16

Forslagsstillers erklæring

På grundlag af resultaterne af anvendelsen af denne forordning og assessors sikkerhedsvurderingsrapport afgiver forslagsstilleren en skriftlig erklæring om, at alle identificerede farer og risici ved disse farer er holdt på et acceptabelt niveau.

Artikel 17

Risikostyringssystem og revisioner

1.   Jernbanevirksomheder og jernbaneinfrastrukturforvaltere lader revisioner af anvendelsen af denne forordning indgå i deres løbende revisionsordning for sikkerhedsledelsessystemet, jf. artikel 9 i direktiv 2004/49/EF.

2.   Enheder med ansvar for vedligeholdelse lader revisioner af anvendelsen af denne forordning indgå i deres løbende revisionsordning for vedligeholdelsessystemet, jf. artikel 14a, stk. 3, i direktiv 2004/49/EF.

3.   Som led i de opgaver, der er fastsat i artikel 16, stk. 2, litra e), i direktiv 2004/49/EF, fører den nationale sikkerhedsmyndighed tilsyn med den måde, hvorpå denne forordning anvendes af jernbanevirksomhederne, jernbaneinfrastrukturforvalterne og enhederne med ansvar for vedligeholdelse, der ikke er omfattet af forordning (EU) nr. 445/2011, men som er identificeret i det nationale køretøjsregister.

4.   Som led i de opgaver, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 445/2011, fører certificeringsorganet for en enhed med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne tilsyn med den måde, hvorpå enheden med ansvar for vedligeholdelse anvender denne forordning.

Artikel 18

Tilbagemelding og tekniske fremskridt

1.   Hver jernbanevirksomhed og jernbaneinfrastrukturforvalter rapporterer i sin årlige sikkerhedsrapport, jf. artikel 9, stk. 4, i direktiv 2004/49/EF, kortfattet om sine erfaringer med anvendelsen af denne forordning. Rapporten skal også indeholde en sammenfatning af afgørelserne om ændringernes signifikans.

2.   Hver national sikkerhedsmyndighed rapporterer i sin årlige sikkerhedsrapport, jf. artikel 18 i direktiv 2004/49/EF, om forslagsstillernes erfaringer med anvendelsen af denne forordning og om egne erfaringer, hvor dette er relevant.

3.   Den årlige vedligeholdelsesrapport for enheder med ansvar for vedligeholdelse af godsvogne, jf. punkt I.7.4, litra k), i bilag III til forordning (EU) nr. 445/2011, skal indeholde oplysninger om de erfaringer, som enheder med ansvar for vedligeholdelse har med anvendelsen af denne forordning. Agenturet samordner indsamlingen af disse oplysninger med de relevante certificeringsorganer.

4.   De øvrige enheder med ansvar for vedligeholdelse, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 445/2011, oplyser også agenturet om deres erfaring med anvendelsen af denne forordning. Agenturet koordinerer udvekslingen af erfaringer med disse enheder med ansvar for vedligeholdelse og med de nationale sikkerhedsmyndigheder.

5.   Agenturet indsamler derefter alle oplysninger om erfaringerne med anvendelsen af denne forordning og afgiver efter behov henstillinger til Kommissionen med henblik på at forbedre denne forordning.

6.   Agenturet forelægger inden den 21. maj 2018 Kommissionen en rapport, der skal indeholde følgende:

| a) | en analyse af erfaringerne med anvendelsen af denne forordning, herunder tilfælde, hvor forslagsstillere på frivillig basis har anvendt den fælles sikkerhedsmetode før den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, jf. artikel 20 |
| --- | --- |

a)

en analyse af erfaringerne med anvendelsen af denne forordning, herunder tilfælde, hvor forslagsstillere på frivillig basis har anvendt den fælles sikkerhedsmetode før den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, jf. artikel 20

| b) | en analyse af forslagsstillernes erfaringer med afgørelserne om ændringernes signifikans |
| --- | --- |

b)

en analyse af forslagsstillernes erfaringer med afgørelserne om ændringernes signifikans

| c) | en analyse af de tilfælde, hvor anerkendt praksis er fulgt, jf. beskrivelsen i punkt 2.3.8 i bilag I |
| --- | --- |

c)

en analyse af de tilfælde, hvor anerkendt praksis er fulgt, jf. beskrivelsen i punkt 2.3.8 i bilag I

| d) | en analyse af erfaringerne med akkrediteringen og anerkendelsen af assessorer |
| --- | --- |

d)

en analyse af erfaringerne med akkrediteringen og anerkendelsen af assessorer

| e) | en analyse af denne forordnings samlede effektivitet. |
| --- | --- |

e)

en analyse af denne forordnings samlede effektivitet.

De nationale sikkerhedsmyndigheder bistår agenturet med at indsamle sådanne oplysninger.

Artikel 19

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 352/2009 ophæves med virkning fra den 21. maj 2015.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 20

Ikrafttrædelse og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 21. maj 2015.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. april 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44.

1

(2)  EUT L 108 af 29.4.2009, s. 4.

2

(3)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25.

3

(4)  EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.

4

(5)  EUT L 122 af 11.5.2011, s. 22.

5

(6)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

6

(7)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.

7

(8)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.

8

(9)  EUT L 326 af 10.12.2010, s. 11.

9

(10)  EUT L 327 af 11.12.2010, s. 13.

10

(11)  EUT L 153 af 14.6.2007, s. 9.

11

---

BILAG I

1.   GENERELLE PRINCIPPER FOR RISIKOSTYRINGSPROCESSEN

1.1.   Generelle principper og forpligtelser

| 1.1.1. | Risikostyringsprocessen tager udgangspunkt i en definition af det vurderede system og omfatter følgende aktiviteter:






  a) | risikovurderingsprocessen, hvori der foretages en identifikation af farerne, risiciene, de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger og de deraf følgende sikkerhedskrav, som det vurderede system skal opfylde |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Risikostyringsprocessen tager udgangspunkt i en definition af det vurderede system og omfatter følgende aktiviteter:

a)

risikovurderingsprocessen, hvori der foretages en identifikation af farerne, risiciene, de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger og de deraf følgende sikkerhedskrav, som det vurderede system skal opfylde

| b) | påvisning af, at systemet opfylder de fastlagte sikkerhedskrav, og |
| --- | --- |

b)

påvisning af, at systemet opfylder de fastlagte sikkerhedskrav, og

| c) | styring af alle identificerede farer og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

c)

styring af alle identificerede farer og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger.

Denne risikostyringsproces er en iterativ proces, og den er afbildet i diagrammet i tillægget. Processen afsluttes, når det er påvist, at systemet opfylder alle sikkerhedskrav, der er nødvendige for at acceptere de risici, der er forbundet med de identificerede farer.

| 1.1.2. | Risikostyringsprocessen skal omfatte egnede kvalitetssikringsaktiviteter og udføres af kompetente medarbejdere. Den skal gøres til genstand for en uafhængig vurdering foretaget af en eller flere assessorer. |
| --- | --- |

1.1.2.

Risikostyringsprocessen skal omfatte egnede kvalitetssikringsaktiviteter og udføres af kompetente medarbejdere. Den skal gøres til genstand for en uafhængig vurdering foretaget af en eller flere assessorer.

| 1.1.3. | Forslagsstilleren med ansvar for risikostyringsprocessen fører løbende et fareregister i henhold til punkt 4. |
| --- | --- |

1.1.3.

Forslagsstilleren med ansvar for risikostyringsprocessen fører løbende et fareregister i henhold til punkt 4.

| 1.1.4. | De aktører, der allerede har indført risikovurderingsmetoder eller -værktøjer, kan fortsat anvende disse, såfremt de kan forenes med denne forordnings bestemmelser og på følgende betingelser:






  a) | risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne beskrives i et sikkerhedsledelsessystem, der er accepteret af en national sikkerhedsmyndighed i henhold til artikel 10, stk. 2, litra a), eller artikel 11, stk. 1, litra a), i direktiv 2004/49/EF, eller |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

De aktører, der allerede har indført risikovurderingsmetoder eller -værktøjer, kan fortsat anvende disse, såfremt de kan forenes med denne forordnings bestemmelser og på følgende betingelser:

a)

risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne beskrives i et sikkerhedsledelsessystem, der er accepteret af en national sikkerhedsmyndighed i henhold til artikel 10, stk. 2, litra a), eller artikel 11, stk. 1, litra a), i direktiv 2004/49/EF, eller

| b) | risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne er påkrævet i henhold til en TSI eller opfylder offentligt tilgængelige anerkendte standarder, der er specificeret i meddelte nationale forskrifter. |
| --- | --- |

b)

risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne er påkrævet i henhold til en TSI eller opfylder offentligt tilgængelige anerkendte standarder, der er specificeret i meddelte nationale forskrifter.

| 1.1.5. | Med forbehold for medlemsstaternes retsforskrifter vedrørende civilt erstatningsansvar, har forslagsstilleren ansvaret for risikovurderingsprocessen. Med de berørte aktørers samtykke træffer forslagsstilleren navnlig afgørelse om, hvem der bærer ansvaret for at opfylde de sikkerhedskrav, der følger af risikovurderingen. De sikkerhedskrav, som forslagsstilleren tildeler disse aktører, må ikke række uden for rammerne af deres ansvars- og kontrolområde. Denne afgørelse skal afhænge af den type sikkerhedsforanstaltninger, som er valgt med henblik på at holde risiciene på et acceptabelt niveau. Opfyldelsen af sikkerhedskravene påvises i henhold til punkt 3. |
| --- | --- |

1.1.5.

Med forbehold for medlemsstaternes retsforskrifter vedrørende civilt erstatningsansvar, har forslagsstilleren ansvaret for risikovurderingsprocessen. Med de berørte aktørers samtykke træffer forslagsstilleren navnlig afgørelse om, hvem der bærer ansvaret for at opfylde de sikkerhedskrav, der følger af risikovurderingen. De sikkerhedskrav, som forslagsstilleren tildeler disse aktører, må ikke række uden for rammerne af deres ansvars- og kontrolområde. Denne afgørelse skal afhænge af den type sikkerhedsforanstaltninger, som er valgt med henblik på at holde risiciene på et acceptabelt niveau. Opfyldelsen af sikkerhedskravene påvises i henhold til punkt 3.

| 1.1.6. | I risikostyringsprocessens første fase dokumenterer forslagsstilleren skriftligt de forskellige aktørers opgaver og risikostyringsaktiviteter. Forslagsstilleren er ansvarlig for at koordinere et tæt samarbejde mellem de forskellige berørte aktører i henhold til deres respektive opgaver med henblik på at håndtere farerne og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.1.6.

I risikostyringsprocessens første fase dokumenterer forslagsstilleren skriftligt de forskellige aktørers opgaver og risikostyringsaktiviteter. Forslagsstilleren er ansvarlig for at koordinere et tæt samarbejde mellem de forskellige berørte aktører i henhold til deres respektive opgaver med henblik på at håndtere farerne og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger.

| 1.1.7. | Det påhviler den uafhængige assessor at evaluere, om risikostyringsprocessen anvendes korrekt. |
| --- | --- |

1.1.7.

Det påhviler den uafhængige assessor at evaluere, om risikostyringsprocessen anvendes korrekt.

1.2.   Styring af grænseflader

| 1.2.1. | For hver grænseflade af relevans for det vurderede system og med forbehold for grænsefladespecifikationer, der er defineret i relevante TSI'er, samarbejder de berørte jernbanesektoraktører om at identificere og i fællesskab håndtere farerne og træffe de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger ved disse grænseflader. Forslagsstilleren koordinerer styringen af fælles risici i grænsefladerne. |
| --- | --- |

1.2.1.

For hver grænseflade af relevans for det vurderede system og med forbehold for grænsefladespecifikationer, der er defineret i relevante TSI'er, samarbejder de berørte jernbanesektoraktører om at identificere og i fællesskab håndtere farerne og træffe de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger ved disse grænseflader. Forslagsstilleren koordinerer styringen af fælles risici i grænsefladerne.

| 1.2.2. | Hvis en aktør ved opfyldelsen af et sikkerhedskrav konstaterer et behov for en sikkerhedsforanstaltning, som aktøren ikke selv kan gennemføre, overdrager aktøren efter aftale med en anden aktør håndteringen af den pågældende fare til sidstnævnte i henhold til den i punkt 4 beskrevne proces. |
| --- | --- |

1.2.2.

Hvis en aktør ved opfyldelsen af et sikkerhedskrav konstaterer et behov for en sikkerhedsforanstaltning, som aktøren ikke selv kan gennemføre, overdrager aktøren efter aftale med en anden aktør håndteringen af den pågældende fare til sidstnævnte i henhold til den i punkt 4 beskrevne proces.

| 1.2.3. | For så vidt angår det vurderede system er enhver aktør, der konstaterer, at en sikkerhedsforanstaltning ikke opfylder kravene eller er utilstrækkelig, ansvarlig for at meddele dette til forslagsstilleren, der efterfølgende informerer den aktør, som gennemfører sikkerhedsforanstaltningen. |
| --- | --- |

1.2.3.

For så vidt angår det vurderede system er enhver aktør, der konstaterer, at en sikkerhedsforanstaltning ikke opfylder kravene eller er utilstrækkelig, ansvarlig for at meddele dette til forslagsstilleren, der efterfølgende informerer den aktør, som gennemfører sikkerhedsforanstaltningen.

| 1.2.4. | Den aktør, der gennemfører sikkerhedsforanstaltningen, informerer derefter alle berørte aktører om problemet enten inden for rammerne af det vurderede system eller — såfremt aktøren har kendskab til dette — inden for andre eksisterende systemer, hvor den samme sikkerhedsforanstaltning benyttes. |
| --- | --- |

1.2.4.

Den aktør, der gennemfører sikkerhedsforanstaltningen, informerer derefter alle berørte aktører om problemet enten inden for rammerne af det vurderede system eller — såfremt aktøren har kendskab til dette — inden for andre eksisterende systemer, hvor den samme sikkerhedsforanstaltning benyttes.

| 1.2.5. | Opstår der uenighed mellem to eller flere aktører, påhviler det forslagsstilleren at finde en løsning. |
| --- | --- |

1.2.5.

Opstår der uenighed mellem to eller flere aktører, påhviler det forslagsstilleren at finde en løsning.

| 1.2.6. | Kan en aktør ikke opfylde et krav i meddelte nationale forskrifter, søger forslagsstilleren rådgivning hos den relevante kompetente myndighed. |
| --- | --- |

1.2.6.

Kan en aktør ikke opfylde et krav i meddelte nationale forskrifter, søger forslagsstilleren rådgivning hos den relevante kompetente myndighed.

| 1.2.7. | Uafhængigt af definitionen af det vurderede system bærer forslagsstilleren ansvaret for at sikre, at risikostyringen omfatter selve systemet og dettes integration i det samlede jernbanesystem. |
| --- | --- |

1.2.7.

Uafhængigt af definitionen af det vurderede system bærer forslagsstilleren ansvaret for at sikre, at risikostyringen omfatter selve systemet og dettes integration i det samlede jernbanesystem.

2.   BESKRIVELSE AF RISIKOVURDERINGSPROCESSEN

2.1.   Generel beskrivelse

| 2.1.1. | Risikovurderingsprocessen er den overordnede iterative proces, som omfatter:






  a) | systemdefinitionen |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Risikovurderingsprocessen er den overordnede iterative proces, som omfatter:

a)

systemdefinitionen

| b) | risikoanalysen, herunder fareidentifikationen |
| --- | --- |

b)

risikoanalysen, herunder fareidentifikationen

| c) | risikoevalueringen. |
| --- | --- |

c)

risikoevalueringen.

Risikovurderingsprocessen skal indgå i et samspil med håndteringen af farer i henhold til punkt 4.1.

| 2.1.2. | Systemdefinitionen skal som minimum omhandle følgende områder:






  a) | en systemmålsætning (det tilsigtede formål) |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Systemdefinitionen skal som minimum omhandle følgende områder:

a)

en systemmålsætning (det tilsigtede formål)

| b) | systemfunktioner og -elementer, når dette er relevant (herunder menneskelige, tekniske og operationelle elementer) |
| --- | --- |

b)

systemfunktioner og -elementer, når dette er relevant (herunder menneskelige, tekniske og operationelle elementer)

| c) | systemafgrænsning, herunder vekselvirkninger med andre systemer |
| --- | --- |

c)

systemafgrænsning, herunder vekselvirkninger med andre systemer

| d) | fysiske (vekselvirkende systemer) og funktionelle (funktionelt input og output) grænseflader |
| --- | --- |

d)

fysiske (vekselvirkende systemer) og funktionelle (funktionelt input og output) grænseflader

| e) | systemmiljøet (f.eks. energi- og varmestrømme, stød, vibrationer, elektromagnetisk interferens, operationel anvendelse) |
| --- | --- |

e)

systemmiljøet (f.eks. energi- og varmestrømme, stød, vibrationer, elektromagnetisk interferens, operationel anvendelse)

| f) | eksisterende sikkerhedsforanstaltninger og, efter de nødvendige relevante iterationer, definition af de sikkerhedskrav, der er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen |
| --- | --- |

f)

eksisterende sikkerhedsforanstaltninger og, efter de nødvendige relevante iterationer, definition af de sikkerhedskrav, der er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen

| g) | antagelser med henblik på at afgrænse risikovurderingen. |
| --- | --- |

g)

antagelser med henblik på at afgrænse risikovurderingen.

| 2.1.3. | En fareidentifikation for det definerede system udføres i henhold til punkt 2.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

En fareidentifikation for det definerede system udføres i henhold til punkt 2.2.

| 2.1.4. | Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen for det vurderede system er acceptabel:






  a) | anvendelse af anerkendt praksis (punkt 2.3) |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen for det vurderede system er acceptabel:

a)

anvendelse af anerkendt praksis (punkt 2.3)

| b) | sammenligning med tilsvarende systemer (punkt 2.4) |
| --- | --- |

b)

sammenligning med tilsvarende systemer (punkt 2.4)

| c) | eksplicit risikoestimering (punkt 2.5). |
| --- | --- |

c)

eksplicit risikoestimering (punkt 2.5).

I overensstemmelse med princippet i punkt 1.1.5 afstår assessor fra at pålægge forslagsstilleren at benytte et specifikt risikoacceptprincip.

| 2.1.5. | Forslagsstilleren dokumenterer i risikoevalueringen, at det valgte risikoacceptprincip er anvendt tilfredsstillende. Forslagsstilleren kontrollerer desuden, at de valgte risikoacceptprincipper benyttes konsekvent. |
| --- | --- |

2.1.5.

Forslagsstilleren dokumenterer i risikoevalueringen, at det valgte risikoacceptprincip er anvendt tilfredsstillende. Forslagsstilleren kontrollerer desuden, at de valgte risikoacceptprincipper benyttes konsekvent.

| 2.1.6. | Ved anvendelsen af disse risikoacceptprincipper udpeges mulige sikkerhedsforanstaltninger, der gør risikoen eller risiciene ved det vurderede system acceptabel. Blandt disse sikkerhedsforanstaltninger skal de, som udvælges med henblik på at begrænse risikoen eller risiciene, gøres til sikkerhedskrav, der skal opfyldes af systemet. Dokumentationen af, at disse sikkerhedskrav er opfyldt, foretages i overensstemmelse med punkt 3. |
| --- | --- |

2.1.6.

Ved anvendelsen af disse risikoacceptprincipper udpeges mulige sikkerhedsforanstaltninger, der gør risikoen eller risiciene ved det vurderede system acceptabel. Blandt disse sikkerhedsforanstaltninger skal de, som udvælges med henblik på at begrænse risikoen eller risiciene, gøres til sikkerhedskrav, der skal opfyldes af systemet. Dokumentationen af, at disse sikkerhedskrav er opfyldt, foretages i overensstemmelse med punkt 3.

| 2.1.7. | Den iterative risikovurderingsproces anses for at være afsluttet, når det er dokumenteret, at alle sikkerhedskrav er opfyldt, og der ikke skal tages hensyn til yderligere farer, som med rimelighed kan forudses. |
| --- | --- |

2.1.7.

Den iterative risikovurderingsproces anses for at være afsluttet, når det er dokumenteret, at alle sikkerhedskrav er opfyldt, og der ikke skal tages hensyn til yderligere farer, som med rimelighed kan forudses.

2.2.   Fareidentifikation

| 2.2.1. | Forslagsstilleren identificerer på systematisk vis og med bistand fra et bredtfavnende hold af kompetente eksperter alle farer, der med rimelighed kan forudses for det samlede vurderede system, dettes funktioner, når dette er relevant, og dets grænseflader.
  Alle identificerede farer registreres i fareregistret i henhold til punkt 4. |
| --- | --- |

2.2.1.

Forslagsstilleren identificerer på systematisk vis og med bistand fra et bredtfavnende hold af kompetente eksperter alle farer, der med rimelighed kan forudses for det samlede vurderede system, dettes funktioner, når dette er relevant, og dets grænseflader.

Alle identificerede farer registreres i fareregistret i henhold til punkt 4.

| 2.2.2. | For at målrette risikovurderingsindsatsen mod de væsentligste risici skal farerne klassificeres i henhold til den estimerede risiko, de indebærer. På grundlag af en ekspertvurdering skal farer, der indebærer alment accepterede risici, ikke analyseres yderligere, men registreres i fareregistret. Klassificeringen af disse skal begrundes således, at en assessor kan foretage en uafhængig vurdering. |
| --- | --- |

2.2.2.

For at målrette risikovurderingsindsatsen mod de væsentligste risici skal farerne klassificeres i henhold til den estimerede risiko, de indebærer. På grundlag af en ekspertvurdering skal farer, der indebærer alment accepterede risici, ikke analyseres yderligere, men registreres i fareregistret. Klassificeringen af disse skal begrundes således, at en assessor kan foretage en uafhængig vurdering.

| 2.2.3. | Risici fra farer kan klassificeres som alment accepterede ud fra det kriterium, at risikoen skal være så lille, at det ikke er rimeligt at gennemføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger. Ekspertvurderingen skal tage i betragtning, at bidraget fra alle de alment accepterede risici ikke må overstige en fastsat andel af den samlede risiko. |
| --- | --- |

2.2.3.

Risici fra farer kan klassificeres som alment accepterede ud fra det kriterium, at risikoen skal være så lille, at det ikke er rimeligt at gennemføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger. Ekspertvurderingen skal tage i betragtning, at bidraget fra alle de alment accepterede risici ikke må overstige en fastsat andel af den samlede risiko.

| 2.2.4. | Sikkerhedsforanstaltninger kan udpeges i forbindelse med fareidentifikationen. De registreres i fareregistret i henhold til punkt 4. |
| --- | --- |

2.2.4.

Sikkerhedsforanstaltninger kan udpeges i forbindelse med fareidentifikationen. De registreres i fareregistret i henhold til punkt 4.

| 2.2.5. | Det er kun nødvendigt, at udføre fareidentifikationen til det detailniveau, der er nødvendigt for at fastslå, hvor sikkerhedsforanstaltningerne kan forventes at holde risiciene under kontrol i overensstemmelse med et af de risikoacceptprincipper, der er omhandlet i punkt 2.1.4. Der kan være behov for en iterativ proces mellem risikoanalyse- og risikoevalueringsfasen, indtil der er opnået et tilstrækkeligt detailniveau med hensyn til fareidentifikationen. |
| --- | --- |

2.2.5.

Det er kun nødvendigt, at udføre fareidentifikationen til det detailniveau, der er nødvendigt for at fastslå, hvor sikkerhedsforanstaltningerne kan forventes at holde risiciene under kontrol i overensstemmelse med et af de risikoacceptprincipper, der er omhandlet i punkt 2.1.4. Der kan være behov for en iterativ proces mellem risikoanalyse- og risikoevalueringsfasen, indtil der er opnået et tilstrækkeligt detailniveau med hensyn til fareidentifikationen.

| 2.2.6. | Når en anerkendt praksis eller et referencesystem anvendes til at holde risikoen under kontrol, kan fareidentifikationen afgrænses til:






  a) | en verifikation af relevansen af den anerkendte praksis eller af referencesystemet |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

Når en anerkendt praksis eller et referencesystem anvendes til at holde risikoen under kontrol, kan fareidentifikationen afgrænses til:

a)

en verifikation af relevansen af den anerkendte praksis eller af referencesystemet

| b) | en identifikation af afvigelserne fra den anerkendte praksis eller referencesystemet. |
| --- | --- |

b)

en identifikation af afvigelserne fra den anerkendte praksis eller referencesystemet.

2.3.   Anvendelse af anerkendt praksis og risikoevaluering

| 2.3.1. | Forslagsstilleren analyserer med støtte fra andre deltagende aktører, om en, flere, eller alle farer er tilstrækkeligt dækket ind med anvendelsen af relevant anerkendt praksis. |
| --- | --- |

2.3.1.

Forslagsstilleren analyserer med støtte fra andre deltagende aktører, om en, flere, eller alle farer er tilstrækkeligt dækket ind med anvendelsen af relevant anerkendt praksis.

| 2.3.2. | Anerkendte praksisser skal som minimum opfylde følgende krav:






  a) | De skal være almindeligt anerkendt i jernbanesektoren. Er dette ikke tilfældet, skal de anerkendte praksisser begrundes, og assessor skal kunne acceptere dem. |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Anerkendte praksisser skal som minimum opfylde følgende krav:

a)

De skal være almindeligt anerkendt i jernbanesektoren. Er dette ikke tilfældet, skal de anerkendte praksisser begrundes, og assessor skal kunne acceptere dem.

| b) | De skal have relevans for, at de pågældende farer i det vurderede system holdes under kontrol. En vellykket anvendelse af en anerkendt praksis anvendt på lignende tilfælde til håndtering af ændringer og til effektivt at kontrollere identificerede farer i et system i henhold til denne forordning er tilstrækkelig for at det anses for relevant. |
| --- | --- |

b)

De skal have relevans for, at de pågældende farer i det vurderede system holdes under kontrol. En vellykket anvendelse af en anerkendt praksis anvendt på lignende tilfælde til håndtering af ændringer og til effektivt at kontrollere identificerede farer i et system i henhold til denne forordning er tilstrækkelig for at det anses for relevant.

| c) | På anmodning skal de stilles til rådighed for assessorerne, for at de kan vurdere eller, hvis det er relevant, gensidigt anerkende anvendelsesegnetheden af både risikostyringsprocessen i henhold til artikel 15, stk. 5, og resultaterne af den. |
| --- | --- |

c)

På anmodning skal de stilles til rådighed for assessorerne, for at de kan vurdere eller, hvis det er relevant, gensidigt anerkende anvendelsesegnetheden af både risikostyringsprocessen i henhold til artikel 15, stk. 5, og resultaterne af den.

| 2.3.3. | Når der i direktiv 2008/57/EF stilles krav om opfyldelse af TSI'er, og den relevante TSI ikke kræver anvendelse af den risikostyringsproces, der er fastlagt ved denne forordning, kan TSI'en betragtes som en anerkendt praksis med henblik på at holde farer under kontrol under forudsætning af, at kravet i litra b) i punkt 2.3.2 er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.3.

Når der i direktiv 2008/57/EF stilles krav om opfyldelse af TSI'er, og den relevante TSI ikke kræver anvendelse af den risikostyringsproces, der er fastlagt ved denne forordning, kan TSI'en betragtes som en anerkendt praksis med henblik på at holde farer under kontrol under forudsætning af, at kravet i litra b) i punkt 2.3.2 er opfyldt.

| 2.3.4. | Nationale forskrifter, der er meddelt i overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, og artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF, kan betragtes som en anerkendt praksis under forudsætning af, at kravene i punkt 2.3.2 er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.4.

Nationale forskrifter, der er meddelt i overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, og artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF, kan betragtes som en anerkendt praksis under forudsætning af, at kravene i punkt 2.3.2 er opfyldt.

| 2.3.5. | Hvis en eller flere farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, som opfylder kravene i punkt 2.3.2, anses risiciene ved disse farer for at være acceptable. Dette indebærer:






  a) | at der ikke er behov for at analysere disse risici yderligere |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

Hvis en eller flere farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, som opfylder kravene i punkt 2.3.2, anses risiciene ved disse farer for at være acceptable. Dette indebærer:

a)

at der ikke er behov for at analysere disse risici yderligere

| b) | at anvendelsen af en anerkendt praksis skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer. |
| --- | --- |

b)

at anvendelsen af en anerkendt praksis skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer.

| 2.3.6. | I tilfælde af, at en alternativ fremgangsmåde ikke er i fuld overensstemmelse med en anerkendt praksis, skal forslagsstilleren påvise, at den alternative fremgangsmåde fører til mindst det samme sikkerhedsniveau. |
| --- | --- |

2.3.6.

I tilfælde af, at en alternativ fremgangsmåde ikke er i fuld overensstemmelse med en anerkendt praksis, skal forslagsstilleren påvise, at den alternative fremgangsmåde fører til mindst det samme sikkerhedsniveau.

| 2.3.7. | Kan risikoen ved en særlig fare ikke bringes ned på et acceptabelt niveau ved anvendelse af en anerkendt praksis, skal der identificeres yderligere sikkerhedsforanstaltninger ved at anvende et af de to andre risikoacceptprincipper. |
| --- | --- |

2.3.7.

Kan risikoen ved en særlig fare ikke bringes ned på et acceptabelt niveau ved anvendelse af en anerkendt praksis, skal der identificeres yderligere sikkerhedsforanstaltninger ved at anvende et af de to andre risikoacceptprincipper.

| 2.3.8. | Når alle farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, kan risikostyringsprocessen afgrænses til:






  a) | fareidentifikation, jf. punkt 2.2.6 |
| --- | --- | --- |

2.3.8.

Når alle farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, kan risikostyringsprocessen afgrænses til:

a)

fareidentifikation, jf. punkt 2.2.6

| b) | registrering af anvendelsen af en anerkendt praksis i fareregistret, jf. punkt 2.3.5 |
| --- | --- |

b)

registrering af anvendelsen af en anerkendt praksis i fareregistret, jf. punkt 2.3.5

| c) | dokumentation af anvendelsen af risikostyringsprocessen, jf. punkt 5 |
| --- | --- |

c)

dokumentation af anvendelsen af risikostyringsprocessen, jf. punkt 5

| d) | en uafhængig vurdering, jf. artikel 6. |
| --- | --- |

d)

en uafhængig vurdering, jf. artikel 6.

2.4.   Anvendelse af et referencesystem og risikoevaluering

| 2.4.1. | Forslagsstilleren analyserer med bistand fra andre deltagende aktører, om en, flere eller alle farer er tilstrækkeligt dækket ind ved et tilsvarende system, der kunne benyttes som et referencesystem. |
| --- | --- |

2.4.1.

Forslagsstilleren analyserer med bistand fra andre deltagende aktører, om en, flere eller alle farer er tilstrækkeligt dækket ind ved et tilsvarende system, der kunne benyttes som et referencesystem.

| 2.4.2. | Et referencesystem skal som minimum opfylde følgende krav:






  a) | Det skal allerede i praksis have vist sig at have et acceptabelt sikkerhedsniveau, og det skal derfor fortsat kunne godkendes i den medlemsstat, hvor ændringen skal indføres. |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Et referencesystem skal som minimum opfylde følgende krav:

a)

Det skal allerede i praksis have vist sig at have et acceptabelt sikkerhedsniveau, og det skal derfor fortsat kunne godkendes i den medlemsstat, hvor ændringen skal indføres.

| b) | Dets funktioner og grænseflader svarer til det vurderede systems. |
| --- | --- |

b)

Dets funktioner og grænseflader svarer til det vurderede systems.

| c) | Det anvendes under driftsbetingelser, der svarer til det vurderede systems. |
| --- | --- |

c)

Det anvendes under driftsbetingelser, der svarer til det vurderede systems.

| d) | Det anvendes under miljøforhold, der svarer til det vurderede systems. |
| --- | --- |

d)

Det anvendes under miljøforhold, der svarer til det vurderede systems.

| 2.4.3. | Opfylder et referencesystem kravene i punkt 2.4.2, gælder det for det vurderede system, at:






  a) | de risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses for at være acceptable |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Opfylder et referencesystem kravene i punkt 2.4.2, gælder det for det vurderede system, at:

a)

de risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses for at være acceptable

| b) | sikkerhedskravene angående farerne, der er dækket ind af referencesystemet, kan udledes af sikkerhedsanalyser eller af en evaluering af sikkerhedsredegørelser for referencesystemet |
| --- | --- |

b)

sikkerhedskravene angående farerne, der er dækket ind af referencesystemet, kan udledes af sikkerhedsanalyser eller af en evaluering af sikkerhedsredegørelser for referencesystemet

| c) | disse sikkerhedskrav skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer. |
| --- | --- |

c)

disse sikkerhedskrav skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer.

| 2.4.4. | Afviger det vurderede system fra referencesystemet, skal det i risikoevalueringen dokumenteres, at det vurderede system opnår mindst det samme sikkerhedsniveau som referencesystemet, idet et andet referencesystem eller et af de to øvrige risikoacceptprincipper anvendes. De risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses i så tilfælde for at være acceptable. |
| --- | --- |

2.4.4.

Afviger det vurderede system fra referencesystemet, skal det i risikoevalueringen dokumenteres, at det vurderede system opnår mindst det samme sikkerhedsniveau som referencesystemet, idet et andet referencesystem eller et af de to øvrige risikoacceptprincipper anvendes. De risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses i så tilfælde for at være acceptable.

| 2.4.5. | Kan det ikke dokumenteres, at der opnås et sikkerhedsniveau, der mindst svarer til referencesystemets, identificeres der yderligere sikkerhedsforanstaltninger for afvigelserne, idet et af de to øvrige risikoacceptprincipper anvendes. |
| --- | --- |

2.4.5.

Kan det ikke dokumenteres, at der opnås et sikkerhedsniveau, der mindst svarer til referencesystemets, identificeres der yderligere sikkerhedsforanstaltninger for afvigelserne, idet et af de to øvrige risikoacceptprincipper anvendes.

2.5.   Eksplicit risikoestimering og -evaluering

| 2.5.1. | Hvis farerne ikke dækkes ind af et af de to risikoacceptprincipper, der er fastsat i punkt 2.3 og 2.4, påvises det, at risikoen for det vurderede system er acceptabel, med en eksplicit risikoestimering og -evaluering. Risici, der opstår som følge af disse farer, skal estimeres enten kvantitativt eller kvalitativt under hensyntagen til eksisterende sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.5.1.

Hvis farerne ikke dækkes ind af et af de to risikoacceptprincipper, der er fastsat i punkt 2.3 og 2.4, påvises det, at risikoen for det vurderede system er acceptabel, med en eksplicit risikoestimering og -evaluering. Risici, der opstår som følge af disse farer, skal estimeres enten kvantitativt eller kvalitativt under hensyntagen til eksisterende sikkerhedsforanstaltninger.

| 2.5.2. | Evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages ud fra risikoacceptkriterier, som enten udledes af eller bygger på forskrifter i enten EU-lovgivningen eller i meddelte nationale forskrifter. Afhængig af risikoacceptkriterierne kan evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages enten for hver tilknyttet fare for sig eller samlet for alle farer, der tages i betragtning i den eksplicitte risikoestimering.
  Kan den estimerede risiko ikke accepteres, skal der identificeres og gennemføres yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at begrænse risikoen til et acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

2.5.2.

Evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages ud fra risikoacceptkriterier, som enten udledes af eller bygger på forskrifter i enten EU-lovgivningen eller i meddelte nationale forskrifter. Afhængig af risikoacceptkriterierne kan evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages enten for hver tilknyttet fare for sig eller samlet for alle farer, der tages i betragtning i den eksplicitte risikoestimering.

Kan den estimerede risiko ikke accepteres, skal der identificeres og gennemføres yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at begrænse risikoen til et acceptabelt niveau.

| 2.5.3. | Hvis risikoen ved en fare eller en kombination af flere farer anses for at være acceptabel, registreres de identificerede sikkerhedsforanstaltninger i fareregistret. |
| --- | --- |

2.5.3.

Hvis risikoen ved en fare eller en kombination af flere farer anses for at være acceptabel, registreres de identificerede sikkerhedsforanstaltninger i fareregistret.

| 2.5.4. | Hvis farer opstår som følge af svigt i tekniske systemer, der ikke er omfattet af anerkendt praksis eller anvendelsen af et referencesystem, finder det følgende risikoacceptkriterium anvendelse i forbindelse med udformningen af det tekniske system:
  For tekniske systemer, hvor en funktionsfejl har et plausibelt direkte potentiale for katastrofale følger, behøves den tilknyttede risiko ikke begrænses yderligere, hvis fejlhyppigheden er mindre end eller lig 10–9 pr. driftstime. |
| --- | --- |

2.5.4.

Hvis farer opstår som følge af svigt i tekniske systemer, der ikke er omfattet af anerkendt praksis eller anvendelsen af et referencesystem, finder det følgende risikoacceptkriterium anvendelse i forbindelse med udformningen af det tekniske system:

For tekniske systemer, hvor en funktionsfejl har et plausibelt direkte potentiale for katastrofale følger, behøves den tilknyttede risiko ikke begrænses yderligere, hvis fejlhyppigheden er mindre end eller lig 10–9 pr. driftstime.

| 2.5.5. | Medmindre andet fremgår af proceduren i artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, kan der på grundlag af en meddelt national forskrift anmodes om, at et strengere kriterium end det i punkt 2.5.4 omhandlede benyttes for at opretholde et nationalt sikkerhedsniveau. Drejer det sig om supplerende tilladelser til ibrugtagning af køretøjer, finder procedurerne i artikel 23 og 25 i direktiv 2008/57/EF anvendelse. |
| --- | --- |

2.5.5.

Medmindre andet fremgår af proceduren i artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, kan der på grundlag af en meddelt national forskrift anmodes om, at et strengere kriterium end det i punkt 2.5.4 omhandlede benyttes for at opretholde et nationalt sikkerhedsniveau. Drejer det sig om supplerende tilladelser til ibrugtagning af køretøjer, finder procedurerne i artikel 23 og 25 i direktiv 2008/57/EF anvendelse.

| 2.5.6. | Udvikles et teknisk system under anvendelse af 10–9-kriteriet, jf. punkt 2.5.4, gælder princippet om gensidig anerkendelse efter denne forordnings artikel 15, stk. 5.
  Kan forslagsstilleren imidlertid dokumentere, at det nationale sikkerhedsniveau i anvendelsesmedlemsstaten kan opretholdes med en relativ fejlhyppighed, som er højere end 10–9 pr. driftstime, kan forslagsstilleren benytte dette kriterium i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

2.5.6.

Udvikles et teknisk system under anvendelse af 10–9-kriteriet, jf. punkt 2.5.4, gælder princippet om gensidig anerkendelse efter denne forordnings artikel 15, stk. 5.

Kan forslagsstilleren imidlertid dokumentere, at det nationale sikkerhedsniveau i anvendelsesmedlemsstaten kan opretholdes med en relativ fejlhyppighed, som er højere end 10–9 pr. driftstime, kan forslagsstilleren benytte dette kriterium i denne medlemsstat.

| 2.5.7. | Den eksplicitte risikoestimering og -evaluering skal som minimum opfylde følgende krav:






  a) | De metoder, der benyttes til eksplicit risikoestimering, skal på korrekt vis afspejle det vurderede system og dettes parametre (herunder alle driftstilstande). |
| --- | --- | --- |

2.5.7.

Den eksplicitte risikoestimering og -evaluering skal som minimum opfylde følgende krav:

a)

De metoder, der benyttes til eksplicit risikoestimering, skal på korrekt vis afspejle det vurderede system og dettes parametre (herunder alle driftstilstande).

| b) | Resultaterne skal være tilstrækkeligt nøjagtige til at danne et solidt beslutningsgrundlag. Mindre ændringer i de oprindelige antagelser eller forudsætningerne må ikke medføre signifikante ændringer af kravene. |
| --- | --- |

b)

Resultaterne skal være tilstrækkeligt nøjagtige til at danne et solidt beslutningsgrundlag. Mindre ændringer i de oprindelige antagelser eller forudsætningerne må ikke medføre signifikante ændringer af kravene.

3.   DOKUMENTATION AF OPFYLDELSEN AF SIKKERHEDSKRAVENE

3.1.   Forud for accepten af sikkerheden i forbindelse med ændringen dokumenteres opfyldelsen af sikkerhedskravene, der følger af risikovurderingsfasen, under forslagsstillerens tilsyn.

3.2.   Denne dokumentation udføres af hver af de aktører, som bærer ansvaret for at opfylde sikkerhedskravene, således som det er besluttet i overensstemmelse med punkt 1.1.5.

3.3.   Den fremgangsmåde, som er valgt med henblik på at dokumentere opfyldelse af sikkerhedskravene, og selve dokumentationen skal underkastes en assessors uafhængige vurdering.

3.4.   Eventuelle mangler med hensyn til de sikkerhedsforanstaltninger, der forventes at skulle opfylde sikkerhedskravene, eller eventuelle farer, der opdages i forbindelse med dokumentationen af overensstemmelse med sikkerhedskravene, skal føre til, at forslagsstilleren på ny overvejer og evaluerer de tilknyttede risici i henhold til punkt 2. De nye farer registreres i fareregistret i henhold til punkt 4.

4.   FAREHÅNDTERING

4.1.   Farehåndteringsproces

| 4.1.1. | Et eller flere fareregistre skal udarbejdes eller ajourføres (hvis de allerede eksisterer) af forslagsstilleren i løbet af projekterings- og gennemførelsesfasen og indtil ændringen er accepteret, eller indtil sikkerhedsvurderingsrapporten foreligger. Fareregistret skal følge fremskridt angående kontrolovervågning af risici knyttet til de identificerede farer. Når systemet er accepteret og sat i drift, skal fareregistret efterfølgende ajourføres af jernbaneinfrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden, som bærer ansvaret for driften af det system, der er taget op til vurdering, som en integreret del af dennes sikkerhedsledelsessystem. |
| --- | --- |

4.1.1.

Et eller flere fareregistre skal udarbejdes eller ajourføres (hvis de allerede eksisterer) af forslagsstilleren i løbet af projekterings- og gennemførelsesfasen og indtil ændringen er accepteret, eller indtil sikkerhedsvurderingsrapporten foreligger. Fareregistret skal følge fremskridt angående kontrolovervågning af risici knyttet til de identificerede farer. Når systemet er accepteret og sat i drift, skal fareregistret efterfølgende ajourføres af jernbaneinfrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden, som bærer ansvaret for driften af det system, der er taget op til vurdering, som en integreret del af dennes sikkerhedsledelsessystem.

| 4.1.2. | Fareregistret skal indbefatte alle farer sammen med alle relaterede sikkerhedsforanstaltninger og antagelser vedrørende systemet, der er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen. Det skal indeholde en klar henvisning til farernes oprindelse og de udvalgte risikoacceptprincipper samt en klar udpegning af den eller de aktører, der er ansvarlige for at holde hver fare under kontrol. |
| --- | --- |

4.1.2.

Fareregistret skal indbefatte alle farer sammen med alle relaterede sikkerhedsforanstaltninger og antagelser vedrørende systemet, der er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen. Det skal indeholde en klar henvisning til farernes oprindelse og de udvalgte risikoacceptprincipper samt en klar udpegning af den eller de aktører, der er ansvarlige for at holde hver fare under kontrol.

4.2.   Udveksling af oplysninger

Alle farer og tilknyttede sikkerhedskrav, der ikke kan holdes under kontrol af en enkelt aktør, skal meddeles til andre relevante aktører for i fællesskab at finde en egnet løsning. De farer, der er registreret i fareregistret af den aktør, som overdrager dem, betragtes kun som »under kontrol«, når den anden aktør har foretaget evalueringen af de risici, som er tilknyttet disse farer, og alle berørte parter er enige om løsningen.

5.   DOKUMENTATION FRA ANVENDELSEN AF RISIKOSTYRINGSPROCESSEN

5.1.   Forslagsstilleren dokumenterer den risikostyringsproces, der benyttes til at vurdere sikkerhedsniveauer og opfyldelsen af sikkerhedskrav, således at en assessor har adgang til det samlede evidensgrundlag for anvendelsesegnetheden af risikostyringsprocessen og resultaterne af den.

5.2.   Den dokumentation, som forslagsstilleren udarbejder efter punkt 5.1, skal som minimum indeholde:

| a) | en beskrivelse af den organisation og de eksperter, der er udpeget til at udføre risikovurderingsprocessen |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af den organisation og de eksperter, der er udpeget til at udføre risikovurderingsprocessen

| b) | resultaterne af risikovurderingens forskellige faser og en liste over alle de nødvendige sikkerhedskrav, som må opfyldes for at holde risikoen på et acceptabelt niveau |
| --- | --- |

b)

resultaterne af risikovurderingens forskellige faser og en liste over alle de nødvendige sikkerhedskrav, som må opfyldes for at holde risikoen på et acceptabelt niveau

| c) | dokumentation af opfyldelsen af alle nødvendige sikkerhedskrav |
| --- | --- |

c)

dokumentation af opfyldelsen af alle nødvendige sikkerhedskrav

| d) | alle antagelser, der er relevante for systemets integration, drift eller vedligeholdelse, som er gjort i forbindelse med systemdefinitionen, projekteringen og risikovurderingen. |
| --- | --- |

d)

alle antagelser, der er relevante for systemets integration, drift eller vedligeholdelse, som er gjort i forbindelse med systemdefinitionen, projekteringen og risikovurderingen.

5.3.   Assessoren opstiller sine konklusioner i en sikkerhedsvurderingsrapport i henhold til bilag III.

Tillæg

Risikostyringsprocessen og den uafhængige vurdering

Image

---

BILAG II

KRITERIER FOR AKKREDITERING ELLER ANERKENDELSE AF EN ASSESSOR

| 1. | Assessoren skal opfylde alle kravene i ISO/IEC 17020:2012 og alle efterfølgende ændringer af denne standard. Assessoren skal udvise faglig dømmekraft ved udførelsen af det inspektionsarbejde, der er defineret i denne standard. Assessoren skal opfylde de generelle kriterier vedrørende kompetence og uafhængighed i denne standard foruden følgende specifikke kriterier:






  a) | kompetence inden for risikostyring: viden om og erfaring med de gængse metoder inden for sikkerhedsanalyse og de relevante standarder |
| --- | --- | --- |

1.

Assessoren skal opfylde alle kravene i ISO/IEC 17020:2012 og alle efterfølgende ændringer af denne standard. Assessoren skal udvise faglig dømmekraft ved udførelsen af det inspektionsarbejde, der er defineret i denne standard. Assessoren skal opfylde de generelle kriterier vedrørende kompetence og uafhængighed i denne standard foruden følgende specifikke kriterier:

a)

kompetence inden for risikostyring: viden om og erfaring med de gængse metoder inden for sikkerhedsanalyse og de relevante standarder

| b) | alle relevante kompetencer til vurdering af de dele af jernbanesystemet, der er berørt af ændringen |
| --- | --- |

b)

alle relevante kompetencer til vurdering af de dele af jernbanesystemet, der er berørt af ændringen

| c) | kompetence inden for korrekt anvendelse af sikkerheds- og kvalitetsstyringssystemer eller revision af sådanne systemer. |
| --- | --- |

c)

kompetence inden for korrekt anvendelse af sikkerheds- og kvalitetsstyringssystemer eller revision af sådanne systemer.

| 2. | Analogt med artikel 28 i direktiv 2008/57/EF om underretning vedrørende bemyndigede organer akkrediteres eller anerkendes assessoren til forskellige kompetenceområder inden for jernbanesystemet, eller dele af jernbanesystemet, for hvilke der er fastsat væsentlige sikkerhedskrav, herunder det kompetenceområde, der omhandler driften og vedligeholdelsen af jernbanesystemet. |
| --- | --- |

2.

Analogt med artikel 28 i direktiv 2008/57/EF om underretning vedrørende bemyndigede organer akkrediteres eller anerkendes assessoren til forskellige kompetenceområder inden for jernbanesystemet, eller dele af jernbanesystemet, for hvilke der er fastsat væsentlige sikkerhedskrav, herunder det kompetenceområde, der omhandler driften og vedligeholdelsen af jernbanesystemet.

| 3. | Assessor akkrediteres eller anerkendes som assessor til at vurdere den samlede ensartethed i forbindelse med risikostyringen og den sikre integration af det vurderede system i det samlede jernbanesystem. Dette omfatter assessors kompetence til at kontrollere følgende:






  a) | organisation, dvs. de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en koordineret tilgang til opnåelse af systemsikkerhed gennem ensartet forståelse og anvendelse af risikokontrolforanstaltninger til delsystemer |
| --- | --- | --- |

3.

Assessor akkrediteres eller anerkendes som assessor til at vurdere den samlede ensartethed i forbindelse med risikostyringen og den sikre integration af det vurderede system i det samlede jernbanesystem. Dette omfatter assessors kompetence til at kontrollere følgende:

a)

organisation, dvs. de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en koordineret tilgang til opnåelse af systemsikkerhed gennem ensartet forståelse og anvendelse af risikokontrolforanstaltninger til delsystemer

| b) | metodologi, dvs. vurderingen af de metoder og de ressourcer, der anvendes af de forskellige berørte parter til at understøtte sikkerheden på delsystem- og systemniveau og |
| --- | --- |

b)

metodologi, dvs. vurderingen af de metoder og de ressourcer, der anvendes af de forskellige berørte parter til at understøtte sikkerheden på delsystem- og systemniveau og

| c) | de tekniske aspekter, der er nødvendige for at kunne vurdere, om risikovurderingerne er relevante og fuldstændige, samt sikkerhedsniveauet for systemet som helhed. |
| --- | --- |

c)

de tekniske aspekter, der er nødvendige for at kunne vurdere, om risikovurderingerne er relevante og fuldstændige, samt sikkerhedsniveauet for systemet som helhed.

| 4. | Assessor kan akkrediteres eller anerkendes til et, flere eller alle kompetenceområderne i punkt 2 og 3. |
| --- | --- |

4.

Assessor kan akkrediteres eller anerkendes til et, flere eller alle kompetenceområderne i punkt 2 og 3.

---

BILAG III

ASSESSORS SIKKERHEDSVURDERINGSRAPPORT

Assessors sikkerhedsvurderingsrapport skal som minimum indeholde følgende:

| a) | identifikation af assessor |
| --- | --- |

a)

identifikation af assessor

| b) | planen for den uafhængige vurdering |
| --- | --- |

b)

planen for den uafhængige vurdering

| c) | definition af genstanden og omfanget af den uafhængige vurdering såvel som afgrænsning af vurderingen |
| --- | --- |

c)

definition af genstanden og omfanget af den uafhængige vurdering såvel som afgrænsning af vurderingen

| d) | resultaterne af den uafhængige vurdering navnlig:






  i) | detaljerede oplysninger om de aktiviteter, der er gennemført i forbindelse med den uafhængige vurdering med henblik på at kontrollere opfyldelsen af bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- | --- |

d)

resultaterne af den uafhængige vurdering navnlig:

i)

detaljerede oplysninger om de aktiviteter, der er gennemført i forbindelse med den uafhængige vurdering med henblik på at kontrollere opfyldelsen af bestemmelserne i denne forordning

| ii) | eventuelle identificerede tilfælde af manglende opfyldelse af bestemmelserne i denne forordning og af assessors henstillinger |
| --- | --- |

ii)

eventuelle identificerede tilfælde af manglende opfyldelse af bestemmelserne i denne forordning og af assessors henstillinger

| e) | den uafhængige vurderings konklusioner. |
| --- | --- |

e)

den uafhængige vurderings konklusioner.

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 403/2013

af 2. maj 2013

om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) som fodertilsætningsstof til slagtefjerkræ, æglæggende fjerkræ og fravænnede smågrise og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 1876/2006 (indehaver af godkendelsen er DSM Nutritional products)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Et præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74252) blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1259/2004 (3), til slagtekalkuner ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005 (4) og til æglæggende høner og fravænnede smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1876/2006 (5). Præparatet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Et præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74252) blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1259/2004 (3), til slagtekalkuner ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005 (4) og til æglæggende høner og fravænnede smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1876/2006 (5). Præparatet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Der er indgivet en ansøgning om en ny vurdering af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) (tidligere ATCC 74252), som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger, slagtekalkuner, æglæggende høner og smågrise i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 og, sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, om en ny anvendelse til alle arter af slagtefjerkræ og æglæggende fjerkræ med en anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er indgivet en ansøgning om en ny vurdering af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) (tidligere ATCC 74252), som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger, slagtekalkuner, æglæggende høner og smågrise i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 og, sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, om en ny anvendelse til alle arter af slagtefjerkræ og æglæggende fjerkræ med en anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 17. oktober 2012 (6), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase fremstillet af Trichoderma reesei (ATCC 74444) under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller miljøet, og at det kan forbedre ydelsen hos målarterne. På grundlag af de ufuldstændige oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, kunne autoriteten dog ikke fastlægge minimumsenzymaktiviteten. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 17. oktober 2012 (6), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase fremstillet af Trichoderma reesei (ATCC 74444) under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller miljøet, og at det kan forbedre ydelsen hos målarterne. På grundlag af de ufuldstændige oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, kunne autoriteten dog ikke fastlægge minimumsenzymaktiviteten. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da der gives en ny godkendelse i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1831/2003, bør forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 1876/2006 derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Da der gives en ny godkendelse i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1831/2003, bør forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 1876/2006 derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Da der ikke er sikkerhedsgrunde, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen. |
| --- | --- |

(7)

Da der ikke er sikkerhedsgrunde, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Ændringer af forordning (EF) nr. 1259/2004

I forordning (EF) nr. 1259/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Præparaterne tilhørende gruppen »enzymer«, som er opført i bilag III, IV, V og VI, tillades anvendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstoffer til foderstoffer på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Præparaterne tilhørende gruppen »enzymer«, som er opført i bilag III, IV, V og VI, tillades anvendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstoffer til foderstoffer på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.«

| 2) | Bilag II udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag II udgår.

Artikel 3

Ændring af forordning (EF) nr. 1206/2005

I bilaget til forordning (EF) nr. 1206/2005 udgår alle oplysninger vedrørende E 1602.

Artikel 4

Ændringer af forordning (EF) nr. 1876/2006

I forordning (EF) nr. 1876/2006 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 3 udgår.

| 2) | Bilag III udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag III udgår.

Artikel 5

Overgangsforanstaltninger

Det i bilaget opførte præparat og foder, der indeholder dette præparat, som produceres og mærkes før den 23. november 2013 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 23. maj 2013, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EUT L 239 af 9.7.2004, s. 8.

3

(4)  EUT L 197 af 28.7.2005, s. 12.

4

(5)  EUT L 360 af 19.12.2006, s. 126.

5

(6)  EFSA Journal 2012; 10(11):2930.

6

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer |
| 4a1602i | DSM Nutritional Products | Endo-1,4-beta-xylanase
  EC 3.2.1.8
  Endo-1,3(4)-beta-glucanase
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beta-glucanase
  EC 3.2.1.4 | | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) med en aktivitet på mindst: | endo-1,4-beta-xylanase 2 700 U (1)/ml eller g tilsætningsstof |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer

4a1602i

DSM Nutritional Products

Endo-1,4-beta-xylanase

EC 3.2.1.8

Endo-1,3(4)-beta-glucanase

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beta-glucanase

EC 3.2.1.4

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af endo-1,4-beta-xylanase, endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC 74444) med en aktivitet på mindst:

endo-1,4-beta-xylanase 2 700 U (1)/ml eller g tilsætningsstof

| | endo-1,3(4)-beta-glucanase 700 U (2)/ml eller g tilsætningsstof |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beta-glucanase 700 U (2)/ml eller g tilsætningsstof

| | endo-1,4-beta-glucanase 800 U (3)/ml eller g tilsætningsstof |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glucanase 800 U (3)/ml eller g tilsætningsstof

(flydende og fast form)

| | Aktivstoffets karakteristika

  endo-1,4-betaxylanase, endo-1,4-betaglucanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase fremstillet af Trichoderma reesei (ATCC 74444) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

endo-1,4-betaxylanase, endo-1,4-betaglucanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase fremstillet af Trichoderma reesei (ATCC 74444)

| | Analysemetode
   (4)

  Aktivstoffets karakteristika i foderet:






  — | kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-beta-xylanase fra tværbundet birke-azoxylansubstrat |
| --- | --- | --- |

Analysemetode
   (4)

Aktivstoffets karakteristika i foderet:

—

kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-beta-xylanase fra tværbundet birke-azoxylansubstrat

| — | kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,3(4)-beta-glucanase fra tværbundet azo-byg-glucansubstrat. |
| --- | --- |

—

kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,3(4)-beta-glucanase fra tværbundet azo-byg-glucansubstrat.

| — | kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-beta-glucanase fra tværbundet azocarboxymethylcellulosesubstrat. |
| --- | --- |

—

kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-beta-glucanase fra tværbundet azocarboxymethylcellulosesubstrat.

Slagtefjerkræ bortset fra slagtekalkuner

—

endo-1,4-beta-xylanase: 135 U

endo-1,3(4)-beta-glucanase: 35 U

endo-1,4-beta-glucanase: 40 U

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.

| 2. | Anvendes i foder med højt indhold af andre polysaccharider end stivelse (især beta-glucaner og arabinoxylaner). |
| --- | --- |

2.

Anvendes i foder med højt indhold af andre polysaccharider end stivelse (især beta-glucaner og arabinoxylaner).

| 3. | Til fravænnede smågrise på op til 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Til fravænnede smågrise på op til 35 kg.

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: åndedrætsværn og handsker bæres under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: åndedrætsværn og handsker bæres under håndteringen.

23. maj 2023

Æglæggende fjerkræ

endo-1,4-beta-xylanase: 216 U

endo-1,3(4)-beta-glucanase: 56 U

endo-1,4-beta-glucanase: 64 U

Slagtekalkuner

Smågrise

(fravænnede)

endo-1,4-beta-xylanase: 270 U

endo-1,3(4)-beta-glucanase: 70 U

endo-1,4-beta-glucanase: 80 U

---

(1)  U er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol glucose fra hvede-arabinoxylan pr. minut ved pH 5,0 og 40 °C.

(2)  1 U er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol glucose fra byg-beta-glucan pr. minut ved pH 5,0 og 40 °C.

(3)  1 U er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol glucose fra carboxymethylcellulose pr. minut ved pH 5,0 og 40 °C.

(4)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/30

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 404/2013

af 2. maj 2013

om undtagelser fra oprindelsesreglerne i bilag II til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side, der gælder for kontingenter for visse produkter fra Peru

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse 2012/735/EU af 31. maj 2012 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets afgørelse 2012/735/EU bemyndigede Rådet undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (i det følgende benævnt »aftalen«). I medfør af Rådets afgørelse 2012/735/EU bør aftalen anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for aftalens indgåelse. Aftalen anvendes midlertidigt fra den 1. marts 2013. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets afgørelse 2012/735/EU bemyndigede Rådet undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (i det følgende benævnt »aftalen«). I medfør af Rådets afgørelse 2012/735/EU bør aftalen anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for aftalens indgåelse. Aftalen anvendes midlertidigt fra den 1. marts 2013.

| (2) | Bilag II til aftalen vedrører definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoder for administrativt samarbejde. For så vidt angår en række produkter fastsætter tillæg 2A og tillæg 5 til nævnte bilag undtagelser fra de oprindelsesregler, der er fastsat i samme bilag, inden for rammerne af de årlige kontingenter. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelser for anvendelsen af disse undtagelser til import fra Peru. |
| --- | --- |

(2)

Bilag II til aftalen vedrører definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoder for administrativt samarbejde. For så vidt angår en række produkter fastsætter tillæg 2A og tillæg 5 til nævnte bilag undtagelser fra de oprindelsesregler, der er fastsat i samme bilag, inden for rammerne af de årlige kontingenter. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelser for anvendelsen af disse undtagelser til import fra Peru.

| (3) | De kontingenter, der er fastsat i tillæg 2A og tillæg 5 til bilag II til aftalen, bør forvaltes af Kommissionen efter først til mølle-princippet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (2). |
| --- | --- |

(3)

De kontingenter, der er fastsat i tillæg 2A og tillæg 5 til bilag II til aftalen, bør forvaltes af Kommissionen efter først til mølle-princippet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (2).

| (4) | Toldindrømmelser bør gives på betingelse af, at det relevante oprindelsesbevis forelægges for toldmyndighederne i henhold til aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Toldindrømmelser bør gives på betingelse af, at det relevante oprindelsesbevis forelægges for toldmyndighederne i henhold til aftalen.

| (5) | Bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (3) som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 927/2012 (4) indeholder nye KN-koder, der afviger fra de i aftalen omhandlede. Disse nye koder bør derfor afspejles i Del B i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (3) som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 927/2012 (4) indeholder nye KN-koder, der afviger fra de i aftalen omhandlede. Disse nye koder bør derfor afspejles i Del B i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da aftalen får virkning den 1. marts 2013, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato. |
| --- | --- |

(6)

Da aftalen får virkning den 1. marts 2013, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Oprindelsesreglerne i tillæg 2A til bilag II til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (i det følgende benævnt »aftalen«) gælder for varer, der er opført i Del A i bilaget til denne forordning.

2.   Oprindelsesreglerne i tillæg 5 til bilag II til aftalen gælder for varer, der er opført i Del B i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

For at være omfattet af undtagelsen i artikel 1 skal de varer, der er opført i bilaget, være ledsaget af et oprindelsesbevis, jf. bilag II til aftalen.

Artikel 3

De kontingenter, der er anført i bilaget, forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 308a – 308c i forordning (EØF) nr. 2454/93.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. marts 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 354 af 21.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

3

(4)  EUT L 304 af 31.10.2012, s. 1.

4

---

BILAG

Peru

Uanset tariferingsbestemmelserne vedrørende den kombinerede nomenklatur anses ordlyden af varebeskrivelserne kun for vejledende, idet præferenceordningens anvendelsesområde inden for rammerne af dette bilag bestemmes på grundlag af KN-koderne på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning. Hvor der er angivet ex KN-koder, fastlægges præferenceordningens anvendelsesområde ved anvendelse af KN-koden sammen med en tilsvarende varebeskrivelse.

DEL A

| Løbenummer | KN-kode | Varebeskrivelse | Kontingentperiode | Årlig kontingent-mængde
  (i tons nettovægt, medmindre andet er fastsat) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7170 | 3920 | Andre plader, ark, film, folier, bånd og strimler, af plast undtagen celleplast, uden underlag og ikke forstærket, lamineret eller på lignende måde i forbindelse med andre materialer | 1. marts til udgangen af februar | 15 000 |
| 09.7171 | ex 5607 50 (1) og 5608 | Sejlgarn og tovværk | 1. marts til udgangen af februar | 650 |
| 09.7172 | 6108 22 00 | Trusser og underbenklæder, af trikotage, til kvinder eller piger, af kemofibre | 1. marts til udgangen af februar | 200 |
| 09.7173 | 6112 31 | Badebeklædning til mænd eller drenge, af trikotage, af syntetiske fibre | 1. marts til udgangen af februar | 25 |
| 09.7174 | 6112 41 | Badebeklædning til kvinder eller piger, af trikotage, af syntetiske fibre | 1. marts til udgangen af februar | 100 |
| 09.7175 | 6115 10 | Graduerede kompressionsstrømper og -strømpebenklæder (f.eks. mod åreknuder), af trikotage | 1. marts til udgangen af februar | 25 |
| 09.7176 | 6115 21 00 | Andre strømpebenklæder, af syntetiske fibre, af finhed pr. enkeltgarn under 67 decitex, af trikotage | 1. marts til udgangen af februar | 40 |
| 09.7177 | 6115 22 00 | Andre strømpebenklæder, af syntetiske fibre, af finhed pr. enkeltgarn 67 decitex eller derover, af trikotage | 1. marts til udgangen af februar | 15 |
| 09.7178 | 6115 30 | Andre strømper og knæstrømper til kvinder, af finhed pr. enkeltgarn under 67 decitex, af trikotage | 1. marts til udgangen af februar | 25 |
| 09.7179 | 6115 96 | Andre, af syntetiske fibre, af trikotage | 1. marts til udgangen af februar | 175 |
| 09.7192 | 7321 | Komfurer, kogeapparater, bageovne, kaminer (herunder sådanne, der tillige kan anvendes til centralopvarmning), grillapparater, fyrfade, gasapparater, varmeplader med brænder og lignende ikke-elektrisk udstyr til husholdningsbrug, samt dele dertil, af jern og stål | 1. marts til udgangen af februar | 20 000 antal varer |
| 09.7193 | 7323 | Bord-, køkken- og andre husholdnings- artikler og dele dertil, af jern og stål; jern- og ståluld; gryderensere, svampe, handsker og lignende varer til rensning eller polering, af jern og stål | 1. marts til udgangen af februar | 50 000 |
| 09.7194 | 7325 | Andre støbte varer, af jern og stål | 1. marts til udgangen af februar | 50 000 |

Løbenummer

KN-kode

Varebeskrivelse

Kontingentperiode

Årlig kontingent-mængde

(i tons nettovægt, medmindre andet er fastsat)

09.7170

3920

Andre plader, ark, film, folier, bånd og strimler, af plast undtagen celleplast, uden underlag og ikke forstærket, lamineret eller på lignende måde i forbindelse med andre materialer

1. marts til udgangen af februar

15 000

09.7171

ex 5607 50 (1) og 5608

Sejlgarn og tovværk

1. marts til udgangen af februar

650

09.7172

6108 22 00

Trusser og underbenklæder, af trikotage, til kvinder eller piger, af kemofibre

1. marts til udgangen af februar

200

09.7173

6112 31

Badebeklædning til mænd eller drenge, af trikotage, af syntetiske fibre

1. marts til udgangen af februar

25

09.7174

6112 41

Badebeklædning til kvinder eller piger, af trikotage, af syntetiske fibre

1. marts til udgangen af februar

100

09.7175

6115 10

Graduerede kompressionsstrømper og -strømpebenklæder (f.eks. mod åreknuder), af trikotage

1. marts til udgangen af februar

25

09.7176

6115 21 00

Andre strømpebenklæder, af syntetiske fibre, af finhed pr. enkeltgarn under 67 decitex, af trikotage

1. marts til udgangen af februar

40

09.7177

6115 22 00

Andre strømpebenklæder, af syntetiske fibre, af finhed pr. enkeltgarn 67 decitex eller derover, af trikotage

1. marts til udgangen af februar

15

09.7178

6115 30

Andre strømper og knæstrømper til kvinder, af finhed pr. enkeltgarn under 67 decitex, af trikotage

1. marts til udgangen af februar

25

09.7179

6115 96

Andre, af syntetiske fibre, af trikotage

1. marts til udgangen af februar

175

09.7192

7321

Komfurer, kogeapparater, bageovne, kaminer (herunder sådanne, der tillige kan anvendes til centralopvarmning), grillapparater, fyrfade, gasapparater, varmeplader med brænder og lignende ikke-elektrisk udstyr til husholdningsbrug, samt dele dertil, af jern og stål

1. marts til udgangen af februar

20 000 antal varer

09.7193

7323

Bord-, køkken- og andre husholdnings- artikler og dele dertil, af jern og stål; jern- og ståluld; gryderensere, svampe, handsker og lignende varer til rensning eller polering, af jern og stål

1. marts til udgangen af februar

50 000

09.7194

7325

Andre støbte varer, af jern og stål

1. marts til udgangen af februar

50 000

DEL B

| Løbenummer | KN-kode | Varebeskrivelse | Kontingentperiode | Årlig kontingent-mængde
  (i tons) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7195 | 0303 54 10 | Frossen makrel (Scomber scombrus og Scomber japonicas) | 1. marts til udgangen af februar | 4 000 |
| 09.7196 | 0303 89 45 | Frossen ansjos (Engraulis-arter) | 1. marts til udgangen af februar | 120 |
| 09.7197 | 0303 55 10 | Almindelig hestemakrel (Trachurus trachurus), frossen | 1. marts til udgangen af februar | 60 |
| 0303 55 90 (2) | Hestemakrel (Caranx trachurus), frossen |
| 09.7198 | 0307 49 59 | Frossen tiarmet blæksprutte (Ommastrephes med undtagelse af Ommastrephes sagittatus, Nototodarus og Sepioteuthis), også uden skal | 1. marts til udgangen af februar | 4 200 |
| 09.7199 | 0307 49 99 | Frossen tiarmet blæksprutte (Ommastrephes undtaget Ommastrephes sagittatus, Nototodarus og Sepioteuthis), tørrede, saltede eller i saltlage, også uden skal | 1. marts til udgangen af februar | 2 500 |
| 09.7200 | 1604 15 11 | Filet af makrel af arterne Scomber scombrus og Scomber japonicus, tilberedt eller konserveret | 1. marts til udgangen af februar | 2 000 |
| 09.7201 | 1604 15 19 | Makrel af arterne Scomber scombrus og Scomber japonicus, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker, undtaget hakket, andre end filet | 1. marts til udgangen af februar | 800 |
| 09.7202 | 1604 15 90 | Makrel af arten Scomber australasicus, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker, undtaget hakket | 1. marts til udgangen af februar | 20 |
| 09.7203 | 1604 16 00 | Ansjoser, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker, undtaget hakket | 1. marts til udgangen af februar | 400 |
| 09.7204 | 1604 20 40 | Ansjoser, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker | 1. marts til udgangen af februar | 30 |
| 09.7205 | 0307 19 10
  0307 29 05
  0307 49 05
  0307 59 05
  0307 60 10
  0307 79 10
  0307 89 10
  0307 99 10
  1605 51 00
  1605 52 00
  1605 53 10 (3)

  1605 53 90 (4)

  1605 54 00
  1605 55 00
  1605 56 00
  1605 57 00
  1605 58 00
  1605 59 00 | Bløddyr, tilberedt eller konserveret (undtaget muslinger af arterne Mytilus of Perna) | 1. marts til udgangen af februar | 500 |

Løbenummer

KN-kode

Varebeskrivelse

Kontingentperiode

Årlig kontingent-mængde

(i tons)

09.7195

0303 54 10

Frossen makrel (Scomber scombrus og Scomber japonicas)

1. marts til udgangen af februar

4 000

09.7196

0303 89 45

Frossen ansjos (Engraulis-arter)

1. marts til udgangen af februar

120

09.7197

0303 55 10

Almindelig hestemakrel (Trachurus trachurus), frossen

1. marts til udgangen af februar

60

0303 55 90 (2)

Hestemakrel (Caranx trachurus), frossen

09.7198

0307 49 59

Frossen tiarmet blæksprutte (Ommastrephes med undtagelse af Ommastrephes sagittatus, Nototodarus og Sepioteuthis), også uden skal

1. marts til udgangen af februar

4 200

09.7199

0307 49 99

Frossen tiarmet blæksprutte (Ommastrephes undtaget Ommastrephes sagittatus, Nototodarus og Sepioteuthis), tørrede, saltede eller i saltlage, også uden skal

1. marts til udgangen af februar

2 500

09.7200

1604 15 11

Filet af makrel af arterne Scomber scombrus og Scomber japonicus, tilberedt eller konserveret

1. marts til udgangen af februar

2 000

09.7201

1604 15 19

Makrel af arterne Scomber scombrus og Scomber japonicus, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker, undtaget hakket, andre end filet

1. marts til udgangen af februar

800

09.7202

1604 15 90

Makrel af arten Scomber australasicus, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker, undtaget hakket

1. marts til udgangen af februar

20

09.7203

1604 16 00

Ansjoser, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker, undtaget hakket

1. marts til udgangen af februar

400

09.7204

1604 20 40

Ansjoser, tilberedt eller konserveret, hele eller i stykker

1. marts til udgangen af februar

30

09.7205

0307 19 10

0307 29 05

0307 49 05

0307 59 05

0307 60 10

0307 79 10

0307 89 10

0307 99 10

1605 51 00

1605 52 00

1605 53 10 (3)

1605 53 90 (4)

1605 54 00

1605 55 00

1605 56 00

1605 57 00

1605 58 00

1605 59 00

Bløddyr, tilberedt eller konserveret (undtaget muslinger af arterne Mytilus of Perna)

1. marts til udgangen af februar

500

---

(1)  Taric-koder 5607501110, 5607501910, 5607503010 og 5607509091.

(2)  Taric-kode 0303559010.

(3)  Taric-kode 1605531095.

(4)  Taric-kode 1605539095.

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/35

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 405/2013

af 2. maj 2013

om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for landbrugsprodukter med oprindelse i Peru

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse 2012/735/EU af 31. maj 2012 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2012/735/EU gav Rådet bemyndigelse til på vegne af Den Europæiske Union at undertegne handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (»aftalen«). I henhold til afgørelse 2012/735/EU anvendes aftalen på midlertidig basis indtil afslutningen af procedurerne. Aftalen anvendes på midlertidig basis fra den 1. marts 2013. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2012/735/EU gav Rådet bemyndigelse til på vegne af Den Europæiske Union at undertegne handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (»aftalen«). I henhold til afgørelse 2012/735/EU anvendes aftalen på midlertidig basis indtil afslutningen af procedurerne. Aftalen anvendes på midlertidig basis fra den 1. marts 2013.

| (2) | Afdeling B, afsnit 2, i tillæg 1 til bilag I til aftalen omhandler EU's toldafviklingsplan for varer med oprindelse i Peru. Planen fastsætter toldkontingenter for en række specifikke produkter. Det er derfor nødvendigt at åbne toldkontingenter for disse produkter. |
| --- | --- |

(2)

Afdeling B, afsnit 2, i tillæg 1 til bilag I til aftalen omhandler EU's toldafviklingsplan for varer med oprindelse i Peru. Planen fastsætter toldkontingenter for en række specifikke produkter. Det er derfor nødvendigt at åbne toldkontingenter for disse produkter.

| (3) | Toldkontingenterne bør forvaltes af Kommissionen efter »først til mølle«-princippet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (2). |
| --- | --- |

(3)

Toldkontingenterne bør forvaltes af Kommissionen efter »først til mølle«-princippet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (2).

| (4) | Toldindrømmelser gives på betingelse af, at der fremlægges relevante oprindelsesbeviser for toldmyndighederne, jf. aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Toldindrømmelser gives på betingelse af, at der fremlægges relevante oprindelsesbeviser for toldmyndighederne, jf. aftalen.

| (5) | Bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (3) som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 927/2012 (4) indeholder nye KN-koder, som er forskellige fra dem, der henvises til i aftalen. De nye koder bør derfor være afspejlet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (3) som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 927/2012 (4) indeholder nye KN-koder, som er forskellige fra dem, der henvises til i aftalen. De nye koder bør derfor være afspejlet i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da aftalen får virkning den 1. marts 2013, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato. |
| --- | --- |

(6)

Da aftalen får virkning den 1. marts 2013, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Der åbnes EU-toldkontingenter for de varer, der har oprindelse i Peru, og som er omfattet af bilaget.

Artikel 2

Told på import til EU af varer med oprindelse i Peru, som er omfattet af bilaget, inden for de toldkontingenter, der er omhandlet i bilaget, ophæves.

Artikel 3

Toldkontingenterne omhandlet i bilaget forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 308a til 308c i forordning (EØF) nr. 2454/93.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. marts 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 354 af 21.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

3

(4)  EUT L 304 af 31.10.2012, s. 1.

4

---

BILAG

Uanset tariferingsbestemmelserne vedrørende den kombinerede nomenklatur anses ordlyden af varebeskrivelserne kun for vejledende, idet præferenceordningen inden for rammerne af dette bilag bestemmes på grundlag af KN-kodernes dækning på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning.

| Løbenummer | KN-kode | Varebeskrivelse | Kontingentperiode | Årlig kontingentmængde
  (i tons nettovægt, medmindre andet er fastsat) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7210 | 0201
  0202
  0206 10 95
  0206 29 91
  0210 20
  0210 99 51
  0210 99 90
  1602 50 10
  1602 90 61 | Kød af hornkvæg, fersk, kølet eller frosset | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 1 792 (1) |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 2 365 (1), (2) |
| 09.7211 | 0403 90 | Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, også koncentreret, tilsat sukker eller andre sødemidler, aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 1 584 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 2 090 (3) |
| 09.7212 | 0405 | Smør og andre mælkefedtstoffer; mælkefedtprodukter | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 417 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 550 (4) |
| 09.7213 | 0406 | Ost og ostemasse | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 2 084 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 2 750 (5) |
| 09.7214 | 0703 20 | Hvidløg | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 625 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 825 (6) |
| 09.7215 | 2105 | Konsumis, også med indhold af kakao | Fra 1.3. 2013 til 31.12.2013 | 125 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 165 (7) |
| 09.7216 | 1005 90 | Majs, undtagen til udsæd | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 8 334 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 11 000 (8) |
| 09.7217 | 0711 51 | Svampe af slægten Agaricus foreløbigt konserverede, men ikke tilberedt til umiddelbar konservering | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 84 |
| 2003 10 | Svampe af slægten Agaricus, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre | Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 110 (9) |
| 09.7218 | 0402 10
  0402 21
  0402 99 | Mælk og fløde, koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler, i pulverform, granulat eller i anden fast form | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 2 500 |
| 0402 29 | Mælk og fløde tilsat sukker eller andre sødemidler i anden form end i pulverform, granulat eller i anden fast form | Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 3 300 (10) |
| 09.7219 | 0402 91 | Mælk og fløde, koncentreret, men ikke tilsat sukker eller andre sødemidler, i anden form end i pulverform, granulat eller i anden fast form | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 5 000 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 6 600 (11) |
| 09.7220 | 0203 11 10
  0203 12 11
  0203 12 19
  0203 19 11
  0203 19 13
  0203 19 15
  0203 19 55
  0203 19 59
  0203 21 10
  0203 22 11
  0203 22 19
  0203 29 11
  0203 29 13
  0203 29 15
  0203 29 55
  0203 29 59 | Svinekød af tamsvin, fersk, kølet eller frosset | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 3 334 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 4 400 (12) |
| 09.7221 | Ex02 07 | Kød og spiselige slagtebiprodukter, undtagen lever, af fjerkræ henhørende under pos. 0105, fersk, kølet eller frosset | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 6 250 |
| 0210 99 39 | Andet kød, saltet, i saltlage tørret eller røget; andet spiseligt mel og pulver af kød eller slagteriaffald | Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 8 250 (13) |
| 1602 20
  1602 31
  1602 32
  1602 39 | Andre varer af kød, slagtebiprodukter eller blod, tilberedte eller konserverede, af lever fra dyr af enhver art eller af fjerkræ henhørende under pos. 0105 |
| 09.7222 | Ex10 06 | Andre ris end uafskallet ris (Paddy ris) til udsæd | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 28 334 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 37 400 (14) |
| 09.7223 | 2208 40 51
  2208 40 99 | Rom og anden spiritus fremstillet ved destillation af gærede sukkerrørsprodukter, i beholdere med indhold af over 2 liter | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 834 hektoliter (udtrykt som ren alkoholækviva-lent) |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 1 100 hektoliter udtrykt som ren alkoholækviva-lent) (15) |
| 09.7224 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Sukkermajs | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 584 |
| 2008 99 85 | Majs, undtagen sukkermajs (Zea mays var. saccharata), tilberedt eller konserveret på anden måde, ikke tilsat alkohol eller sukker | Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 770 (16) |
| 09.7225 | 0403 10 | Yoghurt | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 25 |
| Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 33 (17) |
| 09.7226 | 1701 13
  1701 14
  1701 91
  1701 99 | Rørsukker, uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; rør- og roesukker samt kemisk ren sakkarose, i fast form, undtagen råsukker, uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 18 334 (udtrykt som råsukkerækviva-lent) |
| 1702 30 | Glukose og glukosesirup, uden indhold af fruktose eller med et fruktoseindhold i tør tilstand på under 20 vægtprocent | Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 22 660 (udtrykt som råsukkerækviva-lent) (18) |
| 1702 40 90 | Glukose og glukosesirup, undtagen isoglukose, med et fruktoseindhold i tør tilstand på 20 vægtprocent eller derover, men under 50 vægtprocent, undtagen invertsukker |
| 1702 50 | Kemisk ren fruktose |
| 1702 90 30
  1702 90 50
  1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79
  1702 90 80
  1702 90 95 | Andre varer, herunder invertsukker, sirup og andre sukkeropløsninger med et indhold i tør tilstand på 50 vægtprocent fruktose, undtagen kemisk ren maltose |
| 09.7227 | Ex17049099 | Andre sukkervarer, uden indhold af kakao, med indhold af saccharose på 70 vægtprocent og derover | Fra 1.3.2013 til 31.12.2013 | 8 334 |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakaopulver, med indhold af sakkarose eller isoglukose beregnet som sakkarose på 65 vægtprocent og derover | Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12. | 10 300 (10) |
| Ex18062095 | Andre tilberedte varer i blokke, plader eller stænger af vægt på over 2 kg eller flydende, i pastaform, i pulverform, som granulater eller lignende i, i pakninger af nettovægt over 2 kg, med indhold af kakaosmør under 18 vægtprocent og med indhold af saccharose på over 70 vægtprocent |
| Ex19019099 | Andre tilberedte varer af korn, mel, stivelse eller maltekstrakt, uden indhold af kakao eller mindre end 40 vægtprocent kakao beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, med et indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover; andre tilberedte fødevarer fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, uden kakao eller med mindre end 5 vægtprocent kako beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, med et indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover |
| Ex20060031
  Ex20060038 | Frugt (undtagen tropisk frugt og ingefær), grøntsager, nødder (undtagen tropiske nødder), frugtskaller og andre plantedele, tilberedt med sukker (afløbne, glaserede eller kandiserede) med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover |
| Ex20079110
  Ex20079920
  Ex20079931
  Ex20079933
  Ex20079935
  Ex20079939 | Syltetøj, frugtgelé, marmelade, frugt- eller nøddepuré samt frugt- eller nøddemos, fremstillet ved kogning, med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover |
| Ex20 09 | Frugt- og grøntsagssafter (undtagen tomatsaft, saft af tropiske frugter og blandinger af safter fra tropiske frugter), med en værdi pr. 100 kg netto på 30 EUR og derunder, ugærede og ikke tilsat alkohol, med indhold af tilsat sukker på over 30 vægtprocent |
| Ex21011298
  Ex21012098 | Varer tilberedt på basis af kaffe, te eller maté, med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover |
| 2106 90 30
  2106 90 59 | Sirup af isoglukose tilsat smagsstoffer eller farvestoffer; andre sukkeropløsninger, undtagen sirup af laktose, glukose eller maltodextrin |
| Ex21069098 | Andre tilberedte fødevarer ikke andetsteds tariferet med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover |
| Ex33021029 | Blandinger af lugtstoffer samt blandinger på basis af et eller flere af disse stoffer, af den art der anvendes i drikkevareindustrien, indeholdende samtlige de smagsstoffer, der kendetegner en bestemt drik, med et virkeligt alkoholindhold på højst 0,5 % vol., med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover |

Løbenummer

KN-kode

Varebeskrivelse

Kontingentperiode

Årlig kontingentmængde

(i tons nettovægt, medmindre andet er fastsat)

09.7210

0201

0202

0206 10 95

0206 29 91

0210 20

0210 99 51

0210 99 90

1602 50 10

1602 90 61

Kød af hornkvæg, fersk, kølet eller frosset

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

1 792 (1)

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

2 365 (1), (2)

09.7211

0403 90

Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, også koncentreret, tilsat sukker eller andre sødemidler, aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

1 584

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

2 090 (3)

09.7212

0405

Smør og andre mælkefedtstoffer; mælkefedtprodukter

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

417

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

550 (4)

09.7213

0406

Ost og ostemasse

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

2 084

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

2 750 (5)

09.7214

0703 20

Hvidløg

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

625

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

825 (6)

09.7215

2105

Konsumis, også med indhold af kakao

Fra 1.3. 2013 til 31.12.2013

125

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

165 (7)

09.7216

1005 90

Majs, undtagen til udsæd

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

8 334

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

11 000 (8)

09.7217

0711 51

Svampe af slægten Agaricus foreløbigt konserverede, men ikke tilberedt til umiddelbar konservering

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

84

2003 10

Svampe af slægten Agaricus, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

110 (9)

09.7218

0402 10

0402 21

0402 99

Mælk og fløde, koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler, i pulverform, granulat eller i anden fast form

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

2 500

0402 29

Mælk og fløde tilsat sukker eller andre sødemidler i anden form end i pulverform, granulat eller i anden fast form

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

3 300 (10)

09.7219

0402 91

Mælk og fløde, koncentreret, men ikke tilsat sukker eller andre sødemidler, i anden form end i pulverform, granulat eller i anden fast form

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

5 000

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

6 600 (11)

09.7220

0203 11 10

0203 12 11

0203 12 19

0203 19 11

0203 19 13

0203 19 15

0203 19 55

0203 19 59

0203 21 10

0203 22 11

0203 22 19

0203 29 11

0203 29 13

0203 29 15

0203 29 55

0203 29 59

Svinekød af tamsvin, fersk, kølet eller frosset

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

3 334

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

4 400 (12)

09.7221

Ex02 07

Kød og spiselige slagtebiprodukter, undtagen lever, af fjerkræ henhørende under pos. 0105, fersk, kølet eller frosset

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

6 250

0210 99 39

Andet kød, saltet, i saltlage tørret eller røget; andet spiseligt mel og pulver af kød eller slagteriaffald

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

8 250 (13)

1602 20

1602 31

1602 32

1602 39

Andre varer af kød, slagtebiprodukter eller blod, tilberedte eller konserverede, af lever fra dyr af enhver art eller af fjerkræ henhørende under pos. 0105

09.7222

Ex10 06

Andre ris end uafskallet ris (Paddy ris) til udsæd

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

28 334

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

37 400 (14)

09.7223

2208 40 51

2208 40 99

Rom og anden spiritus fremstillet ved destillation af gærede sukkerrørsprodukter, i beholdere med indhold af over 2 liter

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

834 hektoliter (udtrykt som ren alkoholækviva-lent)

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

1 100 hektoliter udtrykt som ren alkoholækviva-lent) (15)

09.7224

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Sukkermajs

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

584

2008 99 85

Majs, undtagen sukkermajs (Zea mays var. saccharata), tilberedt eller konserveret på anden måde, ikke tilsat alkohol eller sukker

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

770 (16)

09.7225

0403 10

Yoghurt

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

25

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

33 (17)

09.7226

1701 13

1701 14

1701 91

1701 99

Rørsukker, uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; rør- og roesukker samt kemisk ren sakkarose, i fast form, undtagen råsukker, uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

18 334 (udtrykt som råsukkerækviva-lent)

1702 30

Glukose og glukosesirup, uden indhold af fruktose eller med et fruktoseindhold i tør tilstand på under 20 vægtprocent

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

22 660 (udtrykt som råsukkerækviva-lent) (18)

1702 40 90

Glukose og glukosesirup, undtagen isoglukose, med et fruktoseindhold i tør tilstand på 20 vægtprocent eller derover, men under 50 vægtprocent, undtagen invertsukker

1702 50

Kemisk ren fruktose

1702 90 30

1702 90 50

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

1702 90 80

1702 90 95

Andre varer, herunder invertsukker, sirup og andre sukkeropløsninger med et indhold i tør tilstand på 50 vægtprocent fruktose, undtagen kemisk ren maltose

09.7227

Ex17049099

Andre sukkervarer, uden indhold af kakao, med indhold af saccharose på 70 vægtprocent og derover

Fra 1.3.2013 til 31.12.2013

8 334

1806 10 30

1806 10 90

Kakaopulver, med indhold af sakkarose eller isoglukose beregnet som sakkarose på 65 vægtprocent og derover

Fra 1.1.2014 til 31.12.2014 og for hver periode herefter fra 1.1. til 31.12.

10 300 (10)

Ex18062095

Andre tilberedte varer i blokke, plader eller stænger af vægt på over 2 kg eller flydende, i pastaform, i pulverform, som granulater eller lignende i, i pakninger af nettovægt over 2 kg, med indhold af kakaosmør under 18 vægtprocent og med indhold af saccharose på over 70 vægtprocent

Ex19019099

Andre tilberedte varer af korn, mel, stivelse eller maltekstrakt, uden indhold af kakao eller mindre end 40 vægtprocent kakao beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, med et indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover; andre tilberedte fødevarer fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, uden kakao eller med mindre end 5 vægtprocent kako beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, med et indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover

Ex20060031

Ex20060038

Frugt (undtagen tropisk frugt og ingefær), grøntsager, nødder (undtagen tropiske nødder), frugtskaller og andre plantedele, tilberedt med sukker (afløbne, glaserede eller kandiserede) med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover

Ex20079110

Ex20079920

Ex20079931

Ex20079933

Ex20079935

Ex20079939

Syltetøj, frugtgelé, marmelade, frugt- eller nøddepuré samt frugt- eller nøddemos, fremstillet ved kogning, med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover

Ex20 09

Frugt- og grøntsagssafter (undtagen tomatsaft, saft af tropiske frugter og blandinger af safter fra tropiske frugter), med en værdi pr. 100 kg netto på 30 EUR og derunder, ugærede og ikke tilsat alkohol, med indhold af tilsat sukker på over 30 vægtprocent

Ex21011298

Ex21012098

Varer tilberedt på basis af kaffe, te eller maté, med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover

2106 90 30

2106 90 59

Sirup af isoglukose tilsat smagsstoffer eller farvestoffer; andre sukkeropløsninger, undtagen sirup af laktose, glukose eller maltodextrin

Ex21069098

Andre tilberedte fødevarer ikke andetsteds tariferet med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover

Ex33021029

Blandinger af lugtstoffer samt blandinger på basis af et eller flere af disse stoffer, af den art der anvendes i drikkevareindustrien, indeholdende samtlige de smagsstoffer, der kendetegner en bestemt drik, med et virkeligt alkoholindhold på højst 0,5 % vol., med indhold af sakkarose på 70 vægtprocent eller derover

---

(1)  Udtrykt i slagtekropækvivalent som følger: 100 kg ikke-udbenet kød svarer til 70 kg udbenet kød.

(2)  Med en årlig stigning på 215 tons fra og med 2015.

(3)  Med en årlig stigning på 190 tons fra og med 2015.

(4)  Med en årlig stigning på 50 tons fra og med 2015.

(5)  Med en årlig stigning på 250 tons fra og med 2015.

(6)  Med en årlig stigning på 75 tons fra og med 2015.

(7)  Med en årlig stigning på 15 tons fra og med 2015.

(8)  Med en årlig stigning på 1 000 tons fra og med 2015.

(9)  Med en årlig stigning på 10 tons fra og med 2015.

(10)  Med en årlig stigning på 300 tons fra og med 2015.

(11)  Med en årlig stigning på 600 tons fra og med 2015.

(12)  Med en årlig stigning på 400 tons fra og med 2015.

(13)  Med en årlig stigning på 750 tons fra og med 2015.

(14)  Med en årlig stigning på 3 400 tons fra og med 2015.

(15)  Med en årlig stigning på 100 hl (udtrykt som ren alkoholækvivalens) fra og med 2015.

(16)  Med en årlig stigning på 70 tons fra og med 2015.

(17)  Med en årlig stigning på 3 tons fra og med 2015.

(18)  Med en årlig stigning på 660 tons (udtrykt som råsukkerækvivalens) fra og med 2015.

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/42

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 406/2013

af 2. maj 2013

om ændring af bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 om farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer for så vidt angår stoffet prednisolon

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (1), særlig artikel 14 sammenholdt med artikel 17,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur, udarbejdet af Udvalget for Veterinærlægemidler, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der bør i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 470/2009 fastsættes en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (»MRL«) af farmakologisk virksomme stoffer, som i Unionen er bestemt til anvendelse i veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion eller i biocidholdige produkter, der anvendes i husdyrbrug. |
| --- | --- |

(1)

Der bør i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 470/2009 fastsættes en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (»MRL«) af farmakologisk virksomme stoffer, som i Unionen er bestemt til anvendelse i veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion eller i biocidholdige produkter, der anvendes i husdyrbrug.

| (2) | Bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 37/2010 (2) indeholder en liste over farmakologisk virksomme stoffer og disse klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer. |
| --- | --- |

(2)

Bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 37/2010 (2) indeholder en liste over farmakologisk virksomme stoffer og disse klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer.

| (3) | Prednisolon er for øjeblikket medtaget i tabel 1 i bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 som et stof, der for kvæg tillades anvendt til muskel, fedt, lever, nyre og mælk. |
| --- | --- |

(3)

Prednisolon er for øjeblikket medtaget i tabel 1 i bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 som et stof, der for kvæg tillades anvendt til muskel, fedt, lever, nyre og mælk.

| (4) | Der er indgivet en ansøgning til Det Europæiske Lægemiddelagentur om udvidelse af de eksisterende bestemmelser om prednisolon til også at omfatte dyr af hestefamilien. |
| --- | --- |

(4)

Der er indgivet en ansøgning til Det Europæiske Lægemiddelagentur om udvidelse af de eksisterende bestemmelser om prednisolon til også at omfatte dyr af hestefamilien.

| (5) | Udvalget for Veterinærlægemidler har anbefalet, at der for dyr af hestefamilien fastsættes en maksimalgrænseværdi for prednisolon, der skal gælde for muskel, fedt, lever og nyre. |
| --- | --- |

(5)

Udvalget for Veterinærlægemidler har anbefalet, at der for dyr af hestefamilien fastsættes en maksimalgrænseværdi for prednisolon, der skal gælde for muskel, fedt, lever og nyre.

| (6) | Rækken vedrørende prednisolon i tabel 1 i bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 bør derfor ændres, således at der indsættes en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer af stoffet i dyr af hestefamilien. |
| --- | --- |

(6)

Rækken vedrørende prednisolon i tabel 1 i bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 bør derfor ændres, således at der indsættes en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer af stoffet i dyr af hestefamilien.

| (7) | Der bør indrømmes de berørte parter en rimelig frist til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at overholde den nye maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer. |
| --- | --- |

(7)

Der bør indrømmes de berørte parter en rimelig frist til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at overholde den nye maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 3. juli 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  EUT L 15 af 20.1.2010, s. 1.

2

---

BILAG

I tabel 1 i bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 affattes rækken vedrørende prednisolon således:

| Farmakologisk virksomt stof | Restmarkør | Dyreart | MRL | Målvæv | Andre bestemmelser (jf. artikel 14, stk. 7, i forordning (EF) nr. 470/2009) | Terapeutisk klassifikation |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Prednisolon | Prednisolon | Kvæg | 4 μg/kg | Muskel | Ingen angivelse | Corticoider/Glucocorticoider« |
| 4 μg/kg | Fedt |
| 10 μg/kg | Lever |
| 10 μg/kg | Nyre |
| 6 μg/kg | Mælk |
| Dyr af hestefamilien | 4 μg/kg | Muskel |
| 8 μg/kg | Fedt |
| 6 μg/kg | Lever |
| 15 μg/kg | Nyre |

Farmakologisk virksomt stof

Restmarkør

Dyreart

MRL

Målvæv

Andre bestemmelser (jf. artikel 14, stk. 7, i forordning (EF) nr. 470/2009)

Terapeutisk klassifikation

»Prednisolon

Prednisolon

Kvæg

4 μg/kg

Muskel

Ingen angivelse

Corticoider/Glucocorticoider«

4 μg/kg

Fedt

10 μg/kg

Lever

10 μg/kg

Nyre

6 μg/kg

Mælk

Dyr af hestefamilien

4 μg/kg

Muskel

8 μg/kg

Fedt

6 μg/kg

Lever

15 μg/kg

Nyre

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/44

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 407/2013

af 23. april 2013

om berigtigelse af den spanske og den svenske udgave af forordning (EU) nr. 475/2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 1 og IAS 19

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er konstateret fejl i den spanske og den svenske sprogudgave af Kommissionens forordning (EU) nr. 475/2012 (2), nærmere bestemt i dennes artikel 2 for så vidt angår anvendelsesdatoen for de ændringer af Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (3), der blev gennemført ved førstnævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Der er konstateret fejl i den spanske og den svenske sprogudgave af Kommissionens forordning (EU) nr. 475/2012 (2), nærmere bestemt i dennes artikel 2 for så vidt angår anvendelsesdatoen for de ændringer af Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (3), der blev gennemført ved førstnævnte forordning.

| (2) | I den svenske sprogudgave af forordningen er der desuden en række trykfejl. |
| --- | --- |

(2)

I den svenske sprogudgave af forordningen er der desuden en række trykfejl.

| (3) | Forordning (EU) nr. 475/2012 bør derfor berigtiges. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) nr. 475/2012 bør derfor berigtiges.

| (4) | Eftersom virksomheder skal anvende ændringerne, der er omhandlet i artikel 1, nr. 1) og 2), i forordning (EU) nr. 475/2012, senest fra den dato, der indleder deres første regnskabsår den 1. juli 2012 eller derefter, bør denne forordning anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. juli 2012. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom virksomheder skal anvende ændringerne, der er omhandlet i artikel 1, nr. 1) og 2), i forordning (EU) nr. 475/2012, senest fra den dato, der indleder deres første regnskabsår den 1. juli 2012 eller derefter, bør denne forordning anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. juli 2012.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

(Vedrører kun den spanske og den svenske sprogudgave).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 146 af 6.6.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1.

3

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/45

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 408/2013

af 2. maj 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 77,4 |
| TN | 86,6 |
| TR | 125,9 |
| ZZ | 96,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| EG | 158,2 |
| TR | 129,8 |
| ZZ | 117,7 |
| 0709 93 10 | TR | 128,0 |
| ZZ | 128,0 |
| 0805 10 20 | EG | 55,2 |
| IL | 70,0 |
| MA | 58,2 |
| TN | 67,7 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 50 10 | TR | 95,2 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 113,8 |
| BR | 104,2 |
| CL | 119,4 |
| CN | 77,7 |
| MK | 30,3 |
| NZ | 137,3 |
| US | 207,3 |
| ZA | 110,0 |
| ZZ | 112,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

77,4

TN

86,6

TR

125,9

ZZ

96,6

0707 00 05

AL

65,0

EG

158,2

TR

129,8

ZZ

117,7

0709 93 10

TR

128,0

ZZ

128,0

0805 10 20

EG

55,2

IL

70,0

MA

58,2

TN

67,7

TR

70,6

ZZ

64,3

0805 50 10

TR

95,2

ZA

116,4

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

113,8

BR

104,2

CL

119,4

CN

77,7

MK

30,3

NZ

137,3

US

207,3

ZA

110,0

ZZ

112,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 3.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/47

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende

Fra den 1. juli 2013 anses kun den elektroniske udgave af EU-Tidende for autentisk og retsgyldig, jf. Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 69 af 13.3.2013, s. 1).

Hvis det på grund af uforudsete og ekstraordinære omstændigheder ikke er muligt at offentliggøre den elektroniske udgave af EU-Tidende, anses den trykte udgave for autentisk og retsgyldig, jf. vilkår og betingelser i forordning (EU) nr. 216/2013, artikel 3.

---