# Europos Sąjungos L 92/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.092.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 92 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. balandžio 3d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.092.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 92

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. balandžio 3d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/150/ES |
| | * | 2012 m. sausio 9 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kurią Vengrija suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9316)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/151/ES |
| | * | 2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kurią Čekija suteikė České aerolinie, a.s. (ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6352)

   (
  1
  ) | 16 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2013/150/ES

*

2012 m. sausio 9 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kurią Vengrija suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9316)

   (
  1
  )

Malév Hungarian Airlines Zrt.

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9316)

1

1

2013/151/ES

*

2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kurią Čekija suteikė České aerolinie, a.s. (ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6352)

   (
  1
  )

České aerolinie, a.s.

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6352)

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 3.4.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 92/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. sausio 9 d.

dėl valstybės pagalbos SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kurią Vengrija suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt.

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9316)

(Tekstas autentiškas tik vengrų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/150/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio (1) 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos C 38/10 (ex NN 69/10) (2),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   PAGRINDINIAI FAKTAI IR PROCEDŪRA

| (1) | po kelių nesėkmingų privatizavimo bandymų 2007 m. Vengrijos valstybė sudarė su AirBridge Zrt. (toliau – AirBridge) pardavimo–pirkimo sutartį dėl 99,95 % nacionalinės oro vežėjos Malév Hungarian Airlines Zrt. (toliau – Malév) akcijų. Mainais už akcijas AirBridge sumokėjo 200 mln. HUF (740 000 EUR (3)). Apie privatizavimo sutartį Komisijai pranešta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, tačiau vėliau šis pranešimas buvo atšauktas (4); |
| --- | --- |

(1)

po kelių nesėkmingų privatizavimo bandymų 2007 m. Vengrijos valstybė sudarė su AirBridge Zrt. (toliau – AirBridge) pardavimo–pirkimo sutartį dėl 99,95 % nacionalinės oro vežėjos Malév Hungarian Airlines Zrt. (toliau – Malév) akcijų. Mainais už akcijas AirBridge sumokėjo 200 mln. HUF (740 000 EUR (3)). Apie privatizavimo sutartį Komisijai pranešta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, tačiau vėliau šis pranešimas buvo atšauktas (4);

| (2) | naujajam savininkui susidūrus su finansiniais sunkumais, Rusijos Vnyesekonombank (toliau – VEB) įsigijo 49,5 % AirBridge akcijų paketą ir tapo netiesioginiu Malév akcininku; |
| --- | --- |

(2)

naujajam savininkui susidūrus su finansiniais sunkumais, Rusijos Vnyesekonombank (toliau – VEB) įsigijo 49,5 % AirBridge akcijų paketą ir tapo netiesioginiu Malév akcininku;

| (3) | 2010 m. kovo mėn. Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie Vengrijos valstybės ketinimą vėl nacionalizuoti Malév. 2010 m. kovo 2 d. e. laišku Vengrijos institucijos patvirtino šiuos spaudos pranešimus; |
| --- | --- |

(3)

2010 m. kovo mėn. Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie Vengrijos valstybės ketinimą vėl nacionalizuoti Malév. 2010 m. kovo 2 d. e. laišku Vengrijos institucijos patvirtino šiuos spaudos pranešimus;

| (4) | 2010 m. kovo 10 d. Komisija e. paštu gavo Wizz Air, Vengrijoje savo buveinę turinčios pigių skrydžių paslaugas teikiančios oro vežėjos ir pagrindinės Malév konkurentės Vengrijoje, skundą. Šiame skunde tvirtinama, kad įmonei Malév keliomis skirtingomis priemonėmis buvo suteikta neteisėta ir su vidaus rinka nederanti valstybės pagalba. 2009 m. kovo 29 d. raštu Komisija persiuntė Vengrijos institucijoms nekonfidencialią skundo versiją ir kartu paprašė suteikti papildomos informacijos. 2010 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė pastabas dėl šio skundo esmės ir atsakymus į jame iškeltus klausimus; |
| --- | --- |

(4)

2010 m. kovo 10 d. Komisija e. paštu gavo Wizz Air, Vengrijoje savo buveinę turinčios pigių skrydžių paslaugas teikiančios oro vežėjos ir pagrindinės Malév konkurentės Vengrijoje, skundą. Šiame skunde tvirtinama, kad įmonei Malév keliomis skirtingomis priemonėmis buvo suteikta neteisėta ir su vidaus rinka nederanti valstybės pagalba. 2009 m. kovo 29 d. raštu Komisija persiuntė Vengrijos institucijoms nekonfidencialią skundo versiją ir kartu paprašė suteikti papildomos informacijos. 2010 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė pastabas dėl šio skundo esmės ir atsakymus į jame iškeltus klausimus;

| (5) | 2010 m. gegužės 5 d. susitikime Vengrijos institucijos nurodė ketinančios restruktūrizuoti oro vežėją. Tačiau jos taip pat nurodė dar nežinančios, koks bus šio restruktūrizavimo mastas; |
| --- | --- |

(5)

2010 m. gegužės 5 d. susitikime Vengrijos institucijos nurodė ketinančios restruktūrizuoti oro vežėją. Tačiau jos taip pat nurodė dar nežinančios, koks bus šio restruktūrizavimo mastas;

| (6) | Komisija gavo antrąjį 2010 m. spalio 5 d. datuotą skundą (iš konkurento, nesutikusio atskleisti tapatybės) ir jį 2010 m. spalio 21 d. raštu persiuntė Vengrijos institucijoms. 2010 m. lapkričio 19 d. Vengrijos institucijos pateikė pastabas dėl šio skundo esmės; |
| --- | --- |

(6)

Komisija gavo antrąjį 2010 m. spalio 5 d. datuotą skundą (iš konkurento, nesutikusio atskleisti tapatybės) ir jį 2010 m. spalio 21 d. raštu persiuntė Vengrijos institucijoms. 2010 m. lapkričio 19 d. Vengrijos institucijos pateikė pastabas dėl šio skundo esmės;

| (7) | 2010 m. liepos 14 d. ir spalio 8 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymai gauti 2010 m. rugpjūčio 11 ir 16 d., spalio 5 d., lapkričio 3 ir 23 d.; |
| --- | --- |

(7)

2010 m. liepos 14 d. ir spalio 8 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymai gauti 2010 m. rugpjūčio 11 ir 16 d., spalio 5 d., lapkričio 3 ir 23 d.;

| (8) | šiomis aplinkybėmis 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl įvairių tariamų valstybės pagalbos, suteiktos įmonei Malév, priemonių; |
| --- | --- |

(8)

šiomis aplinkybėmis 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl įvairių tariamų valstybės pagalbos, suteiktos įmonei Malév, priemonių;

| (9) | 2011 m. vasario 24 d. Vengrija pateikė savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą; |
| --- | --- |

(9)

2011 m. vasario 24 d. Vengrija pateikė savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą;

| (10) | 2011 m. gegužės 26 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Gautos dviejų suinteresuotųjų šalių pastabos: Wizz Air pastabos gautos 2011 m. birželio 26 d., o konkurento (paprašiusio neatskleisti jo tapatybės) pastabos gautos 2011 m. birželio 28 d.; |
| --- | --- |

(10)

2011 m. gegužės 26 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Gautos dviejų suinteresuotųjų šalių pastabos: Wizz Air pastabos gautos 2011 m. birželio 26 d., o konkurento (paprašiusio neatskleisti jo tapatybės) pastabos gautos 2011 m. birželio 28 d.;

| (11) | 2011 m. liepos 6 d. Komisija persiuntė šias pastabas Vengrijai. 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija pateikė pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų; |
| --- | --- |

(11)

2011 m. liepos 6 d. Komisija persiuntė šias pastabas Vengrijai. 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija pateikė pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų;

| (12) | priėmus sprendimą pradėti procedūrą Briuselyje įvyko du Komisijos tarnybų ir Vengrijos institucijų susitikimai: 2011 m. birželio 10 d. ir spalio 19 d.; |
| --- | --- |

(12)

priėmus sprendimą pradėti procedūrą Briuselyje įvyko du Komisijos tarnybų ir Vengrijos institucijų susitikimai: 2011 m. birželio 10 d. ir spalio 19 d.;

| (13) | 2011 m. rugsėjo 26 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymą į šį prašymą Vengrija pateikė 2011 m. spalio 25 d. raštu; |
| --- | --- |

(13)

2011 m. rugsėjo 26 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymą į šį prašymą Vengrija pateikė 2011 m. spalio 25 d. raštu;

II.   MALÉV IR SUSIJUSIOS PRIEMONĖS

II.1.   Įmonė

| (14) | Malév buveinė įsikūrusi Budapešto Ferenco Listo tarptautiniame oro uoste ir įmonė šiuo metu eksploatuoja 22 orlaivių (6), kuriais skraidina į paskirties vietas Europoje ir Artimuosiuose Rytuose, parką. 2009 m. įmonė pervežė 3,2 mln. keleivių (7); |
| --- | --- |

(14)

Malév buveinė įsikūrusi Budapešto Ferenco Listo tarptautiniame oro uoste ir įmonė šiuo metu eksploatuoja 22 orlaivių (6), kuriais skraidina į paskirties vietas Europoje ir Artimuosiuose Rytuose, parką. 2009 m. įmonė pervežė 3,2 mln. keleivių (7);

II.2.   Laikotarpis iki 2007 m. privatizavimo

| (15) | Vengrijos institucijos privatizuoti Malév bandė keliomis progomis. 1992 m. 35 % Malév akcijų paketas buvo parduotas Italijos valstybės kontroliuojamam Alitalia ir Simest konsorciumui. 1997 m. Alitalia-Simest turimą akcijų paketą pardavė dviejų privačiai valdomų Vengrijos bankų (OTP ir MKB) konsorciumui. 1999 m. valstybė išpirko didžiąją privačiai valdytų akcijų dalį ir padidino valstybės nuosavybę iki 97 % akcijų; |
| --- | --- |

(15)

Vengrijos institucijos privatizuoti Malév bandė keliomis progomis. 1992 m. 35 % Malév akcijų paketas buvo parduotas Italijos valstybės kontroliuojamam Alitalia ir Simest konsorciumui. 1997 m. Alitalia-Simest turimą akcijų paketą pardavė dviejų privačiai valdomų Vengrijos bankų (OTP ir MKB) konsorciumui. 1999 m. valstybė išpirko didžiąją privačiai valdytų akcijų dalį ir padidino valstybės nuosavybę iki 97 % akcijų;

| (16) | Malév, kaip ir daugelis kitų oro vežėjų, gerokai nukentėjo dėl aviacijos rinkos nuosmukio, kuris rinką ištiko po 2001 m. rugsėjo mėn. įvykių, ir tapo nuostolinga (žr. 1 lentelę); |
| --- | --- |

(16)

Malév, kaip ir daugelis kitų oro vežėjų, gerokai nukentėjo dėl aviacijos rinkos nuosmukio, kuris rinką ištiko po 2001 m. rugsėjo mėn. įvykių, ir tapo nuostolinga (žr. 1 lentelę);

| (17) | būtent šiomis aplinkybėmis valstybė vėl nusprendė privatizuoti Malév; |
| --- | --- |

(17)

būtent šiomis aplinkybėmis valstybė vėl nusprendė privatizuoti Malév;

II.3.   2007 m. privatizavimas ir privatizuotos Malév kontrolės laikotarpis

II.3.1.   Pardavimas AirBridge

| (18) | reikėjo atkurti įmonės kapitalą, o valstybės, kaip savininkės, galimybės finansuoti tokią investiciją, buvo ribotos. Paprašyta pateikti pasiūlymų dėl Malév ir 2007 m. pradžioje nuspręsta, kad patraukliausią pasiūlymą pateikė specialiosios paskirties įmonė AirBridge. AirBridge pasiūlė patrauklų ir tariamai komerciškai gyvybingą verslo ir restruktūrizavimo planą; |
| --- | --- |

(18)

reikėjo atkurti įmonės kapitalą, o valstybės, kaip savininkės, galimybės finansuoti tokią investiciją, buvo ribotos. Paprašyta pateikti pasiūlymų dėl Malév ir 2007 m. pradžioje nuspręsta, kad patraukliausią pasiūlymą pateikė specialiosios paskirties įmonė AirBridge. AirBridge pasiūlė patrauklų ir tariamai komerciškai gyvybingą verslo ir restruktūrizavimo planą;

| (19) | 2007 m. vasario 23 d. sudaryta pardavimo–pirkimo sutartis dėl 99,95 % Malév akcijų pardavimo AirBridge. 49 % AirBridge akcijų valdė Boris Abramovich (8), Rusijos verslininkas, valdęs keleto Rusijos oro vežėjų (KrasAir ir Rusijos oro vežėjų AirUnion aljanso) kontrolinius akcijų paketus, o 51 % akcijų valdė Vengrijos fiziniai asmenys. Taigi tikėtasi, kad AirBridge, be verslo ir restruktūrizavimo planų įgyvendinimo, įmonėje Malév įdiegs praktinę sektoriaus patirtį ir vadovavimą; |
| --- | --- |

(19)

2007 m. vasario 23 d. sudaryta pardavimo–pirkimo sutartis dėl 99,95 % Malév akcijų pardavimo AirBridge. 49 % AirBridge akcijų valdė Boris Abramovich (8), Rusijos verslininkas, valdęs keleto Rusijos oro vežėjų (KrasAir ir Rusijos oro vežėjų AirUnion aljanso) kontrolinius akcijų paketus, o 51 % akcijų valdė Vengrijos fiziniai asmenys. Taigi tikėtasi, kad AirBridge, be verslo ir restruktūrizavimo planų įgyvendinimo, įmonėje Malév įdiegs praktinę sektoriaus patirtį ir vadovavimą;

| (20) | svarbiausios buvo šios šio susitarimo dalys:






  (a) | AirBridge 99,95 % Malév akcijų įsigijo už 200 mln. HUF (740 000 EUR). AirBridge buvo įpareigota vėliausiai iki 2008 m. gruodžio 31 d. suteikti 50 mln. EUR finansavimą (9). |
| --- | --- | --- |

(20)

svarbiausios buvo šios šio susitarimo dalys:

(a)

AirBridge 99,95 % Malév akcijų įsigijo už 200 mln. HUF (740 000 EUR). AirBridge buvo įpareigota vėliausiai iki 2008 m. gruodžio 31 d. suteikti 50 mln. EUR finansavimą (9).

| (b) | 76 mln. EUR paskola, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė valstybės 100 % valdomas Vengrijos plėtros bankas (Magyar Fejlesztési Bank, toliau – MFB), buvo pašalinta iš Malév balanso ir perduota valstybės 100 % valdomai specialiosios paskirties įmonei Malév Asset Management Company (Malév Vagyonkezelő Kft., toliau – MAVA).
  Ši 2003 m. MFB suteikta paskola buvo denominuota eurais; tai buvo 100 % valstybės garantuota paskola, kuriai taikyta 3 mėnesių IBOR + 0,5 % palūkanų norma. Iš pradžių paskolos terminas turėjos baigtis 2013 m. ir pagrindinė paskolos suma turėjo būti grąžinta viena išmoka suėjus paskolos terminui. Perdavus pagrindinę sumą ir palūkanas MAVA, paskolos terminas taip pat buvo pratęstas iki 2017 m.
  Vengrijos institucijų teigimu, kartu su paskola MAVA buvo perduotas 76 mln. EUR vertės turtas. Šį turtą sudarė Malév prekės ženklas, žibalo vamzdynas ir vienas orlaivis B767. Jeigu Malév veiktų pelningai, įmonė taip pat turėtų sumokėti MAVA 25 % pelno sumokėjus mokesčius. AirBridge taip pat suteikė MAVA VEB suteiktą banko garantiją, kad padengtų paskolos grąžinimą iki 32 mln. EUR sumos. |
| --- | --- |

(b)

76 mln. EUR paskola, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė valstybės 100 % valdomas Vengrijos plėtros bankas (Magyar Fejlesztési Bank, toliau – MFB), buvo pašalinta iš Malév balanso ir perduota valstybės 100 % valdomai specialiosios paskirties įmonei Malév Asset Management Company (Malév Vagyonkezelő Kft., toliau – MAVA).

Ši 2003 m. MFB suteikta paskola buvo denominuota eurais; tai buvo 100 % valstybės garantuota paskola, kuriai taikyta 3 mėnesių IBOR + 0,5 % palūkanų norma. Iš pradžių paskolos terminas turėjos baigtis 2013 m. ir pagrindinė paskolos suma turėjo būti grąžinta viena išmoka suėjus paskolos terminui. Perdavus pagrindinę sumą ir palūkanas MAVA, paskolos terminas taip pat buvo pratęstas iki 2017 m.

Vengrijos institucijų teigimu, kartu su paskola MAVA buvo perduotas 76 mln. EUR vertės turtas. Šį turtą sudarė Malév prekės ženklas, žibalo vamzdynas ir vienas orlaivis B767. Jeigu Malév veiktų pelningai, įmonė taip pat turėtų sumokėti MAVA 25 % pelno sumokėjus mokesčius. AirBridge taip pat suteikė MAVA VEB suteiktą banko garantiją, kad padengtų paskolos grąžinimą iki 32 mln. EUR sumos.

| (c) | Malév taip pat kasmet mokėtų MAVA 200 000 EUR dydžio licencijos mokestį už Malév vardo ir logotipo naudojimą. AirBridge buvo įpareigota toliau naudoti šį prekės ženklą ir užtikrinti įmonės, kaip oro vežėjos, veikimą iki 2017 m. gruodžio 31 d., t. y. iki naujojo paskolos termino pabaigos. |
| --- | --- |

(c)

Malév taip pat kasmet mokėtų MAVA 200 000 EUR dydžio licencijos mokestį už Malév vardo ir logotipo naudojimą. AirBridge buvo įpareigota toliau naudoti šį prekės ženklą ir užtikrinti įmonės, kaip oro vežėjos, veikimą iki 2017 m. gruodžio 31 d., t. y. iki naujojo paskolos termino pabaigos.

| (d) | Malév laikotarpiui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. iš MAVA išsinuomotų MAVA ką tik perduotą (žr. b punktą) orlaivį (10); |
| --- | --- |

(d)

Malév laikotarpiui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. iš MAVA išsinuomotų MAVA ką tik perduotą (žr. b punktą) orlaivį (10);

| (21) | buvo paskirta nauja vadovybė ir įgyvendinta nemažai priemonių, kuriomis siekta mažinti sąnaudas ir gauti pajamų. Be kita ko, nutrauktas tolimojo susisiekimo paslaugų teikimas ir sumažintas darbuotojų skaičius. Tačiau, Vengrijos teigimu, įgyvendinant šias priemones labai padidėjo kuro kainos, todėl jos neturėjo jokio bendro poveikio įmonės pelningumui; |
| --- | --- |

(21)

buvo paskirta nauja vadovybė ir įgyvendinta nemažai priemonių, kuriomis siekta mažinti sąnaudas ir gauti pajamų. Be kita ko, nutrauktas tolimojo susisiekimo paslaugų teikimas ir sumažintas darbuotojų skaičius. Tačiau, Vengrijos teigimu, įgyvendinant šias priemones labai padidėjo kuro kainos, todėl jos neturėjo jokio bendro poveikio įmonės pelningumui;

| (22) | Malév finansinė padėtis toliau blogėjo ir po keturių mėnesių įmonė neturėjo būtino likvidumo, kad galėtų atlikti autorių atlyginimų mokėjimus už naudojimąsi Malév prekės ženklu; |
| --- | --- |

(22)

Malév finansinė padėtis toliau blogėjo ir po keturių mėnesių įmonė neturėjo būtino likvidumo, kad galėtų atlikti autorių atlyginimų mokėjimus už naudojimąsi Malév prekės ženklu;

| (23) | Vengrijos teigimu, Malév nusprendus sustabdyti skrydžius tolimojo nuotolio maršrutais, mokėjimai už orlaivį B767, išnuomotą iš MAVA, nebuvo „sustabdyti“, nes Malév„pripažino“ tas skolas, ir yra paprasčiausiai vėluojama atlikti mokėjimus, už kuriuos mokamos palūkanos; |
| --- | --- |

(23)

Vengrijos teigimu, Malév nusprendus sustabdyti skrydžius tolimojo nuotolio maršrutais, mokėjimai už orlaivį B767, išnuomotą iš MAVA, nebuvo „sustabdyti“, nes Malév„pripažino“ tas skolas, ir yra paprasčiausiai vėluojama atlikti mokėjimus, už kuriuos mokamos palūkanos;

| (24) | 2008 m. antrąjį pusmetį Malév, taip pat jos Rusijos partneriai, pradėjo patirti pasaulinės finansų krizės poveikį. Keletas B. Abramovich oro vežėjų bankrutavo. AirBridge nebegalėjo finansuoti Malév ir neįvykdė įsipareigojimų dėl paskolos grąžinimo VEB. 49 % AirBridge akcijų buvo įkeisti VEB, todėl VEB perėmė tas akcijas. VEB pabrėžė esantis pasirengęs toliau finansuoti Malév, bet kaip bankas, o ne kaip savininkas; |
| --- | --- |

(24)

2008 m. antrąjį pusmetį Malév, taip pat jos Rusijos partneriai, pradėjo patirti pasaulinės finansų krizės poveikį. Keletas B. Abramovich oro vežėjų bankrutavo. AirBridge nebegalėjo finansuoti Malév ir neįvykdė įsipareigojimų dėl paskolos grąžinimo VEB. 49 % AirBridge akcijų buvo įkeisti VEB, todėl VEB perėmė tas akcijas. VEB pabrėžė esantis pasirengęs toliau finansuoti Malév, bet kaip bankas, o ne kaip savininkas;

II.3.2.   Malév Ground Handling pardavimas

| (25) | kaip konstatuota, 2009 m. pradžioje Malév finansinė padėtis dar pablogėjo. Taigi įmonės akcininkai kreipėsi į valstybinę kontroliuojančiąją įmonę (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., toliau – MNV) su pasiūlymu parduoti šiai įmonei Malév Ground Handling, Malév 100 % valdomą pavaldžiąją įmonę (toliau – Malév GH); |
| --- | --- |

(25)

kaip konstatuota, 2009 m. pradžioje Malév finansinė padėtis dar pablogėjo. Taigi įmonės akcininkai kreipėsi į valstybinę kontroliuojančiąją įmonę (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., toliau – MNV) su pasiūlymu parduoti šiai įmonei Malév Ground Handling, Malév 100 % valdomą pavaldžiąją įmonę (toliau – Malév GH);

| (26) | Vengrijos teigimu, Malév GH tuo metu buvo ir tebėra finansiškai patikima įmonė; |
| --- | --- |

(26)

Vengrijos teigimu, Malév GH tuo metu buvo ir tebėra finansiškai patikima įmonė;

| (27) | 2009 m. sausio mėn. pasirašyta (ir vasario mėn. pakeista) išankstinė pirkimo sutartis, kurioje numatyti 4,3 mlrd. HUF (16 mln. EUR) išankstiniai mokėjimai. MNV išankstinius mokėjimus įmonei Malév atliko 2009 m. sausio ir vasario mėn. Jeigu atlikusi išsamų patikrinimą MNV nuspręstų nepasirašyti galutinės pardavimo–pirkimo sutarties, šie išankstiniai mokėjimai per dvi darbo dienas turėtų būti grąžinti. Šis galimo grąžinimo įpareigojimas buvo užtikrintas susitarimais dėl įkaito. 2009 m. liepos mėn. MNV galiausiai nusprendė nutraukti sandorį ir atsirado prievolė grąžinti pirkimo kainą; |
| --- | --- |

(27)

2009 m. sausio mėn. pasirašyta (ir vasario mėn. pakeista) išankstinė pirkimo sutartis, kurioje numatyti 4,3 mlrd. HUF (16 mln. EUR) išankstiniai mokėjimai. MNV išankstinius mokėjimus įmonei Malév atliko 2009 m. sausio ir vasario mėn. Jeigu atlikusi išsamų patikrinimą MNV nuspręstų nepasirašyti galutinės pardavimo–pirkimo sutarties, šie išankstiniai mokėjimai per dvi darbo dienas turėtų būti grąžinti. Šis galimo grąžinimo įpareigojimas buvo užtikrintas susitarimais dėl įkaito. 2009 m. liepos mėn. MNV galiausiai nusprendė nutraukti sandorį ir atsirado prievolė grąžinti pirkimo kainą;

| (28) | išankstinis mokėjimas MNV taip ir nebuvo grąžintas. MNV nebuvo sumokėtos ir už išankstinius mokėjimus mokėtinos palūkanos (11); |
| --- | --- |

(28)

išankstinis mokėjimas MNV taip ir nebuvo grąžintas. MNV nebuvo sumokėtos ir už išankstinius mokėjimus mokėtinos palūkanos (11);

II.3.3.   Mokesčių atidėjimas

| (29) | nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2010 m. kovo mėn. Vengrijos mokesčių ir finansų kontrolės administracija (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, toliau – APEH) leido Malév atidėti įvairių rūšių mokesčių ir socialinio draudimo prievolių mokėjimus ar pakeisti jų terminus. Nuo 2008 m. liepos mėn. APEH nesugebėjo išieškoti pradelstos skolos ir vėliau net sutiko pakeisti tolesnių sumų terminus. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola (pagrindinė suma ir delspinigiai) sudarė 13,7 mlrd. HUF (51 mln. EUR). Kalbant apie visą Malév grupę, atitinkama suma yra 16,8 mlrd. HUF (62 mln. EUR). 2010 m. kovo 11 d.Malév einamosios sąskaitos APEH deficitas buvo padengtas panaudojus dalį grynųjų lėšų, kurios buvo gautos 2010 m. vasario mėn. padidinus kapitalą (nurodoma toliau); |
| --- | --- |

(29)

nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2010 m. kovo mėn. Vengrijos mokesčių ir finansų kontrolės administracija (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, toliau – APEH) leido Malév atidėti įvairių rūšių mokesčių ir socialinio draudimo prievolių mokėjimus ar pakeisti jų terminus. Nuo 2008 m. liepos mėn. APEH nesugebėjo išieškoti pradelstos skolos ir vėliau net sutiko pakeisti tolesnių sumų terminus. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola (pagrindinė suma ir delspinigiai) sudarė 13,7 mlrd. HUF (51 mln. EUR). Kalbant apie visą Malév grupę, atitinkama suma yra 16,8 mlrd. HUF (62 mln. EUR). 2010 m. kovo 11 d.Malév einamosios sąskaitos APEH deficitas buvo padengtas panaudojus dalį grynųjų lėšų, kurios buvo gautos 2010 m. vasario mėn. padidinus kapitalą (nurodoma toliau);

II.4.   2010 m. pakartotinis nacionalizavimas ir valstybinės Malév kontrolės laikotarpis

II.4.1.   Priežastys, dėl kurių nuspręsta pakartotinai nacionalizuoti Malév

| (30) | 2010 m. nebuvo įmanoma rasti privačių investuotojų, kurie perimtų Malév iš AirBridge ir VEB kaip pagrindiniai akcininkai. Visų pirma VEB neketino finansuoti oro vežėjos kaip strateginis investuotojas. Oro vežėjos finansiniai veiklos rezultatai tebebuvo prasti, kaip matyti 1 lentelėje;

  1   lentelė


  2003–2010 m. Malév veiklos rodikliai (mlrd. HUF) | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA


  pelnas(nuostolis) | (4,4) | (1,8) | (4,9) | (8,8) | (10,6) | (8,3) | (15,5) | (19,1) |
| EBIT


  pelnas(nuostolis) | (9,4) | (6,8) | (9,4) | (12,5) | (14,7) | (10,8) | (17,9) | (20,6) |
| Grynasis rezultatas


  pelnas(nuostolis) | (13,5) | (4,9) | (1,3) | (10,9) | 0,7 | (14,5) | (24,8) | (24,6) |
| Šaltinis: | Vengrijos institucijų pateikta informacija ir Malév 2010 m. finansinės ataskaitos. |

(30)

2010 m. nebuvo įmanoma rasti privačių investuotojų, kurie perimtų Malév iš AirBridge ir VEB kaip pagrindiniai akcininkai. Visų pirma VEB neketino finansuoti oro vežėjos kaip strateginis investuotojas. Oro vežėjos finansiniai veiklos rezultatai tebebuvo prasti, kaip matyti 1 lentelėje;

1   lentelė

2003–2010 m. Malév veiklos rodikliai (mlrd. HUF)

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

EBITDA

pelnas(nuostolis)

(4,4)

(1,8)

(4,9)

(8,8)

(10,6)

(8,3)

(15,5)

(19,1)

EBIT

pelnas(nuostolis)

(9,4)

(6,8)

(9,4)

(12,5)

(14,7)

(10,8)

(17,9)

(20,6)

Grynasis rezultatas

pelnas(nuostolis)

(13,5)

(4,9)

(1,3)

(10,9)

0,7

(14,5)

(24,8)

(24,6)

Šaltinis:

Vengrijos institucijų pateikta informacija ir Malév 2010 m. finansinės ataskaitos.

| (31) | užuot likvidavusios įmonę, Vengrijos institucijos nusprendė surengti derybas su VEB ir AirBridge ir bandyti pagerinti komercinę Malév padėtį vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje; |
| --- | --- |

(31)

užuot likvidavusios įmonę, Vengrijos institucijos nusprendė surengti derybas su VEB ir AirBridge ir bandyti pagerinti komercinę Malév padėtį vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje;

II.4.2.   Kapitalo didinimas 2010 m. vasario mėn.: skolos pakeitimas akcijomis ir naujas kapitalas

| (32) | 2010 m. vasario 26 d. VEB, AirBridge, MNV, Malév ir Vengrijos vyriausybė susitarė dėl 25,4 mlrd. HUF (94 mln. EUR) kapitalo didinimo, kuris iš dalies būtų įgyvendintas skiriant naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir iš dalies skolos – išankstinio mokėjimo už Malév GH (žr. II.3.2 skirsnį) ir už jį priskaičiuotų palūkanų, iš viso 4,7 mlrd. HUF (17 mln. EUR) – pakeitimu akcijomis. AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF (5,4 mln. EUR). Taigi reikalavimai Malév išnyko ir buvę kreditoriai tapo dalies įmonės savininkais; |
| --- | --- |

(32)

2010 m. vasario 26 d. VEB, AirBridge, MNV, Malév ir Vengrijos vyriausybė susitarė dėl 25,4 mlrd. HUF (94 mln. EUR) kapitalo didinimo, kuris iš dalies būtų įgyvendintas skiriant naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir iš dalies skolos – išankstinio mokėjimo už Malév GH (žr. II.3.2 skirsnį) ir už jį priskaičiuotų palūkanų, iš viso 4,7 mlrd. HUF (17 mln. EUR) – pakeitimu akcijomis. AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF (5,4 mln. EUR). Taigi reikalavimai Malév išnyko ir buvę kreditoriai tapo dalies įmonės savininkais;

| (33) | prieš kapitalo didinimą esamas registruotas Malév kapitalas buvo sumažintas iki beveik nulio, kad būtų kompensuota sukauptų nuostolių dalis ir būtų atsižvelgta į tai, kad esamos Malév akcijos tapo bevertės. Vėliau registruotas Malév kapitalas buvo padidintas išleidžiant naujas 0,01 HUF nominaliosios vertės akcijas. Malév akcinio kapitalo pokyčiai matyti 1 schemoje; |
| --- | --- |

(33)

prieš kapitalo didinimą esamas registruotas Malév kapitalas buvo sumažintas iki beveik nulio, kad būtų kompensuota sukauptų nuostolių dalis ir būtų atsižvelgta į tai, kad esamos Malév akcijos tapo bevertės. Vėliau registruotas Malév kapitalas buvo padidintas išleidžiant naujas 0,01 HUF nominaliosios vertės akcijas. Malév akcinio kapitalo pokyčiai matyti 1 schemoje;

| (34) | 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) suma, kurią MNV suteikė grynaisiais pinigais, suteikė Malév galimybę įvykdyti visas neįvykdytas mokestines prievoles (žr. 29 dalį) ir laikinai stabilizuoti savo veiklą; |
| --- | --- |

(34)

20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) suma, kurią MNV suteikė grynaisiais pinigais, suteikė Malév galimybę įvykdyti visas neįvykdytas mokestines prievoles (žr. 29 dalį) ir laikinai stabilizuoti savo veiklą;

| (35) | padidinus kapitalą, valstybei atiteko 94,6 % Malév akcijų, o AirBridge ir VEB akcijų paketas buvo sumažintas iki minimumo;

  1   schema


  Malév akcinio kapitalo pokyčiai |
| --- | --- |

(35)

padidinus kapitalą, valstybei atiteko 94,6 % Malév akcijų, o AirBridge ir VEB akcijų paketas buvo sumažintas iki minimumo;

1   schema

Malév akcinio kapitalo pokyčiai

Image

II.4.3.   2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn.: akcininko paskolos ir keitimas į akcijas

| (36) | 2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn. Vengrijos valstybė per MNV suteikė Malév keletą „akcininko paskolų“, kurių bendra suma sudarė 9,2 mlrd. HUF (34 mln. EUR); |
| --- | --- |

(36)

2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn. Vengrijos valstybė per MNV suteikė Malév keletą „akcininko paskolų“, kurių bendra suma sudarė 9,2 mlrd. HUF (34 mln. EUR);

| (37) | pirmoji iš šių paskolų – 2,16 mlrd. HUF (7,9 mln. EUR) – suteikta 2010 m. gegužės mėn. Ši paskola apibūdinta kaip trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Paskola turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui, o užtikrinta ji buvo įkeičiant Malév GH akcijas; |
| --- | --- |

(37)

pirmoji iš šių paskolų – 2,16 mlrd. HUF (7,9 mln. EUR) – suteikta 2010 m. gegužės mėn. Ši paskola apibūdinta kaip trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Paskola turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui, o užtikrinta ji buvo įkeičiant Malév GH akcijas;

| (38) | antroji iš šių paskolų – 1,34 mlrd. HUF (4,9 mln. EUR) – suteikta 2010 m. birželio mėn. ir tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma; paskola vėlgi turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui ir buvo užtikrinta įkeičiant Malév GH akcijas; |
| --- | --- |

(38)

antroji iš šių paskolų – 1,34 mlrd. HUF (4,9 mln. EUR) – suteikta 2010 m. birželio mėn. ir tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma; paskola vėlgi turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui ir buvo užtikrinta įkeičiant Malév GH akcijas;

| (39) | 2010 m. rugpjūčio mėn. buvo suteikta trečioji – 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) – akcininko paskola. Tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kuri turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui. Šiuo atveju paskola buvo užtikrinta įkeičiant orlaivį (HA-LNA – CRJ reaktyvinį lėktuvą); |
| --- | --- |

(39)

2010 m. rugpjūčio mėn. buvo suteikta trečioji – 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) – akcininko paskola. Tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kuri turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui. Šiuo atveju paskola buvo užtikrinta įkeičiant orlaivį (HA-LNA – CRJ reaktyvinį lėktuvą);

| (40) | rugsėjo 24 d. šios trys paskolos, kurios sudarė iš viso 9,2 mlrd. HUF (33,6 mln. EUR), kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis (bendra suma sudarė 9,4 mlrd. HUF, arba 34,3 mln. EUR) buvo iš skolos pakeistos į Malév akcijas ir buvo panaikintos susijusios garantijos; |
| --- | --- |

(40)

rugsėjo 24 d. šios trys paskolos, kurios sudarė iš viso 9,2 mlrd. HUF (33,6 mln. EUR), kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis (bendra suma sudarė 9,4 mlrd. HUF, arba 34,3 mln. EUR) buvo iš skolos pakeistos į Malév akcijas ir buvo panaikintos susijusios garantijos;

II.4.4.   2010 m. rugsėjo mėn.: papildomas kapitalo didinimas ir akcininko paskola

| (41) | 2010 m. rugsėjo 24 d. MNV taip pat padidino Malév kapitalą, skyrusi įmonei papildomą 5,3 mlrd. HUF (19,3 mln. EUR) grynųjų pinigų sumą. Taip MNV (t. y. valstybės) valdomas Malév akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %; |
| --- | --- |

(41)

2010 m. rugsėjo 24 d. MNV taip pat padidino Malév kapitalą, skyrusi įmonei papildomą 5,3 mlrd. HUF (19,3 mln. EUR) grynųjų pinigų sumą. Taip MNV (t. y. valstybės) valdomas Malév akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %;

| (42) | tą pačią dieną valstybė suteikė Malév papildomą trejų metų trukmės 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) dydžio akcininko paskolą, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Pirmasis palūkanų mokėjimas turėjo būti atliktas praėjus 6 mėnesiams nuo paskolos mokėjimo dienos, o pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Šiai paskolai nustatytos garantijos – registruotas HA-LNA CRJ orlaivio įkeitimas (šio turto vertė yra maždaug 1,8 mlrd. HUF) ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimas; |
| --- | --- |

(42)

tą pačią dieną valstybė suteikė Malév papildomą trejų metų trukmės 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) dydžio akcininko paskolą, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Pirmasis palūkanų mokėjimas turėjo būti atliktas praėjus 6 mėnesiams nuo paskolos mokėjimo dienos, o pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Šiai paskolai nustatytos garantijos – registruotas HA-LNA CRJ orlaivio įkeitimas (šio turto vertė yra maždaug 1,8 mlrd. HUF) ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimas;

III.   TIRIAMŲ PRIEMONIŲ SANTRAUKA

| (43) | sprendime pradėti procedūrą Komisija nagrinėjo, ar toliau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.






  — | 1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MALÉV MAVA perėmė 76 mln. EUR paskolą, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas, ir tam tikrą Malév turtą. Paskolos terminas buvo pratęstas ne ilgiau kaip iki 2017 m. |
| --- | --- | --- |

(43)

sprendime pradėti procedūrą Komisija nagrinėjo, ar toliau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

—

1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MALÉV MAVA perėmė 76 mln. EUR paskolą, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas, ir tam tikrą Malév turtą. Paskolos terminas buvo pratęstas ne ilgiau kaip iki 2017 m.

| — | 2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév patronuojamąją įmonę Malév GH, kuri, Vengrijos institucijų teigimu, buvo finansiškai patikima įmonė, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF dydžio likvidumo priemonė. Nors sandoris nebuvo įgyvendintas, šis išankstinis pirkimo kainos mokėjimas nebuvo grąžintas. |
| --- | --- |

—

2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév patronuojamąją įmonę Malév GH, kuri, Vengrijos institucijų teigimu, buvo finansiškai patikima įmonė, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF dydžio likvidumo priemonė. Nors sandoris nebuvo įgyvendintas, šis išankstinis pirkimo kainos mokėjimas nebuvo grąžintas.

| — | 3 priemonė. Atidėti įvairūs 2007 m. sausio mėn. – 2010 m. kovo mėn. mokėtini mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola sudarė 13,7 mlrd. HUF. |
| --- | --- |

—

3 priemonė. Atidėti įvairūs 2007 m. sausio mėn. – 2010 m. kovo mėn. mokėtini mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola sudarė 13,7 mlrd. HUF.

| — | 4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF suma skyrusi naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir pakeitusi akcijomis skolą, kurią sudarė išankstinis mokėjimas už GH (žr. 2 priemonę) ir palūkanos, iš viso 4,7 mlrd. HUF. (AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF.) |
| --- | --- |

—

4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF suma skyrusi naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir pakeitusi akcijomis skolą, kurią sudarė išankstinis mokėjimas už GH (žr. 2 priemonę) ir palūkanos, iš viso 4,7 mlrd. HUF. (AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF.)

| — | 5 priemonė. 2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn. MNV suteikė Malév tris akcininko paskolas, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF. Visoms trims HUF denominuotoms paskoloms nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka pasibaigus paskolos terminui (visos dalys yra trejų metų trukmės). Pirmąsias dvi dalis, kurių bendra suma yra 3,5 mlrd. HUF (13 mln. EUR), užtikrino patronuojamoji įmonė Malév GH, o trečioji 5,7 mlrd. HUF (21 mln. EUR) dalis užtikrinta orlaiviu (HA-LNA, CRJ reaktyviniu lėktuvu). |
| --- | --- |

—

5 priemonė. 2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn. MNV suteikė Malév tris akcininko paskolas, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF. Visoms trims HUF denominuotoms paskoloms nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka pasibaigus paskolos terminui (visos dalys yra trejų metų trukmės). Pirmąsias dvi dalis, kurių bendra suma yra 3,5 mlrd. HUF (13 mln. EUR), užtikrino patronuojamoji įmonė Malév GH, o trečioji 5,7 mlrd. HUF (21 mln. EUR) dalis užtikrinta orlaiviu (HA-LNA, CRJ reaktyviniu lėktuvu).

| — | 6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. šios akcininko paskolos (kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu. |
| --- | --- |

—

6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. šios akcininko paskolos (kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu.

| — | 7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF grynųjų pinigų suma. Valstybės valdomas akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %. |
| --- | --- |

—

7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF grynųjų pinigų suma. Valstybės valdomas akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %.

| — | 8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF dydžio akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kurios pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Ši paskola užtikrinta minėtu HA-LNA CRJ orlaiviu ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimu; |
| --- | --- |

—

8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF dydžio akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kurios pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Ši paskola užtikrinta minėtu HA-LNA CRJ orlaiviu ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimu;

| (44) | sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat abejojo, ar šios priemonės – tiek, kiek jos susijusios su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, – dera su vidaus rinka atsižvelgiant į išimtis, įtvirtintas SESV ir visų pirma Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (12) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės); |
| --- | --- |

(44)

sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat abejojo, ar šios priemonės – tiek, kiek jos susijusios su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, – dera su vidaus rinka atsižvelgiant į išimtis, įtvirtintas SESV ir visų pirma Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (12) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės);

IV.   VENGRIJOS PASTABOS

| (45) | atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartotinai nurodė pirmiau apibūdintus faktus ir papildomai išaiškino priežastis, dėl kurių oro vežėjai patyrė sunkumų. Vengrija taip pat patvirtino, kad Malév„nuolat“ sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, buvo laikytina bent nuo 2006 m. antrojo pusmečio; |
| --- | --- |

(45)

atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartotinai nurodė pirmiau apibūdintus faktus ir papildomai išaiškino priežastis, dėl kurių oro vežėjai patyrė sunkumų. Vengrija taip pat patvirtino, kad Malév„nuolat“ sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, buvo laikytina bent nuo 2006 m. antrojo pusmečio;

| (46) | prieš oficialaus tyrimo pradžią Vengrijos institucijos, trumpai tariant, įrodinėjo, kad visos priemonės atitinka rinkos ekonomikos investuotojo ir rinkos ekonomikos kreditoriaus principus; |
| --- | --- |

(46)

prieš oficialaus tyrimo pradžią Vengrijos institucijos, trumpai tariant, įrodinėjo, kad visos priemonės atitinka rinkos ekonomikos investuotojo ir rinkos ekonomikos kreditoriaus principus;

| (47) | dėl priemonių, kurios buvo įgyvendintos Malév parduodant įmonei AirBridge, Vengrijos institucijos tvirtino, kad šios priemonės dėl įkaito, kuris buvo nustatytas siekiant užtikrinti, kad MAVA perimtų paskolą, dera su rinka. Dėl žlugusio Malév GH pardavimo jos įrodinėjo, kad Malév nebuvo suteikta jokio pranašumo, nes pavėluotas pardavimo kainos grąžinimas buvo tinkamai padengtas įkaitu ir pardavimo kainai buvo priskaičiuotos palūkanos. Dėl mokesčių atidėjimo institucijos įrodinėjo, kad šioms sumoms buvo nustatytas įkaitas, taikytos visos taikytinos palūkanos ir baudos, o be to, toks atidėjimas yra bendro pobūdžio priemonė. Dėl pakartotinio Malév nacionalizavimo Vengrijos institucijos teigia galėjusios priverstinai įvykdyti savo reikalavimus Malév ir dėl to įmonė būtų bankrutavusi ir būtų buvusi likviduota. Institucijos laikosi nuomonės, kad tuo atveju, jei jos būtų tai padariusios, jos būtų išieškojusios tik nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta 20 dalyje minėta VEB garantija). Be to, neigiamos pasekmės šalies ekonomikai būtų buvusios reikšmingos (13); |
| --- | --- |

(47)

dėl priemonių, kurios buvo įgyvendintos Malév parduodant įmonei AirBridge, Vengrijos institucijos tvirtino, kad šios priemonės dėl įkaito, kuris buvo nustatytas siekiant užtikrinti, kad MAVA perimtų paskolą, dera su rinka. Dėl žlugusio Malév GH pardavimo jos įrodinėjo, kad Malév nebuvo suteikta jokio pranašumo, nes pavėluotas pardavimo kainos grąžinimas buvo tinkamai padengtas įkaitu ir pardavimo kainai buvo priskaičiuotos palūkanos. Dėl mokesčių atidėjimo institucijos įrodinėjo, kad šioms sumoms buvo nustatytas įkaitas, taikytos visos taikytinos palūkanos ir baudos, o be to, toks atidėjimas yra bendro pobūdžio priemonė. Dėl pakartotinio Malév nacionalizavimo Vengrijos institucijos teigia galėjusios priverstinai įvykdyti savo reikalavimus Malév ir dėl to įmonė būtų bankrutavusi ir būtų buvusi likviduota. Institucijos laikosi nuomonės, kad tuo atveju, jei jos būtų tai padariusios, jos būtų išieškojusios tik nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta 20 dalyje minėta VEB garantija). Be to, neigiamos pasekmės šalies ekonomikai būtų buvusios reikšmingos (13);

| (48) | dėl akcininko paskolų ir paskesnio jų pakeitimo Malév akcijomis valstybė laikosi nuomonės, kad šiomis priemonėmis Malév nesuteikta jokio pranašumo, nes šios paskolos visais atvejais buvo visiškai užtikrintos turtu, taikytos su rinka derančios palūkanų normos, o pakeičiant skolą akcijomis buvo visiškai atsižvelgta į visas mokėtinas palūkanas; |
| --- | --- |

(48)

dėl akcininko paskolų ir paskesnio jų pakeitimo Malév akcijomis valstybė laikosi nuomonės, kad šiomis priemonėmis Malév nesuteikta jokio pranašumo, nes šios paskolos visais atvejais buvo visiškai užtikrintos turtu, taikytos su rinka derančios palūkanų normos, o pakeičiant skolą akcijomis buvo visiškai atsižvelgta į visas mokėtinas palūkanas;

| (49) | priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Vengrijos institucijos nepateikė jokių naujų argumentų. Vengrijos pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą nepateikiama nei naujų argumentų, kurie paremtų su pagalba nesusijusį priemonių pobūdį, nei informacijos, kuria būtų pagrįstas įgyvendintų priemonių derėjimas su vidaus rinka, visų pirma su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis; |
| --- | --- |

(49)

priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Vengrijos institucijos nepateikė jokių naujų argumentų. Vengrijos pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą nepateikiama nei naujų argumentų, kurie paremtų su pagalba nesusijusį priemonių pobūdį, nei informacijos, kuria būtų pagrįstas įgyvendintų priemonių derėjimas su vidaus rinka, visų pirma su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis;

V.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (50) | pastabas pateikė du konkurentai (žr. 10 dalį), kurie abu palaikė Komisijos tyrimą; |
| --- | --- |

(50)

pastabas pateikė du konkurentai (žr. 10 dalį), kurie abu palaikė Komisijos tyrimą;

| (51) | konkurentas, paprašęs neatskleisti jo tapatybės, tvirtino, kad tam tikri privatūs investuotojai buvo susidomėję galimybe įsigyti kontrolinį Malév akcijų paketą, o tai įrodo, kad Vengrija galėjo pasinaudoti kitomis perspektyviomis galimybėmis, kaip 2010 m. pakartotinio Malév nacionalizavimo alternatyva; |
| --- | --- |

(51)

konkurentas, paprašęs neatskleisti jo tapatybės, tvirtino, kad tam tikri privatūs investuotojai buvo susidomėję galimybe įsigyti kontrolinį Malév akcijų paketą, o tai įrodo, kad Vengrija galėjo pasinaudoti kitomis perspektyviomis galimybėmis, kaip 2010 m. pakartotinio Malév nacionalizavimo alternatyva;

| (52) | Wizz Air vertinimu, bendra turto, kuris perduotas MAVA kartu su MFB paskola (1 priemonė), įskaitant Malév prekės ženklą, žibalo vamzdyną ir vieną B767 orlaivį, rinkos vertė neviršija 27 mln. EUR, t. y. yra gerokai mažesnė nei paskolos suma. Todėl Wizz Air daro išvadą, kad šis sandoris nebuvo įgyvendintas įprastomis rinkos sąlygomis ir juo Malév suteiktas didelis pranašumas; |
| --- | --- |

(52)

Wizz Air vertinimu, bendra turto, kuris perduotas MAVA kartu su MFB paskola (1 priemonė), įskaitant Malév prekės ženklą, žibalo vamzdyną ir vieną B767 orlaivį, rinkos vertė neviršija 27 mln. EUR, t. y. yra gerokai mažesnė nei paskolos suma. Todėl Wizz Air daro išvadą, kad šis sandoris nebuvo įgyvendintas įprastomis rinkos sąlygomis ir juo Malév suteiktas didelis pranašumas;

| (53) | dėl mokesčių atidėjimo (3 priemonė) Wizz Air tvirtino, kad pagal Vengrijos teisę privačiai įmonei, kurios finansinė padėtis yra panaši į Malév padėtį, panašus į aptariamąjį mokesčių atidėjimas negalėjo būti suteiktas nei automatiškai, nei išimties tvarka; |
| --- | --- |

(53)

dėl mokesčių atidėjimo (3 priemonė) Wizz Air tvirtino, kad pagal Vengrijos teisę privačiai įmonei, kurios finansinė padėtis yra panaši į Malév padėtį, panašus į aptariamąjį mokesčių atidėjimas negalėjo būti suteiktas nei automatiškai, nei išimties tvarka;

VI.   VENGRIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (54) | Komisijai pratęsus terminą atsakymui pateikti, 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija atsakė į šias pastabas. Vengrija toliau laikosi savo nuomonės, kad anksčiau įgyvendintos priemonės pateisinamos atsižvelgiant į rinkos ekonomikos investuotojo principą (žr. 59 dalį), todėl tos priemonės nėra valstybės pagalba. Vengrijos teigimu, valstybės politikos tikslų buvimas nedaro poveikio priemonių pobūdžiui, kuris nesusijęs su pagalba; |
| --- | --- |

(54)

Komisijai pratęsus terminą atsakymui pateikti, 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija atsakė į šias pastabas. Vengrija toliau laikosi savo nuomonės, kad anksčiau įgyvendintos priemonės pateisinamos atsižvelgiant į rinkos ekonomikos investuotojo principą (žr. 59 dalį), todėl tos priemonės nėra valstybės pagalba. Vengrijos teigimu, valstybės politikos tikslų buvimas nedaro poveikio priemonių pobūdžiui, kuris nesusijęs su pagalba;

| (55) | Vengrija pareiškė, kad perspektyvių galimybių nebuvo ir tik pakartotinis nacionalizavimas leido Vengrijos institucijoms atgauti visišką einamąją Malév kontrolę, o nacionalinei oro vežėjai – faktiškai įgyvendinti restruktūrizavimo procedūrą, kurią įgyvendinti ji siekė nuo 2007 m., kad būtų užtikrinta komercinė įmonės sėkmė. Dėl 1 priemonės Vengrija laikėsi nuomonės, kad aptariamo turto vertė atitinka paskolos vertę. Dėl 3 priemonės Vengrija pareiškė, kad Vengrijos mokesčių institucijos Malév vertino kaip bet kokį kitą panašioje padėtyje esantį mokesčių mokėtoją; |
| --- | --- |

(55)

Vengrija pareiškė, kad perspektyvių galimybių nebuvo ir tik pakartotinis nacionalizavimas leido Vengrijos institucijoms atgauti visišką einamąją Malév kontrolę, o nacionalinei oro vežėjai – faktiškai įgyvendinti restruktūrizavimo procedūrą, kurią įgyvendinti ji siekė nuo 2007 m., kad būtų užtikrinta komercinė įmonės sėkmė. Dėl 1 priemonės Vengrija laikėsi nuomonės, kad aptariamo turto vertė atitinka paskolos vertę. Dėl 3 priemonės Vengrija pareiškė, kad Vengrijos mokesčių institucijos Malév vertino kaip bet kokį kitą panašioje padėtyje esantį mokesčių mokėtoją;

VII.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS, KAIP APIBRĖŽTA SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALYJE

VII.1.   Bendrosios nuostatos

| (56) | kad nustatytų, ar nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar jos atitinka visas SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Šioje nuostatoje konstatuojama, kad, „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybių narių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“; |
| --- | --- |

(56)

kad nustatytų, ar nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar jos atitinka visas SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Šioje nuostatoje konstatuojama, kad, „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybių narių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“;

| (57) | atsižvelgdama į šią nuostatą, Komisija įvertins, ar ginčijamos Malév skirtos priemonės yra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

(57)

atsižvelgdama į šią nuostatą, Komisija įvertins, ar ginčijamos Malév skirtos priemonės yra valstybės pagalba;

| (58) | kalbant apie bendrus valstybės pagalbos kriterijus, šiuo atveju poveikis prekybai ir konkurencijos iškraipymas yra neginčijami ir Vengrijos institucijos dėl jų net nesiginčijo. Malév konkuruoja su kitais Europos Sąjungos oro vežėjais, ypač nuo 1993 m. sausio 1 d., kai prasidėjo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis paketas) (14). Aptariamomis priemonėmis Malév buvo suteikta galimybė tęsti veiklą, taigi įmonei, priešingai negu kitiems konkurentams, neteko patirti pasekmių, kurių paprastai atsiranda dėl prastų įmonės finansinių rezultatų; |
| --- | --- |

(58)

kalbant apie bendrus valstybės pagalbos kriterijus, šiuo atveju poveikis prekybai ir konkurencijos iškraipymas yra neginčijami ir Vengrijos institucijos dėl jų net nesiginčijo. Malév konkuruoja su kitais Europos Sąjungos oro vežėjais, ypač nuo 1993 m. sausio 1 d., kai prasidėjo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis paketas) (14). Aptariamomis priemonėmis Malév buvo suteikta galimybė tęsti veiklą, taigi įmonei, priešingai negu kitiems konkurentams, neteko patirti pasekmių, kurių paprastai atsiranda dėl prastų įmonės finansinių rezultatų;

| (59) | dėl valstybės išteklių ir priemonių priskirtinumo valstybei Vengrija taip pat nesiginčijo. APEH yra Vengrijos mokesčių inspekcija, taigi yra aiškiai sietina su valstybe. MNV yra valstybinė kontroliuojančioji įmonė. Jos pareigos išdėstytos svarbiausiose bendrosiose Valstybės turto akto taisyklėse. MNV vykdo vyriausybės ir kompetentingo ministro sprendimus. MAVA taip pat yra 100 % valdoma valstybės (per MNV) ir, kaip aiškina Vengrijos institucijos, „veikia Vengrijos valstybės vardu“; |
| --- | --- |

(59)

dėl valstybės išteklių ir priemonių priskirtinumo valstybei Vengrija taip pat nesiginčijo. APEH yra Vengrijos mokesčių inspekcija, taigi yra aiškiai sietina su valstybe. MNV yra valstybinė kontroliuojančioji įmonė. Jos pareigos išdėstytos svarbiausiose bendrosiose Valstybės turto akto taisyklėse. MNV vykdo vyriausybės ir kompetentingo ministro sprendimus. MAVA taip pat yra 100 % valdoma valstybės (per MNV) ir, kaip aiškina Vengrijos institucijos, „veikia Vengrijos valstybės vardu“;

| (60) | dėl atrankumo, išskyrus 3 priemonę (mokesčių atidėjimą), Vengrija nesiginčijo. Priemonės buvo naudingos vienai įmonei – Malév; |
| --- | --- |

(60)

dėl atrankumo, išskyrus 3 priemonę (mokesčių atidėjimą), Vengrija nesiginčijo. Priemonės buvo naudingos vienai įmonei – Malév;

| (61) | ar nagrinėjamomis priemonėmis Malév buvo suteiktas ekonominis pranašumas, bus įvertinta toliau; |
| --- | --- |

(61)

ar nagrinėjamomis priemonėmis Malév buvo suteiktas ekonominis pranašumas, bus įvertinta toliau;

| (62) | Komisija pažymi, kad pagal nusistovėjusius Bendrijos teisės principus atvejai, kai papildomas kapitalas „įmonei“ suteikiamas geresnėmis nei įprastos rinkos sąlygomis, galėtų patekti į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes taip būtų „palaikoma“ konkreti įmonė, kaip apibrėžta šiame straipsnyje. Kad nustatytų, ar suteikiamas toks pranašumas, Komisija taiko „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Pagal šį principą, jei panašiomis aplinkybėmis „įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, kuris yra tokio dydžio, kad jį būtų galima palyginti su viešajame sektoriuje veikiančiomis įstaigomis, galėjo būti paskatintas atlikti aptariamą kapitalo įnašą“, toks įnašas nelaikytinas susijusiu su valstybės pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti, „ar privatus investuotojas nagrinėjamą sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis“
   (15). Hipotetinis privatus investuotojas veikia kaip apdairus investuotojas (16), norintis padidinti savo pelną, tačiau neprisiimdamas per daug didelės rizikos, palyginti su kapitalo grąža (17); |
| --- | --- |

(62)

Komisija pažymi, kad pagal nusistovėjusius Bendrijos teisės principus atvejai, kai papildomas kapitalas „įmonei“ suteikiamas geresnėmis nei įprastos rinkos sąlygomis, galėtų patekti į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes taip būtų „palaikoma“ konkreti įmonė, kaip apibrėžta šiame straipsnyje. Kad nustatytų, ar suteikiamas toks pranašumas, Komisija taiko „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Pagal šį principą, jei panašiomis aplinkybėmis „įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, kuris yra tokio dydžio, kad jį būtų galima palyginti su viešajame sektoriuje veikiančiomis įstaigomis, galėjo būti paskatintas atlikti aptariamą kapitalo įnašą“, toks įnašas nelaikytinas susijusiu su valstybės pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti, „ar privatus investuotojas nagrinėjamą sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis“
   (15). Hipotetinis privatus investuotojas veikia kaip apdairus investuotojas (16), norintis padidinti savo pelną, tačiau neprisiimdamas per daug didelės rizikos, palyginti su kapitalo grąža (17);

| (63) | pagal Europos Teismo jurisprudenciją, nors privataus investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginamas ekonominės politikos tikslų siekiančio valstybės investuotojo įsikišimas, nebūtinai turi atitikti įprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas jo daugiau ar mažiau trumpalaikio rentabilumo, elgesį, jis turi atitikti bent privačios kontroliuojančiosios įmonės ar privačių įmonių grupės, kuri vykdo visuotinę arba sektoriaus struktūros politiką ir vadovaujasi ilgesnio laikotarpio rentabilumo perspektyvomis, elgesį (18); |
| --- | --- |

(63)

pagal Europos Teismo jurisprudenciją, nors privataus investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginamas ekonominės politikos tikslų siekiančio valstybės investuotojo įsikišimas, nebūtinai turi atitikti įprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas jo daugiau ar mažiau trumpalaikio rentabilumo, elgesį, jis turi atitikti bent privačios kontroliuojančiosios įmonės ar privačių įmonių grupės, kuri vykdo visuotinę arba sektoriaus struktūros politiką ir vadovaujasi ilgesnio laikotarpio rentabilumo perspektyvomis, elgesį (18);

| (64) | be to, „viešojo ir privataus investuotojų elgesys turi būti lyginamas atsižvelgiant į tai, koks privataus investuotojo elgesys būtų buvęs sudarant aptariamą sandorį, atsižvelgiant į turimą informaciją ir į pasikeitimus, kuriuos tuo metu buvo galima numatyti.“
   (19); |
| --- | --- |

(64)

be to, „viešojo ir privataus investuotojų elgesys turi būti lyginamas atsižvelgiant į tai, koks privataus investuotojo elgesys būtų buvęs sudarant aptariamą sandorį, atsižvelgiant į turimą informaciją ir į pasikeitimus, kuriuos tuo metu buvo galima numatyti.“
   (19);

| (65) | į Komisijos analizę ir vertinimą turi būti įtraukti „visi nagrinėjamam sandoriui reikšmingi veiksniai ir jo aplinkybės“. Tai, be kita ko, apima finansinę pagalbos gavėjo padėtį ir atitinkamą rinką. Remiantis minėtais sumetimais, pagrindinis klausimas, kurį Komisija nori išnagrinėti, susijęs su tuo, ar įmonė įgijo „ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis“
   (20); |
| --- | --- |

(65)

į Komisijos analizę ir vertinimą turi būti įtraukti „visi nagrinėjamam sandoriui reikšmingi veiksniai ir jo aplinkybės“. Tai, be kita ko, apima finansinę pagalbos gavėjo padėtį ir atitinkamą rinką. Remiantis minėtais sumetimais, pagrindinis klausimas, kurį Komisija nori išnagrinėti, susijęs su tuo, ar įmonė įgijo „ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis“
   (20);

| (66) | Komisija taip pat pažymi, kad pagal nusistovėjusią Teismo praktiką rinkos ekonomikos investuotojo principas taip pat taikomas paskoloms. Taikant šį principą paskolos teikimui, kyla klausimas, ar privatus investuotojas pagalbos gavėjui būtų suteikęs paskolą tokiomis sąlygomis, kuriomis ji faktiškai buvo suteikta (21); |
| --- | --- |

(66)

Komisija taip pat pažymi, kad pagal nusistovėjusią Teismo praktiką rinkos ekonomikos investuotojo principas taip pat taikomas paskoloms. Taikant šį principą paskolos teikimui, kyla klausimas, ar privatus investuotojas pagalbos gavėjui būtų suteikęs paskolą tokiomis sąlygomis, kuriomis ji faktiškai buvo suteikta (21);

VII.2.   Bendras priemonių vertinimas

| (67) | kaip jau nustatyta sprendime pradėti procedūrą, nagrinėjamos bylos vertinimui svarbus sprendimas byloje BP Chemicals
   (22). Iš esmės Komisija mano, kad priemonės nėra savarankiškos ir jas sieja jų chronologija, finansinė Malév padėtis ir jų galutinis pobūdis, nes visomis jomis siekiama padėti oro vežėjai išsilaikyti, patenkinti dėl nuostolių atsiradusius jos likvidumo poreikius ir išspręsti kapitalo nepakankamumo problemą. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrija taip pat įrodinėja, kad įvairūs šio „proceso“ etapai yra „neatskiriami“ ir visos priemonės skirtos vienam tikslui – užtikrinti oro vežėjos veikimą radus strateginį investuotoją; |
| --- | --- |

(67)

kaip jau nustatyta sprendime pradėti procedūrą, nagrinėjamos bylos vertinimui svarbus sprendimas byloje BP Chemicals
   (22). Iš esmės Komisija mano, kad priemonės nėra savarankiškos ir jas sieja jų chronologija, finansinė Malév padėtis ir jų galutinis pobūdis, nes visomis jomis siekiama padėti oro vežėjai išsilaikyti, patenkinti dėl nuostolių atsiradusius jos likvidumo poreikius ir išspręsti kapitalo nepakankamumo problemą. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrija taip pat įrodinėja, kad įvairūs šio „proceso“ etapai yra „neatskiriami“ ir visos priemonės skirtos vienam tikslui – užtikrinti oro vežėjos veikimą radus strateginį investuotoją;

| (68) | iš Vengrijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, pagrįstos valstybinės politikos sumetimais, o ne būsimo įmonės pelningumo sumetimais. Vengrija keliomis progomis atkreipė dėmesį į tai, kad privatizavimas buvo nesėkmingas, o Malév buvo svarbi šalies ekonomikai. Pripažinta, kad, imdamasi šių priemonių, valstybė atsižvelgė į „oro vežėjos svarbą nacionalinei infrastruktūrai, darbo rinkai ir tiekėjų interesams“. Vengrijos institucijos taip pat pabrėžė, kad nėra nė vieno privataus investuotojo, kuris būtų norėjęs perimti oro vežėją jos dabartine forma. Todėl Komisijai tenka manyti, kad joks privatus investuotojas panašiomis aplinkybėmis nebūtų veikęs taip, kaip veikė Vengrijos vyriausybė, imdamasi šių priemonių. Komisija taip pat primena, kad sprendime byloje Boch Teismas pažymėjo, kad „ypač reikia išanalizuoti, ar panašiomis sąlygomis privatus partneris įneštų panašią kapitalo dalį, numatydamas įmanomas rentabilumo galimybes ir palikdamas nuošaly kokius nors regiono ar sektoriaus socialinius ar politinius sumetimus“
   (23); |
| --- | --- |

(68)

iš Vengrijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, pagrįstos valstybinės politikos sumetimais, o ne būsimo įmonės pelningumo sumetimais. Vengrija keliomis progomis atkreipė dėmesį į tai, kad privatizavimas buvo nesėkmingas, o Malév buvo svarbi šalies ekonomikai. Pripažinta, kad, imdamasi šių priemonių, valstybė atsižvelgė į „oro vežėjos svarbą nacionalinei infrastruktūrai, darbo rinkai ir tiekėjų interesams“. Vengrijos institucijos taip pat pabrėžė, kad nėra nė vieno privataus investuotojo, kuris būtų norėjęs perimti oro vežėją jos dabartine forma. Todėl Komisijai tenka manyti, kad joks privatus investuotojas panašiomis aplinkybėmis nebūtų veikęs taip, kaip veikė Vengrijos vyriausybė, imdamasi šių priemonių. Komisija taip pat primena, kad sprendime byloje Boch Teismas pažymėjo, kad „ypač reikia išanalizuoti, ar panašiomis sąlygomis privatus partneris įneštų panašią kapitalo dalį, numatydamas įmanomas rentabilumo galimybes ir palikdamas nuošaly kokius nors regiono ar sektoriaus socialinius ar politinius sumetimus“
   (23);

| (69) | atsižvelgiant į Malév finansinius rezultatus, kurie ilgą laiką buvo prasti (žr. 1 lentelę ir 103–104 dalis), ir į Vengrijos institucijų tvirtinimą, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m., privačiam investuotojui priimtinos grąžos buvo galima tikėtis tik tuo atveju, jeigu įmonė būtų iš esmės restruktūrizuota. Tačiau nei Vengrija, nei Malév nė karto neįrodė, kad kuri nors iš nagrinėjamų priemonių buvo pagrįsta tokiu restruktūrizavimo planu; |
| --- | --- |

(69)

atsižvelgiant į Malév finansinius rezultatus, kurie ilgą laiką buvo prasti (žr. 1 lentelę ir 103–104 dalis), ir į Vengrijos institucijų tvirtinimą, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m., privačiam investuotojui priimtinos grąžos buvo galima tikėtis tik tuo atveju, jeigu įmonė būtų iš esmės restruktūrizuota. Tačiau nei Vengrija, nei Malév nė karto neįrodė, kad kuri nors iš nagrinėjamų priemonių buvo pagrįsta tokiu restruktūrizavimo planu;

| (70) | remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad visos kartu 1–8 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Šį įvertinimą papildomai patvirtina atskira kiekvienos priemonės analizė; |
| --- | --- |

(70)

remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad visos kartu 1–8 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Šį įvertinimą papildomai patvirtina atskira kiekvienos priemonės analizė;

VII.3.   Atskiras 1–8 priemonių vertinimas

VII.3.1.   1 priemonė

| (71) | Vengrijos teigimu, MAVA veikla apsiriboja vienkartine funkcija, t. y. valdyti tam tikrą turtą, kuris anksčiau priklausė Malév, ir veikti kaip „tam tikrų mokėjimų perdavimo tarp Malév ir MFB kanalui“. MAVA sukurta tik šiuo konkrečiu tikslu; |
| --- | --- |

(71)

Vengrijos teigimu, MAVA veikla apsiriboja vienkartine funkcija, t. y. valdyti tam tikrą turtą, kuris anksčiau priklausė Malév, ir veikti kaip „tam tikrų mokėjimų perdavimo tarp Malév ir MFB kanalui“. MAVA sukurta tik šiuo konkrečiu tikslu;

| (72) | MAVA perduota 76 mln. EUR dydžio skola kyla iš 2003 m. Malév ir MFB paskolos sutarties. Paskola turėjo būti grąžinta viena vienintele dalimi suėjus paskolos terminui ir jai taikyta valstybės garantija. Ši 2003 m. paskola buvo įtraukta į Stojimo sutartyje pateikiamą esamos pagalbos priemonių sąrašą (24). Tačiau 2007 m. susitarimu paskolos terminas buvo pratęstas iki 2017 m. Taigi nuo 2007 m. priemonė nebegali būti laikoma esamos pagalbos priemone. Iš tiesų, pagalbos priemonės pratęsimas yra nauja pagalbos schema, kaip nustatyta Komisijos Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (25) 4 straipsnio 2 dalies b punkte; |
| --- | --- |

(72)

MAVA perduota 76 mln. EUR dydžio skola kyla iš 2003 m. Malév ir MFB paskolos sutarties. Paskola turėjo būti grąžinta viena vienintele dalimi suėjus paskolos terminui ir jai taikyta valstybės garantija. Ši 2003 m. paskola buvo įtraukta į Stojimo sutartyje pateikiamą esamos pagalbos priemonių sąrašą (24). Tačiau 2007 m. susitarimu paskolos terminas buvo pratęstas iki 2017 m. Taigi nuo 2007 m. priemonė nebegali būti laikoma esamos pagalbos priemone. Iš tiesų, pagalbos priemonės pratęsimas yra nauja pagalbos schema, kaip nustatyta Komisijos Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (25) 4 straipsnio 2 dalies b punkte;

| (73) | iš tyrimo matyti, kad šiuo sandoriu (t. y. skolos termino pratęsimu, MAVA sukūrimu, skolos perdavimu MAVA, turto perdavimu MAVA ir atgalinės nuomos susitarimais) paprasčiausiai siekta restruktūrizuoti Malév skolą. Vengrija pati pripažino, kad MAVA niekada nebuvo skirta pelnui gauti. Dėl šio sandorio skola (kartu su turtu) buvo pašalinta iš Malév balanso; |
| --- | --- |

(73)

iš tyrimo matyti, kad šiuo sandoriu (t. y. skolos termino pratęsimu, MAVA sukūrimu, skolos perdavimu MAVA, turto perdavimu MAVA ir atgalinės nuomos susitarimais) paprasčiausiai siekta restruktūrizuoti Malév skolą. Vengrija pati pripažino, kad MAVA niekada nebuvo skirta pelnui gauti. Dėl šio sandorio skola (kartu su turtu) buvo pašalinta iš Malév balanso;

| (74) | Vengrijos argumentas, kad finansiniai įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Malév ir AirBridge, buvo pakankami MAVA sąnaudoms padengti, nėra priimtinas siekiant įrodyti, kad sandoris dera su rinka, nes joks privatus rinkos dalyvis nebūtų turėjęs paskatų pasielgti taip pat. Kalbant apie pasiūlytus įkaitus, jie turėjo suteikti MAVA galimybę grąžinti skolą suėjus paskolos terminui, t. y. 2017 m. (26) Joks privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokios rizikos, t. y. perimti neaiškios būsimos vertės turtą mainais už tam tikrą mokėjimo įsipareigojimą; |
| --- | --- |

(74)

Vengrijos argumentas, kad finansiniai įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Malév ir AirBridge, buvo pakankami MAVA sąnaudoms padengti, nėra priimtinas siekiant įrodyti, kad sandoris dera su rinka, nes joks privatus rinkos dalyvis nebūtų turėjęs paskatų pasielgti taip pat. Kalbant apie pasiūlytus įkaitus, jie turėjo suteikti MAVA galimybę grąžinti skolą suėjus paskolos terminui, t. y. 2017 m. (26) Joks privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokios rizikos, t. y. perimti neaiškios būsimos vertės turtą mainais už tam tikrą mokėjimo įsipareigojimą;

| (75) | nors Vengrijos institucijos pateikė gana išsamius orlaivio B767 (27) ir žibalo vamzdyno (28) įvertinimus (29), pateiktas Malév prekės ženklo įvertinimas (56 mln. EUR, nustatyta diskontuoto pinigų srauto metodu) atrodo nelogiškas ir itin priklausomas nuo oro vežėjos veiklos rezultatų, taigi jo rezultato negalima laikyti objektyvia Malév prekės ženklo verte, ypač atsižvelgiant į oro vežėjos būklę ir veiklos rodiklius. Atsižvelgiant į tai, kad valstybė žinojo apie tikimybę, jog Malév negalės vykdyti savo įsipareigojimų dėl autorių atlyginimų mokėjimo, taikant diskontuoto pinigų srauto metodą nustatyta vertė turėtų būti lygi nuliui. Taigi atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą negalima sutikti, kad prekės ženklo vertė yra priimtinas įkaitas; |
| --- | --- |

(75)

nors Vengrijos institucijos pateikė gana išsamius orlaivio B767 (27) ir žibalo vamzdyno (28) įvertinimus (29), pateiktas Malév prekės ženklo įvertinimas (56 mln. EUR, nustatyta diskontuoto pinigų srauto metodu) atrodo nelogiškas ir itin priklausomas nuo oro vežėjos veiklos rezultatų, taigi jo rezultato negalima laikyti objektyvia Malév prekės ženklo verte, ypač atsižvelgiant į oro vežėjos būklę ir veiklos rodiklius. Atsižvelgiant į tai, kad valstybė žinojo apie tikimybę, jog Malév negalės vykdyti savo įsipareigojimų dėl autorių atlyginimų mokėjimo, taikant diskontuoto pinigų srauto metodą nustatyta vertė turėtų būti lygi nuliui. Taigi atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą negalima sutikti, kad prekės ženklo vertė yra priimtinas įkaitas;

| (76) | susitariančiosios šalys turėjo žinoti, kad Malév, kuri sunkumų patyrė jau 2007 m., realiai negalėjo pakankamai vykdyti savo įsipareigojimą atlikti autorių atlyginimų mokėjimą. Iš esmės po šio sandorio Malév autorių atlyginimų mokėjimai už prekės ženklą negalėjo padengti MAVA „sąnaudų“ (t. y. palūkanų mokėjimo MFB). MAVA niekada nesiėmė jokių priemonių nesumokėtiems mokėjimams išsireikalauti; |
| --- | --- |

(76)

susitariančiosios šalys turėjo žinoti, kad Malév, kuri sunkumų patyrė jau 2007 m., realiai negalėjo pakankamai vykdyti savo įsipareigojimą atlikti autorių atlyginimų mokėjimą. Iš esmės po šio sandorio Malév autorių atlyginimų mokėjimai už prekės ženklą negalėjo padengti MAVA „sąnaudų“ (t. y. palūkanų mokėjimo MFB). MAVA niekada nesiėmė jokių priemonių nesumokėtiems mokėjimams išsireikalauti;

| (77) | VEB suteikta 32 mln. EUR garantija buvo skirta ne tik pagrindinei sumai, bet ir reguliariems palūkanų mokėjimams, kuriuos MAVA turi mokėti MFB, padengti; |
| --- | --- |

(77)

VEB suteikta 32 mln. EUR garantija buvo skirta ne tik pagrindinei sumai, bet ir reguliariems palūkanų mokėjimams, kuriuos MAVA turi mokėti MFB, padengti;

| (78) | atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad MAVA nebuvo perduota jokio tinkamo atitikmens, skolos pašalinimą iš įmonės balanso reikia vertinti kaip Malév suteiktą pranašumą; |
| --- | --- |

(78)

atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad MAVA nebuvo perduota jokio tinkamo atitikmens, skolos pašalinimą iš įmonės balanso reikia vertinti kaip Malév suteiktą pranašumą;

VII.3.2.   2 priemonė

| (79) | kalbant apie išankstinį MNV mokėjimą už GH pardavimą (jis vėliau nebuvo įvykdytas), iš Vengrijos pateikto ekspertų įvertinimo matyti, kad 2009 m. GH grynoji turto vertė sudarė 1,6 mlrd. HUF, o apytikrė rinkos vertė buvo 3,5 mlrd. HUF. Iš esmės 2009 m. sausio mėn. MNV sumokėjo Malév 1,6 mlrd. HUF kaip išankstinį mokėjimą. Šis mokėjimas buvo užtikrintas HA-LNA, CRJ reaktyvinio lėktuvo (apytikrė rinkos vertė yra 1,8 mlrd. HUF), įkaitu. 2009 m. vasario mėn. išankstinė pirkimo sutartis buvo pakeista, MNV sumokėjo papildomus 2,7 mlrd. HUF (iš viso 4,3 mlrd. HUF) ir antriniu įkeitimu buvo įkeistas tas pats orlaivis; |
| --- | --- |

(79)

kalbant apie išankstinį MNV mokėjimą už GH pardavimą (jis vėliau nebuvo įvykdytas), iš Vengrijos pateikto ekspertų įvertinimo matyti, kad 2009 m. GH grynoji turto vertė sudarė 1,6 mlrd. HUF, o apytikrė rinkos vertė buvo 3,5 mlrd. HUF. Iš esmės 2009 m. sausio mėn. MNV sumokėjo Malév 1,6 mlrd. HUF kaip išankstinį mokėjimą. Šis mokėjimas buvo užtikrintas HA-LNA, CRJ reaktyvinio lėktuvo (apytikrė rinkos vertė yra 1,8 mlrd. HUF), įkaitu. 2009 m. vasario mėn. išankstinė pirkimo sutartis buvo pakeista, MNV sumokėjo papildomus 2,7 mlrd. HUF (iš viso 4,3 mlrd. HUF) ir antriniu įkeitimu buvo įkeistas tas pats orlaivis;

| (80) | pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pripažįsta, kad išankstinis mokėjimas iš esmės buvo atliktas siekiant užtikrinti Malév likvidumą pakartotinio nacionalizavimo derybų etape; |
| --- | --- |

(80)

pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pripažįsta, kad išankstinis mokėjimas iš esmės buvo atliktas siekiant užtikrinti Malév likvidumą pakartotinio nacionalizavimo derybų etape;

| (81) | pagal išankstinę pirkimo sutartį neįvykus sandoriui ši suma turėjo būti nedelsiant grąžinta (per 2 darbo dienas). Tačiau MNV, 2009 m. liepos mėn. pasitraukusi iš sandorio, nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Ex post palūkanos buvo priskaičiuotos, – bet jos niekada nebuvo mokamos, – kai 2010 m. skola buvo pakeista akcijomis. Taigi Malév šia likvidumo priemone galėjo naudotis nemokamai; |
| --- | --- |

(81)

pagal išankstinę pirkimo sutartį neįvykus sandoriui ši suma turėjo būti nedelsiant grąžinta (per 2 darbo dienas). Tačiau MNV, 2009 m. liepos mėn. pasitraukusi iš sandorio, nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Ex post palūkanos buvo priskaičiuotos, – bet jos niekada nebuvo mokamos, – kai 2010 m. skola buvo pakeista akcijomis. Taigi Malév šia likvidumo priemone galėjo naudotis nemokamai;

| (82) | Komisija laikosi nuomonės, kad neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai 2009 m. liepos mėn. suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau – jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą), kuris buvo užtikrintas nepakankamu įkaitu; |
| --- | --- |

(82)

Komisija laikosi nuomonės, kad neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai 2009 m. liepos mėn. suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau – jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą), kuris buvo užtikrintas nepakankamu įkaitu;

VII.3.3.   3 priemonė

| (83) | dėl pakartotinio mokesčių inspekcijos skirto mokesčių ir socialinių įsipareigojimų prievolių atidėjimo Komisija pažymi, kad iš Vengrijos pateiktos informacijos yra aišku, kad 2006–2007 m. atidėti mokesčių įsipareigojimų mokėjimą Malév prašė 12 skirtingų progų (dėl įvairių mokėjimų). Mokesčių inspekcija prievolių vykdymą atidėjo kiekvieną kartą. Pagal atitinkamus Vengrijos teisės aktus dėl tokio atidėjimo sprendžiama savo nuožiūra ir toks prašymas galėjo būti atmestas. Taigi ši priemonė turi būti laikoma atrankiąja (30); |
| --- | --- |

(83)

dėl pakartotinio mokesčių inspekcijos skirto mokesčių ir socialinių įsipareigojimų prievolių atidėjimo Komisija pažymi, kad iš Vengrijos pateiktos informacijos yra aišku, kad 2006–2007 m. atidėti mokesčių įsipareigojimų mokėjimą Malév prašė 12 skirtingų progų (dėl įvairių mokėjimų). Mokesčių inspekcija prievolių vykdymą atidėjo kiekvieną kartą. Pagal atitinkamus Vengrijos teisės aktus dėl tokio atidėjimo sprendžiama savo nuožiūra ir toks prašymas galėjo būti atmestas. Taigi ši priemonė turi būti laikoma atrankiąja (30);

| (84) | iki 2008 m. liepos mėn. buvo skaičiuojamos teisės aktuose nustatytos palūkanos, kurias Malév mokėjo pagal atidėjimo tvarkaraščius. Savo sprendimuose kaip priežastis mokesčių inspekcija minėjo sudėtingą Malév padėtį ir tame etape numatomą restruktūrizavimą; |
| --- | --- |

(84)

iki 2008 m. liepos mėn. buvo skaičiuojamos teisės aktuose nustatytos palūkanos, kurias Malév mokėjo pagal atidėjimo tvarkaraščius. Savo sprendimuose kaip priežastis mokesčių inspekcija minėjo sudėtingą Malév padėtį ir tame etape numatomą restruktūrizavimą;

| (85) | tačiau nuo 2008 m. liepos mėn. Malév nustojo mokėjusi savo mokesčius ir socialinio draudimo įmokas bei palūkanas (išskyrus vieną dalinį mokėjimą 2008 m. gruodžio mėn.), o mokesčių inspekcija nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Be to, tolesnių mokėjimų terminai buvo taip pat keičiami ir po to, kai Malév neįvykdė mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų. Nuo 2009 m. balandžio mėn. mokėtinų mokesčių ir socialinių įsipareigojimų (t. y. ne anksčiau jau pradelstų mokėjimų) terminai net nebebuvo keičiami ir APEH nesiėmė jokių konkrečių veiksmų kuriai nors iš skolų išsireikalauti; |
| --- | --- |

(85)

tačiau nuo 2008 m. liepos mėn. Malév nustojo mokėjusi savo mokesčius ir socialinio draudimo įmokas bei palūkanas (išskyrus vieną dalinį mokėjimą 2008 m. gruodžio mėn.), o mokesčių inspekcija nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Be to, tolesnių mokėjimų terminai buvo taip pat keičiami ir po to, kai Malév neįvykdė mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų. Nuo 2009 m. balandžio mėn. mokėtinų mokesčių ir socialinių įsipareigojimų (t. y. ne anksčiau jau pradelstų mokėjimų) terminai net nebebuvo keičiami ir APEH nesiėmė jokių konkrečių veiksmų kuriai nors iš skolų išsireikalauti;

| (86) | Komisija laikosi nuomonės, kad nė vienas privatus kreditorius nebūtų pasielgęs taip, kaip Vengrijos valstybė. Iš tiesų nuo 2008 m. liepos mėn. nebuvo imtasi jokių konkrečių veiksmų skolai išsireikalauti. Be to, įmonės finansinė padėtis, nors ir buvo dėtos tam tikros pastangos ją restruktūrizuoti, tebebuvo labai prasta (žr. 1 lentelę) ir buvo mažai arba iš viso nebuvo vilčių, kad įmonė vėl taps pelninga. Privatus kreditorius panašiomis aplinkybėmis būtų siekęs, kad susitarimas būtų įvykdytas. Be to, Malév nesugebėjus laikytis mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų, nė vienas privatus kreditorius nebūtų sutikęs toliau keisti mokėjimų terminus; |
| --- | --- |

(86)

Komisija laikosi nuomonės, kad nė vienas privatus kreditorius nebūtų pasielgęs taip, kaip Vengrijos valstybė. Iš tiesų nuo 2008 m. liepos mėn. nebuvo imtasi jokių konkrečių veiksmų skolai išsireikalauti. Be to, įmonės finansinė padėtis, nors ir buvo dėtos tam tikros pastangos ją restruktūrizuoti, tebebuvo labai prasta (žr. 1 lentelę) ir buvo mažai arba iš viso nebuvo vilčių, kad įmonė vėl taps pelninga. Privatus kreditorius panašiomis aplinkybėmis būtų siekęs, kad susitarimas būtų įvykdytas. Be to, Malév nesugebėjus laikytis mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų, nė vienas privatus kreditorius nebūtų sutikęs toliau keisti mokėjimų terminus;

| (87) | taigi vėliausiai nuo 2008 m. liepos mėn. mokesčių inspekcijai neišreikalaujant mokesčių ir socialinio draudimo įmokų ir toliau keičiant mokėjimų terminus Malév buvo suteiktas pranašumas; |
| --- | --- |

(87)

taigi vėliausiai nuo 2008 m. liepos mėn. mokesčių inspekcijai neišreikalaujant mokesčių ir socialinio draudimo įmokų ir toliau keičiant mokėjimų terminus Malév buvo suteiktas pranašumas;

VII.3.4.   4 priemonė

| (88) | kalbant apie 2010 m. vasario mėn. kapitalo didinimą, kuriuo valstybė pakartotinai nacionalizavo oro vežėją, kurios akcijų ji nevaldė nuo įmonės privatizavimo, labiausiai stulbina tai, kad 2007 m. 99,5 % Malév akcijų buvo parduota už maždaug 740 000 EUR, o 2010 m. valstybė de facto sumokėjo 94 mln. EUR, kad atgautų 94,6 % akcijų nuosavybę (didinant kapitalą: skiriant naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą – 4,7 mlrd. HUF išankstinį mokėjimą už GH – pakeičiant akcijomis), t. y. 127 kartus daugiau už pradinę pardavimo kainą. Toks valstybės elgesys, ypač atsižvelgiant į tai, kad oro vežėja tuo metu kaupė nuostolius, jos nuosavas kapitalas ir toliau buvo neigiamas ir nebuvo pateikta jokio patikimo restruktūrizavimo plano, nedera su rinka. Iš esmės Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad įmonė „nuolat patyrė sunkumų“ ir 2010 m. pradžioje nebuvo nė vieno privataus investuotojo, kuris norėtų įsigyti Malév; |
| --- | --- |

(88)

kalbant apie 2010 m. vasario mėn. kapitalo didinimą, kuriuo valstybė pakartotinai nacionalizavo oro vežėją, kurios akcijų ji nevaldė nuo įmonės privatizavimo, labiausiai stulbina tai, kad 2007 m. 99,5 % Malév akcijų buvo parduota už maždaug 740 000 EUR, o 2010 m. valstybė de facto sumokėjo 94 mln. EUR, kad atgautų 94,6 % akcijų nuosavybę (didinant kapitalą: skiriant naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą – 4,7 mlrd. HUF išankstinį mokėjimą už GH – pakeičiant akcijomis), t. y. 127 kartus daugiau už pradinę pardavimo kainą. Toks valstybės elgesys, ypač atsižvelgiant į tai, kad oro vežėja tuo metu kaupė nuostolius, jos nuosavas kapitalas ir toliau buvo neigiamas ir nebuvo pateikta jokio patikimo restruktūrizavimo plano, nedera su rinka. Iš esmės Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad įmonė „nuolat patyrė sunkumų“ ir 2010 m. pradžioje nebuvo nė vieno privataus investuotojo, kuris norėtų įsigyti Malév;

| (89) | nors kapitalas padidintas 25,4 mlrd. HUF suma (t. y. tai buvo suma, kurią Vengrijos valstybė sumokėjo, kad atgautų 94,6 % oro vežėjos akcijų nuosavybę), keitimo metu Malév turėjo 41 mlrd. HUF (152 mln. EUR) neigiamą nuosavą kapitalą, susikauptus 51 mlrd. HUF (189 mln. EUR) dydžio nuostolius ir bendrą 75 mlrd. HUF (278 mln. EUR) skolą (31). Pagal 2010 m. finansines ataskaitas 2010 m. pradžioje „oro vežėja turėjo rimtų finansavimo problemų, skola pasiekė sukrečiantį lygį, finansavimo šaltinių praktiškai nebuvo. <...> Nesant strateginio savininko, komercinis finansavimas nebuvo prieinamas“. Iš tiesų, oro vežėja nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. ir neturėjo jokių realių perspektyvų atkurti gyvybingumą – net ir tuo atveju, jei privačiam savininkui būtų pasisekę iš esmės pertvarkyti įmonę. Šiomis aplinkybėmis buvo aišku, kad kapitalo didinimo nepakaks įmonės gyvybingumui atkurti ir kad po pakartotinio nacionalizavimo Malév reikės papildomo kapitalo ir likvidumo vien tam, kad įmonė galėtų tęsti veiklą. Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotinai nacionalizavus Malév didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas; |
| --- | --- |

(89)

nors kapitalas padidintas 25,4 mlrd. HUF suma (t. y. tai buvo suma, kurią Vengrijos valstybė sumokėjo, kad atgautų 94,6 % oro vežėjos akcijų nuosavybę), keitimo metu Malév turėjo 41 mlrd. HUF (152 mln. EUR) neigiamą nuosavą kapitalą, susikauptus 51 mlrd. HUF (189 mln. EUR) dydžio nuostolius ir bendrą 75 mlrd. HUF (278 mln. EUR) skolą (31). Pagal 2010 m. finansines ataskaitas 2010 m. pradžioje „oro vežėja turėjo rimtų finansavimo problemų, skola pasiekė sukrečiantį lygį, finansavimo šaltinių praktiškai nebuvo. <...> Nesant strateginio savininko, komercinis finansavimas nebuvo prieinamas“. Iš tiesų, oro vežėja nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. ir neturėjo jokių realių perspektyvų atkurti gyvybingumą – net ir tuo atveju, jei privačiam savininkui būtų pasisekę iš esmės pertvarkyti įmonę. Šiomis aplinkybėmis buvo aišku, kad kapitalo didinimo nepakaks įmonės gyvybingumui atkurti ir kad po pakartotinio nacionalizavimo Malév reikės papildomo kapitalo ir likvidumo vien tam, kad įmonė galėtų tęsti veiklą. Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotinai nacionalizavus Malév didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas;

| (90) | dėl Vengrijos argumento, kad valstybei buvo geriau nacionalizuoti įmonę, nei užtikrinti priverstinį reikalavimų Malév vykdymą, Komisija pateikia tokias pastabas. Vengrija pripažįsta, kad bankroto atveju institucijos būtų išieškojusios labai nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta VEB garantija). (Iš esmės sudarant sandorį Malév turto vertė buvo neigiama.) Priešingai, Vengrijos valstybė nusprendė palaikyti oro vežėją pakeisdama savo skolą akcijomis ir skirdama 20,7 mlrd. HUF (apytikriai 77 mln. EUR) naujų lėšų. Nė vienas privatus investuotojas panašioje padėtyje nebūtų užsikrovęs šios papildomos finansinės naštos, ypač nesant realių šansų atkurti įmonės gyvybingumą; |
| --- | --- |

(90)

dėl Vengrijos argumento, kad valstybei buvo geriau nacionalizuoti įmonę, nei užtikrinti priverstinį reikalavimų Malév vykdymą, Komisija pateikia tokias pastabas. Vengrija pripažįsta, kad bankroto atveju institucijos būtų išieškojusios labai nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta VEB garantija). (Iš esmės sudarant sandorį Malév turto vertė buvo neigiama.) Priešingai, Vengrijos valstybė nusprendė palaikyti oro vežėją pakeisdama savo skolą akcijomis ir skirdama 20,7 mlrd. HUF (apytikriai 77 mln. EUR) naujų lėšų. Nė vienas privatus investuotojas panašioje padėtyje nebūtų užsikrovęs šios papildomos finansinės naštos, ypač nesant realių šansų atkurti įmonės gyvybingumą;

| (91) | Komisija taip pat pažymi, kad tuo pat metu, kai Vengrijos valstybė padidino Malév kapitalą, AirBridge (netiesiogiai VEB) taip pat pakeitė akcijomis savo skolą, kuri sudarė 1,4 mlrd. HUF. Tačiau ši suma sudaro tik 5 % naujo kapitalo, o valstybė, be konvertuotos skolos, taip pat skyrė didelę naujo kapitalo sumą. Iš esmės naujų lėšų injekcija sudarė 77 % kapitalo padidinimo. Be to, atsižvelgiant į prastas finansines Malév sąlygas, AirBridge perspektyva gauti tos sumos mokėjimą buvo labai ribota arba jos net iš viso nebuvo. Taigi privačios šalies elgesys šiuo atveju iš esmės skiriasi nuo Vengrijos valstybės elgesio ir jis negali būti laikomas orientyru, kuriuo remiantis būtų galima manyti, kad valstybė veikė kaip privatus investuotojas;

  2   lentelė


  2010 m. kapitalo didinimas









  Kapitalo didinimo dalyvis | Įnašas mlrd. HUF | Įnašo rūšis | Įnašo dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MNV | 20,7 | Naujas kapitalas | 77 % |
| MNV | 4,7 | Skolos pakeitimas akcijomis | 18 % |
| AirBridge / VEB | 1,4 | Skolos pakeitimas akcijomis | 5 % |
| IŠ VISO | 26,8 | | 100 % |

(91)

Komisija taip pat pažymi, kad tuo pat metu, kai Vengrijos valstybė padidino Malév kapitalą, AirBridge (netiesiogiai VEB) taip pat pakeitė akcijomis savo skolą, kuri sudarė 1,4 mlrd. HUF. Tačiau ši suma sudaro tik 5 % naujo kapitalo, o valstybė, be konvertuotos skolos, taip pat skyrė didelę naujo kapitalo sumą. Iš esmės naujų lėšų injekcija sudarė 77 % kapitalo padidinimo. Be to, atsižvelgiant į prastas finansines Malév sąlygas, AirBridge perspektyva gauti tos sumos mokėjimą buvo labai ribota arba jos net iš viso nebuvo. Taigi privačios šalies elgesys šiuo atveju iš esmės skiriasi nuo Vengrijos valstybės elgesio ir jis negali būti laikomas orientyru, kuriuo remiantis būtų galima manyti, kad valstybė veikė kaip privatus investuotojas;

2   lentelė

2010 m. kapitalo didinimas

Kapitalo didinimo dalyvis

Įnašas mlrd. HUF

Įnašo rūšis

Įnašo dalis

MNV

20,7

Naujas kapitalas

77 %

MNV

4,7

Skolos pakeitimas akcijomis

18 %

AirBridge / VEB

1,4

Skolos pakeitimas akcijomis

5 %

IŠ VISO

26,8

100 %

| (92) | remdamasi tuo, kas išdėstyta Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotiniu Malév nacionalizavimu didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas; |
| --- | --- |

(92)

remdamasi tuo, kas išdėstyta Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotiniu Malév nacionalizavimu didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas;

VII.3.5.   5–8 priemonės

| (93) | dėl priemonių, įgyvendintų po pakartotinio nacionalizavimo, yra akivaizdu, kad akcininko paskolos ir kapitalo injekcijos buvo skirtos einamajai Malév veiklai finansuoti ir įmonei gresiančiam nemokumui išvengti. Taigi valstybė šių priemonių ėmėsi siekdama to paties tikslo: išlaikyti Malév verslą. Be to, šios priemonės taip pat yra glaudžiai susijusios chronologiškai, nes buvo įgyvendintos per labai trumpus laiko tarpus (t. y. 2010 m. gegužės–rugsėjo mėn.). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis sprendimu byloje BP Chemicals, šių akcininko paskolų negalima vertinti pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir visų pirma taikant orientacinių normų komunikatą (32), nes visos jos tiesiogiai susijusios su 4 priemone, todėl jų valstybės pagalbos pobūdžio negalima vertinti atskirai; |
| --- | --- |

(93)

dėl priemonių, įgyvendintų po pakartotinio nacionalizavimo, yra akivaizdu, kad akcininko paskolos ir kapitalo injekcijos buvo skirtos einamajai Malév veiklai finansuoti ir įmonei gresiančiam nemokumui išvengti. Taigi valstybė šių priemonių ėmėsi siekdama to paties tikslo: išlaikyti Malév verslą. Be to, šios priemonės taip pat yra glaudžiai susijusios chronologiškai, nes buvo įgyvendintos per labai trumpus laiko tarpus (t. y. 2010 m. gegužės–rugsėjo mėn.). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis sprendimu byloje BP Chemicals, šių akcininko paskolų negalima vertinti pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir visų pirma taikant orientacinių normų komunikatą (32), nes visos jos tiesiogiai susijusios su 4 priemone, todėl jų valstybės pagalbos pobūdžio negalima vertinti atskirai;

| (94) | iš Vengrijos pateiktos informacijos aiškiai matyti, kad nė vienas privatus investuotojas nebuvo pasirengęs finansuoti Malév, ir jos vieninteliai finansavimo šaltiniai buvo tiekėjų paskolos ir valstybės teikiamas likvidumas. Suteikdama paskolas, valstybė negalėjo rimtai tikėtis, kad Malév vykdys savo palūkanų mokėjimo prievolę ir kad valstybė susigrąžins paskolą. Be to, taip pat yra abejotina, ar koks nors privatus kreditorius būtų surizikavęs suteikti paskolą, kuri turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui, panašios į Malév būklės įmonei (t. y. nuolat patiriančiai sunkumų). Galiausiai atsižvelgiant į tai, kaip įmonė grąžindavo kreditus valstybei (pvz., išankstinio mokėjimo už GH nekompensavimas, nuolatinis mokesčių mokėjimo atidėjimas ir nemokėjimas), valstybė ir bet koks kitas investuotojas negalėjo realiai tikėtis, kad Malév vykdys savo prievoles; |
| --- | --- |

(94)

iš Vengrijos pateiktos informacijos aiškiai matyti, kad nė vienas privatus investuotojas nebuvo pasirengęs finansuoti Malév, ir jos vieninteliai finansavimo šaltiniai buvo tiekėjų paskolos ir valstybės teikiamas likvidumas. Suteikdama paskolas, valstybė negalėjo rimtai tikėtis, kad Malév vykdys savo palūkanų mokėjimo prievolę ir kad valstybė susigrąžins paskolą. Be to, taip pat yra abejotina, ar koks nors privatus kreditorius būtų surizikavęs suteikti paskolą, kuri turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui, panašios į Malév būklės įmonei (t. y. nuolat patiriančiai sunkumų). Galiausiai atsižvelgiant į tai, kaip įmonė grąžindavo kreditus valstybei (pvz., išankstinio mokėjimo už GH nekompensavimas, nuolatinis mokesčių mokėjimo atidėjimas ir nemokėjimas), valstybė ir bet koks kitas investuotojas negalėjo realiai tikėtis, kad Malév vykdys savo prievoles;

| (95) | kita vertus, net ir pagal orientacinių normų komunikatą nustatytų palūkanų ir sutartų įkaitų nebūtų pakakę nuspręsti, kad priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba. Nustatyta palūkanų norma buvo 9,97 %, o HUF orientacinė norma paskolų suteikimo metu sudarė 5,97 %. Vien 400 bazinių punktų skirtumas, palyginti su HUF bazine norma, yra nepakankamas atsižvelgiant į Malév praeities veiklos rezultatus ir finansinę padėtį (įmonė nuolat yra ant bankroto ribos). Kalbant apie šių paskolų užtikrinimą įkeičiant turtą, GH rinkos vertė (3,5 mlrd. HUF) Malév žlugimo atveju kelia abejonių, nes Malév buvo svarbiausia antžeminių paslaugų veiklos partnerė: 2009 m. 63 % pajamų parūpino Malév. Taigi GH ekonominės veiklos rezultatai bent jau trumpuoju laikotarpiu priklausė nuo Malév buvimo ir tuo atveju, jei Malév bankrutuotų, GH rinkos vertė gerokai sumažėtų; |
| --- | --- |

(95)

kita vertus, net ir pagal orientacinių normų komunikatą nustatytų palūkanų ir sutartų įkaitų nebūtų pakakę nuspręsti, kad priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba. Nustatyta palūkanų norma buvo 9,97 %, o HUF orientacinė norma paskolų suteikimo metu sudarė 5,97 %. Vien 400 bazinių punktų skirtumas, palyginti su HUF bazine norma, yra nepakankamas atsižvelgiant į Malév praeities veiklos rezultatus ir finansinę padėtį (įmonė nuolat yra ant bankroto ribos). Kalbant apie šių paskolų užtikrinimą įkeičiant turtą, GH rinkos vertė (3,5 mlrd. HUF) Malév žlugimo atveju kelia abejonių, nes Malév buvo svarbiausia antžeminių paslaugų veiklos partnerė: 2009 m. 63 % pajamų parūpino Malév. Taigi GH ekonominės veiklos rezultatai bent jau trumpuoju laikotarpiu priklausė nuo Malév buvimo ir tuo atveju, jei Malév bankrutuotų, GH rinkos vertė gerokai sumažėtų;

| (96) | nesant patikimo restruktūrizavimo plano, iš pat pradžių buvo aišku, kad nulinę rinkos vertę turinčios įmonės, kurios būklė tebebuvo kritiška, iš esmės nepakeistų nei paskolos, nei kapitalo didinimas. Taigi šios priemonės iš esmės lygiavertės tiesioginei subsidijai, nes valstybė neturėjo jokių perspektyvų susigrąžinti „investuotas“ lėšas; |
| --- | --- |

(96)

nesant patikimo restruktūrizavimo plano, iš pat pradžių buvo aišku, kad nulinę rinkos vertę turinčios įmonės, kurios būklė tebebuvo kritiška, iš esmės nepakeistų nei paskolos, nei kapitalo didinimas. Taigi šios priemonės iš esmės lygiavertės tiesioginei subsidijai, nes valstybė neturėjo jokių perspektyvų susigrąžinti „investuotas“ lėšas;

| (97) | taigi Komisija laikosi nuomonės, kad 5–8 priemonėmis Malév buvo suteiktas pranašumas; |
| --- | --- |

(97)

taigi Komisija laikosi nuomonės, kad 5–8 priemonėmis Malév buvo suteiktas pranašumas;

VII.4.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (98) | kaip matyti iš minėto vertinimo, pranašumas Malév suteikiamas visomis nagrinėjamomis priemonėmis (1–8 priemonės). Šis pranašumas suteiktas iš valstybinių išteklių; |
| --- | --- |

(98)

kaip matyti iš minėto vertinimo, pranašumas Malév suteikiamas visomis nagrinėjamomis priemonėmis (1–8 priemonės). Šis pranašumas suteiktas iš valstybinių išteklių;

| (99) | be to, Malév yra oro vežėjas, taigi laikytina įmone. Ji konkuruoja su kitais oro vežėjais, kurie neturi tokio pat pranašumo. Taigi šios priemonės iškraipo konkurenciją. Be to, įmonė veikia sektoriuje (aviacija), kuriame valstybės narės aiškiai plėtoja tarpusavio prekybą; taigi tenkinamas ir poveikio Sąjungos vidaus prekybai kriterijus; |
| --- | --- |

(99)

be to, Malév yra oro vežėjas, taigi laikytina įmone. Ji konkuruoja su kitais oro vežėjais, kurie neturi tokio pat pranašumo. Taigi šios priemonės iškraipo konkurenciją. Be to, įmonė veikia sektoriuje (aviacija), kuriame valstybės narės aiškiai plėtoja tarpusavio prekybą; taigi tenkinamas ir poveikio Sąjungos vidaus prekybai kriterijus;

| (100) | galiausiai priemonės yra konkrečios ir atrankiosios, nes jomis palaikoma tik viena įmonė (t. y. Malév); |
| --- | --- |

(100)

galiausiai priemonės yra konkrečios ir atrankiosios, nes jomis palaikoma tik viena įmonė (t. y. Malév);

| (101) | remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 1–8 priemonės atitinka SESV 107 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus kriterijus. Tokiomis aplinkybėmis jos turi būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(101)

remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 1–8 priemonės atitinka SESV 107 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus kriterijus. Tokiomis aplinkybėmis jos turi būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;

VII.5.   Pagalbos derėjimas su vidaus rinka

| (102) | SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nedera su vidaus rinka, kaip nustatyta 107 straipsnio 1 dalyje, išimtys; |
| --- | --- |

(102)

SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nedera su vidaus rinka, kaip nustatyta 107 straipsnio 1 dalyje, išimtys;

| (103) | Komisija laikosi nuomonės, kad Malév nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m. Visų pirma įmonė nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. (žr. 1 lentelę) ir jau 2006 m. jos nuosavas kapitalas buvo neigiamas (1 schema). Be to, Vengrijos institucijos patvirtino, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų ir kad nuo 2006 m. antrojo pusmečio ji atitiko kriterijus, kuriais remiantis jai galėjo būti taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra, taigi ji atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto c papunkčio kriterijus. Taigi vienintelis derėjimo pagrindas būtų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės; |
| --- | --- |

(103)

Komisija laikosi nuomonės, kad Malév nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m. Visų pirma įmonė nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. (žr. 1 lentelę) ir jau 2006 m. jos nuosavas kapitalas buvo neigiamas (1 schema). Be to, Vengrijos institucijos patvirtino, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų ir kad nuo 2006 m. antrojo pusmečio ji atitiko kriterijus, kuriais remiantis jai galėjo būti taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra, taigi ji atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto c papunkčio kriterijus. Taigi vienintelis derėjimo pagrindas būtų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės;

| (104) | dėl teisės gauti pagalbą ir sąlygos „tik vieną ir paskutinį kartą“ Komisija pažymi, kad nagrinėjamos priemonės nesudaro „nepertraukiamos restruktūrizavimo sekos“. Aptariamu laikotarpiu (t. y. 2007–2010 m.) oro vežėja du kartus pakeitė savininką, nes buvo privatizuota ir pakartotinai nacionalizuota. Ji buvo nuolat „restruktūrizuojama“, bet be nuoseklaus plano. Iš esmės tam tikros sąnaudų mažinimo iniciatyvos (atleidimai iš darbo ir maršrutų skaičiaus mažinimas) pradėtos įgyvendinti po privatizavimo, bet vieneto sąnaudos pakankamai nesumažėjo. Vengrijos institucijų teigimu, 2009 m. buvo parengtos naujos „strateginės kryptys“, kurias rengiantis pakartotiniam nacionalizavimui pakartotinai peržiūrėjo konsultacijų įmonė Roland Berger. Taigi aptariamos priemonės yra skirtingos restruktūrizavimo priemonės, kuriomis iš esmės pažeidžiamas principas „tik vieną ir paskutinį kartą“; |
| --- | --- |

(104)

dėl teisės gauti pagalbą ir sąlygos „tik vieną ir paskutinį kartą“ Komisija pažymi, kad nagrinėjamos priemonės nesudaro „nepertraukiamos restruktūrizavimo sekos“. Aptariamu laikotarpiu (t. y. 2007–2010 m.) oro vežėja du kartus pakeitė savininką, nes buvo privatizuota ir pakartotinai nacionalizuota. Ji buvo nuolat „restruktūrizuojama“, bet be nuoseklaus plano. Iš esmės tam tikros sąnaudų mažinimo iniciatyvos (atleidimai iš darbo ir maršrutų skaičiaus mažinimas) pradėtos įgyvendinti po privatizavimo, bet vieneto sąnaudos pakankamai nesumažėjo. Vengrijos institucijų teigimu, 2009 m. buvo parengtos naujos „strateginės kryptys“, kurias rengiantis pakartotiniam nacionalizavimui pakartotinai peržiūrėjo konsultacijų įmonė Roland Berger. Taigi aptariamos priemonės yra skirtingos restruktūrizavimo priemonės, kuriomis iš esmės pažeidžiamas principas „tik vieną ir paskutinį kartą“;

| (105) | Komisija pažymi, kad net ir tuo atveju, jei Malév atitiktų pagalbos skyrimo kriterijus pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (t. y. sąlyga „tik vieną ir paskutinį kartą“ būtų patenkinta, quad non), dėl toliau išvardijamų priežasčių nebūtų tenkinami reikalavimai derančiai sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai; |
| --- | --- |

(105)

Komisija pažymi, kad net ir tuo atveju, jei Malév atitiktų pagalbos skyrimo kriterijus pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (t. y. sąlyga „tik vieną ir paskutinį kartą“ būtų patenkinta, quad non), dėl toliau išvardijamų priežasčių nebūtų tenkinami reikalavimai derančiai sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai;

| (106) | kalbant apie sanavimo pagalbą, netenkinamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a–e papunkčiuose nustatytos sąlygos. Visų pirma, nagrinėjamose priemonėse neapsiribojama būtinu minimumu, neįrodyta, kad jos yra pateisinamos dėl rimtų socialinių sunkumų ir kad jomis nedaromas netinkamas neigiamas šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms. Be to, dauguma šių priemonių, išskyrus 5 ir 8 priemones, nebuvo suteiktos kaip paskolos ar garantijos; |
| --- | --- |

(106)

kalbant apie sanavimo pagalbą, netenkinamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a–e papunkčiuose nustatytos sąlygos. Visų pirma, nagrinėjamose priemonėse neapsiribojama būtinu minimumu, neįrodyta, kad jos yra pateisinamos dėl rimtų socialinių sunkumų ir kad jomis nedaromas netinkamas neigiamas šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms. Be to, dauguma šių priemonių, išskyrus 5 ir 8 priemones, nebuvo suteiktos kaip paskolos ar garantijos;

| (107) | kalbant apie restruktūrizavimo pagalbą, netenkinama nė viena iš Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų derėjimo sąlygų; |
| --- | --- |

(107)

kalbant apie restruktūrizavimo pagalbą, netenkinama nė viena iš Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų derėjimo sąlygų;

| (108) | visų pirma, kalbant apie Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34–35 punktus („Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas“), Vengrijos institucijos neįrodė oro vežėjos gyvybingumo perspektyvų ir nepateikė restruktūrizavimo plano, kuris atitiktų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36–37 punktuose nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(108)

visų pirma, kalbant apie Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34–35 punktus („Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas“), Vengrijos institucijos neįrodė oro vežėjos gyvybingumo perspektyvų ir nepateikė restruktūrizavimo plano, kuris atitiktų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36–37 punktuose nustatytus reikalavimus;

| (109) | be to, dėl reikalavimo vengti nederamo konkurencijos iškraipymo (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38–42 punktai) Komisija pažymi, kad nebuvo įgyvendintos jokios kompensacinės priemonės; |
| --- | --- |

(109)

be to, dėl reikalavimo vengti nederamo konkurencijos iškraipymo (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38–42 punktai) Komisija pažymi, kad nebuvo įgyvendintos jokios kompensacinės priemonės;

| (110) | galiausiai, kalbant apie „minimumu apsiribojančios pagalbos“ sąlygą (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43–45 punktai), pagalbos gavėjas neįnešė jokio nuosavo indėlio; |
| --- | --- |

(110)

galiausiai, kalbant apie „minimumu apsiribojančios pagalbos“ sąlygą (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43–45 punktai), pagalbos gavėjas neįnešė jokio nuosavo indėlio;

| (111) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nuo 2007 m. Malév naudai įgyvendintos 1–8 priemonės nedera su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. Priemonės buvo skirtos sunkumų patiriančiai įmonei, todėl netaikomas joks kitas derėjimo pagrindas. Taigi šios priemonės nedera su vidaus rinka; |
| --- | --- |

(111)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nuo 2007 m. Malév naudai įgyvendintos 1–8 priemonės nedera su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. Priemonės buvo skirtos sunkumų patiriančiai įmonei, todėl netaikomas joks kitas derėjimo pagrindas. Taigi šios priemonės nedera su vidaus rinka;

VIII.   SUSIGRĄŽINIMAS

VIII.1.   Bendrosios nuostatos

| (112) | vadovaujantis SESV ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą (33), kai nustatoma, kad ji nedera su vidaus rinka. Teismas taip pat nuolat teigė, kad valstybės prievolė panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nederančia su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (34). Tokiomis aplinkybėmis, Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą pranašumą savo konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (35); |
| --- | --- |

(112)

vadovaujantis SESV ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą (33), kai nustatoma, kad ji nedera su vidaus rinka. Teismas taip pat nuolat teigė, kad valstybės prievolė panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nederančia su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (34). Tokiomis aplinkybėmis, Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą pranašumą savo konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (35);

| (113) | vadovaujantis ta Teismo praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (36) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“; |
| --- | --- |

(113)

vadovaujantis ta Teismo praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (36) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“;

| (114) | taigi, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos priemonės yra pagalba, kuri yra neteisėta ir nederanti su vidaus rinka, pagalba turi būti susigrąžinta, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki pagalbos suteikimo. Taigi pagalba turi būti susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota pagalbos gavėjui, ir jai taikomos susigrąžinimo palūkanos, skaičiuojamos iki susigrąžinant visą pagalbą; |
| --- | --- |

(114)

taigi, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos priemonės yra pagalba, kuri yra neteisėta ir nederanti su vidaus rinka, pagalba turi būti susigrąžinta, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki pagalbos suteikimo. Taigi pagalba turi būti susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota pagalbos gavėjui, ir jai taikomos susigrąžinimo palūkanos, skaičiuojamos iki susigrąžinant visą pagalbą;

VIII.2.   Atskirų priemonių pagalbos elementas

VIII.2.1.   1 priemonė

| (115) | Komisija pripažįsta, kad „Malév“, kaip dešimtmečius veikiančios Vengrijos nacionalinės oro vežėjos, prekės ženklas turi tam tikrą vertę aviacijos rinkoje. Kita vertus, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą, su Vengrijos institucijų nustatyta prekės ženklo verte negalima sutikti. Objektyvi vertė turėjo būti pagrįsta nepriklausomu vertinimu, kuriame, be kita ko, būtų atsižvelgta į bendrą Malév finansinę padėtį; |
| --- | --- |

(115)

Komisija pripažįsta, kad „Malév“, kaip dešimtmečius veikiančios Vengrijos nacionalinės oro vežėjos, prekės ženklas turi tam tikrą vertę aviacijos rinkoje. Kita vertus, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą, su Vengrijos institucijų nustatyta prekės ženklo verte negalima sutikti. Objektyvi vertė turėjo būti pagrįsta nepriklausomu vertinimu, kuriame, be kita ko, būtų atsižvelgta į bendrą Malév finansinę padėtį;

| (116) | remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuotas 1 priemonės pagalbos elementas sudaro iki 56 mln. EUR, t. y. 76 mln. EUR atėmus žibalo vamzdyno ir orlaivio vertę (20 mln. EUR) ir atėmus objektyvią Malév prekės ženklo vertę (37). Tikslų pagalbos elementą turi apskaičiuoti Vengrija. Jei Vengrija nepateiks įtikinamų argumentų dėl objektyvios prekės ženklo vertės tuo metu, kai buvo sudarytas sandoris dėl prekės ženklo perdavimo MAVA, pagalbos elementu bus laikoma visa 56 mln. EUR suma; |
| --- | --- |

(116)

remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuotas 1 priemonės pagalbos elementas sudaro iki 56 mln. EUR, t. y. 76 mln. EUR atėmus žibalo vamzdyno ir orlaivio vertę (20 mln. EUR) ir atėmus objektyvią Malév prekės ženklo vertę (37). Tikslų pagalbos elementą turi apskaičiuoti Vengrija. Jei Vengrija nepateiks įtikinamų argumentų dėl objektyvios prekės ženklo vertės tuo metu, kai buvo sudarytas sandoris dėl prekės ženklo perdavimo MAVA, pagalbos elementu bus laikoma visa 56 mln. EUR suma;

VIII.2.2.   2 priemonė

| (117) | kaip išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad, neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau – jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą); |
| --- | --- |

(117)

kaip išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad, neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau – jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą);

| (118) | Komisija daro išvadą, kad tokios likvidumo priemonės nebūtų suteikęs joks privatus veiklos vykdytojas. Iš esmės joks privatus rinkoje veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų sutikęs skirti šių lėšų Malév, ypač nemokamai, ir nebūtų ėmęsis jokių priemonių joms susigrąžinti. Iš esmės savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad išankstiniu mokėjimu siekta užtikrinti Malév išgyvenimą (žr. 80 dalį). Todėl pagalbos elementas yra visa priemonės suma tuo laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui: 0,8 mlrd. HUF (GH rinkos vertės ir „permokos“ skirtumas) nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2009 m. liepos mėn. ir 4,3 mlrd. HUF (visa išankstinio mokėjimo suma) nuo 2009 m. liepos mėn. iki 2010 m. vasario mėn. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. vasario mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 4 priemonę); |
| --- | --- |

(118)

Komisija daro išvadą, kad tokios likvidumo priemonės nebūtų suteikęs joks privatus veiklos vykdytojas. Iš esmės joks privatus rinkoje veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų sutikęs skirti šių lėšų Malév, ypač nemokamai, ir nebūtų ėmęsis jokių priemonių joms susigrąžinti. Iš esmės savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad išankstiniu mokėjimu siekta užtikrinti Malév išgyvenimą (žr. 80 dalį). Todėl pagalbos elementas yra visa priemonės suma tuo laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui: 0,8 mlrd. HUF (GH rinkos vertės ir „permokos“ skirtumas) nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2009 m. liepos mėn. ir 4,3 mlrd. HUF (visa išankstinio mokėjimo suma) nuo 2009 m. liepos mėn. iki 2010 m. vasario mėn. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. vasario mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 4 priemonę);

VIII.2.3.   3 priemonė

| (119) | dėl mokesčių ir socialinio draudimo įmokų atidėjimo ir neišreikalavimo Komisija laikosi nuomonės, kad visa pradelsta Malév skola APEH nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. yra valstybės pagalba. Be to, valstybės skola yra ir visa suma, kurios mokėjimo terminai pakeisti po šios datos (2008 m. liepos mėn.). Iš tiesų, niekas nerodo, kad privatus kreditorius būtų sutikęs atidėti tuos mokėjimus ir pakeisti jų terminus. Atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. kovo mėn. pradelstos sumos buvo sumokėtos; |
| --- | --- |

(119)

dėl mokesčių ir socialinio draudimo įmokų atidėjimo ir neišreikalavimo Komisija laikosi nuomonės, kad visa pradelsta Malév skola APEH nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. yra valstybės pagalba. Be to, valstybės skola yra ir visa suma, kurios mokėjimo terminai pakeisti po šios datos (2008 m. liepos mėn.). Iš tiesų, niekas nerodo, kad privatus kreditorius būtų sutikęs atidėti tuos mokėjimus ir pakeisti jų terminus. Atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. kovo mėn. pradelstos sumos buvo sumokėtos;

VIII.2.4.   4 priemonė

| (120) | dėl kapitalo didinimo Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į Malév finansinę padėtį, akivaizdžią papildomos paramos po kapitalo padidinimo būtinybę ir realių perspektyvų atgauti „investuotas“ lėšas nebuvimą, joks privatus investuotojas nebūtų skyręs Malév tų lėšų. Pagalbos elementas – investuotas 25,4 mlrd. HUF kapitalas ir 4,7 mlrd. HUF skolos už išankstinius mokėjimus už Malév GH pakeitimas akcijomis; |
| --- | --- |

(120)

dėl kapitalo didinimo Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į Malév finansinę padėtį, akivaizdžią papildomos paramos po kapitalo padidinimo būtinybę ir realių perspektyvų atgauti „investuotas“ lėšas nebuvimą, joks privatus investuotojas nebūtų skyręs Malév tų lėšų. Pagalbos elementas – investuotas 25,4 mlrd. HUF kapitalas ir 4,7 mlrd. HUF skolos už išankstinius mokėjimus už Malév GH pakeitimas akcijomis;

VIII.2.5.   5 priemonė

| (121) | dėl paskolų, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į įmonės skolų istoriją ir oro vežėjos padėtį tų paskolų suteikimo metu, valstybė neturėjo jokio pagrindo tikėtis, kad paskolos bus grąžintos, ir paskolų suteikimo metu net buvo abejotina, ar Malév sugebės mokėti palūkanas. Iš esmės nustatytos palūkanos nebuvo mokėtos ir vėliau atitinkama skola buvo pakeista akcijomis; |
| --- | --- |

(121)

dėl paskolų, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į įmonės skolų istoriją ir oro vežėjos padėtį tų paskolų suteikimo metu, valstybė neturėjo jokio pagrindo tikėtis, kad paskolos bus grąžintos, ir paskolų suteikimo metu net buvo abejotina, ar Malév sugebės mokėti palūkanas. Iš esmės nustatytos palūkanos nebuvo mokėtos ir vėliau atitinkama skola buvo pakeista akcijomis;

| (122) | todėl Komisija laikosi nuomonės, kad paskolos gali būti lyginamos su tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas yra visa paskolų suma, t. y. 9,2 mlrd. HUF, visu laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui, t. y. nuo išmokų skyrimo (2010 m. gegužės, birželio ir liepos mėn.) iki paskolų pakeitimo akcijomis (2010 m. rugsėjo mėn.). Į pagalbos elementą turėtų būti įtrauktos mokėtinos ir nesumokėtos palūkanos. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. rugsėjo mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 6 priemonę); |
| --- | --- |

(122)

todėl Komisija laikosi nuomonės, kad paskolos gali būti lyginamos su tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas yra visa paskolų suma, t. y. 9,2 mlrd. HUF, visu laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui, t. y. nuo išmokų skyrimo (2010 m. gegužės, birželio ir liepos mėn.) iki paskolų pakeitimo akcijomis (2010 m. rugsėjo mėn.). Į pagalbos elementą turėtų būti įtrauktos mokėtinos ir nesumokėtos palūkanos. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. rugsėjo mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 6 priemonę);

VIII.2.6.   6 priemonė

| (123) | dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad visą akcijomis pakeistos skolos sumą galima laikyti tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 9,4 mlrd. HUF suma; |
| --- | --- |

(123)

dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad visą akcijomis pakeistos skolos sumą galima laikyti tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 9,4 mlrd. HUF suma;

VIII.2.7.   7 priemonė

| (124) | dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra investuotas 5,3 mlrd. HUF kapitalas; |
| --- | --- |

(124)

dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra investuotas 5,3 mlrd. HUF kapitalas;

VIII.2.8.   8 priemonė

| (125) | dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad bendra paskolos suma prilygsta tiesioginei subsidijai, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 5,7 mlrd. HUF suma; |
| --- | --- |

(125)

dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad bendra paskolos suma prilygsta tiesioginei subsidijai, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 5,7 mlrd. HUF suma;

IX.   IŠVADA

| (126) | remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 1–8 priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(126)

remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 1–8 priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;

| (127) | be to, Komisija daro išvadą, kad 1–8 priemonės nedera su vidaus rinka; |
| --- | --- |

(127)

be to, Komisija daro išvadą, kad 1–8 priemonės nedera su vidaus rinka;

| (128) | ši nederanti pagalba turi būti susigrąžinta iš Malév, kaip išdėstyta VIII.2 skirsnyje, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki suteikiant pagalbą. Tikslią bendrą susigrąžinamą sumą ir susigrąžinimo palūkanas turi apskaičiuoti Vengrijos institucijos, |
| --- | --- |

(128)

ši nederanti pagalba turi būti susigrąžinta iš Malév, kaip išdėstyta VIII.2 skirsnyje, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki suteikiant pagalbą. Tikslią bendrą susigrąžinamą sumą ir susigrąžinimo palūkanas turi apskaičiuoti Vengrijos institucijos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, yra šios Vengrijos Malév Hungarian Airlines Zrt. skirtos priemonės:

| a) | 1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MAVA perėmė paskolą, kurią 2003 m. Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas; |
| --- | --- |

a)

1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MAVA perėmė paskolą, kurią 2003 m. Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas;

| b) | 2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév pavaldžiąją įmonę Malév GH, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF likvidumo priemonė; |
| --- | --- |

b)

2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév pavaldžiąją įmonę Malév GH, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF likvidumo priemonė;

| c) | 3 priemonė. Visa pradelsta mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. ir nuo 2008 m. liepos mėn. atidėti įvairių mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai; |
| --- | --- |

c)

3 priemonė. Visa pradelsta mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. ir nuo 2008 m. liepos mėn. atidėti įvairių mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai;

| d) | 4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF (skyrus naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą – išankstinį 4,7 mlrd. HUF mokėjimą už GH – pakeitus akcijomis); |
| --- | --- |

d)

4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF (skyrus naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą – išankstinį 4,7 mlrd. HUF mokėjimą už GH – pakeitus akcijomis);

| e) | 5 priemonė. 2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn. MNV įmonei Malév suteikė tris akcininko paskolas, kurių bendra suma 9,2 mlrd. HUF, už kurias mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos; |
| --- | --- |

e)

5 priemonė. 2010 m. gegužės–rugpjūčio mėn. MNV įmonei Malév suteikė tris akcininko paskolas, kurių bendra suma 9,2 mlrd. HUF, už kurias mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos;

| f) | 6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. 1 straipsnio e punkte nurodomos akcininko paskolos (ir už jas mokėtinos palūkanos) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu; |
| --- | --- |

f)

6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. 1 straipsnio e punkte nurodomos akcininko paskolos (ir už jas mokėtinos palūkanos) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu;

| g) | 7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF suma; |
| --- | --- |

g)

7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF suma;

| h) | 8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF akcininko paskola, už kurią mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos. |
| --- | --- |

h)

8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF akcininko paskola, už kurią mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos.

2 straipsnis

1 straipsnyje nurodytos valstybės pagalbos priemonės, kurias Vengrija neteisėtai suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt. pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, nedera su vidaus rinka.

3 straipsnis

1)   Vengrija susigrąžina 1 straipsnyje nurodytą pagalbą iš pagalbos gavėjo.

2)   Susigrąžintoms sumoms taikomos palūkanos nuo jų suteikimo pagalbos gavėjui datos iki faktinio susigrąžinimo.

3)   Palūkanos apskaičiuojamos nuo bendros sumos pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

4 straipsnis

1)   1 straipsnyje nurodoma pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2)   Vengrija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

5 straipsnis

1)   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Vengrija pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

a)

visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš pagalbos gavėjo;

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

2)   Vengrija nuolat praneša Komisijai apie pažangą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus susigrąžinta visa 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba su palūkanomis. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos ir susigrąžinimo palūkanų sumas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjo.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vengrijai.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 9 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai buvo pakeisti atitinkamai SESV 107 ir 108 straipsniais; abu nuostatų rinkiniai yra iš esmės tapatūs. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius, jei reikia, turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į atitinkamai EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas C(2010) 9671 galutinis (OL C 156, 2011 5 26, p. 11).

2

(3)  Skaičiai eurais (EUR) šiame sprendime yra apytiksliai skaičiai, pateikiami tik kaip nuorodos. Visi skaičiai Vengrijos forintais (HUF) (išskyrus 76 mln. EUR MFB paskolą ir 32 mln. EUR VEB garantiją, kurios denominuotos EUR, žr. 20 dalį) perskaičiuoti į EUR taikant 2011 m. rugpjūčio 2 d. valiutų keitimo kursą: 270 HUF už 1 EUR. 2011 m. HUF kursas smarkiai svyravo – nuo 260 iki 300 HUF už 1 EUR.

3

(4)  2008 m. balandžio 10 d. Vengrijos institucijos pateikė Komisijai elektroninį pranešimą apie finansavimo priemones, susijusias su Malév privatizavimu. Ši priemonė buvo užregistruota numeriu N 190/2008. 2009 m. lapkričio 12 d. Vengrijos institucijos atšaukė šią priemonę.

4

Malév

(5)  Žr. 2 išnašą.

5

(6)  http://www.Malev.com/companyinformation/introduction/Malev-company-profile.

6

Malev

Malev

(7)  Kaip teigiama įmonės interneto svetainėje, „2010 m. su Malév skrido daugiau kaip 3 mln. kelionę apmokėjusių keleivių.“

7

Malév

(8)  Šį 49 % AirBridge akcijų paketą B. Abramovich įkeitė VEB, Rusijos valstybės valdomam „Užsienio ekonominės veiklos bankui“, kaip paskolos, kurią VEB suteikė AirBridge, garantiją.

8

AirBridge

AirBridge

(9)  Tiksliau sakant, 20 mln. EUR kapitalą ir 30 mln. EUR kapitalo, subordinuotosios paskolos ar paskolos forma.

9

(10)  Už mokestį, kurį sudarė „vienkartinis“110 000 EUR mokestis, „metinis“ 1,1 mln. EUR mokestis ir Malév apmokamos visos susijusios techninės priežiūros ir eksploatavimo sąnaudos.

10

Malév

(11)  Vietoj to reikalavimas Malév grąžinti mokėjimus vėliau buvo sureguliuotas 2010 m. vasario mėn. įgyvendinus toliau minimą skolos pakeitimo akcijomis priemonę, t. y. praėjus metams nuo išankstinių mokėjimų sumokėjimo įmonei Malév. Kaip tuomet nustatė auditorius, pagrindinė suma ir palūkanos sudarė 4 664 604 041 HUF(17 mln. EUR).

11

Malév

Malév

(12)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

12

(13)  Kaip antai darbo vietų praradimas, poveikis Malév tiekėjams, sumažėjusios eismo apimtys Budapešto oro uoste, sumažėjęs atvykstančių turistų srautas ir neigiamas poveikis bendram Vengrijos investiciniam patrauklumui.

13

Malév

(14)  Trečiasis paketas apima suderintų veiklos licencijos išdavimo ES oro vežėjams reikalavimų įvedimą (Reglamentas (EEB) Nr. 2407/92), laisvą visų tokią veiklos licenciją turinčių ES oro vežėjų patekimą į visus ES vidaus maršrutus (Reglamentas (EEB) Nr. 2408/92) ir visišką laisvę dėl kainų ir tarifų (Reglamentas (EEB) Nr. 2409/92).

14

(15)  2003 m. kovo 6 d. sprendimas sujungtose bylose T-228/99 ir T-233/99 Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją, Rink. p. II-435 et seq, 245 punktas.

15

Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją

(16)  2002 m. gegužės 16 d. spendimas byloje C-482-99 Prancūzija prieš Komisiją, Rink. p. I-4397, 71 punktas.

16

Prancūzija prieš Komisiją

(17)  Sprendimas sujungtose bylose T-228/99 ir T-233/99 (minėtos 15 išnašoje) Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją, 255 punktas.

17

Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją

(18)  1991 m. kovo 21 d. sprendimas byloje C-305/89 Italija prieš Komisiją, Rink. p. I-1603, 20 punktas.

18

Italija prieš Komisiją

(19)  Sprendimas sujungtose bylose T-228/99 ir T-233/99 (minėtos 15 išnašoje) Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją, 246 punktas. Taip pat žr. 1998 m. balandžio 30 d. sprendimo byloje T-16/96 Cityflyer Express prieš Komisiją, Rink. p. II-757, 76 punktą.

19

Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją

Cityflyer Express prieš Komisiją

(20)  Sprendimas sujungtose bylose T-228/99 ir T-233/99 (minėtos 15 išnašoje) Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją, 251 punktas.

20

Westdeutsche Landesbank GZ prieš Komisiją

(21)  Sprendimas byloje T-16/96 (minėta 19 išnašoje) Cityflyer Express prieš Komisiją, 45 ir 46 punktai.

21

Cityflyer Express prieš Komisiją

(22)  1998 m. rugsėjo 15 d. sprendimas byloje T-11/95 BP Chemicals prieš Komisiją, Rink. p. II-3235, 170 punktas; 2010 m. rugsėjo 13 d. sprendimas sujungtose bylose T-415/05, T-416/05 ir T-423/05 Olympic (dar nepaskelbta rinkinyje), 385 punktas.

22

BP Chemicals prieš Komisiją

Olympic

(23)  1986 m. liepos 10 d. sprendimas byloje C-40/85 Belgija prieš Komisiją (Boch), Rink. p. 2321, 13 punktas. Taip pat žr. 1999 m. sausio 21 d. sprendimo sujungtose bylose T-129/95, T-2/96 ir T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH prieš Komisiją, Rink. p. II-17, 132 punktą.

23

Belgija prieš Komisiją (Boch)

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH prieš Komisiją

(24)  Esamos pagalbos priemonių sąrašas, nurodomas Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo į Europos Sąjungą sutarties IV priedo 3 skyriuje išdėstyto esamos pagalbos mechanizmo 1 punkto b papunktyje.

24

(25)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1. 2009 m. kovo 25 d. sprendimas byloje T-332/06 Alcoa Trasformazioni prieš Komisiją (dar nepaskelbta rinkinyje), 32 punktas, ir 2002 m. kovo 6 d. sprendimas sujungtose bylose T-127/99, T-129/99 ir T-148/99 Diputación Foral de Álava prieš Komisiją, Rink. p. II-1275.

25

Alcoa Trasformazioni prieš Komisiją

Diputación Foral de Álava prieš Komisiją

(26)  Visų pirma Malév nustatytas įpareigojimas 2017 m. išpirkti Malév prekės ženklą už 76 mln. EUR, iš jų MAVA po to grąžintų MFB paskolą.

26

Malév

Malév

(27)  Sąnaudų metodu, taip pat atsižvelgiant į metinę informaciją, paskelbtą žurnale The Aircraft Value Reference, ir į preliminarų pasiūlymą dėl orlaivio. (Preliminarus pasiūlymas dėl orlaivio American Appraisal pateiktas remiantis Malév informacija.)

27

The Aircraft Value Reference

American Appraisal

Malév

(28)  Sąnaudų metodu.

28

(29)  Visų trijų turto vienetų (orlaivio, žibalo vamzdyno ir Malév prekės ženklo) vertinimą parengė American Appraisal.

29

Malév

American Appraisal

(30)  1999 m. birželio 29 d. sprendimas byloje C-256/97 DM Transport, Rink p. I-3913, 27 punktas, ir 2002 m. liepos 11 d. sprendimas byloje T-152/99 HAMSA, Rink. p. II-3049, 157 punktas.

30

DM Transport

HAMSA

(31)  2010 m. finansinės ataskaitos.

31

(32)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo, OL L 14, 2008 1 19, p. 6.

32

(33)  1973 m. liepos 12 d. sprendimas byloje C-70/72 Komisija prieš Vokietiją, Rink. p. 813, 13 punktas.

33

Komisija prieš Vokietiją

(34)  1994 m. rugsėjo 14 d. sprendimas sujungtose bylose C-278/92, C-279/92 ir C-280/92 Ispanija prieš Komisiją, Rink. p. I-4103, 75 punktas.

34

Ispanija prieš Komisiją

(35)  1999 m. birželio 17 d. sprendimas byloje C-75/97Belgija prieš Komisiją, Rink. p. I-3671, 64-65 punktai.

35

Belgija prieš Komisiją

(36)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

36

(37)  Kaip nustatyta 75 dalyje, Vengrijos institucijos nepagrindė Malév prekės ženklo vertės, kuri gali būti net nulinė.

37

Malév

---

| 3.4.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 92/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 92/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. rugsėjo 19 d.

dėl valstybės pagalbos SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kurią Čekija suteikė České aerolinie, a.s. (ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas)

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6352)

(Tekstas autentiškas tik čekų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/151/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Komisijos sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (1) dėl pagalbos SA.30908 (C 11/C, ex N 176/10) (2),

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2010 m. gegužės 12 d. raštu Čekija pranešė Komisijai apie České aerolinie, a.s. (toliau – ČSA) suteiktą restruktūrizavimo pagalbą. 2010 m. birželio 6 d. ir 2010 m. lapkričio 25 d. raštais Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos, Čekijos valdžios institucijos į juos atsakė 2010 m. rugsėjo 15 ir 24 d., 2010 m. gruodžio 15 d. ir 2011 m. vasario 28 d. raštais. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. gegužės 12 d. raštu Čekija pranešė Komisijai apie České aerolinie, a.s. (toliau – ČSA) suteiktą restruktūrizavimo pagalbą. 2010 m. birželio 6 d. ir 2010 m. lapkričio 25 d. raštais Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos, Čekijos valdžios institucijos į juos atsakė 2010 m. rugsėjo 15 ir 24 d., 2010 m. gruodžio 15 d. ir 2011 m. vasario 28 d. raštais.

| (2) | 2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija informavo Čekiją apie savo sprendimą pradėti dėl pagalbos SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Čekija savo pastabas dėl šio sprendimo pateikė 2011 m. balandžio 28 d. raštu. 2011 m. liepos 26 d., 2012 m. kovo 15 d., 2012 gegužės 7 d. ir 2012 m. liepos 11 d. raštais Komisija uždavė papildomus klausimus, į kuriuos Čekija atsakė 2011 m. rugpjūčio 22 d., 2011 m. rugsėjo 15 d., 2011 m. spalio 7 d., 2011 m. lapkričio 16 d., 2011 m. lapkričio 23 d., 2011 m. gruodžio 12 d., 2012 m. sausio 3 d., 2012 m. balandžio 16 d., 2012 m. gegužės 22 d., 2012 m. birželio 14 d., 2012 m. liepos 5 d., 2012 m. liepos 10 d., 2012 m. liepos 20 d. ir 2012 m. rugpjūčio 10 d. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija informavo Čekiją apie savo sprendimą pradėti dėl pagalbos SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Čekija savo pastabas dėl šio sprendimo pateikė 2011 m. balandžio 28 d. raštu. 2011 m. liepos 26 d., 2012 m. kovo 15 d., 2012 gegužės 7 d. ir 2012 m. liepos 11 d. raštais Komisija uždavė papildomus klausimus, į kuriuos Čekija atsakė 2011 m. rugpjūčio 22 d., 2011 m. rugsėjo 15 d., 2011 m. spalio 7 d., 2011 m. lapkričio 16 d., 2011 m. lapkričio 23 d., 2011 m. gruodžio 12 d., 2012 m. sausio 3 d., 2012 m. balandžio 16 d., 2012 m. gegužės 22 d., 2012 m. birželio 14 d., 2012 m. liepos 5 d., 2012 m. liepos 10 d., 2012 m. liepos 20 d. ir 2012 m. rugpjūčio 10 d.

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą 2011 m. birželio 23 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą 2011 m. birželio 23 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

| (4) | Komisija 2011 m. birželio 30 d., 2011 m. liepos 19 d., 2011 m. rugpjūčio 15 d., 2011 m. lapkričio 25 d. ir 2011 m. gruodžio 13 d. gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas. Komisija perdavė šias pastabas Čekijai, kuriai buvo suteikta galimybė į jas atsakyti; Čekija pastabas pateikė 2011 m. rugpjūčio 31 d. ir 2012 m. vasario 3 d. raštais. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011 m. birželio 30 d., 2011 m. liepos 19 d., 2011 m. rugpjūčio 15 d., 2011 m. lapkričio 25 d. ir 2011 m. gruodžio 13 d. gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas. Komisija perdavė šias pastabas Čekijai, kuriai buvo suteikta galimybė į jas atsakyti; Čekija pastabas pateikė 2011 m. rugpjūčio 31 d. ir 2012 m. vasario 3 d. raštais.

2.   PRIEMONĖS IR RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO APRAŠYMAS

2.1.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PAGALBA

| (5) | Pranešta apie visas šias restruktūrizavimo priemones: (i) 2 500 mln. CZK paskola, kurią suteikė valstybės įmonė Osinek, a.s. (tuo atveju, jei ši pagalba turėjo būti laikoma valstybės pagalba); (ii) turto, įkeisto paskolai užtikrinti, grąžinimas ir skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris pagal Osinek paskolą; ir (iii) 20,8 mln. EUR banko kreditas su garantija, skirtas orlaiviui įsigyti. Iš viso numatytos restruktūrizavimo sąnaudos, apie kurias pranešta, sudarė [8,9–10,5] (3) mlrd. CZK (4) (t. y. [360–410] mln. EUR). |
| --- | --- |

(5)

Pranešta apie visas šias restruktūrizavimo priemones: (i) 2 500 mln. CZK paskola, kurią suteikė valstybės įmonė Osinek, a.s. (tuo atveju, jei ši pagalba turėjo būti laikoma valstybės pagalba); (ii) turto, įkeisto paskolai užtikrinti, grąžinimas ir skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris pagal Osinek paskolą; ir (iii) 20,8 mln. EUR banko kreditas su garantija, skirtas orlaiviui įsigyti. Iš viso numatytos restruktūrizavimo sąnaudos, apie kurias pranešta, sudarė [8,9–10,5] (3) mlrd. CZK (4) (t. y. [360–410] mln. EUR).

| (6) | 2012 m. kovo 21 d. Komisija priėmė sprendimą byloje SA.29864 – „Prielaidos dėl valstybės pagalbos, susijusios su Osinek, a.s. suteikta paskola“. Užbaigus tyrimą prieita prie išvados, kad Osinek paskola nebuvo valstybės pagalba, tačiau net jeigu būtų priešingai, tokia pagalba būtų suderinama su Bendrijos laikinąja valstybės pagalbos priemonių sistema, skirta galimybėms gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis padidinti (5) (toliau – laikinoji sistema). Todėl šioje restruktūrizavimo byloje ta priemonė nebenagrinėjama. 20,8 mln. EUR banko kredito su garantija buvo atsisakyta, nes ČSA galėjo užtikrinti finansinę nuomą, kurią suteikė [...]. Todėl vienintelė vertintina restruktūrizavimo pagalbos priemonė – tai skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris pagal Osinek paskolą ir ankstesnis turto, įkeisto paskolai užtikrinti, grąžinimas. |
| --- | --- |

(6)

2012 m. kovo 21 d. Komisija priėmė sprendimą byloje SA.29864 – „Prielaidos dėl valstybės pagalbos, susijusios su Osinek, a.s. suteikta paskola“. Užbaigus tyrimą prieita prie išvados, kad Osinek paskola nebuvo valstybės pagalba, tačiau net jeigu būtų priešingai, tokia pagalba būtų suderinama su Bendrijos laikinąja valstybės pagalbos priemonių sistema, skirta galimybėms gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis padidinti (5) (toliau – laikinoji sistema). Todėl šioje restruktūrizavimo byloje ta priemonė nebenagrinėjama. 20,8 mln. EUR banko kredito su garantija buvo atsisakyta, nes ČSA galėjo užtikrinti finansinę nuomą, kurią suteikė [...]. Todėl vienintelė vertintina restruktūrizavimo pagalbos priemonė – tai skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris pagal Osinek paskolą ir ankstesnis turto, įkeisto paskolai užtikrinti, grąžinimas.

| (7) | 2010 m. gegužės 3 d. Čekijos vyriausybė priėmė nutarimą Nr. 333 dėl ČSA restruktūrizavimo plano (toliau – nutarimas Nr. 333), pagal kurį Čekijos vyriausybė nurodė Pramonės ir prekybos ministerijai (6) dalį įkeisto turto grąžinti prieš padidinant ČSA registruotą kapitalą. Šis nutarimas buvo skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio, įgyvendinto 2010 m. birželio 30 d., teisinis pagrindas. |
| --- | --- |

(7)

2010 m. gegužės 3 d. Čekijos vyriausybė priėmė nutarimą Nr. 333 dėl ČSA restruktūrizavimo plano (toliau – nutarimas Nr. 333), pagal kurį Čekijos vyriausybė nurodė Pramonės ir prekybos ministerijai (6) dalį įkeisto turto grąžinti prieš padidinant ČSA registruotą kapitalą. Šis nutarimas buvo skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio, įgyvendinto 2010 m. birželio 30 d., teisinis pagrindas.

2.2.   PAGALBOS GAVĖJAS

| (8) | ČSA nuo 1923 m. yra Čekijos nacionalinis oro vežėjas. 2009 m. ji pervežė 37 proc. keleivių, kurie pradėjo arba baigė savo kelionę Prahoje. ČSA yra valstybės įmonė, kurios 95,69 proc. akcijų per Finansų ministeriją priklauso Čekijai. Smulkieji akcininkai yra Česká pojišťovna a.s. (2,26 proc.), Praha (1,53 proc.) ir Bratislava (0,51 proc.). ČSA yra Sky Team Alliance narė ir siūlo pagal tvarkaraštį teikiamas oro transporto paslaugas (104 maršrutai į 44 šalis). 2009 m. ČSA pervežė 4,7 mln. keleivių ir gavo 14,9 mlrd. CZK (t. y. 96 mln. EUR) pajamų. |
| --- | --- |

(8)

ČSA nuo 1923 m. yra Čekijos nacionalinis oro vežėjas. 2009 m. ji pervežė 37 proc. keleivių, kurie pradėjo arba baigė savo kelionę Prahoje. ČSA yra valstybės įmonė, kurios 95,69 proc. akcijų per Finansų ministeriją priklauso Čekijai. Smulkieji akcininkai yra Česká pojišťovna a.s. (2,26 proc.), Praha (1,53 proc.) ir Bratislava (0,51 proc.). ČSA yra Sky Team Alliance narė ir siūlo pagal tvarkaraštį teikiamas oro transporto paslaugas (104 maršrutai į 44 šalis). 2009 m. ČSA pervežė 4,7 mln. keleivių ir gavo 14,9 mlrd. CZK (t. y. 96 mln. EUR) pajamų.

| (9) | 1 lentelėje parodomi ČSA finansinių duomenų pokyčiai nuo 2006 m. iki 2011 m. vidurio.ts

  1   lentelė


  Čekijos oro transporto bendrovės finansiniai duomenys (parengta pagal Čekijos apskaitos standartus)












  CZK (tūkst.) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 birželio mėn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelnas ir (arba) nuostoliai | – 396 951 | 206 600 | 470 057 | –3 756 125 | 76 159 | [ – 710 000 – (– 630 000)] |
| Apyvarta | 23 375 950 | 23 399 853 | 22 581 692 | 19 789 620 | 16 547 753 | [6 250 000–7 250 000] |
| Grynųjų pinigų srautas iš veiklos | – 533 192 | – 275 234 | –1 762 376 | –3 066 694 | –1 205 542 | Nėra duomenų |
| Skola | 6 476 911 | 4 391 070 | 6 494 752 | 6 581 325 | 2 819 915 | [2 550 000–2 900 000] |
| Grynosios pajamos | –94 374 | –55 254 | –14 263 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Grynoji turto vertė | 11 679 439 | 10 161 647 | 10 418 871 | 7 948 571 | 6 632 836 | [5 450 000–6 225 000] |

(9)

1 lentelėje parodomi ČSA finansinių duomenų pokyčiai nuo 2006 m. iki 2011 m. vidurio.ts

1   lentelė

Čekijos oro transporto bendrovės finansiniai duomenys (parengta pagal Čekijos apskaitos standartus)

CZK (tūkst.)

2006

2007

2008

2009

2010

2011 birželio mėn.

Pelnas ir (arba) nuostoliai

– 396 951

206 600

470 057

–3 756 125

76 159

[ – 710 000 – (– 630 000)]

Apyvarta

23 375 950

23 399 853

22 581 692

19 789 620

16 547 753

[6 250 000–7 250 000]

Grynųjų pinigų srautas iš veiklos

– 533 192

– 275 234

–1 762 376

–3 066 694

–1 205 542

Nėra duomenų

Skola

6 476 911

4 391 070

6 494 752

6 581 325

2 819 915

[2 550 000–2 900 000]

Grynosios pajamos

–94 374

–55 254

–14 263

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Grynoji turto vertė

11 679 439

10 161 647

10 418 871

7 948 571

6 632 836

[5 450 000–6 225 000]

2   lentelė

Pagrindinių rodiklių pokyčiai 2009 m. (parengta pagal Čekijos apskaitos standartus)

| CZK (tūkst.) | 2009.3.31 | 2009.6.30 | 2009.9.30 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuostoliai | [– 1 320 000-(– 1 190 000)] | [– 1 840 000-(– 1 660 000)] | [– 2 625 000-(– 2 365 000)] |
| Apyvarta | [4 385 000-4 820 000] | [9 265 000-10 235 000] | [14 300 000-15 830 000] |
| Skola | [5 685 000-6 285 000] | [5 550 000-6 065 000] | [6 290 000-6 960 000] |
| Grynoji turto vertė | [8 340 000-9 255 000] | [8 990 000-9 920 000] | [8 470 000-9 390 000] |

CZK (tūkst.)

2009.3.31

2009.6.30

2009.9.30

Nuostoliai

[– 1 320 000-(– 1 190 000)]

[– 1 840 000-(– 1 660 000)]

[– 2 625 000-(– 2 365 000)]

Apyvarta

[4 385 000-4 820 000]

[9 265 000-10 235 000]

[14 300 000-15 830 000]

Skola

[5 685 000-6 285 000]

[5 550 000-6 065 000]

[6 290 000-6 960 000]

Grynoji turto vertė

[8 340 000-9 255 000]

[8 990 000-9 920 000]

[8 470 000-9 390 000]

| (10) | Nepaisant tam tikrų neigiamų pokyčių, skaičiai rodo, kad ČSA 2007 ir 2008 m. vis dar gavo pelno. Vis dėlto 2009 m. dėl ekonomikos krizės poveikio bendrovės rezultatai gerokai suprastėjo. Per nagrinėjamą laikotarpį jos apyvarta šiek tiek sumažėjo, o grynųjų pinigų srautai mažėjo smarkiai. Skolos lygis, kuris apskaičiuojamas sudedant ilgalaikius ir trumpalaikius įsipareigojimus ir banko paskolas, beveik nekito. Turto vertė gerokai sumažėjo, ypač 2009 m. |
| --- | --- |

(10)

Nepaisant tam tikrų neigiamų pokyčių, skaičiai rodo, kad ČSA 2007 ir 2008 m. vis dar gavo pelno. Vis dėlto 2009 m. dėl ekonomikos krizės poveikio bendrovės rezultatai gerokai suprastėjo. Per nagrinėjamą laikotarpį jos apyvarta šiek tiek sumažėjo, o grynųjų pinigų srautai mažėjo smarkiai. Skolos lygis, kuris apskaičiuojamas sudedant ilgalaikius ir trumpalaikius įsipareigojimus ir banko paskolas, beveik nekito. Turto vertė gerokai sumažėjo, ypač 2009 m.

| (11) | 2 lentelė atspindi 2009 m. ketvirčių pokyčius. Lentelėje parodyta, kad bendrovės nuostoliai gerokai padidėjo, ypač birželio–rugsėjo mėn., – [705–785] mln. CZK, palyginti su [470–520] mln. CZK kovo–birželio mėn. Apyvartos pokytis kovo–birželio mėn. buvo lygus [4,88–5,42] mlrd. CZK, o birželio–rugsėjo mėn. – [5,04–5,59] mlrd. CZK. Pokytis nėra itin didelis, todėl negalima daryti prielaidos, kad bendrovės padėtis per pirmąjį pusmetį pastebimai suprastėjo. Bendrovės skola kovo–birželio mėn. sumažėjo, o birželio–rugsėjo mėn. padidėjo [0,89–1,05] mlrd. CZK. Galiausiai bendra ČSA turto vertė per pirmąjį nagrinėjamą laikotarpį (t. y. kovo–birželio mėn.) padidėjo, o birželio–rugsėjo mėn. sumažėjo [75–85] mln. CZK. |
| --- | --- |

(11)

2 lentelė atspindi 2009 m. ketvirčių pokyčius. Lentelėje parodyta, kad bendrovės nuostoliai gerokai padidėjo, ypač birželio–rugsėjo mėn., – [705–785] mln. CZK, palyginti su [470–520] mln. CZK kovo–birželio mėn. Apyvartos pokytis kovo–birželio mėn. buvo lygus [4,88–5,42] mlrd. CZK, o birželio–rugsėjo mėn. – [5,04–5,59] mlrd. CZK. Pokytis nėra itin didelis, todėl negalima daryti prielaidos, kad bendrovės padėtis per pirmąjį pusmetį pastebimai suprastėjo. Bendrovės skola kovo–birželio mėn. sumažėjo, o birželio–rugsėjo mėn. padidėjo [0,89–1,05] mlrd. CZK. Galiausiai bendra ČSA turto vertė per pirmąjį nagrinėjamą laikotarpį (t. y. kovo–birželio mėn.) padidėjo, o birželio–rugsėjo mėn. sumažėjo [75–85] mln. CZK.

| (12) | Čekijos valdžios institucijos teigia, kad nors ČSA finansinė padėtis dėl pasaulinės ekonomikos recesijos suprastėjo jau 2008 m. pradžioje, ji turėjo pagrindo manyti, kad gerokai geresni rezultatai turėtų būti pasiekti per 2009 m. vasaros sezoną, kai visoje oro transporto pramonėje gaunamos didžiausios pajamos. Remdamasi šia prognoze, parengta atsižvelgiant į ankstesnių metų patirtį, ČSA tikėjosi būti pajėgi sukurti pakankamus rezervus, kurie leistų jai stabilizuoti pinigų srautus ir užkirsti kelią papildomiems nuostoliams. |
| --- | --- |

(12)

Čekijos valdžios institucijos teigia, kad nors ČSA finansinė padėtis dėl pasaulinės ekonomikos recesijos suprastėjo jau 2008 m. pradžioje, ji turėjo pagrindo manyti, kad gerokai geresni rezultatai turėtų būti pasiekti per 2009 m. vasaros sezoną, kai visoje oro transporto pramonėje gaunamos didžiausios pajamos. Remdamasi šia prognoze, parengta atsižvelgiant į ankstesnių metų patirtį, ČSA tikėjosi būti pajėgi sukurti pakankamus rezervus, kurie leistų jai stabilizuoti pinigų srautus ir užkirsti kelią papildomiems nuostoliams.

| (13) | Nepaisant to, 2009 m. pirmojo pusmečio rezultatai, pateikti vadovybei rugpjūčio mėn. viduryje, parodė, kad birželio mėn. vidutinės pajamos smarkiai sumažėjo. Tapo aišku, kad bendrovė nebegali veikti nedelsiant nesiėmusi priemonių išlaidoms mažinti ir negavusi finansinės pagalbos iš išorės šaltinių. Atsižvelgdama į susidariusią padėtį bendrovės direktorių valdyba sudarė darbo grupę ir nurodė jai parengti bendrovės restruktūrizavimo planą. Todėl 2009 m. rugpjūčio mėn. ČSA vadovybė nustatė priemones, skirtas restruktūrizavimo procesui pradėti, ir ČSA kasdienę veiklą pakeitė visoje bendrovėje vykdomas verslo restruktūrizavimo procesas. |
| --- | --- |

(13)

Nepaisant to, 2009 m. pirmojo pusmečio rezultatai, pateikti vadovybei rugpjūčio mėn. viduryje, parodė, kad birželio mėn. vidutinės pajamos smarkiai sumažėjo. Tapo aišku, kad bendrovė nebegali veikti nedelsiant nesiėmusi priemonių išlaidoms mažinti ir negavusi finansinės pagalbos iš išorės šaltinių. Atsižvelgdama į susidariusią padėtį bendrovės direktorių valdyba sudarė darbo grupę ir nurodė jai parengti bendrovės restruktūrizavimo planą. Todėl 2009 m. rugpjūčio mėn. ČSA vadovybė nustatė priemones, skirtas restruktūrizavimo procesui pradėti, ir ČSA kasdienę veiklą pakeitė visoje bendrovėje vykdomas verslo restruktūrizavimo procesas.

| (14) | Todėl Čekijos valdžios institucijos teigia, kad, atsižvelgiant į minėtus pokyčius, ČSA nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. gali būti laikoma sunkioje padėtyje atsidūrusia bendrove, kaip apibrėžta 2004 m. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). |
| --- | --- |

(14)

Todėl Čekijos valdžios institucijos teigia, kad, atsižvelgiant į minėtus pokyčius, ČSA nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. gali būti laikoma sunkioje padėtyje atsidūrusia bendrove, kaip apibrėžta 2004 m. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės).

| (15) | Užbaigus restruktūrizavimo procesą Čekija siekia surasti ČSA strateginį partnerį. Pagal šiuo metu nustatytą terminą ČSA strateginis investuotojas turi būti surastas ne vėliau kaip iki 2013 m. lapkričio mėn. Rengdamasi planuojamai privatizacijai Čekijos vyriausybė nusprendė sukurti naują bendrovės struktūrą, kurią valdys pagrindinė bendrovė Český Aeroholding, a.s. (toliau – ČAH). |
| --- | --- |

(15)

Užbaigus restruktūrizavimo procesą Čekija siekia surasti ČSA strateginį partnerį. Pagal šiuo metu nustatytą terminą ČSA strateginis investuotojas turi būti surastas ne vėliau kaip iki 2013 m. lapkričio mėn. Rengdamasi planuojamai privatizacijai Čekijos vyriausybė nusprendė sukurti naują bendrovės struktūrą, kurią valdys pagrindinė bendrovė Český Aeroholding, a.s. (toliau – ČAH).

| (16) | Šiuo metu ČAH sudaro šios bendrovės: ČSA, Prague Airport, a.s. (toliau – Prahos oro uostas) ir buvusios ČSA patronuojamosios įmonės, t. y. Czech Airlines Handling, a.s., HOLIDAYS Czech Airlines, a.s. (toliau – HCA), Czech Airlines Technics, a.s. ir ČSA Services, s.r.o. (žr. 1 pav.). ČAH tikslas – restruktūrizuoti patronuojančiosios bendrovės grupei priklausančias bendroves siekiant sudaryti joms palankesnes sąlygas naudotis prekybos finansavimu ir parengti jas būsimai privatizacijai. |
| --- | --- |

(16)

Šiuo metu ČAH sudaro šios bendrovės: ČSA, Prague Airport, a.s. (toliau – Prahos oro uostas) ir buvusios ČSA patronuojamosios įmonės, t. y. Czech Airlines Handling, a.s., HOLIDAYS Czech Airlines, a.s. (toliau – HCA), Czech Airlines Technics, a.s. ir ČSA Services, s.r.o. (žr. 1 pav.). ČAH tikslas – restruktūrizuoti patronuojančiosios bendrovės grupei priklausančias bendroves siekiant sudaryti joms palankesnes sąlygas naudotis prekybos finansavimu ir parengti jas būsimai privatizacijai.

| (17) | Czech Airlines Handling, a.s. teikia keleivių ir orlaivių aptarnavimo paslaugas, susijusias su orlaivių ir pastatų valymu, taip pat antžeminio transporto paslaugomis, kurios teikiamos tiek ČSA, tiek kitoms oro transporto bendrovėms, kurios pagal tvarkaraštį vykdo skrydžius į Prahą ir iš jos. Czech Airlines Handling, a.s. yra vienintelis Prahos Ruzyně oro uoste veikiantis subjektas, kuris teikia orlaivių valymo paslaugas. Antžeminių paslaugų teikimo srityje Czech Airlines Handling Prahos Ruzyně oro uoste konkuruoja su Prahos oro uostu ir kitais antžeminių paslaugų teikėjais, pvz., Menzies Aviation. |
| --- | --- |

(17)

Czech Airlines Handling, a.s. teikia keleivių ir orlaivių aptarnavimo paslaugas, susijusias su orlaivių ir pastatų valymu, taip pat antžeminio transporto paslaugomis, kurios teikiamos tiek ČSA, tiek kitoms oro transporto bendrovėms, kurios pagal tvarkaraštį vykdo skrydžius į Prahą ir iš jos. Czech Airlines Handling, a.s. yra vienintelis Prahos Ruzyně oro uoste veikiantis subjektas, kuris teikia orlaivių valymo paslaugas. Antžeminių paslaugų teikimo srityje Czech Airlines Handling Prahos Ruzyně oro uoste konkuruoja su Prahos oro uostu ir kitais antžeminių paslaugų teikėjais, pvz., Menzies Aviation.

| (18) | HCA vykdo užsakomuosius skrydžius. Šioje rinkoje ji konkuruoja su Travel Service, a.s. ir daugybe kitų mažesnių užsakomuosius skrydžius vykdančių oro transporto bendrovių, veikiančių Prahos Ruzyně oro uoste, pvz., Grossman Jet, ABS Jet, Silesia Air ir keletu kitų, kuriems Prahos Ruzyně oro uoste priklauso tik nedidelė rinkos dalis. |
| --- | --- |

(18)

HCA vykdo užsakomuosius skrydžius. Šioje rinkoje ji konkuruoja su Travel Service, a.s. ir daugybe kitų mažesnių užsakomuosius skrydžius vykdančių oro transporto bendrovių, veikiančių Prahos Ruzyně oro uoste, pvz., Grossman Jet, ABS Jet, Silesia Air ir keletu kitų, kuriems Prahos Ruzyně oro uoste priklauso tik nedidelė rinkos dalis.

| (19) | Czech Airlines Technics, a.s. atlieka visų Boeing B737 ir Airbus A320 šeimos lengvųjų ir sunkiųjų orlaivių techninės priežiūros darbus. Ji taip pat atlieka išsamius ATR 42/72 orlaivių patikrinimus ir turi sertifikatus, leidžiančius atlikti Airbus A310 orlaivių patikrinimus. Ši patronuojamoji įmonė iš esmės dirba ČSA. Tačiau [17,5–19,5] proc. jos pajamų gaunama iš trečiosioms šalims teikiamų paslaugų, pvz., Lufthansa Technik, SAS Norway, Air Berlin, Air France-KLM, Transavia Airlines, Travel Service, Ural Airlines ir Aerosvit. |
| --- | --- |

(19)

Czech Airlines Technics, a.s. atlieka visų Boeing B737 ir Airbus A320 šeimos lengvųjų ir sunkiųjų orlaivių techninės priežiūros darbus. Ji taip pat atlieka išsamius ATR 42/72 orlaivių patikrinimus ir turi sertifikatus, leidžiančius atlikti Airbus A310 orlaivių patikrinimus. Ši patronuojamoji įmonė iš esmės dirba ČSA. Tačiau [17,5–19,5] proc. jos pajamų gaunama iš trečiosioms šalims teikiamų paslaugų, pvz., Lufthansa Technik, SAS Norway, Air Berlin, Air France-KLM, Transavia Airlines, Travel Service, Ural Airlines ir Aerosvit.

| (20) | Czech Airlines Services, s.r.o. valdo skambučių centrą ir įdarbinimo centrą, [88–98] proc. jos paslaugų teikiama ČSA. |
| --- | --- |

(20)

Czech Airlines Services, s.r.o. valdo skambučių centrą ir įdarbinimo centrą, [88–98] proc. jos paslaugų teikiama ČSA.

| (21) | Restruktūrizavimo proceso pradžioje ČSA taip pat turėjo nemažą akcijų dalį įvairiose kitose bendrovėse, visų pirma:






  — | Amadeus Marketing ČSA, s.r.o. (65 proc. akcijų), kuri teikia Čekijai ir Slovakijai Amadeus pasaulinės platinimo sistemos paslaugas; |
| --- | --- | --- |

(21)

Restruktūrizavimo proceso pradžioje ČSA taip pat turėjo nemažą akcijų dalį įvairiose kitose bendrovėse, visų pirma:

—

Amadeus Marketing ČSA, s.r.o. (65 proc. akcijų), kuri teikia Čekijai ir Slovakijai Amadeus pasaulinės platinimo sistemos paslaugas;

| — | Slovak Air Service, s.r.o. (100 proc. akcijų); ir |
| --- | --- |

—

Slovak Air Service, s.r.o. (100 proc. akcijų); ir

| — | ClickforSky (100 proc. akcijų). |
| --- | --- |

—

ClickforSky (100 proc. akcijų).

1   pav

Český Aeroholding, a.s. struktūra

Image

| (22) | 2011 m. spalio 25 d. Čekijos konkurencijos institucija leido įsteigti ČAH, tačiau nustatė įvairias sąlygas, susijusias su galima grėsme konkurencijai, kuri dėl ČSA ir Prahos oro uosto susijungimo kyla susijungiančių šalių vykdomai vertikaliai ir horizontaliai veiklai (visų pirma antžeminių aptarnavimo paslaugų srityje). |
| --- | --- |

(22)

2011 m. spalio 25 d. Čekijos konkurencijos institucija leido įsteigti ČAH, tačiau nustatė įvairias sąlygas, susijusias su galima grėsme konkurencijai, kuri dėl ČSA ir Prahos oro uosto susijungimo kyla susijungiančių šalių vykdomai vertikaliai ir horizontaliai veiklai (visų pirma antžeminių aptarnavimo paslaugų srityje).

| (23) | Sąlygos yra su elgesiu susijusio ir struktūrinio pobūdžio ir jomis ČAH įpareigojama išlaikyti skaidrias, nediskriminacines ir vienodas prieigos prie Prahos Ruzyně oro uosto infrastruktūros galimybes visoms suinteresuotosioms šalims komerciškai palankiomis sąlygomis. Visų pirma įsipareigojimai yra susiję su Prahos Ruzyně oro uosto operatoriaus atsiejimu nuo kitos ČAH bendrovės grupės viduje vykdomos veiklos, neskelbtinos komercinės informacijos mainais tarp ČAH dalyvaujančių subjektų, laiko tarpsnių paskirstymo Prahos Ruzyně oro uoste, Prahos oro uosto antžeminių aptarnavimo paslaugų pardavimu nepriklausomam pirkėjui ir skaidriomis bei vienodomis galimybėmis naudotis ČAH priklausančių bendrovių paslaugomis visiems rinkos subjektams, suinteresuotiems Prahos Ruzyně oro uoste teikti antžemines aptarnavimo paslaugas ir (arba) remonto ir techninės priežiūros paslaugas (8). |
| --- | --- |

(23)

Sąlygos yra su elgesiu susijusio ir struktūrinio pobūdžio ir jomis ČAH įpareigojama išlaikyti skaidrias, nediskriminacines ir vienodas prieigos prie Prahos Ruzyně oro uosto infrastruktūros galimybes visoms suinteresuotosioms šalims komerciškai palankiomis sąlygomis. Visų pirma įsipareigojimai yra susiję su Prahos Ruzyně oro uosto operatoriaus atsiejimu nuo kitos ČAH bendrovės grupės viduje vykdomos veiklos, neskelbtinos komercinės informacijos mainais tarp ČAH dalyvaujančių subjektų, laiko tarpsnių paskirstymo Prahos Ruzyně oro uoste, Prahos oro uosto antžeminių aptarnavimo paslaugų pardavimu nepriklausomam pirkėjui ir skaidriomis bei vienodomis galimybėmis naudotis ČAH priklausančių bendrovių paslaugomis visiems rinkos subjektams, suinteresuotiems Prahos Ruzyně oro uoste teikti antžemines aptarnavimo paslaugas ir (arba) remonto ir techninės priežiūros paslaugas (8).

2.3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (24) | 2010 m. gegužės mėn. Čekijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo planą, kuris tuomet buvo atnaujintas pateikiant vėlesnius informacinius dokumentus. Restruktūrizavimo plane daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, susijusioms su pagrindine ČSA veikla, t. y. pagal tvarkaraštį teikiamomis oro transporto paslaugomis. Kitus verslo sektorius planuojama parduoti arba perduoti juos patronuojančiosios bendrovės įmonėms. |
| --- | --- |

(24)

2010 m. gegužės mėn. Čekijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo planą, kuris tuomet buvo atnaujintas pateikiant vėlesnius informacinius dokumentus. Restruktūrizavimo plane daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, susijusioms su pagrindine ČSA veikla, t. y. pagal tvarkaraštį teikiamomis oro transporto paslaugomis. Kitus verslo sektorius planuojama parduoti arba perduoti juos patronuojančiosios bendrovės įmonėms.

| (25) | ČSA problemų kilo dėl pernelyg intensyvios tinklo plėtros 2004–2006 m. ir pigių vežėjų atsiradimo Prahos Ruzyně oro uoste. Be to, bendrovė nukentėjo dėl ankstesnių veiklos klaidų, kurias senoji rinkoje įsitvirtinusi bendrovė padarė, kai susidūrė su pasauline ekonomikos recesija, nulėmusia mažesnius keleivių srautus ir didesnes kuro kainas. |
| --- | --- |

(25)

ČSA problemų kilo dėl pernelyg intensyvios tinklo plėtros 2004–2006 m. ir pigių vežėjų atsiradimo Prahos Ruzyně oro uoste. Be to, bendrovė nukentėjo dėl ankstesnių veiklos klaidų, kurias senoji rinkoje įsitvirtinusi bendrovė padarė, kai susidūrė su pasauline ekonomikos recesija, nulėmusia mažesnius keleivių srautus ir didesnes kuro kainas.

| (26) | Atnaujinta 2012 m. sausio 3 d. parengta restruktūrizavimo plano versija siekiama iki 2014 m. atkurti ilgalaikį ČSA gyvybingumą. Restruktūrizavimo laikotarpis trunka nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. iki 2014 m. birželio mėn. (iš viso 5 metus). |
| --- | --- |

(26)

Atnaujinta 2012 m. sausio 3 d. parengta restruktūrizavimo plano versija siekiama iki 2014 m. atkurti ilgalaikį ČSA gyvybingumą. Restruktūrizavimo laikotarpis trunka nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. iki 2014 m. birželio mėn. (iš viso 5 metus).

| (27) | Atsižvelgdamos į naujausius pokyčius oro transporto pramonėje, Čekijos valdžios institucijos iš naujo įvertino savo prielaidas dėl numatyto ČSA gyvybingumo atkūrimo plano ir pateikė naują bazinio, geriausio ir blogiausio atvejų scenarijus. ČSA nuomone, toliau nurodytos sąmatos sudaro konservatyvų jos būsimos plėtros pagrindą. Sąmatose neatsižvelgiama į planuojamą privataus investuotojo, kuris tikriausiai turėtų teigiamą poveikį ČSA veiklai ir padėtų toliau stiprinti ilgalaikį gyvybingumą, pritraukimą. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgdamos į naujausius pokyčius oro transporto pramonėje, Čekijos valdžios institucijos iš naujo įvertino savo prielaidas dėl numatyto ČSA gyvybingumo atkūrimo plano ir pateikė naują bazinio, geriausio ir blogiausio atvejų scenarijus. ČSA nuomone, toliau nurodytos sąmatos sudaro konservatyvų jos būsimos plėtros pagrindą. Sąmatose neatsižvelgiama į planuojamą privataus investuotojo, kuris tikriausiai turėtų teigiamą poveikį ČSA veiklai ir padėtų toliau stiprinti ilgalaikį gyvybingumą, pritraukimą.

| (28) | Svarbiausi išorės veiksniai, kurie turi įtakos ČSA veiklai, yra šie: (i) didėjanti kuro kaina (ji padidėjo beveik 40 proc., palyginti su sprendime pradėti procedūrą numatytais scenarijais), (ii) gerokai sumažėjusi paklausa, (iii) padidėjusi konkurencija ir (iv) sumažėjusios pajamos iš bilietų pardavimo. |
| --- | --- |

(28)

Svarbiausi išorės veiksniai, kurie turi įtakos ČSA veiklai, yra šie: (i) didėjanti kuro kaina (ji padidėjo beveik 40 proc., palyginti su sprendime pradėti procedūrą numatytais scenarijais), (ii) gerokai sumažėjusi paklausa, (iii) padidėjusi konkurencija ir (iv) sumažėjusios pajamos iš bilietų pardavimo.

| (29) | Bazinio atvejo scenarijus pagrįstas prielaida, kad rinka plėtosis pagal Čekijos nacionalinio banko ir Tarptautinio valiutos fondo makroekonomines prognozes. Manoma, kad pigių vežėjų atsiradimas yra pagrindinis veiksnys, kuris turės įtakos ČSA turimai rinkos daliai. |
| --- | --- |

(29)

Bazinio atvejo scenarijus pagrįstas prielaida, kad rinka plėtosis pagal Čekijos nacionalinio banko ir Tarptautinio valiutos fondo makroekonomines prognozes. Manoma, kad pigių vežėjų atsiradimas yra pagrindinis veiksnys, kuris turės įtakos ČSA turimai rinkos daliai.

| (30) | Išorės veiksniai yra šie:






  — | rinkos degalų kaina: 1 000 USD/mT; |
| --- | --- | --- |

(30)

Išorės veiksniai yra šie:

—

rinkos degalų kaina: 1 000 USD/mT;

| — | užsienio valiutos keitimo kursai: USD – 17,0 CZK/USD, EUR – 24,5 CZK/EUR; |
| --- | --- |

—

užsienio valiutos keitimo kursai: USD – 17,0 CZK/USD, EUR – 24,5 CZK/EUR;

| — | išeiga [2–2,2], keleivio vietos apkrovimo veiksnys [66–73] proc. |
| --- | --- |

—

išeiga [2–2,2], keleivio vietos apkrovimo veiksnys [66–73] proc.

| (31) | Vidaus veiksniai yra šie:






  — | orlaivių nuosavybės ir techninės priežiūros sąnaudų restruktūrizavimas; |
| --- | --- | --- |

(31)

Vidaus veiksniai yra šie:

—

orlaivių nuosavybės ir techninės priežiūros sąnaudų restruktūrizavimas;

| — | keleivio sąnaudų papildomas sumažinimas (pasaulinės platinimo sistemos ir maitinimo išlaidų sumažinimas); |
| --- | --- |

—

keleivio sąnaudų papildomas sumažinimas (pasaulinės platinimo sistemos ir maitinimo išlaidų sumažinimas);

| — | Airbus orlaivių parko įgulos darbo našumo padidinimas; |
| --- | --- |

—

Airbus orlaivių parko įgulos darbo našumo padidinimas;

| — | regioninio (ATR) orlaivių parko įgulos išlaidų optimizavimas, geresnis orlaivių parko išnaudojimas; |
| --- | --- |

—

regioninio (ATR) orlaivių parko įgulos išlaidų optimizavimas, geresnis orlaivių parko išnaudojimas;

| — | dalinis A320 ir B 737 orlaivių parko tankinimas (padidintas vietų skaičius); |
| --- | --- |

—

dalinis A320 ir B 737 orlaivių parko tankinimas (padidintas vietų skaičius);

| — | sumažintos vidutinės kuro sąnaudos – tai bus pasiekta atnaujinus orlaivių parką; |
| --- | --- |

—

sumažintos vidutinės kuro sąnaudos – tai bus pasiekta atnaujinus orlaivių parką;

| — | pajamų valdymo sistemos optimizavimas – [0,95–1] proc. padidėjusi išeiga; |
| --- | --- |

—

pajamų valdymo sistemos optimizavimas – [0,95–1] proc. padidėjusi išeiga;

| — | neigiamas išmetamųjų dujų kvotų pirkimo kompensavimo poveikis iš keleivių gaunamoms vidutinėms pajamoms; |
| --- | --- |

—

neigiamas išmetamųjų dujų kvotų pirkimo kompensavimo poveikis iš keleivių gaunamoms vidutinėms pajamoms;

| — | nuo 2012 m. vasaros skrydžiai bus toliau vykdomi naudojant orlaivių parką, kurį sudaro ATR (7 orlaiviai), Airbus (15 orlaivių), ir Boeing (5 orlaiviai). |
| --- | --- |

—

nuo 2012 m. vasaros skrydžiai bus toliau vykdomi naudojant orlaivių parką, kurį sudaro ATR (7 orlaiviai), Airbus (15 orlaivių), ir Boeing (5 orlaiviai).

| (32) | Dėl restruktūrizavimo ČSA tikisi gauti šią panaudoto kapitalo grąžą (ROCE):

  3   lentelė


  Tikėtina panaudoto kapitalo grąža











  ROCE | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bazinio atvejo scenarijus | –23,6 proc. | [– 2,5 - (– 3)] proc. | [0,9–1,1] proc. | [1,7–1,85] proc. | [2,1–2,4] proc. |
| Geriausio atvejo scenarijus | –23,6 proc. | [– 0,95–(–1,1)] proc. | [3,6–3,9] proc. | [4,8–5,2] proc. | [4,8–5,2] proc. |
| Blogiausio atvejo scenarijus | –23,6 proc. | [– 13,5–(– 12,1)] proc. | [– 9,5–8,9] proc. | [0,7–0,75] proc. | [0,98–1,1] proc. |

(32)

Dėl restruktūrizavimo ČSA tikisi gauti šią panaudoto kapitalo grąžą (ROCE):

3   lentelė

Tikėtina panaudoto kapitalo grąža

ROCE

2011

2012

2013

2014

2015

Bazinio atvejo scenarijus

–23,6 proc.

[– 2,5 - (– 3)] proc.

[0,9–1,1] proc.

[1,7–1,85] proc.

[2,1–2,4] proc.

Geriausio atvejo scenarijus

–23,6 proc.

[– 0,95–(–1,1)] proc.

[3,6–3,9] proc.

[4,8–5,2] proc.

[4,8–5,2] proc.

Blogiausio atvejo scenarijus

–23,6 proc.

[– 13,5–(– 12,1)] proc.

[– 9,5–8,9] proc.

[0,7–0,75] proc.

[0,98–1,1] proc.

| (33) | Čekijos valdžios institucijos mano, kad bazinio atvejo scenarijus atitinka realią prognozę, ir teigia, kad 2014 m. pabaigoje pasiekta panaudoto kapitalo grąža [1,7–1,85] proc. yra priimtina. |
| --- | --- |

(33)

Čekijos valdžios institucijos mano, kad bazinio atvejo scenarijus atitinka realią prognozę, ir teigia, kad 2014 m. pabaigoje pasiekta panaudoto kapitalo grąža [1,7–1,85] proc. yra priimtina.

| (34) | Pagal geriausio atvejo scenarijų tikimasi kuro kainas sumažinti 1–2 proc. (2012–2013 m.) ir 3 proc. (2014–2015 m.); be to, šis scenarijus pagrįstas prielaida, kad restruktūrizavimo priemonės bus įgyvendinamos greičiau nei planuojama, ir greitesniu paklausos augimu, palyginti su bazinio atvejo scenarijumi. Kita vertus, blogiausio atvejo scenarijus pagrįstas didesnėmis kuro kainomis (3–5 proc. didesnės kainos 2012–2013 m.), palyginti su bazinio atvejo scenarijumi; jame taip pat atkreipiamas dėmesys į galimus vėlavimus įgyvendinant planuotas restruktūrizavimo priemones ir mažesnę pajamų valdymo iniciatyvų (kurios bus visiškai įgyvendintos tik 2014 m.) naudą. |
| --- | --- |

(34)

Pagal geriausio atvejo scenarijų tikimasi kuro kainas sumažinti 1–2 proc. (2012–2013 m.) ir 3 proc. (2014–2015 m.); be to, šis scenarijus pagrįstas prielaida, kad restruktūrizavimo priemonės bus įgyvendinamos greičiau nei planuojama, ir greitesniu paklausos augimu, palyginti su bazinio atvejo scenarijumi. Kita vertus, blogiausio atvejo scenarijus pagrįstas didesnėmis kuro kainomis (3–5 proc. didesnės kainos 2012–2013 m.), palyginti su bazinio atvejo scenarijumi; jame taip pat atkreipiamas dėmesys į galimus vėlavimus įgyvendinant planuotas restruktūrizavimo priemones ir mažesnę pajamų valdymo iniciatyvų (kurios bus visiškai įgyvendintos tik 2014 m.) naudą.

| (35) | Plane daroma prielaida, kad iki 2013 finansinių metų bus galima sugrąžinti pelningumą. Pagal bazinio atvejo scenarijų ČSA grynasis pelnas atskaičius mokesčius 2014 m. bus [95–112] mln. CZK ([3,8–4,3] mln.), o panaudoto kapitalo grąža (ROCE) 2014 m. bus [1,7–1,85] proc., 2015 m. – [2,1–2,4] proc.

  4   lentelė


  2008-2014 m. pelnas ir nuostoliai (mln. CZK) (parengta pagal Čekijos apskaitos standartus)














  Finansiniai metai | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011(f) | 2012(f) | 2013(f) | 2014(f) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos | 23 400 | 22 582 | 19 790 | 16 548 | 13 585 | [12 900–13 100] | [12 900–13 100] | [12 900–13 100] |
| Pelnas ir (arba) nuostoliai (įskaitant mokesčius) | 206 | 470 | –3 756 | 76 | – 244 | [– 220 – – 180] | [68–75] | [85–110] |

(35)

Plane daroma prielaida, kad iki 2013 finansinių metų bus galima sugrąžinti pelningumą. Pagal bazinio atvejo scenarijų ČSA grynasis pelnas atskaičius mokesčius 2014 m. bus [95–112] mln. CZK ([3,8–4,3] mln.), o panaudoto kapitalo grąža (ROCE) 2014 m. bus [1,7–1,85] proc., 2015 m. – [2,1–2,4] proc.

4   lentelė

2008-2014 m. pelnas ir nuostoliai (mln. CZK) (parengta pagal Čekijos apskaitos standartus)

Finansiniai metai

2007

2008

2009

2010

2011(f)

2012(f)

2013(f)

2014(f)

Pajamos

23 400

22 582

19 790

16 548

13 585

[12 900–13 100]

[12 900–13 100]

[12 900–13 100]

Pelnas ir (arba) nuostoliai (įskaitant mokesčius)

206

470

–3 756

76

– 244

[– 220 – – 180]

[68–75]

[85–110]

Kad pasiektų šiuos rezultatus, ČSA siūlo imtis šių pagrindinių veiksmų:

| (36) | Optimizuoti tinklo modelį ir nustatyti tinkamą orlaivių parko dydį: restruktūrizavimo proceso pradžioje ČSA skraidino 67 maršrutais. Šis maršrutų tinklas bus sumažintas [18–20] proc. ir ČSA dabar daugiausia dėmesio skiria tik toms rinkoms, kurias gali pasiekti jos trumpo ir vidutinio skrydžio nuotolio orlaiviai. Skrydžiai į Niujorką ir Kanadą buvo nutraukti 2009 m. Tikimasi, kad pervežamų keleivių srautas, išreikštas pajamomis, gaunamomis už keleivio nuskristą kilometrą, palyginti su 2009 m., sumažės [22,5–25,5] proc., o laisvos vietos kilometro pajamos padidės [3,8–4,4] proc. Pelningi ir nuostolingi maršrutai buvo nutraukti. |
| --- | --- |

(36)

Optimizuoti tinklo modelį ir nustatyti tinkamą orlaivių parko dydį: restruktūrizavimo proceso pradžioje ČSA skraidino 67 maršrutais. Šis maršrutų tinklas bus sumažintas [18–20] proc. ir ČSA dabar daugiausia dėmesio skiria tik toms rinkoms, kurias gali pasiekti jos trumpo ir vidutinio skrydžio nuotolio orlaiviai. Skrydžiai į Niujorką ir Kanadą buvo nutraukti 2009 m. Tikimasi, kad pervežamų keleivių srautas, išreikštas pajamomis, gaunamomis už keleivio nuskristą kilometrą, palyginti su 2009 m., sumažės [22,5–25,5] proc., o laisvos vietos kilometro pajamos padidės [3,8–4,4] proc. Pelningi ir nuostolingi maršrutai buvo nutraukti.

| (37) | Orlaivių parkas turėtų būti sumažintas daugiau nei 50 proc., t. y. iki 20–23 orlaivių, palyginti su 49 orlaiviais prieš restruktūrizavimą. Bendras skrydžių skaičius bus sumažintas [36–40] proc., o laisvos vietos kilometrų skaičius – [21–24] proc. Todėl pagal bazinio atvejo scenarijų keleivio vietos apkrovimo veiksnys turėtų būti pagerintas ir siekti [66–73] proc. |
| --- | --- |

(37)

Orlaivių parkas turėtų būti sumažintas daugiau nei 50 proc., t. y. iki 20–23 orlaivių, palyginti su 49 orlaiviais prieš restruktūrizavimą. Bendras skrydžių skaičius bus sumažintas [36–40] proc., o laisvos vietos kilometrų skaičius – [21–24] proc. Todėl pagal bazinio atvejo scenarijų keleivio vietos apkrovimo veiksnys turėtų būti pagerintas ir siekti [66–73] proc.

| (38) | Orlaivių parko struktūra turėtų būti supaprastinta ir atnaujinta laipsniškai pakeičiant senesnės rūšies orlaivius (Boeing B737-400 ir Boeing B737-500) tik Airbus lėktuvais. ČSA orlaivių parko atnaujinimas padidins šios bendrovės konkurencingumą, nes bendrovė įsigis naujesnių ir patikimesnių orlaivių, kuriuose keleiviams suteikiama daugiau komforto. Ši priemonė bus naudinga ir kitais atžvilgiais: bus sumažintos orlaivių parko išlaikymo sąnaudos, įskaitant lėšas, sutaupytas dėl orlaivių parko suvienodinimo ir transporto pajėgumų optimizavimo. |
| --- | --- |

(38)

Orlaivių parko struktūra turėtų būti supaprastinta ir atnaujinta laipsniškai pakeičiant senesnės rūšies orlaivius (Boeing B737-400 ir Boeing B737-500) tik Airbus lėktuvais. ČSA orlaivių parko atnaujinimas padidins šios bendrovės konkurencingumą, nes bendrovė įsigis naujesnių ir patikimesnių orlaivių, kuriuose keleiviams suteikiama daugiau komforto. Ši priemonė bus naudinga ir kitais atžvilgiais: bus sumažintos orlaivių parko išlaikymo sąnaudos, įskaitant lėšas, sutaupytas dėl orlaivių parko suvienodinimo ir transporto pajėgumų optimizavimo.

| (39) | Įgyvendinti pajamų didinimo iniciatyvas: ČSA nustatė naują pajamų valdymo sistemą, kad optimizuotų bilietų kainų nustatymą ir padidintų bilietų prieinamumą, taip siekdama 2011 m. [3–3,5] proc. padidinti laisvos vietos kilometro pajamas. Planuojama, kad pajamas taip pat padidins pardavimai ČSA svetainėje – [20–22] proc. bilietų 2012 m. tikimasi parduoti internetu, palyginti su [7–8] proc. 2009 m. Šias pajamas turėtų papildyti pajamos, gaunamos pardavus susijusius nuosavus produktus, pvz., tai yra papildomo bagažo mokesčiai, pageidaujamos vietos lėktuve mokestis ir pardavimai lėktuve skrydžio metu, taip pat trečiųjų šalių produktus, pvz., tai yra viešbučiai, automobilių nuoma ir kelionės draudimas. Tikimasi, kad dėl pajamų valdymo pelnas iki 2012 m. pabaigos padidės [500–560] mln. CZK. |
| --- | --- |

(39)

Įgyvendinti pajamų didinimo iniciatyvas: ČSA nustatė naują pajamų valdymo sistemą, kad optimizuotų bilietų kainų nustatymą ir padidintų bilietų prieinamumą, taip siekdama 2011 m. [3–3,5] proc. padidinti laisvos vietos kilometro pajamas. Planuojama, kad pajamas taip pat padidins pardavimai ČSA svetainėje – [20–22] proc. bilietų 2012 m. tikimasi parduoti internetu, palyginti su [7–8] proc. 2009 m. Šias pajamas turėtų papildyti pajamos, gaunamos pardavus susijusius nuosavus produktus, pvz., tai yra papildomo bagažo mokesčiai, pageidaujamos vietos lėktuve mokestis ir pardavimai lėktuve skrydžio metu, taip pat trečiųjų šalių produktus, pvz., tai yra viešbučiai, automobilių nuoma ir kelionės draudimas. Tikimasi, kad dėl pajamų valdymo pelnas iki 2012 m. pabaigos padidės [500–560] mln. CZK.

| (40) | Įgyvendinti sąnaudų mažinimo iniciatyvas: 2009 m. ČSA tiesiogiai sukūrė 3 200 darbo vietų, o savo patronuojamosiose įmonėse – daugiau nei 1 600 darbo vietų. Pagal restruktūrizavimo planą ČSA tiesiogiai sukuria 1 730 darbo vietų ir 1 974 darbo vietas savo patronuojamosiose įmonėse, o tai reiškia, kad iki 2012 m. vidurio darbo vietų skaičius buvo sumažintas daugiau nei 1 000. ČSA sumažino pilotų ir įgulos narių skaičių iki nustatytos minimalios ribos. Ji taip pat sumažino ekonominės klasės keleivių maitinimo sąnaudas, skrydžio metu teikiamas pramogas, gedimų sąnaudas ir kuro suvartojimą. Be to, turėtų būti sumažintos nuomos, IT ir telekomunikacijų sąnaudos. Galiausiai užsienyje ir Čekijoje esančios atstovybės turėtų būti sumažintos. Tikimasi, kad įgyvendinant sąnaudų mažinimo iniciatyvas bus sutaupyta [275–310] mln. CZK ir tai leis iki 2012 m. pabaigos pajamas padidinti [650–725] mln. CZK. Pardavimo sąnaudos vienam keleiviui jau 2010 m. buvo sumažintos [14,5–16,5] proc. |
| --- | --- |

(40)

Įgyvendinti sąnaudų mažinimo iniciatyvas: 2009 m. ČSA tiesiogiai sukūrė 3 200 darbo vietų, o savo patronuojamosiose įmonėse – daugiau nei 1 600 darbo vietų. Pagal restruktūrizavimo planą ČSA tiesiogiai sukuria 1 730 darbo vietų ir 1 974 darbo vietas savo patronuojamosiose įmonėse, o tai reiškia, kad iki 2012 m. vidurio darbo vietų skaičius buvo sumažintas daugiau nei 1 000. ČSA sumažino pilotų ir įgulos narių skaičių iki nustatytos minimalios ribos. Ji taip pat sumažino ekonominės klasės keleivių maitinimo sąnaudas, skrydžio metu teikiamas pramogas, gedimų sąnaudas ir kuro suvartojimą. Be to, turėtų būti sumažintos nuomos, IT ir telekomunikacijų sąnaudos. Galiausiai užsienyje ir Čekijoje esančios atstovybės turėtų būti sumažintos. Tikimasi, kad įgyvendinant sąnaudų mažinimo iniciatyvas bus sutaupyta [275–310] mln. CZK ir tai leis iki 2012 m. pabaigos pajamas padidinti [650–725] mln. CZK. Pardavimo sąnaudos vienam keleiviui jau 2010 m. buvo sumažintos [14,5–16,5] proc.

| (41) | Atlikti organizacinius pakeitimus: Čekija anksčiau du kartus bandė privatizuoti ČSA (9); tačiau abu šie bandymai buvo nesėkmingi. Čekijos valdžios institucijos mano, kad sukūrus ČAH bus galima naudingai parduoti ČSA ir jos patronuojamąsias įmones naujam privačiam investuotojui. Pirma, nepagrindinė veikla, kurią anksčiau vykdė ČSA, 2010 m. buvo perduota jos patronuojamosioms įmonėms. Tai leido ČSA visą dėmesį skirti savo pagrindinei verslo veiklai. Antra, šios patronuojamosios įmonės buvo parduotos ČAH rinkos sąlygomis. Galiausiai ČSA ir Prahos oro uostas bus inkorporuoti į ČAH. |
| --- | --- |

(41)

Atlikti organizacinius pakeitimus: Čekija anksčiau du kartus bandė privatizuoti ČSA (9); tačiau abu šie bandymai buvo nesėkmingi. Čekijos valdžios institucijos mano, kad sukūrus ČAH bus galima naudingai parduoti ČSA ir jos patronuojamąsias įmones naujam privačiam investuotojui. Pirma, nepagrindinė veikla, kurią anksčiau vykdė ČSA, 2010 m. buvo perduota jos patronuojamosioms įmonėms. Tai leido ČSA visą dėmesį skirti savo pagrindinei verslo veiklai. Antra, šios patronuojamosios įmonės buvo parduotos ČAH rinkos sąlygomis. Galiausiai ČSA ir Prahos oro uostas bus inkorporuoti į ČAH.

| (42) | Dėl šios struktūros įmonės turėtų ne tik tapti patrauklesnės potencialiems investuotojams, bet ir užtikrinti konkurencingas kainas teikiant paslaugas įmonių grupės viduje ir didinant visų patronuojamųjų įmonių pelną, taip pat jų veiklos orientavimą į išorės klientus. |
| --- | --- |

(42)

Dėl šios struktūros įmonės turėtų ne tik tapti patrauklesnės potencialiems investuotojams, bet ir užtikrinti konkurencingas kainas teikiant paslaugas įmonių grupės viduje ir didinant visų patronuojamųjų įmonių pelną, taip pat jų veiklos orientavimą į išorės klientus.

| (43) | Parduoti nepagrindinį turtą: ČSA pardavė savo patronuojamąsias įmones ČAH, be to, kaip parodyta 5 lentelėje, per restruktūrizavimą ji taip pat pardavė nemažai kito turto. Visas šis turtas buvo parduotas rengiant atviras, skaidrias ir nediskriminacinio pobūdžio konkurso procedūras arba remiantis nepriklausomomis vertinimo ataskaitomis.

  5   lentelė


  ČSA turto pardavimas per restruktūrizavimo procesą | Suma (mln., CZK) |
| --- | --- | --- |
| Neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklo pardavimas Aelia Czech Republic, s.r.o. | [760–840] |
| Laiko tarpsnių Londono Heathrow oro uoste pardavimas British Airways | [450–530] |
| Orlaivių pardavimas įvairioms oro transporto bendrovėms | [1 950–2 200] |
| Slovak Air Services, s.r.o. pardavimas Skyport, a.s. | [17,5–19,5] |
| Žemės ir pastatų pardavimas Prahos oro uostui | [1 620–1 850] |
| Patronuojamųjų įmonių pardavimas Český Aeroholding, a.s. | [2 350–2 600] |
| Iš viso: | [7 150–8 025] |

(43)

Parduoti nepagrindinį turtą: ČSA pardavė savo patronuojamąsias įmones ČAH, be to, kaip parodyta 5 lentelėje, per restruktūrizavimą ji taip pat pardavė nemažai kito turto. Visas šis turtas buvo parduotas rengiant atviras, skaidrias ir nediskriminacinio pobūdžio konkurso procedūras arba remiantis nepriklausomomis vertinimo ataskaitomis.

5   lentelė

ČSA turto pardavimas per restruktūrizavimo procesą

Suma (mln., CZK)

Neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklo pardavimas Aelia Czech Republic, s.r.o.

[760–840]

Laiko tarpsnių Londono Heathrow oro uoste pardavimas British Airways

[450–530]

Orlaivių pardavimas įvairioms oro transporto bendrovėms

[1 950–2 200]

Slovak Air Services, s.r.o. pardavimas Skyport, a.s.

[17,5–19,5]

Žemės ir pastatų pardavimas Prahos oro uostui

[1 620–1 850]

Patronuojamųjų įmonių pardavimas Český Aeroholding, a.s.

[2 350–2 600]

Iš viso:

[7 150–8 025]

2.4.   VALSTYBĖS PAGALBA IR RESTRUKTŪRIZAVIMO SĄNAUDŲ FINANSAVIMAS

| (44) | Atsižvelgdama į bendras restruktūrizavimo sąnaudas – [8,9–10,5] mlrd. CZK ([360–410] mln. EUR), kurios visų pirma susijusios su orlaivių parko atnaujinimu ir išeitinėmis išmokomis, Čekija 2010 m. birželio 30 d. nutarimu Nr. 333 atkūrė gavėjo kapitalą, skirdama 2 500 mln. CZK valstybės pagalbą skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio forma (t. y. [23–26] proc. restruktūrizavimo sąnaudų). |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgdama į bendras restruktūrizavimo sąnaudas – [8,9–10,5] mlrd. CZK ([360–410] mln. EUR), kurios visų pirma susijusios su orlaivių parko atnaujinimu ir išeitinėmis išmokomis, Čekija 2010 m. birželio 30 d. nutarimu Nr. 333 atkūrė gavėjo kapitalą, skirdama 2 500 mln. CZK valstybės pagalbą skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio forma (t. y. [23–26] proc. restruktūrizavimo sąnaudų).

| (45) | ČSA siūlo likusią sumą, t. y. nuosavą įnašą [74–77] proc., finansuoti pajamomis, gautomis pardavus 5 lentelėje nurodytą turtą. |
| --- | --- |

(45)

ČSA siūlo likusią sumą, t. y. nuosavą įnašą [74–77] proc., finansuoti pajamomis, gautomis pardavus 5 lentelėje nurodytą turtą.

| (46) | 2010 m. vasario mėn. ČSA už [760–840] mln. CZK pardavė savo neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklą Aelia Czech Republic, s.r.o. Verslas buvo parduotas po dviejų etapų konkurso procedūros, kurią organizavo UniCredit Czech Republic, a.s. |
| --- | --- |

(46)

2010 m. vasario mėn. ČSA už [760–840] mln. CZK pardavė savo neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklą Aelia Czech Republic, s.r.o. Verslas buvo parduotas po dviejų etapų konkurso procedūros, kurią organizavo UniCredit Czech Republic, a.s.

| (47) | 2010 m. liepos mėn. ČSA du laiko tarpsnius Londono Heathrow oro uoste iškeitė į British Airways Plc. (BA) finansinį įnašą. Sutartyje dėl laiko tarpsnių mainų numatyta, kad ČSA ir BA apsikeisdamos perduoda viena kitai savo atitinkamus laiko tarpsnius (10) už [17–19] mln. GBP finansinį įnašą (apie [450–530] mln. CZK). Laiko tarpsnių mainai įvyko 2010 m. ir BA sumokėjo įmoką ČSA dviem mokėjimais – 2010 m. lapkričio ir gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(47)

2010 m. liepos mėn. ČSA du laiko tarpsnius Londono Heathrow oro uoste iškeitė į British Airways Plc. (BA) finansinį įnašą. Sutartyje dėl laiko tarpsnių mainų numatyta, kad ČSA ir BA apsikeisdamos perduoda viena kitai savo atitinkamus laiko tarpsnius (10) už [17–19] mln. GBP finansinį įnašą (apie [450–530] mln. CZK). Laiko tarpsnių mainai įvyko 2010 m. ir BA sumokėjo įmoką ČSA dviem mokėjimais – 2010 m. lapkričio ir gruodžio mėn.

| (48) | ČSA pardavė 15 orlaivių šiomis sąlygomis: 2010 m. ČSA penkis Boeing B737-400 pardavė BLF Limited, kuri yra specialios paskirties Rusijos vežėjo UTair bendrovė, už [54–60] mln. USD ir du Boeing B737-500 – Mauritanian Airlines International už [12,5–15] mln. USD kainą. 2011 m. ČSA tris Boeing B737-500 pardavė Mika Limited už bendrą [21–25] mln. USD kainą. 2011 m. ČSA du orlaivius ATR72-202 pardavė Helitt Lineas Aéreas S.A. už [7,9–8,9] mln. USD, du orlaivius ATR72-200 – EUROLOT S.A. už [7,9–8,9] mln. USD ir vieną orlaivį ATR42-320 – Regourd Aviation už [1,6–1,9] mln. USD. Bendra pajamų suma, gauta pardavus orlaivius, siekia apytiksliai [105–120] mln. USD, arba [1,950–2,2] mlrd. CZK (11). |
| --- | --- |

(48)

ČSA pardavė 15 orlaivių šiomis sąlygomis: 2010 m. ČSA penkis Boeing B737-400 pardavė BLF Limited, kuri yra specialios paskirties Rusijos vežėjo UTair bendrovė, už [54–60] mln. USD ir du Boeing B737-500 – Mauritanian Airlines International už [12,5–15] mln. USD kainą. 2011 m. ČSA tris Boeing B737-500 pardavė Mika Limited už bendrą [21–25] mln. USD kainą. 2011 m. ČSA du orlaivius ATR72-202 pardavė Helitt Lineas Aéreas S.A. už [7,9–8,9] mln. USD, du orlaivius ATR72-200 – EUROLOT S.A. už [7,9–8,9] mln. USD ir vieną orlaivį ATR42-320 – Regourd Aviation už [1,6–1,9] mln. USD. Bendra pajamų suma, gauta pardavus orlaivius, siekia apytiksliai [105–120] mln. USD, arba [1,950–2,2] mlrd. CZK (11).

| (49) | 2010 m. rugsėjo 30 d. ČSA pardavė Slovak Air Services, s.r.o., Slovakijos oro transporto paslaugų teikėją, bendrovei Skyport, a.s. už [17,5–19,5] mln. CZK. Konkurso dalyvis viešame konkurse pasiūlė didžiausią kainą. |
| --- | --- |

(49)

2010 m. rugsėjo 30 d. ČSA pardavė Slovak Air Services, s.r.o., Slovakijos oro transporto paslaugų teikėją, bendrovei Skyport, a.s. už [17,5–19,5] mln. CZK. Konkurso dalyvis viešame konkurse pasiūlė didžiausią kainą.

| (50) | ČSA už valstybės įmonei Prahos oro uostui parduotą žemę ir pastatus gavo [1,62–1,85] mlrd. CZK. Pardavimų santrauka pateikiama 6 lentelėje.

  6   lentelė


  ČSA žemės ir turto pardavimas Prahos oro uostui









  Žemės sklypas / turtas | Pirkimo–pardavimo sutarties kaina | Kaina (tūkst. CZK) | Ekspertų vertinimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2570/4 | 2010 2 2 | [48 000–58 000] | Proscon, s.r.o., 2009 12 8 data |
| 2570/13 | 2010 2 2 | [15 500–17 000] |
| Parkavimui skirti žemės sklypai 2570/4 ir 2570/13 | 2010 2 2 | [65 500–74 500] |
| 2570/14 | 2009 12 9 | [16 000–19 000] |
| APC biuro pastatas | 2009 12 9 | [554 000–625 000] |
| 2586/1 | 2010 5 13 | [15 000–17 500] | YBN Consult,2010 5 10 data |
| 2587 | 2010 5 13 | [69 500–80 000] |
| 2588/3 | 2010 5 13 | [14 250–16 000] |
| 2589/1 | 2010 5 13 | [2 600–3 000] |
| 2590/25 | 2010 5 13 | [87 250–95 000] |
| F angaras | 2010 5 13 | [700 000–800 000] | |
| Iš viso: | | [1 620 000–1 850 000] | |

(50)

ČSA už valstybės įmonei Prahos oro uostui parduotą žemę ir pastatus gavo [1,62–1,85] mlrd. CZK. Pardavimų santrauka pateikiama 6 lentelėje.

6   lentelė

ČSA žemės ir turto pardavimas Prahos oro uostui

Žemės sklypas / turtas

Pirkimo–pardavimo sutarties kaina

Kaina (tūkst. CZK)

Ekspertų vertinimas

2570/4

2010 2 2

[48 000–58 000]

Proscon, s.r.o., 2009 12 8 data

2570/13

2010 2 2

[15 500–17 000]

Parkavimui skirti žemės sklypai 2570/4 ir 2570/13

2010 2 2

[65 500–74 500]

2570/14

2009 12 9

[16 000–19 000]

APC biuro pastatas

2009 12 9

[554 000–625 000]

2586/1

2010 5 13

[15 000–17 500]

YBN Consult,2010 5 10 data

2587

2010 5 13

[69 500–80 000]

2588/3

2010 5 13

[14 250–16 000]

2589/1

2010 5 13

[2 600–3 000]

2590/25

2010 5 13

[87 250–95 000]

F angaras

2010 5 13

[700 000–800 000]

Iš viso:

[1 620 000–1 850 000]

| (51) | Čekijos vyriausybė išreiškė savo strateginį norą įsigyti ČSA oro uosto turtą. Čekijos valdžios institucijos grindžia šiuos sandorius turto panaudojimo tikslais. Čekijos valdžios institucijų teigimu, turtas yra strategiškai svarbus Prahos oro uostui siekiant jame įrengti naują kilimo ir tūpimo taką. Čekija taip pat pažymėjo, kad Prahos oro uostas kitą angarą (E angarą) nuomoja Travel Service, a.s., o tai rodo, jog galima gauti pajamų realizuojant nekilnojamąjį turtą, kuriuo nebesinaudoja ČSA. |
| --- | --- |

(51)

Čekijos vyriausybė išreiškė savo strateginį norą įsigyti ČSA oro uosto turtą. Čekijos valdžios institucijos grindžia šiuos sandorius turto panaudojimo tikslais. Čekijos valdžios institucijų teigimu, turtas yra strategiškai svarbus Prahos oro uostui siekiant jame įrengti naują kilimo ir tūpimo taką. Čekija taip pat pažymėjo, kad Prahos oro uostas kitą angarą (E angarą) nuomoja Travel Service, a.s., o tai rodo, jog galima gauti pajamų realizuojant nekilnojamąjį turtą, kuriuo nebesinaudoja ČSA.

| (52) | 6 lentelėje nurodytas turtas nebuvo parduodamas rengiant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinio pobūdžio konkursą. Tačiau laikantis Čekijos bendros politikos ir nacionalinės teisės reikalavimų visas valstybės įmonės turtas turi būti perkamas už teisingą atviros rinkos vertę, atitinkančią kainą, kurią privatus investuotojas mokėtų sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Šio turto vertė pagrįsta nepriklausoma vertinimo ataskaita, kurią parengė teismo registruoti ekspertai, taikantys pripažintus vertinimo standartus. |
| --- | --- |

(52)

6 lentelėje nurodytas turtas nebuvo parduodamas rengiant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinio pobūdžio konkursą. Tačiau laikantis Čekijos bendros politikos ir nacionalinės teisės reikalavimų visas valstybės įmonės turtas turi būti perkamas už teisingą atviros rinkos vertę, atitinkančią kainą, kurią privatus investuotojas mokėtų sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Šio turto vertė pagrįsta nepriklausoma vertinimo ataskaita, kurią parengė teismo registruoti ekspertai, taikantys pripažintus vertinimo standartus.

| (53) | Svarbiausią bendrovės nuosavo įnašo dalį sudarys lėšos, gautos ČSA patronuojamąsias įmones pardavus ČAH. Šie pardavimai vyko 2011 m. pabaigoje–2012 m. pradžioje, parduodama buvo Czech Airlines Handling, a.s. ([700–800] mln. CZK), ČSA Services, s.r.o. ([25–28] mln. CZK), HCA ([500–580] mln. CZK) ir Czech Airlines Technics, a.s. ([1-1,15] mlrd. CZK). Pardavimai nebuvo vykdomi rengiant atviras, skaidrias ir nediskriminacinio pobūdžio konkurso procedūras; tačiau patronuojamųjų įmonių vertė nustatyta nepriklausomose vertinimo ataskaitose, kurias pateikė Deloitte Advisory, s.r.o. ir PricewaterhouseCoopers Česka republika, s.r.o. |
| --- | --- |

(53)

Svarbiausią bendrovės nuosavo įnašo dalį sudarys lėšos, gautos ČSA patronuojamąsias įmones pardavus ČAH. Šie pardavimai vyko 2011 m. pabaigoje–2012 m. pradžioje, parduodama buvo Czech Airlines Handling, a.s. ([700–800] mln. CZK), ČSA Services, s.r.o. ([25–28] mln. CZK), HCA ([500–580] mln. CZK) ir Czech Airlines Technics, a.s. ([1-1,15] mlrd. CZK). Pardavimai nebuvo vykdomi rengiant atviras, skaidrias ir nediskriminacinio pobūdžio konkurso procedūras; tačiau patronuojamųjų įmonių vertė nustatyta nepriklausomose vertinimo ataskaitose, kurias pateikė Deloitte Advisory, s.r.o. ir PricewaterhouseCoopers Česka republika, s.r.o.

2.5.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (54) | 2011 m. vasario 23 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones, susijusias su keliomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytomis sąlygomis. Visų pirma Komisija neatmetė galimybės, kad ČSA sunkumų, kaip jie apibrėžti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, patyrė jau 2009 m. antrąjį pusmetį, t. y. prieš pradedant restruktūrizavimo procesą, kaip teigia Čekijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(54)

2011 m. vasario 23 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones, susijusias su keliomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytomis sąlygomis. Visų pirma Komisija neatmetė galimybės, kad ČSA sunkumų, kaip jie apibrėžti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, patyrė jau 2009 m. antrąjį pusmetį, t. y. prieš pradedant restruktūrizavimo procesą, kaip teigia Čekijos valdžios institucijos.

| (55) | Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar ČSA patiriami sunkumai buvo per daug rimti, kad juos galėtų išspręsti ČAH. Komisija taip pat domėjosi, ar pagal Čekijos teisę Prahos oro uostui būtų galima finansiškai prisidėti prie ČSA ir jos patronuojamųjų įmonių restruktūrizavimo proceso. Be to, Čekijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti pastabas dėl to, ar verslo sandoriai tarp ČSA ir Prahos oro uosto, kurie buvo sudaryti bendrovėms susijungus, atitiko rinkos sąlygas, pagal kurias nebeliko galimybės pagalbos arba restruktūrizavimo paramos gavėjui perduoti galimą valstybės pagalbą kitai ČAH priklausančiai bendrovei. |
| --- | --- |

(55)

Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar ČSA patiriami sunkumai buvo per daug rimti, kad juos galėtų išspręsti ČAH. Komisija taip pat domėjosi, ar pagal Čekijos teisę Prahos oro uostui būtų galima finansiškai prisidėti prie ČSA ir jos patronuojamųjų įmonių restruktūrizavimo proceso. Be to, Čekijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti pastabas dėl to, ar verslo sandoriai tarp ČSA ir Prahos oro uosto, kurie buvo sudaryti bendrovėms susijungus, atitiko rinkos sąlygas, pagal kurias nebeliko galimybės pagalbos arba restruktūrizavimo paramos gavėjui perduoti galimą valstybės pagalbą kitai ČAH priklausančiai bendrovei.

| (56) | Atsižvelgdama į ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo klausimus, Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagrindinių prielaidų, susijusių su išorės veiksniais. Komisija taip pat paragino Čekiją paaiškinti, ar visa struktūriškai nuostolinga veikla būtų nutraukta po restruktūrizavimo. Be to, Komisija klausė, ar ilgalaikį gyvybingumą būtų galima atkurti iki 2012 m. pabaigos, t. y. planuojamos restruktūrizavimo termino pabaigos, ir ar numatytas labiausiai tikėtinas scenarijus (įskaitant geriausio atvejo scenarijų) iš tikrųjų buvo realus ir įgyvendinamas. Komisija taip pat abejojo, ar ČSA būtų pajėgi užtikrinti (savo nuosavomis lėšomis arba naudodama išorės šaltinius) komercines paskolas ir galimas komercines garantijas, susijusias su 2013 ir 2014 m. planuojamais pirkti 7 orlaiviais. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgdama į ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo klausimus, Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagrindinių prielaidų, susijusių su išorės veiksniais. Komisija taip pat paragino Čekiją paaiškinti, ar visa struktūriškai nuostolinga veikla būtų nutraukta po restruktūrizavimo. Be to, Komisija klausė, ar ilgalaikį gyvybingumą būtų galima atkurti iki 2012 m. pabaigos, t. y. planuojamos restruktūrizavimo termino pabaigos, ir ar numatytas labiausiai tikėtinas scenarijus (įskaitant geriausio atvejo scenarijų) iš tikrųjų buvo realus ir įgyvendinamas. Komisija taip pat abejojo, ar ČSA būtų pajėgi užtikrinti (savo nuosavomis lėšomis arba naudodama išorės šaltinius) komercines paskolas ir galimas komercines garantijas, susijusias su 2013 ir 2014 m. planuojamais pirkti 7 orlaiviais.

| (57) | Dėl kompensavimo priemonių Komisija išreiškė abejonę dėl to, ar siūlomos priemonės nebuvo paprasčiausiai susijusios su nuostolingos veiklos nutraukimu, kuris bet kuriuo atveju būtų būtinas gyvybingumui atkurti. Tuomet tokios priemonės nebūtų pripažįstamos tikromis kompensacinėmis priemonėmis. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad restruktūrizavimo laikotarpiu priimtinu galėtų būti laikomas tik kompensacinių priemonių įgyvendinimas. Todėl skrydžių į Torontą ir Niujorko JFK oro uostą nutraukimas nepatektų į siūlomą restruktūrizavimo laikotarpį, kuris truko nuo 2009 m. antrojo pusmečio iki 2012 m. |
| --- | --- |

(57)

Dėl kompensavimo priemonių Komisija išreiškė abejonę dėl to, ar siūlomos priemonės nebuvo paprasčiausiai susijusios su nuostolingos veiklos nutraukimu, kuris bet kuriuo atveju būtų būtinas gyvybingumui atkurti. Tuomet tokios priemonės nebūtų pripažįstamos tikromis kompensacinėmis priemonėmis. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad restruktūrizavimo laikotarpiu priimtinu galėtų būti laikomas tik kompensacinių priemonių įgyvendinimas. Todėl skrydžių į Torontą ir Niujorko JFK oro uostą nutraukimas nepatektų į siūlomą restruktūrizavimo laikotarpį, kuris truko nuo 2009 m. antrojo pusmečio iki 2012 m.

| (58) | Dėl ČSA nuosavo įnašo lygio Komisija paragino Čekiją paaiškinti siūlomą ČAH struktūrą. Ji taip pat klausė, ar visas siūlomas nuosavas įnašas galėtų būti laikomas realiu (atsižvelgiant į sandorius, kurie priėmus sprendimą pradėti procedūrą dar nebuvo įvykdyti). |
| --- | --- |

(58)

Dėl ČSA nuosavo įnašo lygio Komisija paragino Čekiją paaiškinti siūlomą ČAH struktūrą. Ji taip pat klausė, ar visas siūlomas nuosavas įnašas galėtų būti laikomas realiu (atsižvelgiant į sandorius, kurie priėmus sprendimą pradėti procedūrą dar nebuvo įvykdyti).

3.   ČEKIJOS PASTABOS

| (59) | Reaguodama į Komisijos sprendimą pradėti procedūrą Čekija pateikė pastabas ir paaiškinimus visais klausimais, kuriuos Komisija iškėlė sprendime pradėti procedūrą, ir nurodė, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį buvo pranešta, atitiko visas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas. Be to, Čekija taip pat pateikė atnaujintą informaciją, susijusią su restruktūrizavimo procesu, įrodančią, kad įvairios restruktūrizavimo priemonės jau buvo įgyvendintos ir kad jau padaryta didelė pažanga. |
| --- | --- |

(59)

Reaguodama į Komisijos sprendimą pradėti procedūrą Čekija pateikė pastabas ir paaiškinimus visais klausimais, kuriuos Komisija iškėlė sprendime pradėti procedūrą, ir nurodė, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį buvo pranešta, atitiko visas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas. Be to, Čekija taip pat pateikė atnaujintą informaciją, susijusią su restruktūrizavimo procesu, įrodančią, kad įvairios restruktūrizavimo priemonės jau buvo įgyvendintos ir kad jau padaryta didelė pažanga.

| (60) | Dėl laiko momento, kai ČSA susidūrė su sunkumais, Čekija nurodė, kad ČSA sunkumų patyrė nuo 2009 m. rugpjūčio mėn., nes būtent šiuo metu vadovybė suprato, kad net ir įprastai pelningai bendrovės veiklai per vasaros sezoną buvo padarytas neigiamas poveikis. Čekija taip pat pateikė ketvirčio rezultatus ir papildomą informaciją, kuria remdamasi vadovybė pripažino, kad ČSA susidūrė su sunkumais tik 2009 m. rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |

(60)

Dėl laiko momento, kai ČSA susidūrė su sunkumais, Čekija nurodė, kad ČSA sunkumų patyrė nuo 2009 m. rugpjūčio mėn., nes būtent šiuo metu vadovybė suprato, kad net ir įprastai pelningai bendrovės veiklai per vasaros sezoną buvo padarytas neigiamas poveikis. Čekija taip pat pateikė ketvirčio rezultatus ir papildomą informaciją, kuria remdamasi vadovybė pripažino, kad ČSA susidūrė su sunkumais tik 2009 m. rugpjūčio mėn.

| (61) | Dėl ČAH patronuojančiosios bendrovės struktūros Čekijos valdžios institucijos paaiškino, kad ČAH tikslas buvo „išskaidyti“ bendroves ir pagerinti jų galimybę gauti komercinį finansavimą ir parengti jas planuojamam privatizavimui. Patronuojančiosios bendrovės įmonių tarpusavio santykius reglamentuotų sutartis, sąžiningos konkurencijos sąlygos ir taikomos Čekijos prekybos kodekso ir Pajamų mokesčio, reglamentuojančio susijusių šalių santykius, nuostatos. |
| --- | --- |

(61)

Dėl ČAH patronuojančiosios bendrovės struktūros Čekijos valdžios institucijos paaiškino, kad ČAH tikslas buvo „išskaidyti“ bendroves ir pagerinti jų galimybę gauti komercinį finansavimą ir parengti jas planuojamam privatizavimui. Patronuojančiosios bendrovės įmonių tarpusavio santykius reglamentuotų sutartis, sąžiningos konkurencijos sąlygos ir taikomos Čekijos prekybos kodekso ir Pajamų mokesčio, reglamentuojančio susijusių šalių santykius, nuostatos.

| (62) | Dėl galimybių pašalinti ČSA sunkumus ČAH grupėje nebuvimo Čekija paaiškino, kad visas ČAH priklausančias įmones kontroliavo valstybė ir todėl bet kokiai pagalbai būtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės. Be to, bet kokia finansinė parama taip pat turėtų atitikti Čekijos prekybos kodekso ir mokesčių įstatymų reikalavimus. Be to, problemos, su kuriomis susidūrė ČSA, iškilo prieš sukuriant ČAH struktūrą ir todėl negalėjo atsirasti dėl „sąnaudų paskirstymo savo nuožiūra dabartinėje ČSA įmonių grupėje“, taigi šios problemos buvo būdingos tik ČSA. |
| --- | --- |

(62)

Dėl galimybių pašalinti ČSA sunkumus ČAH grupėje nebuvimo Čekija paaiškino, kad visas ČAH priklausančias įmones kontroliavo valstybė ir todėl bet kokiai pagalbai būtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės. Be to, bet kokia finansinė parama taip pat turėtų atitikti Čekijos prekybos kodekso ir mokesčių įstatymų reikalavimus. Be to, problemos, su kuriomis susidūrė ČSA, iškilo prieš sukuriant ČAH struktūrą ir todėl negalėjo atsirasti dėl „sąnaudų paskirstymo savo nuožiūra dabartinėje ČSA įmonių grupėje“, taigi šios problemos buvo būdingos tik ČSA.

| (63) | Dėl bet kokio Prahos oro uosto galimo įnašo į ČSA restruktūrizavimo procesą Čekija nurodė, kad oro uostas jokiomis priemonėmis neprisidėjo prie ČSA restruktūrizavimo ir kad Čekija, kaip vienintelė Prahos oro uosto akcininkė, taip pat nenumatė tokio įnašo ateityje. ČSA ir Prahos oro uosto sandoriai buvo vykdomi įprastomis sąlygomis, kurias Prahos oro uostas siūlė savo verslo partneriams. Nuoma ir kiti piniginiai įnašai buvo pagrįsti Prahos oro uosto taikomų kainų sąrašais. |
| --- | --- |

(63)

Dėl bet kokio Prahos oro uosto galimo įnašo į ČSA restruktūrizavimo procesą Čekija nurodė, kad oro uostas jokiomis priemonėmis neprisidėjo prie ČSA restruktūrizavimo ir kad Čekija, kaip vienintelė Prahos oro uosto akcininkė, taip pat nenumatė tokio įnašo ateityje. ČSA ir Prahos oro uosto sandoriai buvo vykdomi įprastomis sąlygomis, kurias Prahos oro uostas siūlė savo verslo partneriams. Nuoma ir kiti piniginiai įnašai buvo pagrįsti Prahos oro uosto taikomų kainų sąrašais.

| (64) | Nors ČAH priklausančios įmonės turi laikytis įstatymuose nustatytų teisinių reikalavimų, jos taip pat galėtų naudotis nemaža verslo autonomija tiek, kiek patronuojančioji bendrovė, t. y. ČAH, nesikiša į savo patronuojamųjų įmonių verslo valdymą. Kadangi visi ČAH įmonių tarpusavio santykiai grindžiami sąžiningos konkurencijos sąlygomis ir laikantis teisinių reikalavimų, kaip nurodyta pirmiau, Čekija teigia, kad ČAH priklausančios įmonės neturėjo jokių galimybių perduoti ČSA suteiktą restruktūrizavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(64)

Nors ČAH priklausančios įmonės turi laikytis įstatymuose nustatytų teisinių reikalavimų, jos taip pat galėtų naudotis nemaža verslo autonomija tiek, kiek patronuojančioji bendrovė, t. y. ČAH, nesikiša į savo patronuojamųjų įmonių verslo valdymą. Kadangi visi ČAH įmonių tarpusavio santykiai grindžiami sąžiningos konkurencijos sąlygomis ir laikantis teisinių reikalavimų, kaip nurodyta pirmiau, Čekija teigia, kad ČAH priklausančios įmonės neturėjo jokių galimybių perduoti ČSA suteiktą restruktūrizavimo pagalbą.

| (65) | Dėl abejonių, susijusių su ilgalaikio gyvybingumo grąža, Čekija pateikė iš dalies pakeistas prognozes, susijusias su ČSA ateities gyvybingumo scenarijais. Čekija pateikė iš dalies pakeistą bazinio atvejo scenarijų. Naujajame bazinio atvejo scenarijuje numatytas mažesnis augimo tempas, kuris nustatytas atsižvelgiant į peržiūrėtą paklausos plėtrą ir konservatyvesnes prognozes dėl kuro kainų ateityje. Dėl nuostolingos veiklos nutraukimo Čekija patvirtino, kad visos patronuojamosios įmonės, išskyrus Czech Airlines Technics, buvo pelningos ir jas iš esmės būtų galima parduoti kaip gerai veikiančias ir gyvybingo verslo įmones. Czech Airlines Technics taip pat būtų parduotos ČAH už jos turto kainą, kurią nustatė nepriklausomas išorės ekspertas. Dėl orlaivių, kurie bus įsigyjami pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, pirkimo Čekija laikėsi nuomonės, kad, įgyvendinus restruktūrizavimo planą ir sulaukus privataus investuotojo, bendrovė turėtų būti pajėgi užtikrinti numatomų pirkti lėktuvų finansavimą privačiomis lėšomis. |
| --- | --- |

(65)

Dėl abejonių, susijusių su ilgalaikio gyvybingumo grąža, Čekija pateikė iš dalies pakeistas prognozes, susijusias su ČSA ateities gyvybingumo scenarijais. Čekija pateikė iš dalies pakeistą bazinio atvejo scenarijų. Naujajame bazinio atvejo scenarijuje numatytas mažesnis augimo tempas, kuris nustatytas atsižvelgiant į peržiūrėtą paklausos plėtrą ir konservatyvesnes prognozes dėl kuro kainų ateityje. Dėl nuostolingos veiklos nutraukimo Čekija patvirtino, kad visos patronuojamosios įmonės, išskyrus Czech Airlines Technics, buvo pelningos ir jas iš esmės būtų galima parduoti kaip gerai veikiančias ir gyvybingo verslo įmones. Czech Airlines Technics taip pat būtų parduotos ČAH už jos turto kainą, kurią nustatė nepriklausomas išorės ekspertas. Dėl orlaivių, kurie bus įsigyjami pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, pirkimo Čekija laikėsi nuomonės, kad, įgyvendinus restruktūrizavimo planą ir sulaukus privataus investuotojo, bendrovė turėtų būti pajėgi užtikrinti numatomų pirkti lėktuvų finansavimą privačiomis lėšomis.

| (66) | Dėl kompensacinių priemonių Čekija teigė, kad turto pardavimas (įskaitant jos patronuojamąsias įmones), laisvos vietos kilometro pajamų ir ČSA dalyvavimo Prahos oro uoste sumažinimas buvo pakankama kompensacinė priemonė atsižvelgiant į tai, kad ČSA buvo regioninis vežėjas, turintis nedidelį orlaivių parką ir ribotą maršrutų skaičių. Jis susidūrė su stambių bendrovių ir pigių vežėjų konkurenciniu spaudimu ir todėl bet kokia papildoma kompensacija galėtų pažeisti ČSA gebėjimus per pagrįstą terminą tapti gyvybinga. Čekija nurodė, kad skrydžiai į Torontą ir Niujorko JFK oro uostą buvo nutraukti 2009 m. lapkričio mėn., taigi tai buvo padaryta per restruktūrizavimo laikotarpį, apie kurį pranešta. |
| --- | --- |

(66)

Dėl kompensacinių priemonių Čekija teigė, kad turto pardavimas (įskaitant jos patronuojamąsias įmones), laisvos vietos kilometro pajamų ir ČSA dalyvavimo Prahos oro uoste sumažinimas buvo pakankama kompensacinė priemonė atsižvelgiant į tai, kad ČSA buvo regioninis vežėjas, turintis nedidelį orlaivių parką ir ribotą maršrutų skaičių. Jis susidūrė su stambių bendrovių ir pigių vežėjų konkurenciniu spaudimu ir todėl bet kokia papildoma kompensacija galėtų pažeisti ČSA gebėjimus per pagrįstą terminą tapti gyvybinga. Čekija nurodė, kad skrydžiai į Torontą ir Niujorko JFK oro uostą buvo nutraukti 2009 m. lapkričio mėn., taigi tai buvo padaryta per restruktūrizavimo laikotarpį, apie kurį pranešta.

| (67) | Čekija pateikė informaciją apie [125–140] mln. CZK vertės privačią paskolą, kurią suteikė Komerční banka ir kuri buvo pasiūlyta kaip nuosavas ČSA įnašas. Paskolą sudarė kredito linija, pagrįsta pagrindų susitarimu. Pagrindų susitarimas, kuriame numatyta [480–540] mln. CZK vertės kredito linija, jau buvo sudarytas 2009 m. kovo 31 d., o iš dalies pakeistas 2009 m. birželio ir gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(67)

Čekija pateikė informaciją apie [125–140] mln. CZK vertės privačią paskolą, kurią suteikė Komerční banka ir kuri buvo pasiūlyta kaip nuosavas ČSA įnašas. Paskolą sudarė kredito linija, pagrįsta pagrindų susitarimu. Pagrindų susitarimas, kuriame numatyta [480–540] mln. CZK vertės kredito linija, jau buvo sudarytas 2009 m. kovo 31 d., o iš dalies pakeistas 2009 m. birželio ir gruodžio mėn.

| (68) | Dėl nuosavo ČSA įnašo į jos restruktūrizavimo procesą Čekija pateikė jau parduoto turto įrodymus. Be to, Čekija patvirtino, kad pranešti apie valstybės pagalbą, suteikiamą garantijos forma, nereikėtų, nes ČSA galėjo gauti privatų finansavimą orlaiviui, pirktam naudojantis finansine nuoma, kurią suteikė [...]. Orlaivis buvo pristatytas ČSA 2011 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(68)

Dėl nuosavo ČSA įnašo į jos restruktūrizavimo procesą Čekija pateikė jau parduoto turto įrodymus. Be to, Čekija patvirtino, kad pranešti apie valstybės pagalbą, suteikiamą garantijos forma, nereikėtų, nes ČSA galėjo gauti privatų finansavimą orlaiviui, pirktam naudojantis finansine nuoma, kurią suteikė [...]. Orlaivis buvo pristatytas ČSA 2011 m. gegužės mėn.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (69) | Per tyrimo procedūrą Komisija gavo tik vieną pagrįstą konkurento pastabą (12) ir vieną vietos pilietinės asociacijos pastabą (13). Konkurentas yra Travel Service, a.s. ir Icelandair Group hf (toliau – TS) – tai bendrovė, kuri su ČSA konkuruoja iš esmės užsakomųjų kelionių srityje. TS teigia, kad pagalba ČSA negali būti laikoma suderinama, nes ji neatitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(69)

Per tyrimo procedūrą Komisija gavo tik vieną pagrįstą konkurento pastabą (12) ir vieną vietos pilietinės asociacijos pastabą (13). Konkurentas yra Travel Service, a.s. ir Icelandair Group hf (toliau – TS) – tai bendrovė, kuri su ČSA konkuruoja iš esmės užsakomųjų kelionių srityje. TS teigia, kad pagalba ČSA negali būti laikoma suderinama, nes ji neatitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų sąlygų.

| (70) | Atsižvelgdama į ČSA ilgalaikį gyvybingumo atkūrimą, TS kritikuoja restruktūrizavimo planą ir nurodo, kad jame nėra įtvirtinta aiškaus įmonės verslo modelio (14) ir kad keletas pagrindinių prielaidų, pateikiamų geriausio atvejo scenarijuje, yra per daug optimistiškos (kuro kaina, valiutų keitimo kursai, pajėgumų naudojimas). TS taip pat kritikuoja bendrovei taikomas kompensacines priemones ir nurodo, kad jomis paprasčiausiai nutraukiama veikla, kuri yra būtina bendrovės išlikimui. TS taip pat teigia, kad turtas, kuris, kaip nurodoma, sudarė nuosavą įnašą, buvo parduotas ir už jį gautos lėšos išleistos iki bet kokio restruktūrizavimo proceso pradžios, todėl toks turtas negali būti laikomas realiu įnašu, padengiančiu restruktūrizavimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(70)

Atsižvelgdama į ČSA ilgalaikį gyvybingumo atkūrimą, TS kritikuoja restruktūrizavimo planą ir nurodo, kad jame nėra įtvirtinta aiškaus įmonės verslo modelio (14) ir kad keletas pagrindinių prielaidų, pateikiamų geriausio atvejo scenarijuje, yra per daug optimistiškos (kuro kaina, valiutų keitimo kursai, pajėgumų naudojimas). TS taip pat kritikuoja bendrovei taikomas kompensacines priemones ir nurodo, kad jomis paprasčiausiai nutraukiama veikla, kuri yra būtina bendrovės išlikimui. TS taip pat teigia, kad turtas, kuris, kaip nurodoma, sudarė nuosavą įnašą, buvo parduotas ir už jį gautos lėšos išleistos iki bet kokio restruktūrizavimo proceso pradžios, todėl toks turtas negali būti laikomas realiu įnašu, padengiančiu restruktūrizavimo sąnaudas.

| (71) | TS taip pat teigia, kad ČSA gauta valstybės pagalba leido šiai bendrovei plėsti savo verslą ir didinti patronuojamųjų įmonių skaičių. Tariamai ČSA galėjo (i) plėsti savo užsakomųjų skrydžių veiklą, nors ČSA ketino ją nutraukti dėl to, kad ji anksčiau buvo nuostolinga, ir (ii) atnaujinti savo orlaivių parką, o tai ČSA suteikia konkurencinį pranašumą, kurį per finansų krizę kuris nors kitas panašus konkurentas vargu ar galėtų įgyti. |
| --- | --- |

(71)

TS taip pat teigia, kad ČSA gauta valstybės pagalba leido šiai bendrovei plėsti savo verslą ir didinti patronuojamųjų įmonių skaičių. Tariamai ČSA galėjo (i) plėsti savo užsakomųjų skrydžių veiklą, nors ČSA ketino ją nutraukti dėl to, kad ji anksčiau buvo nuostolinga, ir (ii) atnaujinti savo orlaivių parką, o tai ČSA suteikia konkurencinį pranašumą, kurį per finansų krizę kuris nors kitas panašus konkurentas vargu ar galėtų įgyti.

| (72) | Tiesą sakant, TS teigia, kad ČSA panaudojo gautą valstybės pagalbą savo užsakomųjų skrydžių veiklai plėsti patronuojamojoje įmonėje HCA, kuri gali pasiūlyti 20 proc. pigesnius skrydžius, palyginti su įprastomis rinkos kainomis (15). TS taip pat teigia, kad ČSA 2010 m. gegužės mėn. HCA registruotą kapitalą padidino 162 mln. CZK. |
| --- | --- |

(72)

Tiesą sakant, TS teigia, kad ČSA panaudojo gautą valstybės pagalbą savo užsakomųjų skrydžių veiklai plėsti patronuojamojoje įmonėje HCA, kuri gali pasiūlyti 20 proc. pigesnius skrydžius, palyginti su įprastomis rinkos kainomis (15). TS taip pat teigia, kad ČSA 2010 m. gegužės mėn. HCA registruotą kapitalą padidino 162 mln. CZK.

| (73) | Kiti ČSA tariamai suteikti pranašumai – tai galimybė valdyti maršrutą Praha–Tel Avivas. TS teigia, kad dėl šios galimybės Čekijos valdžios institucijos akivaizdžiai susitarė ČSA naudai ir tai darydamos išvengė teisinių nuostatų bei suteikė ČSA pranašumą jos konkurentų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(73)

Kiti ČSA tariamai suteikti pranašumai – tai galimybė valdyti maršrutą Praha–Tel Avivas. TS teigia, kad dėl šios galimybės Čekijos valdžios institucijos akivaizdžiai susitarė ČSA naudai ir tai darydamos išvengė teisinių nuostatų bei suteikė ČSA pranašumą jos konkurentų atžvilgiu.

| (74) | TS taip pat teigia, kad net prieš sukuriant ČAH įvyko faktinė Prahos oro uosto ir ČSA koncentracija, nes dviem bendrovėms buvo sukurta bendra vadovybė. Tiesą sakant, TS teigia, kad ČSA valdybos pirmininkui atlyginimą mokėjo Prahos oro uostas ir kad ČSA dėl teikiamų IT paslaugų teikiamos kryžminės subsidijos. |
| --- | --- |

(74)

TS taip pat teigia, kad net prieš sukuriant ČAH įvyko faktinė Prahos oro uosto ir ČSA koncentracija, nes dviem bendrovėms buvo sukurta bendra vadovybė. Tiesą sakant, TS teigia, kad ČSA valdybos pirmininkui atlyginimą mokėjo Prahos oro uostas ir kad ČSA dėl teikiamų IT paslaugų teikiamos kryžminės subsidijos.

| (75) | Be to, Prahos oro uostas iš oro transporto bendrovės tuomet pirko turtą (pastatus ir žemę), kuris jai tariamai nebuvo reikalingas ir vėl pernuomodavo šį turtą oro transporto bendrovei. Dėl tokių privilegijuotų Prahos oro uosto ir ČSA santykių atsirado lengvatinis režimas, pvz., diskriminacija kainomis, susijusi su oro uosto paslaugomis, ir galimybė susipažinti su neskelbtina komercine informacija. Be to, TS teigia, kad ČAH sukūrimas turi neigiamą poveikį konkurencijai dėl vertikalios oro uosto ir pagrindinio vežėjo integracijos. TS teigimu, pagrindinė ČAH sukūrimo priežastis – sudaryti sąlygas teikti valstybės pagalbą ČSA leidžiant ČAH įsigyti ČSA patronuojamąsias įmones. |
| --- | --- |

(75)

Be to, Prahos oro uostas iš oro transporto bendrovės tuomet pirko turtą (pastatus ir žemę), kuris jai tariamai nebuvo reikalingas ir vėl pernuomodavo šį turtą oro transporto bendrovei. Dėl tokių privilegijuotų Prahos oro uosto ir ČSA santykių atsirado lengvatinis režimas, pvz., diskriminacija kainomis, susijusi su oro uosto paslaugomis, ir galimybė susipažinti su neskelbtina komercine informacija. Be to, TS teigia, kad ČAH sukūrimas turi neigiamą poveikį konkurencijai dėl vertikalios oro uosto ir pagrindinio vežėjo integracijos. TS teigimu, pagrindinė ČAH sukūrimo priežastis – sudaryti sąlygas teikti valstybės pagalbą ČSA leidžiant ČAH įsigyti ČSA patronuojamąsias įmones.

5.   ČEKIJOS KOMENTARAI DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (76) | Čekija išsamiai aptarė visus argumentus, kuriuos savo pastabose nurodė trečiosios šalys. Visų pirma dėl ilgalaikio gyvybiškumo atkūrimo Čekija pabrėžė, kad ji atnaujino restruktūrizavimo planą (16) ir šio plano atnaujintose prielaidose aptariamos įvairios trečiųjų šalių pateiktos pastabos. Be to, Čekija pažymėjo, kad valstybės pagalbos suma procedūros metu gerokai sumažėjo dėl nutraukto projekto, skirto valstybės pagalba garantuojamam orlaivio pirkimui. |
| --- | --- |

(76)

Čekija išsamiai aptarė visus argumentus, kuriuos savo pastabose nurodė trečiosios šalys. Visų pirma dėl ilgalaikio gyvybiškumo atkūrimo Čekija pabrėžė, kad ji atnaujino restruktūrizavimo planą (16) ir šio plano atnaujintose prielaidose aptariamos įvairios trečiųjų šalių pateiktos pastabos. Be to, Čekija pažymėjo, kad valstybės pagalbos suma procedūros metu gerokai sumažėjo dėl nutraukto projekto, skirto valstybės pagalba garantuojamam orlaivio pirkimui.

| (77) | Dėl galimo valstybės pagalbos lėšų naudojimo antikonkurencinei ČSA užsakomųjų skrydžių skyriaus veiklai Čekija nurodė, kad tuo metu, kai valstybės pagalba buvo suteikta, užsakomųjų skrydžių veikla jau buvo nepriklausoma ir atskira nuo pagal tvarkaraštį teikiamų paslaugų. ČSA niekada neįnešė jokio piniginio įnašo į HCA (17) registruotą kapitalą. HCA registruotas kapitalas padidintas ČSA verslo dalies, kuri vykdo užsakomųjų skrydžių transporto veiklą, įnašu natūra. Šią verslo dalį vertino nepriklausomi ekspertai. |
| --- | --- |

(77)

Dėl galimo valstybės pagalbos lėšų naudojimo antikonkurencinei ČSA užsakomųjų skrydžių skyriaus veiklai Čekija nurodė, kad tuo metu, kai valstybės pagalba buvo suteikta, užsakomųjų skrydžių veikla jau buvo nepriklausoma ir atskira nuo pagal tvarkaraštį teikiamų paslaugų. ČSA niekada neįnešė jokio piniginio įnašo į HCA (17) registruotą kapitalą. HCA registruotas kapitalas padidintas ČSA verslo dalies, kuri vykdo užsakomųjų skrydžių transporto veiklą, įnašu natūra. Šią verslo dalį vertino nepriklausomi ekspertai.

| (78) | Dėl tariamo pranašumo, kurį ČSA įgijo valdydama maršrutą į Tel Avivą, Čekija paaiškino, kad nors TS buvo pasirinktas (surengus atvirą konkursą; skrydžiai pradėti sudarius 2011–2012 m. žiemos sezono tvarkaraštį) kaip vienintelis oro vežėjas, kuriam pagal taikytiną teisę (18) dešimčiai metų suteiktos transportavimo teisės, susijusios su sutartų paslaugų teikimu vykdant skrydžius maršrutu Praha–Tel Avivas, TS nebuvo suteikta jokių garantijų, kad tuo laikotarpiu jokiam kitam vežėjui nebus duotas leidimas vykdyti skrydžius minėtu maršrutu. Čekijos valdžios institucijos nurodė, kad Čekijos Respublikos transporto ministerija laikėsi bendros politikos neišlaikyti galiojančių apribojimų, – priešingai, ši ministerija siekė sudaryti daugiau galimybių oro vežėjams patekti į rinką, kad oro transporto paslaugų rinkos būtų liberalizuotos. |
| --- | --- |

(78)

Dėl tariamo pranašumo, kurį ČSA įgijo valdydama maršrutą į Tel Avivą, Čekija paaiškino, kad nors TS buvo pasirinktas (surengus atvirą konkursą; skrydžiai pradėti sudarius 2011–2012 m. žiemos sezono tvarkaraštį) kaip vienintelis oro vežėjas, kuriam pagal taikytiną teisę (18) dešimčiai metų suteiktos transportavimo teisės, susijusios su sutartų paslaugų teikimu vykdant skrydžius maršrutu Praha–Tel Avivas, TS nebuvo suteikta jokių garantijų, kad tuo laikotarpiu jokiam kitam vežėjui nebus duotas leidimas vykdyti skrydžius minėtu maršrutu. Čekijos valdžios institucijos nurodė, kad Čekijos Respublikos transporto ministerija laikėsi bendros politikos neišlaikyti galiojančių apribojimų, – priešingai, ši ministerija siekė sudaryti daugiau galimybių oro vežėjams patekti į rinką, kad oro transporto paslaugų rinkos būtų liberalizuotos.

| (79) | Dėl maršruto Praha–Abu Dabis atidarymo Čekija paaiškino, kad šį maršrutą ČSA valdė ne savarankiškai, bet kaip bendro kodo skrydį (19), valdomą bendradarbiaujant su Etihad Airways. Maršrute daugiausia dėmesio skiriama persėdantiems keleiviams, kurie galėtų naudotis įvairiais skirtingais Etihad Airways vykdomais ilgo nuotolio skrydžiais iš Abu Dabio. Todėl taip bendradarbiaujant buvo pagerintos ČSA pardavimo sąlygos ir padėta labai mažomis papildomomis sąnaudomis atkurti ilgalaikį jos gyvybingumą. |
| --- | --- |

(79)

Dėl maršruto Praha–Abu Dabis atidarymo Čekija paaiškino, kad šį maršrutą ČSA valdė ne savarankiškai, bet kaip bendro kodo skrydį (19), valdomą bendradarbiaujant su Etihad Airways. Maršrute daugiausia dėmesio skiriama persėdantiems keleiviams, kurie galėtų naudotis įvairiais skirtingais Etihad Airways vykdomais ilgo nuotolio skrydžiais iš Abu Dabio. Todėl taip bendradarbiaujant buvo pagerintos ČSA pardavimo sąlygos ir padėta labai mažomis papildomomis sąnaudomis atkurti ilgalaikį jos gyvybingumą.

| (80) | APC pastato pardavimas ir pernuomavimas, kaip teigia Čekija, buvo įprasta praktika rinkoje, kuri leido pardavėjui gauti likvidžių lėšų, o pirkėjas įgijo stabilų nuomos pajamų ateityje šaltinį. Be to, parduota žemė dėl naujo kilimo ir tūpimo tako Prahos oro uoste įrengimo buvo strategiškai svarbi. Dėl šios priežasties Prahos oro uostas buvo suinteresuotas įsigyti turtą. Be to, pagal Prahos Ruzyně oro uosto nuosavybės įstatymą (20) Prahos oro uostas, įskaitant bet kokią gretimą arba susijusią žemę, nuosavybės teise galėjo priklausyti tik Čekijai arba Čekijoje įsisteigusiam ir Čekijai visiškai priklausančiam juridiniam asmeniui. Dėl šio reikalavimo tinkamų pirkėjų ratas buvo ribotas ir jais galėjo būti tik valstybei visiškai priklausančios įmonės. Prahos oro uosto operatorius buvo būtent toks juridinis asmuo ir, be to, jis buvo strategiškai suinteresuotas įsigyti žemę. |
| --- | --- |

(80)

APC pastato pardavimas ir pernuomavimas, kaip teigia Čekija, buvo įprasta praktika rinkoje, kuri leido pardavėjui gauti likvidžių lėšų, o pirkėjas įgijo stabilų nuomos pajamų ateityje šaltinį. Be to, parduota žemė dėl naujo kilimo ir tūpimo tako Prahos oro uoste įrengimo buvo strategiškai svarbi. Dėl šios priežasties Prahos oro uostas buvo suinteresuotas įsigyti turtą. Be to, pagal Prahos Ruzyně oro uosto nuosavybės įstatymą (20) Prahos oro uostas, įskaitant bet kokią gretimą arba susijusią žemę, nuosavybės teise galėjo priklausyti tik Čekijai arba Čekijoje įsisteigusiam ir Čekijai visiškai priklausančiam juridiniam asmeniui. Dėl šio reikalavimo tinkamų pirkėjų ratas buvo ribotas ir jais galėjo būti tik valstybei visiškai priklausančios įmonės. Prahos oro uosto operatorius buvo būtent toks juridinis asmuo ir, be to, jis buvo strategiškai suinteresuotas įsigyti žemę.

| (81) | Čekija ne kartą pareiškė, kad ČSA ir Prahos oro uosto komerciniai santykiai atitiko ir visada atitiks nacionalinę ir Sąjungos teisę (žr. 61–64 konstatuojamąsias dalis). Dėl ČAH Čekija paaiškino, kad pagal 2010 m. lapkričio 24 d. vyriausybės nutarimą Nr. 848 ČAH nebuvo įgyvendinta nuolatinė vertikali infrastruktūros ir oro vežėjų integracija, tačiau įvyko paprasčiausias ribotos trukmės ir paskirties (ČSA ir Prahos oro uosto) susijungimas, kurio tikslas buvo parduoti ČSA ir jos patronuojamąsias įmones geriausiomis įmanomomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(81)

Čekija ne kartą pareiškė, kad ČSA ir Prahos oro uosto komerciniai santykiai atitiko ir visada atitiks nacionalinę ir Sąjungos teisę (žr. 61–64 konstatuojamąsias dalis). Dėl ČAH Čekija paaiškino, kad pagal 2010 m. lapkričio 24 d. vyriausybės nutarimą Nr. 848 ČAH nebuvo įgyvendinta nuolatinė vertikali infrastruktūros ir oro vežėjų integracija, tačiau įvyko paprasčiausias ribotos trukmės ir paskirties (ČSA ir Prahos oro uosto) susijungimas, kurio tikslas buvo parduoti ČSA ir jos patronuojamąsias įmones geriausiomis įmanomomis sąlygomis.

| (82) | Galiausiai dėl pilietinės asociacijos Pro Hanspaulku pateiktų pastabų Čekija pažymėjo, kad pilietinė asociacija neįrodė teisėto intereso buvimo, toks interesas taip pat negalėjo būti numanomas atsižvelgiant į pateiktą prieštaravimą, susijusį su naujo kilimo ir tūpimo tako Prahos oro uoste, kurį, kaip teigiama, visų pirma naudojo restruktūrizuota ČSA, įrengimui. Į tai Čekija atsakė, kad, laikantis restruktūrizavimo plano, ČSA dalyvavimas Prahos oro uoste iš tikrųjų būtų sumažintas ir todėl pilietinės asociacijos pateiktos pastabos nebuvo pagrįstos. |
| --- | --- |

(82)

Galiausiai dėl pilietinės asociacijos Pro Hanspaulku pateiktų pastabų Čekija pažymėjo, kad pilietinė asociacija neįrodė teisėto intereso buvimo, toks interesas taip pat negalėjo būti numanomas atsižvelgiant į pateiktą prieštaravimą, susijusį su naujo kilimo ir tūpimo tako Prahos oro uoste, kurį, kaip teigiama, visų pirma naudojo restruktūrizuota ČSA, įrengimui. Į tai Čekija atsakė, kad, laikantis restruktūrizavimo plano, ČSA dalyvavimas Prahos oro uoste iš tikrųjų būtų sumažintas ir todėl pilietinės asociacijos pateiktos pastabos nebuvo pagrįstos.

6.   PAGALBOS VERTINIMAS

6.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (83) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(83)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (84) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai arba netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybinių išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (21). |
| --- | --- |

(84)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai arba netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybinių išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (21).

| (85) | Šiomis aplinkybėmis kapitalo didinimas skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio pagal Osinek paskolą forma, apie kurį buvo pranešta, turi būti laikomas valstybės pagalba. Kapitalas didinamas iš valstybės išteklių ir tai suteikia ČSA selektyvų pranašumą, nes yra pagerinama jos finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(85)

Šiomis aplinkybėmis kapitalo didinimas skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio pagal Osinek paskolą forma, apie kurį buvo pranešta, turi būti laikomas valstybės pagalba. Kapitalas didinamas iš valstybės išteklių ir tai suteikia ČSA selektyvų pranašumą, nes yra pagerinama jos finansinė padėtis.

| (86) | Remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, pagalba įmonei gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ta įmonė veikia rinkoje, kurioje prekyba vyksta Sąjungos lygmeniu (22). Vien tai, kad kai įmonė gauna ekonominę naudą, kurios įprastomis savo veiklos sąlygomis nebūtų gavusi, jos konkurencingumas, palyginti su kitomis patronuojančiosiomis bendrovėmis, sustiprinamas, rodo, jog yra konkurencijos iškraipymo galimybė (23). Todėl, kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, šios įmonės veiklos mastas valstybės viduje gali būti išlaikytas arba padidėti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės patekti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (24). |
| --- | --- |

(86)

Remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, pagalba įmonei gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ta įmonė veikia rinkoje, kurioje prekyba vyksta Sąjungos lygmeniu (22). Vien tai, kad kai įmonė gauna ekonominę naudą, kurios įprastomis savo veiklos sąlygomis nebūtų gavusi, jos konkurencingumas, palyginti su kitomis patronuojančiosiomis bendrovėmis, sustiprinamas, rodo, jog yra konkurencijos iškraipymo galimybė (23). Todėl, kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, šios įmonės veiklos mastas valstybės viduje gali būti išlaikytas arba padidėti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės patekti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (24).

| (87) | Aptariama priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai, nes ČSA konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos oro transporto bendrovėmis, visų pirma 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojus trečiam oro transporto liberalizavimo etapui („trečiasis paketas“). Ši priemonė suteikia galimybę ČSA tęsti veiklą, kad jai nereikėtų patirti pasekmių, kurias paprastai sukelia jos prasti finansiniai rezultatai, ir todėl iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(87)

Aptariama priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai, nes ČSA konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos oro transporto bendrovėmis, visų pirma 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojus trečiam oro transporto liberalizavimo etapui („trečiasis paketas“). Ši priemonė suteikia galimybę ČSA tęsti veiklą, kad jai nereikėtų patirti pasekmių, kurias paprastai sukelia jos prasti finansiniai rezultatai, ir todėl iškraipo konkurenciją.

| (88) | Todėl kapitalo didinimas, apie kurį pranešta, skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio forma yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Čekijos valdžios institucijos neginčija šios išvados. |
| --- | --- |

(88)

Todėl kapitalo didinimas, apie kurį pranešta, skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio forma yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Čekijos valdžios institucijos neginčija šios išvados.

6.2.   PAGALBOS TEISĖTUMAS

| (89) | SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybė narė pagalbos priemonės neįgyvendina tol, kol Komisija nepriima sprendimo, kuriuo leidžiama įgyvendinti tą priemonę. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Čekijos valdžios institucijos įgyvendino pagalbos priemonę, t. y. skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorį pagal Osinek paskolą, nuo 2010 m. birželio 30 d. Todėl Komisija apgailestauja, kad Čekija nesilaikė įsipareigojimo nesiimti veiksmų ir taip pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalyje jai nustatytą pareigą. |
| --- | --- |

(89)

SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybė narė pagalbos priemonės neįgyvendina tol, kol Komisija nepriima sprendimo, kuriuo leidžiama įgyvendinti tą priemonę. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Čekijos valdžios institucijos įgyvendino pagalbos priemonę, t. y. skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorį pagal Osinek paskolą, nuo 2010 m. birželio 30 d. Todėl Komisija apgailestauja, kad Čekija nesilaikė įsipareigojimo nesiimti veiksmų ir taip pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalyje jai nustatytą pareigą.

6.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA REMIANTIS SANAVIMO IR RESTRUKTŪRIZAVIMO GAIRĖMIS

| (90) | SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad gali būti leidžiama teikti valstybės pagalbą, jei ji skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ši pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(90)

SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad gali būti leidžiama teikti valstybės pagalbą, jei ji skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ši pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendrajam interesui.

| (91) | Komisija mano, jog dabartinė priemonė prilygsta restruktūrizavimo pagalbai, kuri turi būti vertinama atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus kriterijus, kad būtų galima nustatyti, ar ji pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį gali būti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(91)

Komisija mano, jog dabartinė priemonė prilygsta restruktūrizavimo pagalbai, kuri turi būti vertinama atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus kriterijus, kad būtų galima nustatyti, ar ji pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį gali būti suderinama su vidaus rinka.

6.3.1.   Tinkamumo kriterijai

| (92) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punkte teigiama, kad įmonė turi atitikti šių gairių 9–13 punktuose nurodytą sunkumus patiriančios įmonės apibūdinimą. |
| --- | --- |

(92)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punkte teigiama, kad įmonė turi atitikti šių gairių 9–13 punktuose nurodytą sunkumus patiriančios įmonės apibūdinimą.

| (93) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punktą Komisija laiko sunkumus patiriančia įmone tokią įmonę, kuri nei naudodamasi savo ištekliais, nei savininkų, akcininkų ar kreditorių lėšomis nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. |
| --- | --- |

(93)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punktą Komisija laiko sunkumus patiriančia įmone tokią įmonę, kuri nei naudodamasi savo ištekliais, nei savininkų, akcininkų ar kreditorių lėšomis nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą.

| (94) | Toliau Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje aiškinama, kad ribotos atsakomybės įmonė laikoma patiriančia sunkumų įmone, jei ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(94)

Toliau Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje aiškinama, kad ribotos atsakomybės įmonė laikoma patiriančia sunkumų įmone, jei ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių.

| (95) | Čekijos valdžios institucijos teigia, kad ČSA (kuri pagal Čekijos įstatymus yra uždaroji akcinė bendrovė, vadinasi, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktį – ir ribotos atsakomybės įmonė) su sunkumais susidūrė nuo 2009 m. rugpjūčio mėn., kai finansų krizė smarkiai pakoregavo net ir per patį vasaros sezono įkarštį pagal tvarkaraštį vykdomų skrydžių planus. Tuo metu veiklos grynųjų pinigų srautai sumažėjo iki [-2,4– -2,1] mlrd. CZK, o tai turėjo ypač didelį poveikį įmonės turtui. |
| --- | --- |

(95)

Čekijos valdžios institucijos teigia, kad ČSA (kuri pagal Čekijos įstatymus yra uždaroji akcinė bendrovė, vadinasi, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktį – ir ribotos atsakomybės įmonė) su sunkumais susidūrė nuo 2009 m. rugpjūčio mėn., kai finansų krizė smarkiai pakoregavo net ir per patį vasaros sezono įkarštį pagal tvarkaraštį vykdomų skrydžių planus. Tuo metu veiklos grynųjų pinigų srautai sumažėjo iki [-2,4– -2,1] mlrd. CZK, o tai turėjo ypač didelį poveikį įmonės turtui.

| (96) | Tiesą sakant, 2009 m. rugpjūčio mėn. bendrovė atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje nustatytas sąlygas. Bendras registruotas ČSA kapitalas sudarė 2 735 mln. CZK. Remiantis Čekijos apskaitos standartais, ČSA nuosavas kapitalas iki 2009 m. rugpjūčio mėn. buvo neigiamas (2009 m. liepos mėn. pabaigoje sudarė [– 1 000–(-900)] mln. CZK), o daugiau nei ketvirtadalis bendrovės registruoto turto buvo prarasta per paskutinius 12 mėnesių nuo to laiko, kai nuosavas kapitalas 2008 m. liepos mėn. pabaigoje sudarė [900–1 000] mln. CZK. Todėl nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. ČSA pradėjo savo restruktūrizavimo procesą. Vis dėlto galima teigti, kad bendrovė tuo metu, kai jai 2010 m. birželio mėn. buvo teikiama restruktūrizavimo pagalba, iš tikrųjų patyrė sunkumų, kaip tai apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. |
| --- | --- |

(96)

Tiesą sakant, 2009 m. rugpjūčio mėn. bendrovė atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje nustatytas sąlygas. Bendras registruotas ČSA kapitalas sudarė 2 735 mln. CZK. Remiantis Čekijos apskaitos standartais, ČSA nuosavas kapitalas iki 2009 m. rugpjūčio mėn. buvo neigiamas (2009 m. liepos mėn. pabaigoje sudarė [– 1 000–(-900)] mln. CZK), o daugiau nei ketvirtadalis bendrovės registruoto turto buvo prarasta per paskutinius 12 mėnesių nuo to laiko, kai nuosavas kapitalas 2008 m. liepos mėn. pabaigoje sudarė [900–1 000] mln. CZK. Todėl nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. ČSA pradėjo savo restruktūrizavimo procesą. Vis dėlto galima teigti, kad bendrovė tuo metu, kai jai 2010 m. birželio mėn. buvo teikiama restruktūrizavimo pagalba, iš tikrųjų patyrė sunkumų, kaip tai apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse.

| (97) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte nurodyta, kad naujai įsteigta įmonė negali gauti sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos net jei jos pradinė padėtis yra netvirta. Apskritai, įmonė laikoma naujai įsteigta tris pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje. |
| --- | --- |

(97)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte nurodyta, kad naujai įsteigta įmonė negali gauti sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos net jei jos pradinė padėtis yra netvirta. Apskritai, įmonė laikoma naujai įsteigta tris pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje.

| (98) | ČSA buvo įsteigta 1923 m., todėl negali būti laikoma naujai įsteigta įmone. |
| --- | --- |

(98)

ČSA buvo įsteigta 1923 m., todėl negali būti laikoma naujai įsteigta įmone.

| (99) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte teigiama, kad didesnei verslo grupei priklausanti arba jos perimta įmonė paprastai negali gauti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne sąlygotos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi pati juos įveikti. Jei sunkumus patirianti įmonė įsteigia patronuojamąją įmonę, pastaroji, kartu su ją patronuojančiąja sunkumus patiriančia bendrove, bus laikomos grupe, ir gali gauti pagalbą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

(99)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte teigiama, kad didesnei verslo grupei priklausanti arba jos perimta įmonė paprastai negali gauti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne sąlygotos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi pati juos įveikti. Jei sunkumus patirianti įmonė įsteigia patronuojamąją įmonę, pastaroji, kartu su ją patronuojančiąja sunkumus patiriančia bendrove, bus laikomos grupe, ir gali gauti pagalbą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkto sąlygas.

| (100) | 2010 m. teikiant restruktūrizavimo pagalbą ČSA suformavo grupę, kurią sudarė įvairios bendrovės, vykdančios aktyvią veiklą su oro transportu susijusiose srityse (25). Remiantis grupės sąskaitomis, oro transporto bendrovės, nors ir priklausančios didesnei bendrovių grupei, pajamos iš esmės sudaro didžiąją dalį (94 proc.) apyvartos ir todėl nėra jokių galimybių, kad kokia kita grupės dalis galėtų finansuoti šios oro transporto bendrovės restruktūrizavimą. Be to, ataskaitos rodo, kad oro transporto bendrovės nuostoliai yra pačios oro transporto bendrovės vidaus nuostoliai ir todėl jų negalima priskirti kuriai nors grupės daliai. |
| --- | --- |

(100)

2010 m. teikiant restruktūrizavimo pagalbą ČSA suformavo grupę, kurią sudarė įvairios bendrovės, vykdančios aktyvią veiklą su oro transportu susijusiose srityse (25). Remiantis grupės sąskaitomis, oro transporto bendrovės, nors ir priklausančios didesnei bendrovių grupei, pajamos iš esmės sudaro didžiąją dalį (94 proc.) apyvartos ir todėl nėra jokių galimybių, kad kokia kita grupės dalis galėtų finansuoti šios oro transporto bendrovės restruktūrizavimą. Be to, ataskaitos rodo, kad oro transporto bendrovės nuostoliai yra pačios oro transporto bendrovės vidaus nuostoliai ir todėl jų negalima priskirti kuriai nors grupės daliai.

| (101) | Todėl Komisija mano, kad ČSA sunkumai atsirado ne dėl savavališko sąnaudų paskirstymo grupėje, bet daugiausia dėl to, kad pagrindinės verslo dalies pajamos buvo mažos. Sunkumai yra pernelyg dideli, kad pati grupė galėtų juos išspręsti, ypač todėl, kad pelningų patronuojamųjų įmonių įnašas yra per mažas, kad iš jo būtų galima kompensuoti ČSA pagrindinio verslo nuostolius. |
| --- | --- |

(101)

Todėl Komisija mano, kad ČSA sunkumai atsirado ne dėl savavališko sąnaudų paskirstymo grupėje, bet daugiausia dėl to, kad pagrindinės verslo dalies pajamos buvo mažos. Sunkumai yra pernelyg dideli, kad pati grupė galėtų juos išspręsti, ypač todėl, kad pelningų patronuojamųjų įmonių įnašas yra per mažas, kad iš jo būtų galima kompensuoti ČSA pagrindinio verslo nuostolius.

| (102) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ČAH, kuri iš esmės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte nurodytus verslo grupės požymius, steigimo veiksmai (2011 m. pabaigoje–2012 m. pradžioje) buvo atlikti suteikus restruktūrizavimo pagalbą, todėl tai laikoma restruktūrizavimo proceso veiksmais, kurie neturi jokios įtakos restruktūrizavimo pagalbos tinkamumo kriterijams. Be to, Komisija pažymi, kad visi ČAH priklausančių bendrovių verslo santykiai bus plėtojami sąžiningos konkurencijos sąlygomis ir laikantis susijusių Čekijos teisės nuostatų (26), todėl kiti grupės nariai neturi jokių galimybių prisidėti prie ČSA restruktūrizavimo proceso. |
| --- | --- |

(102)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ČAH, kuri iš esmės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte nurodytus verslo grupės požymius, steigimo veiksmai (2011 m. pabaigoje–2012 m. pradžioje) buvo atlikti suteikus restruktūrizavimo pagalbą, todėl tai laikoma restruktūrizavimo proceso veiksmais, kurie neturi jokios įtakos restruktūrizavimo pagalbos tinkamumo kriterijams. Be to, Komisija pažymi, kad visi ČAH priklausančių bendrovių verslo santykiai bus plėtojami sąžiningos konkurencijos sąlygomis ir laikantis susijusių Čekijos teisės nuostatų (26), todėl kiti grupės nariai neturi jokių galimybių prisidėti prie ČSA restruktūrizavimo proceso.

6.3.2.   Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

| (103) | Visų pirma, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punktą įgyvendinant restruktūrizavimo planą, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų turi būti atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas. |
| --- | --- |

(103)

Visų pirma, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punktą įgyvendinant restruktūrizavimo planą, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų turi būti atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas.

| (104) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36 punktą plane turi būti aprašomos aplinkybės, dėl kurių bendrovė patyrė sunkumų, ir pateikiami geriausio atvejo, blogiausio atvejo ir bazinio atvejo scenarijai, kuriuose atsižvelgiama į esamą padėtį ir rinkos perspektyvas. |
| --- | --- |

(104)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36 punktą plane turi būti aprašomos aplinkybės, dėl kurių bendrovė patyrė sunkumų, ir pateikiami geriausio atvejo, blogiausio atvejo ir bazinio atvejo scenarijai, kuriuose atsižvelgiama į esamą padėtį ir rinkos perspektyvas.

| (105) | Planas turi padėti jai pasiekti tokią apyvartą, kuri leistų bendrovei po restruktūrizavimo padengti visas sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Laukiama kapitalo grąža turi būti pakankamai didelė, kad jos pakaktų restruktūrizuotai įmonei konkuruoti rinkoje, pasinaudojant savo privalumais (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 37 punktas). |
| --- | --- |

(105)

Planas turi padėti jai pasiekti tokią apyvartą, kuri leistų bendrovei po restruktūrizavimo padengti visas sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Laukiama kapitalo grąža turi būti pakankamai didelė, kad jos pakaktų restruktūrizuotai įmonei konkuruoti rinkoje, pasinaudojant savo privalumais (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 37 punktas).

| (106) | Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane, kaip apibendrinta 2.3 skirsnyje, aprašytos aplinkybės, dėl kurių bendrovė patyrė sunkumus. Jame atsižvelgiama į ČSA esamas ir būsimas galimybes pagrindinėje rinkos dalyje, t. y. keleivių vežimą oro transportu pagal tvarkaraštį, restruktūrizavimo plane taip pat pateikiami geriausio, blogiausio ir bazinio atvejų prielaidomis pagrįsti scenarijai ir nurodomi ČSA privalumai ir trūkumai. Todėl Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane aptariami visi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36 punkte nustatyti formalūs aspektai. |
| --- | --- |

(106)

Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane, kaip apibendrinta 2.3 skirsnyje, aprašytos aplinkybės, dėl kurių bendrovė patyrė sunkumus. Jame atsižvelgiama į ČSA esamas ir būsimas galimybes pagrindinėje rinkos dalyje, t. y. keleivių vežimą oro transportu pagal tvarkaraštį, restruktūrizavimo plane taip pat pateikiami geriausio, blogiausio ir bazinio atvejų prielaidomis pagrįsti scenarijai ir nurodomi ČSA privalumai ir trūkumai. Todėl Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane aptariami visi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36 punkte nustatyti formalūs aspektai.

| (107) | Dabartiniame restruktūrizavimo plane teigiama, kad ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas iki 2014 m. birželio mėn. Peržiūrėtas penkerių metų restruktūrizavimo laikotarpis yra gana ilgas. Tačiau pagal bazinio atvejo scenarijų ČSA gaus pelną jau 2013 m. Be to, jau įgyvendinta nemažai restruktūrizavimo priemonių, įskaitant bendrovės sumažinimą ir nuosavo įnašo sudarymą. Čekijos valdžios institucijos nurodė, kad restruktūrizavimo plane numatytai strategijai įgyvendinti skirtas daugiau nei penkerių metų terminas ir jis nustatytas kruopščiai įvertinus trumpiausią terminą, reikalingą ilgalaikiam ČSA gyvybingumui atkurti, ir atsižvelgus į galimas veiklos sąlygas ateityje. Be to, Komisija pažymi, kad dabartinėmis ekonomikos sąlygomis, siekiant ilgalaikio gyvybingumo, visų pirma oro transporto sektoriuje, būtina stabilizuoti veiklą ir paslaugų teikimą, kad būtų užtikrintas ne trumpalaikis apyvartos padidėjimas, bet tvirtas būsimo augimo ir ilgalaikio gyvybingumo pagrindas. Šiam tikslui pasiekti paprastai reikia kelerių metų. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnėse bylose restruktūrizavimo procesui prireikdavo penkerių metų arba net ilgesnių laikotarpių (27). Todėl Komisija, atsižvelgdama į visas aplinkybes, mano, kad penkerių metų restruktūrizavimo laikotarpis yra priimtinas. |
| --- | --- |

(107)

Dabartiniame restruktūrizavimo plane teigiama, kad ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas iki 2014 m. birželio mėn. Peržiūrėtas penkerių metų restruktūrizavimo laikotarpis yra gana ilgas. Tačiau pagal bazinio atvejo scenarijų ČSA gaus pelną jau 2013 m. Be to, jau įgyvendinta nemažai restruktūrizavimo priemonių, įskaitant bendrovės sumažinimą ir nuosavo įnašo sudarymą. Čekijos valdžios institucijos nurodė, kad restruktūrizavimo plane numatytai strategijai įgyvendinti skirtas daugiau nei penkerių metų terminas ir jis nustatytas kruopščiai įvertinus trumpiausią terminą, reikalingą ilgalaikiam ČSA gyvybingumui atkurti, ir atsižvelgus į galimas veiklos sąlygas ateityje. Be to, Komisija pažymi, kad dabartinėmis ekonomikos sąlygomis, siekiant ilgalaikio gyvybingumo, visų pirma oro transporto sektoriuje, būtina stabilizuoti veiklą ir paslaugų teikimą, kad būtų užtikrintas ne trumpalaikis apyvartos padidėjimas, bet tvirtas būsimo augimo ir ilgalaikio gyvybingumo pagrindas. Šiam tikslui pasiekti paprastai reikia kelerių metų. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnėse bylose restruktūrizavimo procesui prireikdavo penkerių metų arba net ilgesnių laikotarpių (27). Todėl Komisija, atsižvelgdama į visas aplinkybes, mano, kad penkerių metų restruktūrizavimo laikotarpis yra priimtinas.

| (108) | Siekiant atkurti ČSA apyvartumą, restruktūrizavimo plane numatoma iš esmės sumažinti sąnaudas (visų pirma mažinant pajėgumus, darbuotojų skaičių, bendrovės orlaivių parką ir valdomą tinklą), taip pat įgyvendinti įvairias pajamų didinimo iniciatyvas. |
| --- | --- |

(108)

Siekiant atkurti ČSA apyvartumą, restruktūrizavimo plane numatoma iš esmės sumažinti sąnaudas (visų pirma mažinant pajėgumus, darbuotojų skaičių, bendrovės orlaivių parką ir valdomą tinklą), taip pat įgyvendinti įvairias pajamų didinimo iniciatyvas.

| (109) | Komisija pažymi, kad ČSA iš esmės sumažino pilotų ir orlaivio įgulos narių skaičių – jau atleista daugiau nei 1 000 darbuotojų. Tikimasi, kad sąnaudų mažinimo iniciatyvos leis iki 2012 m. pabaigos gauti [390–425] mln. CZK grynųjų įplaukų. Pardavimo sąnaudos vienam keleiviui jau buvo sumažintos [15,5–17] proc. |
| --- | --- |

(109)

Komisija pažymi, kad ČSA iš esmės sumažino pilotų ir orlaivio įgulos narių skaičių – jau atleista daugiau nei 1 000 darbuotojų. Tikimasi, kad sąnaudų mažinimo iniciatyvos leis iki 2012 m. pabaigos gauti [390–425] mln. CZK grynųjų įplaukų. Pardavimo sąnaudos vienam keleiviui jau buvo sumažintos [15,5–17] proc.

| (110) | Komisija taip pat pažymi, kad sumažinus orlaivių parką (30 proc.) ir tinklą ([18–20] proc.) tikimasi [3,9–4,3] proc. padidinti laisvos vietos kilometro pajamas. Todėl pagal bazinio atvejo scenarijų keleivio vietos apkrovimo veiksnys padidės [66–73] proc. Atnaujinus orlaivių parką, taip pat orlaivius Boeing pakeitus orlaiviais Airbus, bus galima sumažinti veiklos ir techninės priežiūros sąnaudas, o tai leis veiksmingai valdyti orlaivių parką. Tikimasi, kad sumažinus tinklą ir orlaivių parką iki 2012 m. pabaigos bus gauta [195–215] mln. CZK grynųjų įplaukų. |
| --- | --- |

(110)

Komisija taip pat pažymi, kad sumažinus orlaivių parką (30 proc.) ir tinklą ([18–20] proc.) tikimasi [3,9–4,3] proc. padidinti laisvos vietos kilometro pajamas. Todėl pagal bazinio atvejo scenarijų keleivio vietos apkrovimo veiksnys padidės [66–73] proc. Atnaujinus orlaivių parką, taip pat orlaivius Boeing pakeitus orlaiviais Airbus, bus galima sumažinti veiklos ir techninės priežiūros sąnaudas, o tai leis veiksmingai valdyti orlaivių parką. Tikimasi, kad sumažinus tinklą ir orlaivių parką iki 2012 m. pabaigos bus gauta [195–215] mln. CZK grynųjų įplaukų.

| (111) | Komisija taip pat pažymi, kad ČSA įdiegė naują pajamų valdymo sistemą, kuria 2011 m. siekiama [3–3,5] proc. padidinti laisvos vietos kilometro pajamas. Tikimasi, kad visų pajamų, gautų iš susijusių nuosavų ir trečiųjų šalių produktų pardavimų, valdymo sistema padės iki 2012 m. pabaigos padidinti pelną [500–560] mln. CZK. |
| --- | --- |

(111)

Komisija taip pat pažymi, kad ČSA įdiegė naują pajamų valdymo sistemą, kuria 2011 m. siekiama [3–3,5] proc. padidinti laisvos vietos kilometro pajamas. Tikimasi, kad visų pajamų, gautų iš susijusių nuosavų ir trečiųjų šalių produktų pardavimų, valdymo sistema padės iki 2012 m. pabaigos padidinti pelną [500–560] mln. CZK.

| (112) | Komisija, susipažinusi su kitais oro transporto restruktūrizavimo atvejais sektoriuje, mano, jog įgyvendindama šias iniciatyvas ČSA galės sumažinti savo sąnaudas ir gauti papildomų pajamų, kad iki 2014 m. birželio mėn. atkurtų ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(112)

Komisija, susipažinusi su kitais oro transporto restruktūrizavimo atvejais sektoriuje, mano, jog įgyvendindama šias iniciatyvas ČSA galės sumažinti savo sąnaudas ir gauti papildomų pajamų, kad iki 2014 m. birželio mėn. atkurtų ilgalaikį gyvybingumą.

| (113) | Prognozės rezultatai pagrįsti realiomis prielaidomis, visų pirma augimo rodikliais, infliacija, kuro kainomis ir USD ir CZK valiutų keitimo kursu. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Čekija pateikė toliau nurodytus paaiškinimus ir taip išsklaidė Komisijos abejones dėl pagrindinių prielaidų:






  — | Čekija ne tik pratęsė pradinį restruktūrizavimo terminą, bet ir peržiūrėjo savo prielaidas, susijusias su gyvybingumo atkūrimu. Savo argumentus Čekija pagrindė peržiūrėtu bazinio atvejo, o ne geriausio atvejo scenarijumi, kuriuo buvo remtasi iš pradžių. ČSA dabartinis tikslas – iki 2014 m. pasiekti [1,7–1,85] proc. nuosavo kapitalo grąžą, palyginti su pradine restruktūrizavimo plano versija, kurioje numatyta [3–3,5] proc. nuosavo kapitalo grąža. |
| --- | --- | --- |

(113)

Prognozės rezultatai pagrįsti realiomis prielaidomis, visų pirma augimo rodikliais, infliacija, kuro kainomis ir USD ir CZK valiutų keitimo kursu. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Čekija pateikė toliau nurodytus paaiškinimus ir taip išsklaidė Komisijos abejones dėl pagrindinių prielaidų:

—

Čekija ne tik pratęsė pradinį restruktūrizavimo terminą, bet ir peržiūrėjo savo prielaidas, susijusias su gyvybingumo atkūrimu. Savo argumentus Čekija pagrindė peržiūrėtu bazinio atvejo, o ne geriausio atvejo scenarijumi, kuriuo buvo remtasi iš pradžių. ČSA dabartinis tikslas – iki 2014 m. pasiekti [1,7–1,85] proc. nuosavo kapitalo grąžą, palyginti su pradine restruktūrizavimo plano versija, kurioje numatyta [3–3,5] proc. nuosavo kapitalo grąža.

| — | ČSA 2013 ir 2014 m. planuotą 7 orlaivių įsigijimą atidėjo 2014 ir 2016 m. ČSA patvirtino, kad finansuos visų šių orlaivių įsigijimą komercinėmis lėšomis be jokios valstybės paramos. |
| --- | --- |

—

ČSA 2013 ir 2014 m. planuotą 7 orlaivių įsigijimą atidėjo 2014 ir 2016 m. ČSA patvirtino, kad finansuos visų šių orlaivių įsigijimą komercinėmis lėšomis be jokios valstybės paramos.

| — | Čekija patvirtino, kad ČSA nutraukia visą nuostolingą veiklą. |
| --- | --- |

—

Čekija patvirtino, kad ČSA nutraukia visą nuostolingą veiklą.

| (114) | Komisija palankiai vertina tai, kad priėmus sprendimą pradėti procedūrą buvo peržiūrėtos pagrindinės prielaidos, susijusios su vidaus ir išorės veiksniais, pvz., numatomi lėtesni paklausos augimo rodikliai 2010–2013 m. ir didesnės kuro sąnaudos. Peržiūrėjus ir pakoregavus įvairias pagrindines prielaidas taip pat reikėjo peržiūrėti finansines projekcijas, pagal kurias planuojamas 2013 m. pelnas nuo [123–135] mln. CZK sumažėjo iki [68–75] mln. CZK. Pakoreguotose prielaidose dabar pateikiamos labiau tikrovę atitinkančios ir aiškesnės ČSA ateities plėtros perspektyvos. |
| --- | --- |

(114)

Komisija palankiai vertina tai, kad priėmus sprendimą pradėti procedūrą buvo peržiūrėtos pagrindinės prielaidos, susijusios su vidaus ir išorės veiksniais, pvz., numatomi lėtesni paklausos augimo rodikliai 2010–2013 m. ir didesnės kuro sąnaudos. Peržiūrėjus ir pakoregavus įvairias pagrindines prielaidas taip pat reikėjo peržiūrėti finansines projekcijas, pagal kurias planuojamas 2013 m. pelnas nuo [123–135] mln. CZK sumažėjo iki [68–75] mln. CZK. Pakoreguotose prielaidose dabar pateikiamos labiau tikrovę atitinkančios ir aiškesnės ČSA ateities plėtros perspektyvos.

| (115) | Be to, ČSA pateikė scenarijaus analizę, kurioje, be jau minėtų labiausiai realybę atitinkančių prielaidų (bazinio atvejo scenarijus), aptariami geriausio atvejo ir blogiausio atvejo scenarijai ir nurodomos pakeistos prielaidos, susijusios su keliais pagrindiniais veiksniais. |
| --- | --- |

(115)

Be to, ČSA pateikė scenarijaus analizę, kurioje, be jau minėtų labiausiai realybę atitinkančių prielaidų (bazinio atvejo scenarijus), aptariami geriausio atvejo ir blogiausio atvejo scenarijai ir nurodomos pakeistos prielaidos, susijusios su keliais pagrindiniais veiksniais.

| (116) | Pagal bazinio atvejo scenarijų ČSA planuoja teigiamą veiklos maržą pasiekti nuo 2013 m. Net ir pagal blogiausio atvejo scenarijų ČSA pradėtų gauti pelną iki 2014 m. |
| --- | --- |

(116)

Pagal bazinio atvejo scenarijų ČSA planuoja teigiamą veiklos maržą pasiekti nuo 2013 m. Net ir pagal blogiausio atvejo scenarijų ČSA pradėtų gauti pelną iki 2014 m.

| (117) | Vis dėlto bendrovės nuosavo kapitalo grąža iki 2015 m. turėtų būti menka (apie [1,9–2,2] proc.). Tai gana maža grąža, tačiau atrodo, kad ji yra reali atsižvelgiant į tai, kad ČSA nuosavo kapitalo grąža panašių įmonių grupėje (AF-KLM, AA, Finnair, SAS, BA, Croatia Airlines, LH) 2003–2009 m. laikotarpiu svyravo tarp [-1,2– -1] proc. ir [5,4–6,3] proc. Teigiamą nuosavo kapitalo grąžą šioje grupėje pasiekė tik Lufthansa ([5,3–6] proc.), British Airways ([4,9–5,7] proc.) ir AF-KLM ([2–2,3] proc.). Kita vertus, pigūs vežėjai 2004–2007 m. pasiekė [5,5–6,5]–[15,5–17] proc. nuosavo kapitalo grąžą (28). |
| --- | --- |

(117)

Vis dėlto bendrovės nuosavo kapitalo grąža iki 2015 m. turėtų būti menka (apie [1,9–2,2] proc.). Tai gana maža grąža, tačiau atrodo, kad ji yra reali atsižvelgiant į tai, kad ČSA nuosavo kapitalo grąža panašių įmonių grupėje (AF-KLM, AA, Finnair, SAS, BA, Croatia Airlines, LH) 2003–2009 m. laikotarpiu svyravo tarp [-1,2– -1] proc. ir [5,4–6,3] proc. Teigiamą nuosavo kapitalo grąžą šioje grupėje pasiekė tik Lufthansa ([5,3–6] proc.), British Airways ([4,9–5,7] proc.) ir AF-KLM ([2–2,3] proc.). Kita vertus, pigūs vežėjai 2004–2007 m. pasiekė [5,5–6,5]–[15,5–17] proc. nuosavo kapitalo grąžą (28).

| (118) | Todėl ČSA siekiama nuosavo kapitalo grąža bus mažesnė už itin veiksmingų pigių vežėjų arba minėtų stambių pagrindinių vežėjų, besinaudojančių masto ekonomijos privalumais, nuosavo kapitalo grąžą. ČSA, kurios restruktūrizuotą orlaivių parką sudaro 20–23 orlaiviai, išlieka smulkiu regioniniu veikėju, o ilgalaikę jos plėtrą geriausiai galima užtikrinti pritraukus privatų investuotoją. |
| --- | --- |

(118)

Todėl ČSA siekiama nuosavo kapitalo grąža bus mažesnė už itin veiksmingų pigių vežėjų arba minėtų stambių pagrindinių vežėjų, besinaudojančių masto ekonomijos privalumais, nuosavo kapitalo grąžą. ČSA, kurios restruktūrizuotą orlaivių parką sudaro 20–23 orlaiviai, išlieka smulkiu regioniniu veikėju, o ilgalaikę jos plėtrą geriausiai galima užtikrinti pritraukus privatų investuotoją.

| (119) | Atsižvelgiant į tai, kad Čekija, kaip bendrovės savininkė, puikiai supranta padėtį ir pritaria laiku vykdomai privatizacijai, šis laipsniškas gyvybingumo atkūrimas, atrodo, yra priimtinas. Be to, tai, kad ČSA, užuot, kaip buvo iš pradžių numatyta, ėmusi banko kreditą su valstybės garantija, sugebėjo gauti privačių lėšų naujam orlaiviui įsigyti, rodo rinkoje tikint, jog įmanoma atkurti gyvybingumą. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgiant į tai, kad Čekija, kaip bendrovės savininkė, puikiai supranta padėtį ir pritaria laiku vykdomai privatizacijai, šis laipsniškas gyvybingumo atkūrimas, atrodo, yra priimtinas. Be to, tai, kad ČSA, užuot, kaip buvo iš pradžių numatyta, ėmusi banko kreditą su valstybės garantija, sugebėjo gauti privačių lėšų naujam orlaiviui įsigyti, rodo rinkoje tikint, jog įmanoma atkurti gyvybingumą.

| (120) | Be to, Komisija palankiai vertina tai, kad ČSA padarė didelę pažangą iki šiol įgyvendindama restruktūrizavimo procesą ir kad numatytų iniciatyvų įgyvendinimas 2011 m. jau turėjo teigiamą poveikį ČSA: nors kasmet buvo nutraukiama [15,5–17] proc. skrydžių, metinis maršrutų pajamingumas mažėjo tik [8–9] proc. Per 2012 m. pirmąjį ketvirtį tiesioginių skrydžių keleivių skaičius didėjo [7,9–8,4] proc. ir tai turėjo teigiamą poveikį laisvos vietos kilometro pajamoms, kurios padidėjo [12,5–14] proc. ČSA taip pat įstengė 2011 m. sumažinti savo maitinimo sąnaudas [115–130] mln. CZK, o vienetines keleivio sąnaudas – [14,5–16] proc. Įgyvendinant sąnaudų mažinimo priemones, su pasaulinės platinimo sistemos naudojimu susijusios sąnaudos kasmet mažėjo: 2010 m. jos sumažėjo [68–75] mln. CZK, o 2011 m. – [89–96] mln. CZK. |
| --- | --- |

(120)

Be to, Komisija palankiai vertina tai, kad ČSA padarė didelę pažangą iki šiol įgyvendindama restruktūrizavimo procesą ir kad numatytų iniciatyvų įgyvendinimas 2011 m. jau turėjo teigiamą poveikį ČSA: nors kasmet buvo nutraukiama [15,5–17] proc. skrydžių, metinis maršrutų pajamingumas mažėjo tik [8–9] proc. Per 2012 m. pirmąjį ketvirtį tiesioginių skrydžių keleivių skaičius didėjo [7,9–8,4] proc. ir tai turėjo teigiamą poveikį laisvos vietos kilometro pajamoms, kurios padidėjo [12,5–14] proc. ČSA taip pat įstengė 2011 m. sumažinti savo maitinimo sąnaudas [115–130] mln. CZK, o vienetines keleivio sąnaudas – [14,5–16] proc. Įgyvendinant sąnaudų mažinimo priemones, su pasaulinės platinimo sistemos naudojimu susijusios sąnaudos kasmet mažėjo: 2010 m. jos sumažėjo [68–75] mln. CZK, o 2011 m. – [89–96] mln. CZK.

| (121) | ČSA jau įgyvendino numatytas darbuotojų mažinimo ir turto pardavimo priemones, taip pat perdavė savo nepagrindines paslaugas patronuojamosioms įmonėms, kurios tuomet buvo parduotos ČAH. |
| --- | --- |

(121)

ČSA jau įgyvendino numatytas darbuotojų mažinimo ir turto pardavimo priemones, taip pat perdavė savo nepagrindines paslaugas patronuojamosioms įmonėms, kurios tuomet buvo parduotos ČAH.

| (122) | Atsižvelgdama į svarbias restruktūrizavimo priemones, kurių buvo imtasi, ir iki šiol padarytą pažangą, Komisija mano, kad peržiūrėtas restruktūrizavimo planas leis ČSA per pagrįstą terminą atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgdama į svarbias restruktūrizavimo priemones, kurių buvo imtasi, ir iki šiol padarytą pažangą, Komisija mano, kad peržiūrėtas restruktūrizavimo planas leis ČSA per pagrįstą terminą atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.

6.3.3.   Nederamo konkurencijos iškraipymo vengimas (kompensacinės priemonės)

| (123) | Antra, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktą kompensacinės priemonės turi būti taikomos siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį prekybos sąlygoms. Tokias priemones gali sudaryti turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas ir įėjimo į konkrečias rinkas kliūčių sumažinimas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas). |
| --- | --- |

(123)

Antra, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktą kompensacinės priemonės turi būti taikomos siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį prekybos sąlygoms. Tokias priemones gali sudaryti turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas ir įėjimo į konkrečias rinkas kliūčių sumažinimas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas).

| (124) | Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas). |
| --- | --- |

(124)

Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).

| (125) | ČSA siūlo šias kompensacines priemones:






  — | pajėgumų mažinimą; |
| --- | --- | --- |

(125)

ČSA siūlo šias kompensacines priemones:

—

pajėgumų mažinimą;

| — | laiko tarpsnių atsisakymą koordinuojamuose oro uostuose, įskaitant laiko tarpsnių pardavimą Londono Heathrow oro uoste; |
| --- | --- |

—

laiko tarpsnių atsisakymą koordinuojamuose oro uostuose, įskaitant laiko tarpsnių pardavimą Londono Heathrow oro uoste;

| — | turto pardavimą. |
| --- | --- |

—

turto pardavimą.

| (126) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl tam tikrų ČSA pasiūlytų kompensacinių priemonių, nes, atrodė, kad tai paprasčiausiai gyvybingumo priemonės. Čekija paaiškino šį klausimą ir pateikė pagrindimą, įrodantį išvardytų priemonių svarbą. |
| --- | --- |

(126)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl tam tikrų ČSA pasiūlytų kompensacinių priemonių, nes, atrodė, kad tai paprasčiausiai gyvybingumo priemonės. Čekija paaiškino šį klausimą ir pateikė pagrindimą, įrodantį išvardytų priemonių svarbą.

| (127) | ČSA planavo 50 proc. sumažinti savo orlaivių parką, o tai turės įtakos maršrutų tinklui. Bendri bendrovės pajėgumai 2009 m. buvo [8–9] mlrd. laisvos vietos kilometrų. Baigiantis restruktūrizavimo procesui ČSA planuoja pasiūlyti [6,2–7] mlrd. laisvos vietos kilometrų, t. y. tinklas bus sumažintas [2–2,2] mlrd. laisvos vietos kilometrais (tai sudaro [20–25] proc.). |
| --- | --- |

(127)

ČSA planavo 50 proc. sumažinti savo orlaivių parką, o tai turės įtakos maršrutų tinklui. Bendri bendrovės pajėgumai 2009 m. buvo [8–9] mlrd. laisvos vietos kilometrų. Baigiantis restruktūrizavimo procesui ČSA planuoja pasiūlyti [6,2–7] mlrd. laisvos vietos kilometrų, t. y. tinklas bus sumažintas [2–2,2] mlrd. laisvos vietos kilometrais (tai sudaro [20–25] proc.).

| (128) | ČSA taip pat sutiko, kad kitos priemonės turėtų būti laikomos gyvybingumo priemonėmis, pvz., sprendimas atšaukti maršrutus į Niujorką ir Torontą. Šį sprendimą 2009 m. liepos mėn. (t. y. prieš prasidedant restruktūrizavimo laikotarpiui) priėmė ČSA valdyba. Skrydžiai buvo nutraukti nuo 2009 m. lapkričio mėn. Tačiau tai, kad ČSA nusprendė atsisakyti maršrutų prieš prasidedant restruktūrizavimo laikotarpiui, rodo, jog šis verslo sprendimas buvo priimtas siekiant padidinti oro transporto bendrovės gyvybingumą, o ne kuo labiau sumažinti galimą valstybės pagalbos iškreipiantį poveikį prekybos sąlygoms. |
| --- | --- |

(128)

ČSA taip pat sutiko, kad kitos priemonės turėtų būti laikomos gyvybingumo priemonėmis, pvz., sprendimas atšaukti maršrutus į Niujorką ir Torontą. Šį sprendimą 2009 m. liepos mėn. (t. y. prieš prasidedant restruktūrizavimo laikotarpiui) priėmė ČSA valdyba. Skrydžiai buvo nutraukti nuo 2009 m. lapkričio mėn. Tačiau tai, kad ČSA nusprendė atsisakyti maršrutų prieš prasidedant restruktūrizavimo laikotarpiui, rodo, jog šis verslo sprendimas buvo priimtas siekiant padidinti oro transporto bendrovės gyvybingumą, o ne kuo labiau sumažinti galimą valstybės pagalbos iškreipiantį poveikį prekybos sąlygoms.

| (129) | Peržiūrėtame restruktūrizavimo plane ČSA siūlo šias kompensacines priemones: panaikinti šešis pelningus maršrutus (29) ir sumažinti laisvos vietos kilometrų skaičių 10 papildomų pelningų maršrutų (30). Atsisakius maršrutų ir įgyvendinus siūlomas pajėgumų mažinimo priemones, esamus pajėgumus bus galima sumažinti [900–1 000] mln. laisvos vietos kilometrų, o tai reiškia reguliaraus transporto pajėgumų sumažinimą [10–11] proc (31)., palyginti su 2009 m. ČSA patvirtino, kad mažesnius pajėgumus, kurie siūlomi kaip kompensacinės priemonės, išlaikys iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(129)

Peržiūrėtame restruktūrizavimo plane ČSA siūlo šias kompensacines priemones: panaikinti šešis pelningus maršrutus (29) ir sumažinti laisvos vietos kilometrų skaičių 10 papildomų pelningų maršrutų (30). Atsisakius maršrutų ir įgyvendinus siūlomas pajėgumų mažinimo priemones, esamus pajėgumus bus galima sumažinti [900–1 000] mln. laisvos vietos kilometrų, o tai reiškia reguliaraus transporto pajėgumų sumažinimą [10–11] proc (31)., palyginti su 2009 m. ČSA patvirtino, kad mažesnius pajėgumus, kurie siūlomi kaip kompensacinės priemonės, išlaikys iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.

| (130) | Maršrutai laikomi pelningais, jeigu 2009 m. jiems buvo nustatyta teigiama C1 išlaidas padengiančių pajamų kategorija. Apskaičiuojant C1 kategorijos pajamas atsižvelgiama į skrydžio, keleivio ir paskirstymo sąnaudas (t. y. kintamosios išlaidos), priskiriamas kiekvienam atskiram maršrutui. Ji apskaičiuojama kaip (maršruto pajamų ir kintamųjų išlaidų skirtumas), kuris padalijamas iš maršruto pajamų. Todėl visi maršrutai, kurių C1 kategorija yra teigiama, ne tik generuoja pakankamas pajamas kintamosioms maršruto išlaidoms padengti, bet ir leidžia padengti bendrovės fiksuotąsias išlaidas. |
| --- | --- |

(130)

Maršrutai laikomi pelningais, jeigu 2009 m. jiems buvo nustatyta teigiama C1 išlaidas padengiančių pajamų kategorija. Apskaičiuojant C1 kategorijos pajamas atsižvelgiama į skrydžio, keleivio ir paskirstymo sąnaudas (t. y. kintamosios išlaidos), priskiriamas kiekvienam atskiram maršrutui. Ji apskaičiuojama kaip (maršruto pajamų ir kintamųjų išlaidų skirtumas), kuris padalijamas iš maršruto pajamų. Todėl visi maršrutai, kurių C1 kategorija yra teigiama, ne tik generuoja pakankamas pajamas kintamosioms maršruto išlaidoms padengti, bet ir leidžia padengti bendrovės fiksuotąsias išlaidas.

| (131) | Komisijos nuomone, C1 išlaidas padengiančių pajamų kategorija, atrodo, yra tinkamas rodiklis, kadangi jame atsižvelgiama į visas tiesiogiai su atitinkamu maršrutu susijusias išlaidas. Komisija pažymi, kad panašioje byloje tokia suma buvo laikoma priimtina (32). |
| --- | --- |

(131)

Komisijos nuomone, C1 išlaidas padengiančių pajamų kategorija, atrodo, yra tinkamas rodiklis, kadangi jame atsižvelgiama į visas tiesiogiai su atitinkamu maršrutu susijusias išlaidas. Komisija pažymi, kad panašioje byloje tokia suma buvo laikoma priimtina (32).

| (132) | Dėl trečiosios šalies (TS) argumentų, kuriais teigiama, kad ČSA pradėjo skraidinti nuostolingais maršrutais, pvz., Praha–Abu Dabis, Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į Čekijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus, šis maršrutas yra bendro kodo skrydis, kuris valdomas bendradarbiaujant su Etihad Airways. Bet kuriuo atveju, nors gali būti pradedama skraidinti naujais maršrutais, ČSA įsipareigojo sumažinti savo bendrą tinklą [20–25] proc. (apskaičiuojamą laisvos vietos kilometrais) ir išlaikyti šį sumažintą tinklą iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Be to, ČSA pasiūlė pašalinti arba sumažinti savo pajėgumą 16 pelningų maršrutų, kad suvienodintų savo pajėgumus su konkurentais. |
| --- | --- |

(132)

Dėl trečiosios šalies (TS) argumentų, kuriais teigiama, kad ČSA pradėjo skraidinti nuostolingais maršrutais, pvz., Praha–Abu Dabis, Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į Čekijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus, šis maršrutas yra bendro kodo skrydis, kuris valdomas bendradarbiaujant su Etihad Airways. Bet kuriuo atveju, nors gali būti pradedama skraidinti naujais maršrutais, ČSA įsipareigojo sumažinti savo bendrą tinklą [20–25] proc. (apskaičiuojamą laisvos vietos kilometrais) ir išlaikyti šį sumažintą tinklą iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Be to, ČSA pasiūlė pašalinti arba sumažinti savo pajėgumą 16 pelningų maršrutų, kad suvienodintų savo pajėgumus su konkurentais.

| (133) | Komisija pažymi, kad dėl tinklo pakeitimų bus atsisakyta įvairių ČSA laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose (33). Atsisakius leidimosi laiko tarpsnių kitos konkuruojančios oro transporto bendrovės galės padidinti savo pajėgumus tuose koordinuojamuose oro uostuose (nepaisant faktinio maršruto, kurio buvo atsisakyta) ir taip sumažinti patekimo į rinką kliūtis, o tai naudinga ČSA konkurentams. |
| --- | --- |

(133)

Komisija pažymi, kad dėl tinklo pakeitimų bus atsisakyta įvairių ČSA laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose (33). Atsisakius leidimosi laiko tarpsnių kitos konkuruojančios oro transporto bendrovės galės padidinti savo pajėgumus tuose koordinuojamuose oro uostuose (nepaisant faktinio maršruto, kurio buvo atsisakyta) ir taip sumažinti patekimo į rinką kliūtis, o tai naudinga ČSA konkurentams.

| (134) | Be to, ČSA teigia, kad jos nenuostolingo turto, kaip ir laiko tarpsnių Londono Heathrow oro uoste (žr. 47 konstatuojamąją dalį) ir 15 orlaivių (žr. 48 konstatuojamąją dalį) pardavimas, taip pat jos neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklo pardavimas (žr. 46 konstatuojamąją dalį) ir patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH (žr. 53 konstatuojamąją dalį) taip pat turėtų būti laikomas kompensacine priemone. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad kompensacinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos visų pirma rinkoje, kurios didelę dalį įmonė užims po restruktūrizavimo, svarbios yra tik su keleivių oro transporto rinka susijusios priemonės. |
| --- | --- |

(134)

Be to, ČSA teigia, kad jos nenuostolingo turto, kaip ir laiko tarpsnių Londono Heathrow oro uoste (žr. 47 konstatuojamąją dalį) ir 15 orlaivių (žr. 48 konstatuojamąją dalį) pardavimas, taip pat jos neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklo pardavimas (žr. 46 konstatuojamąją dalį) ir patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH (žr. 53 konstatuojamąją dalį) taip pat turėtų būti laikomas kompensacine priemone. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad kompensacinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos visų pirma rinkoje, kurios didelę dalį įmonė užims po restruktūrizavimo, svarbios yra tik su keleivių oro transporto rinka susijusios priemonės.

| (135) | Todėl, be pajėgumų sumažinimo [10–11] proc. pelninguose maršrutuose ir laiko tarpsnių atsisakymo koordinuojamuose oro uostuose, tik laiko tarpsnių Londono Heathrow oro uoste ir 15 orlaivių pardavimas gali būti vertinamas kaip tinkama kompensacinė priemonė, o neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklo ir ČSA patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH – negali, nes neturi įtakos ČSA pagrindinėje rinkoje užimamai padėčiai. |
| --- | --- |

(135)

Todėl, be pajėgumų sumažinimo [10–11] proc. pelninguose maršrutuose ir laiko tarpsnių atsisakymo koordinuojamuose oro uostuose, tik laiko tarpsnių Londono Heathrow oro uoste ir 15 orlaivių pardavimas gali būti vertinamas kaip tinkama kompensacinė priemonė, o neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklo ir ČSA patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH – negali, nes neturi įtakos ČSA pagrindinėje rinkoje užimamai padėčiai.

| (136) | Nagrinėdama kompensacinių priemonių tinkamumą, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir konkurencijos sąlygas – taip ji sieks užtikrinti, kad tokia priemonė nepablogins rinkos struktūros (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas). |
| --- | --- |

(136)

Nagrinėdama kompensacinių priemonių tinkamumą, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir konkurencijos sąlygas – taip ji sieks užtikrinti, kad tokia priemonė nepablogins rinkos struktūros (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas).

| (137) | Kompensacinės priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Įmonės sumažinimo laipsnis turi būti įvertinamas kiekvienu atveju atskirai (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas). |
| --- | --- |

(137)

Kompensacinės priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Įmonės sumažinimo laipsnis turi būti įvertinamas kiekvienu atveju atskirai (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).

| (138) | Komisija pažymi, kad nors ČSA vis dar užima pirmą vietą Čekijos aviacijos rinkoje, jos pajėgumai sudaro tik 1–2 proc. viso Europos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus. Jei toks santykinai mažas vežėjas kaip ČSA toliau mažins savo orlaivių parką, tai galėtų turėti neigiamą poveikį jos gyvybingumui ir nebūtų suteikiamos jokios svarbios rinkos galimybės konkurentams. |
| --- | --- |

(138)

Komisija pažymi, kad nors ČSA vis dar užima pirmą vietą Čekijos aviacijos rinkoje, jos pajėgumai sudaro tik 1–2 proc. viso Europos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus. Jei toks santykinai mažas vežėjas kaip ČSA toliau mažins savo orlaivių parką, tai galėtų turėti neigiamą poveikį jos gyvybingumui ir nebūtų suteikiamos jokios svarbios rinkos galimybės konkurentams.

| (139) | Dėl svarbiausios nuosavo įnašo dalies, pajėgumų sumažinimo, Komisija mano, kad [10–11] proc. sumažinimas yra pakankamas, visų pirma palyginus su kitų oro transporto bendrovių restruktūrizavimo bylomis (34). |
| --- | --- |

(139)

Dėl svarbiausios nuosavo įnašo dalies, pajėgumų sumažinimo, Komisija mano, kad [10–11] proc. sumažinimas yra pakankamas, visų pirma palyginus su kitų oro transporto bendrovių restruktūrizavimo bylomis (34).

| (140) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad nurodytos kompensacinės priemonės yra pakankamos pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo labiau sumažintas. |
| --- | --- |

(140)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad nurodytos kompensacinės priemonės yra pakankamos pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo labiau sumažintas.

6.3.4.   Mažiausia pagalba (nuosavas įnašas)

| (141) | Trečia, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, siekiant apriboti pagalbą iki minimaliai reikalingos sumos būtinoms restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, būtina, kad paramos gavėjas nuosavomis lėšomis svariai prisidėtų prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Tai gali apimti turto, kuris nėra būtinas įmonės išlikimui, pardavimą arba iš išorės rinkos sąlygomis gaunamą finansavimą. |
| --- | --- |

(141)

Trečia, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, siekiant apriboti pagalbą iki minimaliai reikalingos sumos būtinoms restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, būtina, kad paramos gavėjas nuosavomis lėšomis svariai prisidėtų prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Tai gali apimti turto, kuris nėra būtinas įmonės išlikimui, pardavimą arba iš išorės rinkos sąlygomis gaunamą finansavimą.

| (142) | Komisija laikosi nuomonės, kad tinkama, jei didelės įmonės padengia ne mažiau kaip 50 proc. restruktūrizavimo sąnaudų. Tačiau esant išskirtinėms aplinkybėms ir ypač sunkiai padėčiai, Komisija gali sutikti, kad įnašas būtų mažesnis (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktas). |
| --- | --- |

(142)

Komisija laikosi nuomonės, kad tinkama, jei didelės įmonės padengia ne mažiau kaip 50 proc. restruktūrizavimo sąnaudų. Tačiau esant išskirtinėms aplinkybėms ir ypač sunkiai padėčiai, Komisija gali sutikti, kad įnašas būtų mažesnis (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktas).

| (143) | Nuosavas įnašas turi būti tikras, t. y. faktiškas, neįtraukiant viso ateityje laukiamo pelno, pvz., grynųjų pinigų srautų (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas). Žinoma, nuosavas įnašas neturi apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(143)

Nuosavas įnašas turi būti tikras, t. y. faktiškas, neįtraukiant viso ateityje laukiamo pelno, pvz., grynųjų pinigų srautų (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas). Žinoma, nuosavas įnašas neturi apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos.

| (144) | Atsižvelgiant į bendras restruktūrizavimo sąnaudas, t. y. [8 900–10 500] mln. CZK, ČSA siūlomą nuosavą įnašą sudaro:






  — | privataus banko Komerční banka suteikta paskola ([125–140] mln. CZK) ir |
| --- | --- | --- |

(144)

Atsižvelgiant į bendras restruktūrizavimo sąnaudas, t. y. [8 900–10 500] mln. CZK, ČSA siūlomą nuosavą įnašą sudaro:

—

privataus banko Komerční banka suteikta paskola ([125–140] mln. CZK) ir

| — | turto pardavimo pajamos (t. y. žemės, kito nekilnojamojo turto, orlaivių ir patronuojamųjų įmonių pardavimo pajamos) (35). |
| --- | --- |

—

turto pardavimo pajamos (t. y. žemės, kito nekilnojamojo turto, orlaivių ir patronuojamųjų įmonių pardavimo pajamos) (35).

| (145) | ČSA nuosavas įnašas, kurį siūlo Čekijos valdžios institucijos, sudarytų [70–80] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų. Be to, Komisija pažymi, kad ČSA sudarė ([25–30] mln. USD vertės) privačią orlaivio nuomos sutartį, kuri taip pat gali būti laikoma nuosavo įnašo dalimi. |
| --- | --- |

(145)

ČSA nuosavas įnašas, kurį siūlo Čekijos valdžios institucijos, sudarytų [70–80] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų. Be to, Komisija pažymi, kad ČSA sudarė ([25–30] mln. USD vertės) privačią orlaivio nuomos sutartį, kuri taip pat gali būti laikoma nuosavo įnašo dalimi.

| (146) | ČSA galėjo sudaryti privačios finansinės nuomos sutartį dėl orlaivio Airbus A319 ir dviejų variklių įsigijimo 2011 m. gegužės mėn. Nuomą rinkos sąlygomis suteikia [...]. Nuomos sutarties dalykas – [25–30] mln. USD dydžio paskola (apie [520–600] mln. CZK arba [5,3–5,9] proc. restruktūrizavimo sąnaudų). |
| --- | --- |

(146)

ČSA galėjo sudaryti privačios finansinės nuomos sutartį dėl orlaivio Airbus A319 ir dviejų variklių įsigijimo 2011 m. gegužės mėn. Nuomą rinkos sąlygomis suteikia [...]. Nuomos sutarties dalykas – [25–30] mln. USD dydžio paskola (apie [520–600] mln. CZK arba [5,3–5,9] proc. restruktūrizavimo sąnaudų).

| (147) | Nuomos bendrovė leis ČSA perduotą orlaivį 10 metų naudoti finansinės nuomos sąlygomis; sumokėjusi visas įmokas ČSA taps orlaivio savininke. Be išankstinio dalinio mokėjimo, kurį sudaro [29–33] proc. bendros orlaivio kainos, ČSA nuomotojui kas ketvirtį mokės nuomos įmokas, kurios apskaičiuojamos atsižvelgiant į orlaivio kainą ir pridedant paskolos palūkanas, kurias bankas nustatė paskolos bendrovei (3 mėnesių Londono tarpbankinės rinkos palūkanų norma (LIBOR), įskaitant maržą). Nuomos įmokų mokėjimas (tiksliau tariant, nuomos bendrovei [...] suteiktos paskolos grąžinimas) bus visų pirma užtikrintas visam nuomos laikotarpiui įkeičiant orlaivį bankui. |
| --- | --- |

(147)

Nuomos bendrovė leis ČSA perduotą orlaivį 10 metų naudoti finansinės nuomos sąlygomis; sumokėjusi visas įmokas ČSA taps orlaivio savininke. Be išankstinio dalinio mokėjimo, kurį sudaro [29–33] proc. bendros orlaivio kainos, ČSA nuomotojui kas ketvirtį mokės nuomos įmokas, kurios apskaičiuojamos atsižvelgiant į orlaivio kainą ir pridedant paskolos palūkanas, kurias bankas nustatė paskolos bendrovei (3 mėnesių Londono tarpbankinės rinkos palūkanų norma (LIBOR), įskaitant maržą). Nuomos įmokų mokėjimas (tiksliau tariant, nuomos bendrovei [...] suteiktos paskolos grąžinimas) bus visų pirma užtikrintas visam nuomos laikotarpiui įkeičiant orlaivį bankui.

| (148) | Komisija pažymi, kad nuomos sutartis rodo, jog ČSA jau yra pajėgi be jokios Čekijos valdžios institucijų paramos gauti išorės finansavimą rinkos sąlygomis. Toks finansavimas rodo, jog rinkoje tikima, kad planuojamas gyvybingumo atkūrimas įmanomas. Todėl Komisija mano, kad [520–600] mln. CZK nuoma yra dalis nuosavo įnašo. |
| --- | --- |

(148)

Komisija pažymi, kad nuomos sutartis rodo, jog ČSA jau yra pajėgi be jokios Čekijos valdžios institucijų paramos gauti išorės finansavimą rinkos sąlygomis. Toks finansavimas rodo, jog rinkoje tikima, kad planuojamas gyvybingumo atkūrimas įmanomas. Todėl Komisija mano, kad [520–600] mln. CZK nuoma yra dalis nuosavo įnašo.

| (149) | Siūlomą paskolą, kurią suteikė Komerční banka, sudaro pagrindų susitarime nustatyta kredito linija. Komisija pažymi, kad pagrindų susitarimas, kuriame nustatyta [480–540] mln. CZK kredito linija, jau buvo sudarytas 2009 m. kovo 31 d. ir kad, atsižvelgiant į prastėjančią ČSA padėtį, kredito linija buvo sumažinta atlikus vėlesnius pagrindų susitarimo pakeitimus. Vėliausiame, 2009 m. gruodžio mėn., atliktame pakeitime numatyta, kad iki 2010 m. birželio 30 d. suteikiama tik [200–220] mln. CZK kredito linija. Komisija supranta, kad siūlomas [125–140] mln. CZK nuosavas įnašas yra naujausias šios kredito linijos balansas. |
| --- | --- |

(149)

Siūlomą paskolą, kurią suteikė Komerční banka, sudaro pagrindų susitarime nustatyta kredito linija. Komisija pažymi, kad pagrindų susitarimas, kuriame nustatyta [480–540] mln. CZK kredito linija, jau buvo sudarytas 2009 m. kovo 31 d. ir kad, atsižvelgiant į prastėjančią ČSA padėtį, kredito linija buvo sumažinta atlikus vėlesnius pagrindų susitarimo pakeitimus. Vėliausiame, 2009 m. gruodžio mėn., atliktame pakeitime numatyta, kad iki 2010 m. birželio 30 d. suteikiama tik [200–220] mln. CZK kredito linija. Komisija supranta, kad siūlomas [125–140] mln. CZK nuosavas įnašas yra naujausias šios kredito linijos balansas.

| (150) | Nuosavas įnašas turėtų įrodyti, jog rinkoje tikima, kad planuojamas gyvybingumo atkūrimas įmanomas. Kadangi susijusi paskolos sutartis buvo sudaryta daug anksčiau nei prasidėjo restruktūrizavimo procesas, taip pat atsižvelgiant į tai, kad vėliau Komerční banka sumažino kredito liniją, Komisija nepripažįsta šios privačios paskolos kaip nuosavo įnašo pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą. |
| --- | --- |

(150)

Nuosavas įnašas turėtų įrodyti, jog rinkoje tikima, kad planuojamas gyvybingumo atkūrimas įmanomas. Kadangi susijusi paskolos sutartis buvo sudaryta daug anksčiau nei prasidėjo restruktūrizavimo procesas, taip pat atsižvelgiant į tai, kad vėliau Komerční banka sumažino kredito liniją, Komisija nepripažįsta šios privačios paskolos kaip nuosavo įnašo pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą.

| (151) | Turto pardavimas gali būti dalijamas į tris grupes: (i) turto pardavimas privatiems rinkos subjektams, (ii) nekilnojamojo turto pardavimas Prahos oro uostui ir (iii) patronuojamųjų įmonių pardavimas Čekijai (ČAH). |
| --- | --- |

(151)

Turto pardavimas gali būti dalijamas į tris grupes: (i) turto pardavimas privatiems rinkos subjektams, (ii) nekilnojamojo turto pardavimas Prahos oro uostui ir (iii) patronuojamųjų įmonių pardavimas Čekijai (ČAH).

(i)   Turto pardavimas privatiems rinkos subjektams

| (152) | Dalis turto parduota paskelbus atvirą, skaidrų ir besąlyginį konkursą, pvz., pardavus neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklą ir Slovak Air Services, s.r.o. Kita dalis turto po individualių derybų parduota privačioms įmonėms, pvz., įvairioms oro transporto bendrovėms parduoti orlaiviai ir laiko tarpsniai Londono Heathrow oro uoste, kurie buvo parduoti British Airways. Šie pardavimai vyko 2010 m. liepos mėn. ir per juos gauta [3–3,5] mlrd. CZK (t. y. [31–35] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų). |
| --- | --- |

(152)

Dalis turto parduota paskelbus atvirą, skaidrų ir besąlyginį konkursą, pvz., pardavus neapmuitinamų prekių parduotuvių tinklą ir Slovak Air Services, s.r.o. Kita dalis turto po individualių derybų parduota privačioms įmonėms, pvz., įvairioms oro transporto bendrovėms parduoti orlaiviai ir laiko tarpsniai Londono Heathrow oro uoste, kurie buvo parduoti British Airways. Šie pardavimai vyko 2010 m. liepos mėn. ir per juos gauta [3–3,5] mlrd. CZK (t. y. [31–35] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų).

| (153) | Komisija pažymi, kad ši įnašo dalis į restruktūrizavimo išlaidas iš tikrųjų priklauso bendrovės nuosaviems ištekliams, yra reali ir pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą faktiškai jos reikalaujama. Todėl Komisija pripažįsta šias pajamas nuosavu įnašu. |
| --- | --- |

(153)

Komisija pažymi, kad ši įnašo dalis į restruktūrizavimo išlaidas iš tikrųjų priklauso bendrovės nuosaviems ištekliams, yra reali ir pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą faktiškai jos reikalaujama. Todėl Komisija pripažįsta šias pajamas nuosavu įnašu.

(ii)   Nekilnojamojo turto pardavimas Prahos oro uostui

| (154) | Prahos Ruzyně oro uosto teritorijoje esanti žemė ir kitas nekilnojamasis turtas buvo parduotas Prahos oro uostui 2009 m. gruodžio 9 d., 2010 m. vasario 2 d. ir 2010 m. gegužės 13 d. Pardavus šį turtą, gauta [1 620–1 850] mln. CZK pajamų (t. y. [15–17] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų). |
| --- | --- |

(154)

Prahos Ruzyně oro uosto teritorijoje esanti žemė ir kitas nekilnojamasis turtas buvo parduotas Prahos oro uostui 2009 m. gruodžio 9 d., 2010 m. vasario 2 d. ir 2010 m. gegužės 13 d. Pardavus šį turtą, gauta [1 620–1 850] mln. CZK pajamų (t. y. [15–17] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų).

| (155) | Čekija priėmė įstatymą dėl Prahos Ruzyně oro uosto nuosavybės. Šiuo įstatymu nustatyta, kad visa Prahos Ruzyně oro uosto teritorijoje esanti žemė ir nekilnojamasis turtas, atsižvelgiant į jų strateginę svarbą, turi priklausyti valstybės įmonei. Čekijos valdžios institucijų teigimu, nekilnojamasis turtas Prahos Ruzyně oro uostui yra strategiškai svarbus dėl jame planuojamo įrengti naujo kilimo ir tūpimo tako. |
| --- | --- |

(155)

Čekija priėmė įstatymą dėl Prahos Ruzyně oro uosto nuosavybės. Šiuo įstatymu nustatyta, kad visa Prahos Ruzyně oro uosto teritorijoje esanti žemė ir nekilnojamasis turtas, atsižvelgiant į jų strateginę svarbą, turi priklausyti valstybės įmonei. Čekijos valdžios institucijų teigimu, nekilnojamasis turtas Prahos Ruzyně oro uostui yra strategiškai svarbus dėl jame planuojamo įrengti naujo kilimo ir tūpimo tako.

| (156) | Visas šis turtas buvo parduotas už nepriklausomų Čekijos ekspertų (36) parengtose vertinimo ataskaitose nustatytą kainą. Šios ataskaitos buvo rengiamos prieš kiekvieną pardavimo sandorį. Komisija išnagrinėjo pateiktas vertinimo ataskaitas ir nustatė, kad jos yra pakankamai patikimos. Vertinimo ataskaitomis nėra pagrindo abejoti, nes jose nenustatyta jokių klaidų, taikoma visuotinai pripažinta metodika, o vertinimai atlikti remiantis patikimomis prielaidomis. Komisija taip pat pažymi, kad vertinimo ataskaitos buvo pateikiamos prieš sudarant kiekvieną sandorį ir jose neatsižvelgiama į valstybės, kaip vienintelio pirkėjo, monopolinę padėtį. Todėl Komisija mano, kad šiose vertinimo ataskaitose pateikiamos tinkamos apytikslės sumos, atspindinčios realią turto rinkos kainą. |
| --- | --- |

(156)

Visas šis turtas buvo parduotas už nepriklausomų Čekijos ekspertų (36) parengtose vertinimo ataskaitose nustatytą kainą. Šios ataskaitos buvo rengiamos prieš kiekvieną pardavimo sandorį. Komisija išnagrinėjo pateiktas vertinimo ataskaitas ir nustatė, kad jos yra pakankamai patikimos. Vertinimo ataskaitomis nėra pagrindo abejoti, nes jose nenustatyta jokių klaidų, taikoma visuotinai pripažinta metodika, o vertinimai atlikti remiantis patikimomis prielaidomis. Komisija taip pat pažymi, kad vertinimo ataskaitos buvo pateikiamos prieš sudarant kiekvieną sandorį ir jose neatsižvelgiama į valstybės, kaip vienintelio pirkėjo, monopolinę padėtį. Todėl Komisija mano, kad šiose vertinimo ataskaitose pateikiamos tinkamos apytikslės sumos, atspindinčios realią turto rinkos kainą.

| (157) | Vertinimo ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į jokius turto įkeitimus arba kitas turto suvaržymo formas. Dėl turto įkeitimo, visų pirma dėl Osinek paskolos užtikrinimo, Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad visi turto įkeitimai buvo panaikinti prieš parduodant turtą. Dviejose iš trijų pardavimo sutarčių, sudarytų 2009 m. gruodžio 9 d. ir 2010 m. vasario 2 d., šalys susitarė, kad turtas bus perduotas be jokių suvaržymų. Tik trečiojoje, sudarytoje 2010 m. gegužės 13 d., sutartyje įtvirtinta nuostata, pagal kurią perduodamas turtas yra suvaržytas ir jam taikomi žemės registre įregistruoti servitutai. Nustatyti šie susiję suvaržymai:






  (a) | Prahos oro uosto naudai nustatytas servitutas, susijęs su transformatorių ir paskirstymo punktų naudojimu (sklypas Nr. 2587); |
| --- | --- | --- |

(157)

Vertinimo ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į jokius turto įkeitimus arba kitas turto suvaržymo formas. Dėl turto įkeitimo, visų pirma dėl Osinek paskolos užtikrinimo, Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad visi turto įkeitimai buvo panaikinti prieš parduodant turtą. Dviejose iš trijų pardavimo sutarčių, sudarytų 2009 m. gruodžio 9 d. ir 2010 m. vasario 2 d., šalys susitarė, kad turtas bus perduotas be jokių suvaržymų. Tik trečiojoje, sudarytoje 2010 m. gegužės 13 d., sutartyje įtvirtinta nuostata, pagal kurią perduodamas turtas yra suvaržytas ir jam taikomi žemės registre įregistruoti servitutai. Nustatyti šie susiję suvaržymai:

(a)

Prahos oro uosto naudai nustatytas servitutas, susijęs su transformatorių ir paskirstymo punktų naudojimu (sklypas Nr. 2587);

| (b) | ČSA naudai nustatytas servitutas, susijęs su žemės naudojimu veiklos tikslais (sklypas Nr. 2588/3); |
| --- | --- |

(b)

ČSA naudai nustatytas servitutas, susijęs su žemės naudojimu veiklos tikslais (sklypas Nr. 2588/3);

| (c) | PREdistribuce, a.s. naudai nustatytas servitutas, susijęs su kabelių tinklo technine priežiūra ir teise patekti į žemės sklypą (sklypas Nr. 2586/1). |
| --- | --- |

(c)

PREdistribuce, a.s. naudai nustatytas servitutas, susijęs su kabelių tinklo technine priežiūra ir teise patekti į žemės sklypą (sklypas Nr. 2586/1).

| (158) | Komisija mano, kad dėl suvaržymų ir servitutų gali iš esmės sumažėti nekilnojamojo turto vertė. Tačiau Komisija pažymi, kad 156 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytas servitutas buvo panaikintas tuo metu, kai žemės sklypas buvo perduotas, nes servitutas buvo nustatytas pirkėjo naudai. Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad 156 konstatuojamosios dalies b punkte nurodytas servitutas nustojo galioti tuo metu, kai žemės sklypas buvo perduotas. Trečiasis servitutas, nustatytas 156 konstatuojamosios dalies c punkte, vis dar galioja, tačiau šis servitutas yra viena iš būtinų Prahos oro uosto ir elektros paskirstymo tinklo, kurį kontroliuoja PREdistribuce, a.s., jungties sąlygų. |
| --- | --- |

(158)

Komisija mano, kad dėl suvaržymų ir servitutų gali iš esmės sumažėti nekilnojamojo turto vertė. Tačiau Komisija pažymi, kad 156 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytas servitutas buvo panaikintas tuo metu, kai žemės sklypas buvo perduotas, nes servitutas buvo nustatytas pirkėjo naudai. Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad 156 konstatuojamosios dalies b punkte nurodytas servitutas nustojo galioti tuo metu, kai žemės sklypas buvo perduotas. Trečiasis servitutas, nustatytas 156 konstatuojamosios dalies c punkte, vis dar galioja, tačiau šis servitutas yra viena iš būtinų Prahos oro uosto ir elektros paskirstymo tinklo, kurį kontroliuoja PREdistribuce, a.s., jungties sąlygų.

| (159) | Atsižvelgdama į tai, kad perduotuose žemės sklypuose galioja tik vienas servitutas, Komisija mano, kad aprašyti elementai neturėjo poveikio parduoto turto vertei. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgdama į tai, kad perduotuose žemės sklypuose galioja tik vienas servitutas, Komisija mano, kad aprašyti elementai neturėjo poveikio parduoto turto vertei.

| (160) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pripažįsta, kad pajamos, gautos pardavus žemę, kurios sudaro [1 620–1 850] mln. CZK, yra nuosavas įnašas. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pripažįsta, kad pajamos, gautos pardavus žemę, kurios sudaro [1 620–1 850] mln. CZK, yra nuosavas įnašas.

(iii)   Patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH

| (161) | Kitą turto pardavimo valstybei dalį sudaro ČSA patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH. Parduotos šios patronuojamosios įmonės: HCA ([500–580] mln. CZK), Czech Airlines Handling, a.s. ([700–800] mln. CZK), ČSA Services, s.r.o. ([25–28] mln. CZK) ir Czech Airlines Technics, a.s. ([1–1,15] mlrd. CZK). Bendra šių pardavimų vertė – [2,35–2,6] mlrd. CZK ([24–26] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų). |
| --- | --- |

(161)

Kitą turto pardavimo valstybei dalį sudaro ČSA patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH. Parduotos šios patronuojamosios įmonės: HCA ([500–580] mln. CZK), Czech Airlines Handling, a.s. ([700–800] mln. CZK), ČSA Services, s.r.o. ([25–28] mln. CZK) ir Czech Airlines Technics, a.s. ([1–1,15] mlrd. CZK). Bendra šių pardavimų vertė – [2,35–2,6] mlrd. CZK ([24–26] proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų).

| (162) | Turto pardavimo vertės nustatytos remiantis Deloitte Advisory, s.r.o. ir PricewaterhouseCoopers Česká republika, s.r.o. atliktomis vertinimo ataskaitomis, nurodytomis 53 konstatuojamojoje dalyje. Komisija išnagrinėjo pateiktas vertinimo ataskaitas ir nustatė, kad jos yra pakankamai patikimos. Vertinimo ataskaitomis nėra pagrindo abejoti, nes jose nenustatyta jokių klaidų, taikoma visuotinai pripažinta metodika, o vertinimai atlikti remiantis patikimomis prielaidomis. Todėl Komisija mano, kad šiose vertinimo ataskaitose pateikiamos tinkamos apytikslės sumos, atspindinčios realią turto rinkos kainą. Komisija taip pat pažymi, kad vertinimo ataskaitos buvo pateikiamos prieš sudarant kiekvieną sandorį. |
| --- | --- |

(162)

Turto pardavimo vertės nustatytos remiantis Deloitte Advisory, s.r.o. ir PricewaterhouseCoopers Česká republika, s.r.o. atliktomis vertinimo ataskaitomis, nurodytomis 53 konstatuojamojoje dalyje. Komisija išnagrinėjo pateiktas vertinimo ataskaitas ir nustatė, kad jos yra pakankamai patikimos. Vertinimo ataskaitomis nėra pagrindo abejoti, nes jose nenustatyta jokių klaidų, taikoma visuotinai pripažinta metodika, o vertinimai atlikti remiantis patikimomis prielaidomis. Todėl Komisija mano, kad šiose vertinimo ataskaitose pateikiamos tinkamos apytikslės sumos, atspindinčios realią turto rinkos kainą. Komisija taip pat pažymi, kad vertinimo ataskaitos buvo pateikiamos prieš sudarant kiekvieną sandorį.

| (163) | ČAH įsteigimas buvo pagrindinis konkurento pastabų objektas. Konkurentas teigė, kad vienintelis tokios struktūros tikslas – suteikti ČSA papildomų lėšų. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į Čekijos pareiškimą, kad ČAH įsteigta dėl kitų priežasčių, o ne paprasčiausiai siekiant perkelti kapitalą į ČSA. Pagrindinis ČAH tikslas – padaryti valstybės įmones patrauklesnes potencialiems investuotojams. Pagal nustatytą ČAH struktūrą iš tikrųjų skirtingiems investuotojams pavieniui bus lengviau privatizuoti atskiras ČSA patronuojamąsias įmones. Be to, įsteigus ČAH turėtų būti užtikrinta konkurencinga įmonių grupės viduje teikiamų paslaugų kainų politika ir stimuliuojamas visų patronuojamųjų įmonių pelningumas, taip pat jų orientavimas į išorės klientus. |
| --- | --- |

(163)

ČAH įsteigimas buvo pagrindinis konkurento pastabų objektas. Konkurentas teigė, kad vienintelis tokios struktūros tikslas – suteikti ČSA papildomų lėšų. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į Čekijos pareiškimą, kad ČAH įsteigta dėl kitų priežasčių, o ne paprasčiausiai siekiant perkelti kapitalą į ČSA. Pagrindinis ČAH tikslas – padaryti valstybės įmones patrauklesnes potencialiems investuotojams. Pagal nustatytą ČAH struktūrą iš tikrųjų skirtingiems investuotojams pavieniui bus lengviau privatizuoti atskiras ČSA patronuojamąsias įmones. Be to, įsteigus ČAH turėtų būti užtikrinta konkurencinga įmonių grupės viduje teikiamų paslaugų kainų politika ir stimuliuojamas visų patronuojamųjų įmonių pelningumas, taip pat jų orientavimas į išorės klientus.

| (164) | Galiausiai ČAH įsteigimą dabartine forma patvirtino Čekijos konkurencijos institucija (su atitinkamais įsipareigojimais), o patronuojamosios įmonės buvo parduotos remiantis minėtomis vertinimo ataskaitomis. |
| --- | --- |

(164)

Galiausiai ČAH įsteigimą dabartine forma patvirtino Čekijos konkurencijos institucija (su atitinkamais įsipareigojimais), o patronuojamosios įmonės buvo parduotos remiantis minėtomis vertinimo ataskaitomis.

| (165) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pažymi, kad iš viso nuosavas įnašas, įskaitant pajamas, gautas pardavus patronuojamąsias įmones, sudarytų [78–85] proc. visų restruktūrizavimo išlaidų. Tačiau šioje byloje į šią priemonę nebūtina atsižvelgti, nes net ir be jos ČSA pateikė pakankamą nuosavą įnašą (kurį sudaro turto pardavimas privatiems rinkos subjektams, žemės ir kito nekilnojamojo turto pardavimas valstybės įmonei Prahos oro uostas ir orlaivio nuoma), kurį sudarė [5,2–5,8] mlrd. CZK, arba [55–60] proc., restruktūrizavimo išlaidų, savo restruktūrizavimo sąnaudoms padengti (37). |
| --- | --- |

(165)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pažymi, kad iš viso nuosavas įnašas, įskaitant pajamas, gautas pardavus patronuojamąsias įmones, sudarytų [78–85] proc. visų restruktūrizavimo išlaidų. Tačiau šioje byloje į šią priemonę nebūtina atsižvelgti, nes net ir be jos ČSA pateikė pakankamą nuosavą įnašą (kurį sudaro turto pardavimas privatiems rinkos subjektams, žemės ir kito nekilnojamojo turto pardavimas valstybės įmonei Prahos oro uostas ir orlaivio nuoma), kurį sudarė [5,2–5,8] mlrd. CZK, arba [55–60] proc., restruktūrizavimo išlaidų, savo restruktūrizavimo sąnaudoms padengti (37).

| (166) | Todėl Komisija mano, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte nustatyti reikalavimai buvo įgyvendinti, taigi pagalbos dydis yra apribotas griežtu reikalingu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu. |
| --- | --- |

(166)

Todėl Komisija mano, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte nustatyti reikalavimai buvo įgyvendinti, taigi pagalbos dydis yra apribotas griežtu reikalingu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu.

6.3.5.   Vienkartinės išmokos principas

| (167) | Galiausiai pagalba turi būti suteikiama pagal vienkartinės išmokos principą. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkte nustatyta, kad per pastaruosius dešimt metų sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą gavusiai įmonei tokia pagalba negali būti teikiama dar kartą. |
| --- | --- |

(167)

Galiausiai pagalba turi būti suteikiama pagal vienkartinės išmokos principą. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkte nustatyta, kad per pastaruosius dešimt metų sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą gavusiai įmonei tokia pagalba negali būti teikiama dar kartą.

| (168) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl galimų valstybės pagalbos elementų Osinek paskoloje. Tačiau savo galutiniame sprendime byloje SA.29864 – „Prielaidos dėl valstybės pagalbos, susijusios su Osinek, a.s. suteikta paskola“ Komisija priėjo prie išvados, kadOsinek paskola nebuvo valstybės pagalba, o net jeigu tai buvo valstybės pagalba, ji būtų suderinama pagal laikinąją sistemą (38). Be to, Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad per pastaruosius 10 metų ČSA nepasinaudojo jokia sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba. Todėl Komisija mano, kad vienkartinės išmokos principo yra laikomasi. |
| --- | --- |

(168)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl galimų valstybės pagalbos elementų Osinek paskoloje. Tačiau savo galutiniame sprendime byloje SA.29864 – „Prielaidos dėl valstybės pagalbos, susijusios su Osinek, a.s. suteikta paskola“ Komisija priėjo prie išvados, kadOsinek paskola nebuvo valstybės pagalba, o net jeigu tai buvo valstybės pagalba, ji būtų suderinama pagal laikinąją sistemą (38). Be to, Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad per pastaruosius 10 metų ČSA nepasinaudojo jokia sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba. Todėl Komisija mano, kad vienkartinės išmokos principo yra laikomasi.

6.3.6.   Kiti galimi valstybės pagalbos klausimai

| (169) | Per oficialią tyrimo procedūrą trečiosios šalys iškėlė įvairių papildomų galimų valstybės pagalbos klausimų, visų pirma susijusių su HCA pardavimu, ČSA valdybos pirmininko atlyginimo kryžminiu finansavimu Prahos oro uosto lėšomis ir galimu pranašumu, suteiktu ČSA dėl maršruto Praha–Tel Avivas valdymo. |
| --- | --- |

(169)

Per oficialią tyrimo procedūrą trečiosios šalys iškėlė įvairių papildomų galimų valstybės pagalbos klausimų, visų pirma susijusių su HCA pardavimu, ČSA valdybos pirmininko atlyginimo kryžminiu finansavimu Prahos oro uosto lėšomis ir galimu pranašumu, suteiktu ČSA dėl maršruto Praha–Tel Avivas valdymo.

| (170) | Savo pastabose TS teigė, kad ČSA panaudojo gautą valstybės pagalbą savo užsakomųjų skrydžių veiklai (kuri vykdoma per ČSA patronuojamąją įmonę HCA) plėsti, o tai leistų pasiūlyti 20 proc. mažesnes kainas, palyginti su įprastomis rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(170)

Savo pastabose TS teigė, kad ČSA panaudojo gautą valstybės pagalbą savo užsakomųjų skrydžių veiklai (kuri vykdoma per ČSA patronuojamąją įmonę HCA) plėsti, o tai leistų pasiūlyti 20 proc. mažesnes kainas, palyginti su įprastomis rinkos kainomis.

| (171) | Komisija prašė pateikti išsamią informaciją, susijusią su HCA pardavimu ir jos veikla ateityje. Čekija paaiškino, kad HCA perdavus užsakomųjų skrydžių veiklą jai nebuvo atiduotas nė vienas orlaivis, ir patvirtino, kad visi orlaiviai nuomojami rinkos sąlygomis atsižvelgiant į eksperto nuomonę dėl sandorių kainos (39) arba nuomos mokesčius, nustatytus remiantis Tarptautinio aviacijos biuro paskelbta Nuomos mokesčių apžvalga (40), kurioje konkrečiai įvertinamos rinkos normos, susijusios su atskirų rūšių orlaivių ir metinės gamybos veiklos nuoma. |
| --- | --- |

(171)

Komisija prašė pateikti išsamią informaciją, susijusią su HCA pardavimu ir jos veikla ateityje. Čekija paaiškino, kad HCA perdavus užsakomųjų skrydžių veiklą jai nebuvo atiduotas nė vienas orlaivis, ir patvirtino, kad visi orlaiviai nuomojami rinkos sąlygomis atsižvelgiant į eksperto nuomonę dėl sandorių kainos (39) arba nuomos mokesčius, nustatytus remiantis Tarptautinio aviacijos biuro paskelbta Nuomos mokesčių apžvalga (40), kurioje konkrečiai įvertinamos rinkos normos, susijusios su atskirų rūšių orlaivių ir metinės gamybos veiklos nuoma.

| (172) | Dėl bet kokio galimo darbuotojų perleidimo Čekijos valdžios institucijos paaiškino, kad ČSA 2010 m. perleido HCA nedidelį skaičių administracinių darbuotojų (apie 20 darbuotojų). Tai ji atliko atsižvelgdama į ČSA prisidėjimą prie užsakomųjų skrydžių veiklos vykdymo ir laikydamasi Čekijos komercinio kodekso. Dauguma darbuotojų, įskaitant visus pilotus ir orlaivio įgulą, prisijungė prie HCA po naujo atrankos proceso. Visi darbuotojai, kurie anksčiau dirbo ČSA, nutraukė savo darbo sutartis ir sudarė naujas sutartis su HCA. Naujose darbo sutartyse nenumatyta jokių su darbo stažu susijusių pirmumo teisių. |
| --- | --- |

(172)

Dėl bet kokio galimo darbuotojų perleidimo Čekijos valdžios institucijos paaiškino, kad ČSA 2010 m. perleido HCA nedidelį skaičių administracinių darbuotojų (apie 20 darbuotojų). Tai ji atliko atsižvelgdama į ČSA prisidėjimą prie užsakomųjų skrydžių veiklos vykdymo ir laikydamasi Čekijos komercinio kodekso. Dauguma darbuotojų, įskaitant visus pilotus ir orlaivio įgulą, prisijungė prie HCA po naujo atrankos proceso. Visi darbuotojai, kurie anksčiau dirbo ČSA, nutraukė savo darbo sutartis ir sudarė naujas sutartis su HCA. Naujose darbo sutartyse nenumatyta jokių su darbo stažu susijusių pirmumo teisių.

| (173) | Galiausiai Čekija patvirtino, kad dalis ČSA orlaivių nėra perkeliami į HCA, kuriame jie būtų naudojami ČSA skrydžiams vykdyti. HCA nevykdė plėtros nuo 2009 m. ir paprasčiausiai grįžta prie pradinių skrydžių skaičiaus, kuriuos 2008–2009 m. vykdė ČSA užsakomųjų skrydžių skyrius. Ji neperims pagal tvarkaraštį vykdomų skrydžių valdymo tais maršrutais, kuriuos ČSA nutraukė, tik pasiūlys užsakomuosius skrydžius kitais maršrutais. |
| --- | --- |

(173)

Galiausiai Čekija patvirtino, kad dalis ČSA orlaivių nėra perkeliami į HCA, kuriame jie būtų naudojami ČSA skrydžiams vykdyti. HCA nevykdė plėtros nuo 2009 m. ir paprasčiausiai grįžta prie pradinių skrydžių skaičiaus, kuriuos 2008–2009 m. vykdė ČSA užsakomųjų skrydžių skyrius. Ji neperims pagal tvarkaraštį vykdomų skrydžių valdymo tais maršrutais, kuriuos ČSA nutraukė, tik pasiūlys užsakomuosius skrydžius kitais maršrutais.

| (174) | Atsižvelgdama į pateiktą informaciją, Komisija nemano, kad vyksta koks nors ČSA ir HCA veiklos kryžminis finansavimas ir kad ČSA suteiktas selektyvus pranašumas nebuvo perduotas HCA. |
| --- | --- |

(174)

Atsižvelgdama į pateiktą informaciją, Komisija nemano, kad vyksta koks nors ČSA ir HCA veiklos kryžminis finansavimas ir kad ČSA suteiktas selektyvus pranašumas nebuvo perduotas HCA.

| (175) | ČSA valdybos pirmininkas buvo ir Prahos oro uosto valdybos pirmininkas ir 2010 ir 2011 m. darbo užmokestį gavo iš abiejų bendrovių. Atsižvelgdama į teiginį, kad ČSA suteikiamas galimas pranašumas jos valdybos pirmininkui mokamo darbo užmokesčio forma, Čekija paaiškino, kad valdybos pirmininko atlyginimas buvo nustatytas remiantis dviem atskiromis valdymo sutartimis, sudarytomis tarp valdybos pirmininko ir atitinkamai ČSA ir Prahos oro uosto. Be to, Čekija teigė, kad Prahos oro uostas neteikė jokios kompensacijos, susijusios su atlyginimo mokėjimu valdybos pirmininkui už jo veiklą ČSA. Pagal dvi valdymo sutartis atlyginimą sudarė dvi dalys: bazinis darbo užmokestis ir už gerus darbo rezultatus mokami priedai. Bazinė dalis ČSA sutartyje buvo sumažinta iki 1 CZK per mėnesį iki tol, kol ČSA veikla taps pelninga. Tačiau su gerais darbo rezultatais susiję priedai vis dar dvylika kartų viršijo nesumažintą bazinį metinį darbo užmokesčio dydį. |
| --- | --- |

(175)

ČSA valdybos pirmininkas buvo ir Prahos oro uosto valdybos pirmininkas ir 2010 ir 2011 m. darbo užmokestį gavo iš abiejų bendrovių. Atsižvelgdama į teiginį, kad ČSA suteikiamas galimas pranašumas jos valdybos pirmininkui mokamo darbo užmokesčio forma, Čekija paaiškino, kad valdybos pirmininko atlyginimas buvo nustatytas remiantis dviem atskiromis valdymo sutartimis, sudarytomis tarp valdybos pirmininko ir atitinkamai ČSA ir Prahos oro uosto. Be to, Čekija teigė, kad Prahos oro uostas neteikė jokios kompensacijos, susijusios su atlyginimo mokėjimu valdybos pirmininkui už jo veiklą ČSA. Pagal dvi valdymo sutartis atlyginimą sudarė dvi dalys: bazinis darbo užmokestis ir už gerus darbo rezultatus mokami priedai. Bazinė dalis ČSA sutartyje buvo sumažinta iki 1 CZK per mėnesį iki tol, kol ČSA veikla taps pelninga. Tačiau su gerais darbo rezultatais susiję priedai vis dar dvylika kartų viršijo nesumažintą bazinį metinį darbo užmokesčio dydį.

| (176) | Komisija patikrino valdybos pirmininko darbo užmokesčio apžvalgą, kuri rodo, kad iš tikrųjų darbo užmokestis ir priedai, kuriuos ČSA mokėjo valdybos pirmininkui, apytiksliai sudarė [...] jo metinių pajamų, kita pajamų dalis [...] gauta dirbant Prahos oro uoste. Šį skirtumą pagrindžia visų pirma skirtingi dviejų bendrovių veiklos rezultatai atitinkamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(176)

Komisija patikrino valdybos pirmininko darbo užmokesčio apžvalgą, kuri rodo, kad iš tikrųjų darbo užmokestis ir priedai, kuriuos ČSA mokėjo valdybos pirmininkui, apytiksliai sudarė [...] jo metinių pajamų, kita pajamų dalis [...] gauta dirbant Prahos oro uoste. Šį skirtumą pagrindžia visų pirma skirtingi dviejų bendrovių veiklos rezultatai atitinkamu laikotarpiu.

| (177) | Kadangi valdybos direktoriui atlyginimas buvo mokamas už jo darbą abiejose bendrovėse atsižvelgiant į jų veiklos rezultatus, Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, kokį darbo užmokestį ČSA mokėjo valdybos direktoriui už jo darbą, jai nebuvo suteikta jokia valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(177)

Kadangi valdybos direktoriui atlyginimas buvo mokamas už jo darbą abiejose bendrovėse atsižvelgiant į jų veiklos rezultatus, Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, kokį darbo užmokestį ČSA mokėjo valdybos direktoriui už jo darbą, jai nebuvo suteikta jokia valstybės pagalba.

| (178) | Savo pastabose TS teigia, kad Čekija derėjosi dėl galimybės suteikti Prahos–Tel Avivo maršruto valdymo teises daugiau nei vienam vežėjui, visų pirma ČSA. Derybos, per kurias buvo pakeistas dvišalis oro transporto susitarimas (toliau – susitarimas), sudarytas tarp Čekijos ir Izraelio (41), vyko netrukus po to, kai buvo baigtas atviras konkursas dėl šio maršruto valdymo, kurį laimėjo TS (žr. 73 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(178)

Savo pastabose TS teigia, kad Čekija derėjosi dėl galimybės suteikti Prahos–Tel Avivo maršruto valdymo teises daugiau nei vienam vežėjui, visų pirma ČSA. Derybos, per kurias buvo pakeistas dvišalis oro transporto susitarimas (toliau – susitarimas), sudarytas tarp Čekijos ir Izraelio (41), vyko netrukus po to, kai buvo baigtas atviras konkursas dėl šio maršruto valdymo, kurį laimėjo TS (žr. 73 konstatuojamąją dalį).

| (179) | Komisija pažymi, kad Čekija turėjo teisę pradėti derybas su Izraelio Valstybe dėl abiejų šalių oro vežėjų patekimo į transporto rinką teisių praplėtimo iki tol, kol tarp ES ir jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės bus sudaryta bendra Europos ir Viduržemio jūros regiono aviacijos sutartis. |
| --- | --- |

(179)

Komisija pažymi, kad Čekija turėjo teisę pradėti derybas su Izraelio Valstybe dėl abiejų šalių oro vežėjų patekimo į transporto rinką teisių praplėtimo iki tol, kol tarp ES ir jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės bus sudaryta bendra Europos ir Viduržemio jūros regiono aviacijos sutartis.

| (180) | Per konsultacijas, kurios vyko prieš sudarant susitarimą, aviacijos valdžios institucijos inter alia susitarė dėl laikino patekimo į transporto rinką galimybių praplėtimo ir leido nustatyti „specialius skrydžius“, dėl kurių buvo pakeistas susitarimas. |
| --- | --- |

(180)

Per konsultacijas, kurios vyko prieš sudarant susitarimą, aviacijos valdžios institucijos inter alia susitarė dėl laikino patekimo į transporto rinką galimybių praplėtimo ir leido nustatyti „specialius skrydžius“, dėl kurių buvo pakeistas susitarimas.

| (181) | Čekijos valdžios institucijos paaiškino, kad dėl patekimo į Čekijos ir Izraelio transporto rinką galimybių praplėtimo nebuvo deramasi siekiant naudos tik ČSA ir kad patekimo į rinką galimybės buvo praplėstos laikantis vidaus teisės aktų ir neprieštaravo Čekijos Respublikos transporto ministerijos Civilinės aviacijos departamento sprendimui, kuriuo Travel Service buvo suteiktos transportavimo teisės, susijusios su maršruto valdymu (42). |
| --- | --- |

(181)

Čekijos valdžios institucijos paaiškino, kad dėl patekimo į Čekijos ir Izraelio transporto rinką galimybių praplėtimo nebuvo deramasi siekiant naudos tik ČSA ir kad patekimo į rinką galimybės buvo praplėstos laikantis vidaus teisės aktų ir neprieštaravo Čekijos Respublikos transporto ministerijos Civilinės aviacijos departamento sprendimui, kuriuo Travel Service buvo suteiktos transportavimo teisės, susijusios su maršruto valdymu (42).

| (182) | Komisija mano, kad teisė inicijuoti dvišalio susitarimo pakeitimą bet kuriuo metu, jeigu susitarimo dalykas neprieštarauja Sąjungos teisei, iš tikrųjų priklauso valstybei narei. Be to, sprendimas, kuriuo TS buvo suteikta teisė valdyti maršrutą Praha–Tel Avivas, nereiškia, kad panašių teisių nebūtų galima suteikti kitam subjektui, jeigu jis atitinka susitarimo nuostatas. |
| --- | --- |

(182)

Komisija mano, kad teisė inicijuoti dvišalio susitarimo pakeitimą bet kuriuo metu, jeigu susitarimo dalykas neprieštarauja Sąjungos teisei, iš tikrųjų priklauso valstybei narei. Be to, sprendimas, kuriuo TS buvo suteikta teisė valdyti maršrutą Praha–Tel Avivas, nereiškia, kad panašių teisių nebūtų galima suteikti kitam subjektui, jeigu jis atitinka susitarimo nuostatas.

| (183) | Galiausiai Komisija pažymi, jog peržiūrėto susitarimo III straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „kiekviena susitariančioji šalis turi teisę, raštu pranešdama kitai susitariančiajai šaliai, paskirti vieną ar daugiau oro transporto bendrovių sutartų paslaugų konkrečiuose maršrutuose teikimo tikslais“. Todėl ČSA nėra vienintelis oro vežėjas, kuris galėtų gauti naudos iš susitarimo pakeitimo. Tiesą sakant, atrodo, kad atlikus susitarimo peržiūrą nustatomos rinkos atvėrimo priemonės, kurios gali būti laikomos konkurenciją skatinančiomis priemonėmis. Todėl negalima teigti, kad ši priemonė yra naudinga būtent ČSA ir todėl tai yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(183)

Galiausiai Komisija pažymi, jog peržiūrėto susitarimo III straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „kiekviena susitariančioji šalis turi teisę, raštu pranešdama kitai susitariančiajai šaliai, paskirti vieną ar daugiau oro transporto bendrovių sutartų paslaugų konkrečiuose maršrutuose teikimo tikslais“. Todėl ČSA nėra vienintelis oro vežėjas, kuris galėtų gauti naudos iš susitarimo pakeitimo. Tiesą sakant, atrodo, kad atlikus susitarimo peržiūrą nustatomos rinkos atvėrimo priemonės, kurios gali būti laikomos konkurenciją skatinančiomis priemonėmis. Todėl negalima teigti, kad ši priemonė yra naudinga būtent ČSA ir todėl tai yra valstybės pagalba.

6.4.   IŠVADA

| (184) | Priemonė, apie kurią pranešta, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. Komisija apgailestauja, kad Čekijos valdžios institucijos nesilaikė pareigos nesiimti veiksmų pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2 500 mln. CZK dydžio suteikta valstybės pagalba ir restruktūrizavimo planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas. Todėl Komisija mano, kad pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba suderinama su vidaus rinkos reikalavimais, |
| --- | --- |

(184)

Priemonė, apie kurią pranešta, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. Komisija apgailestauja, kad Čekijos valdžios institucijos nesilaikė pareigos nesiimti veiksmų pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2 500 mln. CZK dydžio suteikta valstybės pagalba ir restruktūrizavimo planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas. Todėl Komisija mano, kad pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba suderinama su vidaus rinkos reikalavimais,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešė Čekija ir kurią sudaro skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio forma České aerolinie, a.s. (Čekijos oro transporto bendrovei) suteikti 2 500 mln. CZK, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba.

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, šios valstybės pagalbos įgyvendinimas yra suderinamas su vidaus rinkos reikalavimais.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Čekijai.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai atitinkamai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Iš esmės abiejų straipsnių nuostatos yra vienodos. Jeigu tinkama, šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius turėtų būti suprantamos kaip atitinkamos nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV padaryti tam tikri terminologiniai pakeitimai, pvz., sąvoka „Bendrija“ pakeista „Sąjunga“, o „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Šiame sprendime vartojami SESV terminai.

1

(2)  2011 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas C(2011) 994 galutinis (OL C 182, 2011 6 23, p. 13).

2

(3)  Konfidenciali informacija

3

(4)  Restruktūrizavimo sąnaudų suma atlikus restruktūrizavimo plano peržiūrą (nuo 2012 m. sausio 3 d.). Pranešime restruktūrizavimo sąnaudos sudarė [7,60–9,20] mlrd. CZK.

4

(5)  OL C 16, 2009 1 22, p. 1.

5

(6)  Sumos, gautinos iš ČSA pagal Osinek paskolos sutartį, 2009 m. rugsėjo mėn. buvo skirtos Pramonės ir prekybos ministerijai. Ši tvarka sudarė sąlygas likviduoti Osinek.

6

Osinek

Osinek

(7)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2. Gairių galiojimas buvo pratęstas 2009 m. (OL C 156, 2009 7 9, p. 3).

7

(8)  Čekijos konkurencijos institucijos sprendimas Nr. S178/2011/KS-16953/2011/840/RP.

8

(9)  1992 m. Air France įsigijo 19 proc. ČSA akcijų, tačiau 1994 m. jas vėl pardavė. 2009 m. balandžio mėn. buvo surengtas valstybės nuosavos turto dalies ČSA įmonėje pardavimo konkursas, tačiau Čekijos vyriausybė, negavusi tinkamo pasiūlymo, galiausiai nusprendė pavesti finansų ministrui 2009 m. spalio mėn. nutraukti konkurso procedūras.

9

Air France

(10)  T. y. laiko tarpsniai, kurie jiems buvo skirti 2011 m. vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis (2011 m. kovo 27 d.–2011 m. spalio 29 d.) ir 2010–2011 m. žiemos laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis (2010 m. spalio 31 d.–2011 m. kovo 26 d.).

10

(11)  Laikantis Čekijoje galiojančio valiutos keitimo kurso 1 USD: 18,5 CZK. (Čekijos nacionalinio banko duomenimis, ketvirčio USD ir CZK valiutų keitimo kursas 2010 m. kito nuo 18,3 iki 20,2 CZK už 1 USD ir 2011 m. – nuo 16,9 iki 18,78 CZK už 1 USD.)

11

(12)  Pastaba buvo papildyta dviem papildomais dokumentais ir skundu.

12

(13)  Pilietinė asociacija Pro Hanspaulku teigia, kad Čekijos oro transporto bendrovei suteiktos pagalbos tikslas – dirbtinai išlaikyti oro transporto bendrovės, kaip Prahos oro uosto, kuris planuoja įrengti kitą kilimo ir tūpimo taką, klientės, statusą. Pilietinė asociacija iš esmės nerimauja dėl šio projekto poveikio aplinkai, taip pat socialinio jo poveikio.

13

Pro Hanspaulku

(14)  Visų pirma TS teigia, kad ČSA priima klaidingus verslo sprendimus, kaip antai pradėti skraidinti nuostolingais maršrutais, pvz., nauju maršrutu Praha–Abu Dabis (juo pradėta skraidinti 2011 m. rugsėjo mėn.).

14

TS

(15)  Apie vertinimą žr. šio dokumento ((171)–((174) konstatuojamąsias dalis.

15

(16)  Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Čekija pateikė Komisijai dvi atnaujintas restruktūrizavimo plano versijas, priimtas 2011 m. rugsėjo 15 d. ir 2012 m. sausio 3 d.

16

(17)  Prieš restruktūrizavimą HCA teikė tik kelionių agentūros paslaugas, kurių teikimą nutraukti ČSA planavo savo pirmajame restruktūrizavimo plane. Tačiau peržiūrėjus restruktūrizavimo planą HCA kelionių agentūra buvo išsaugota, be to, buvo įtrauktas ČSA užsakomųjų skrydžių padalinys.

17

(18)  Įstatymas Nr. 49/1997 dėl civilinės aviacijos ir pakeitimų įstatymas Nr. 455/1991 dėl prekybos licencijavimo, su vėliausiais pakeitimais, ir 1991 m. balandžio 24 d. Jeruzalėje pasirašyta Čekijos ir Slovakijos Federacinės Respublikos vyriausybės ir Jeruzalės vyriausybės sutartis dėl oro transporto.

18

(19)  Bendras kodas yra įprasta bendradarbiavimo tarp oro vežėjų forma, pagal kurią konkretų skrydį valdančiam oro vežėjui savo paslaugas siūlo kiti vežėjai, kad būtų padidintos jų pardavimo galimybės. Ši bendradarbiavimo forma leidžia vežėjams plėsti savo siūlomų maršrutų tinklą.

19

(20)  Įstatymas Nr. 69/2010 dėl Prahos Ruzyně oro uosto nuosavybės.

20

(21)  Žr. 2002 m. gegužės 16 d. Teismo sprendimą byloje C-482/99 Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine) [2002] Rink. p. I-4397.

21

Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine)

(22)  Visų pirma žr. 1988 m. liepos 13 d. Teismo sprendimą byloje 102/87 Prancūzijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją [1988] Rink. p. 4067.

22

Prancūzijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją

(23)  1980 m. rugsėjo 17 d. Teismo sprendimas byloje 730/79 Philip Morris Holland BV prieš Europos Bendrijų Komisiją [1980] Rink. p. 2671.

23

Philip Morris Holland BV prieš Europos Bendrijų Komisiją

(24)  Visų pirma žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimo byloje C-66/02 Italija prieš Komisiją [2005] Rink. p. I-10968117 punktą ir 2006 m. birželio 15 d. sprendimo sujungtose bylose C-393/04 ir C-41/05 Air Liquide Industries Belgium [2006] Rink. p. I-533235 punktą.

24

Italija prieš Komisiją

Air Liquide Industries Belgium

(25)  Tai buvo: Amadeus Marketing ČSA, s.r.o. (65 proc. akcijų), ČSA Services, s.r.o. (100 proc. akcijų), Holidays Czech Airlines, a.s. (100 proc. akcijų), Slovak Air Service, s.r.o. (100 proc. akcijų), Czech Airlines Handling, s.r.o. ir Czech Airlines Technics, a.s. (100 proc. akcijų).

25

Amadeus Marketing

, s.r.o.

Services, s.r.o.

Holidays Czech Airlines, a.s.

Slovak Air Service, s.r.o.

Airlines Handling, s.r.o.

Czech Airlines Technics, a.s.

(26)  Įstatymo Nr. 513/1991 (Prekybos kodeksas) 66a ir 196a straipsniai ir įstatymo Nr. 586/1992 (Pajamų mokesčio įstatymas) 23 straipsnio 7 dalis.

26

(27)  Žr. Komisijos sprendimus bylose Austrian Airlines (C 6/09), OL L 59, 2010 3 9, p. 1, 296 konstatuojamoji dalis (šešerių metų restruktūrizavimo laikotarpis), Royal Mail Group (SA.31479), C (2012) 1834 final, 217 konstatuojamoji dalis (penkerių metų restruktūrizavimo laikotarpis), ir Air Malta (SA.33015), C (2012) 4198 final, 93 konstatuojamoji dalis (penkerių metų restruktūrizavimo laikotarpis).

27

Austrian Airline

Royal Mail Group

Air Malta

(28)  Boston Consulting Group parengtas rinkos tyrimas.

28

Boston Consulting Group

(29)  [...].

29

(30)  [...].

30

(31)  Grynasis sumažinimas neatsisakant nuostolingų maršrutų, kurie yra būtini gyvybingumui atkurti, taip pat atsižvelgiant į numatomą pajėgumų didinimą 2010–2013 finansiniais metais.

31

(32)  Žr. Komisijos sprendimo byloje Air Malta (SA.33015), C (2012) 4198 final 111 konstatuojamąją dalį.

32

Air Malta

(33)  Dauguma šių laiko tarpsnių yra koordinuojamuose oro uostuose (oro uostai, kuriuose koordinatorius laiko tarpsnius paskirsto pagal 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22, p. 1)).

33

(34)  Air Malta byloje (Komisijos sprendimas SA.33015, C (2012) 4198 final) pelningų maršrutų pajėgumai buvo mažinami 5 proc. Ankstesniuose su oro transporto bendrovėmis susijusiuose sprendimuose dėl restruktūrizavimo nurodytos priimtinos kompensacinės priemonės buvo bendras pajėgumų mažinimas – Austrian Airlines: 15 proc. (Komisijos sprendimas C 6/2009, OL L 59, 2010 3 9, p. 1, 323 konstatuojamoji dalis), LTU: 28 proc. (Komisijos sprendimas Nr. 428/2002, OL C 148, 2003 6 25) arba užimamos rinkos dalies sumažinimas – Cyprus Airways: 3 proc. (Komisijos sprendimas C 10/2006, OL L 49, 2008 2 22, p. 25, 129 konstatuojamoji dalis).

34

Air Malta

Austrian Airlines

LTU

Cyprus Airways

(35)  Išsamesnė informacija pateikiama 5 lentelėje.

35

(36)  Šie ekspertai (YBN Consult–Znalecký ústav, s.r.o. ir PROSCON, s.r.o.) yra įrašyti į Čekijos Respublikos teisingumo ministerijos tvarkomą ekspertų institutų registrą ir turi patirties turto vertinimo srityje.

36

YBN Consult–Znalecký ústav, s.r.o.

PROSCON, s.r.o.

(37)  Pagalbos elementas, apie kurį pranešta, yra 2 500 mln. Orlaivio nuoma ([520–600] mln. CZK), turto pardavimas privatiems rinkos subjektams ([3–3,5] mlrd. CZK) ir žemės bei kito nekilnojamojo turto pardavimas valstybei ([1,62–1,85] mlrd. CZK) iš viso sudaro [5,2–5,8] mlrd. CZK. Todėl net jeigu patronuojamųjų įmonių pardavimas ČAH buvo laikomas pagalba, pagalbos elementą sudarytų [4,5–5] mlrd. CZK (2 500 mln. CZK ir [2,35–2,6] mlrd. CZK suma). Šis pagalbos elementas yra mažesnis už nuosavo įnašo sumą ([5,2–5,8] mlrd. CZK), kuri tokiu atveju padengtų daugiau nei 50 proc. visų restruktūrizavimo sąnaudų, t. y. [8,9–10,5] mlrd. CZK.

37

ČAH

(38)  Pagal laikinąją sistemą suteiktos pagalbos tikslas yra kitoks, t. y. palengvinti įmonei gauti finansavimą iš išorės dideliems kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimams atitaisyti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, todėl tai nėra sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

38

(39)  2011 m. birželio 3 d. eksperto nuomonė, kurią ČSA grupei pateikė Ernst&Young Valuations, s.r.o.

39

Ernst&Young Valuations, s.r.o.

(40)  http://www.ibagroup.com/publications/lease-rate-digest.

40

(41)  1991 m. balandžio 24 d. Jeruzalėje pasirašytas Čekijos ir Slovakijos Federacinės Respublikos vyriausybės ir Jeruzalės Valstybės vyriausybės susitarimas dėl oro transporto.

41

(42)  2011 m. birželio 30 d. Čekijos Respublikos transporto ministerijos Civilinės aviacijos departamento sprendimas Nr. 278/2011-220-SP/18.

42

---