# Euroopa Liidu L 195/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.195.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 195 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide18. juuli 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.195.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 195

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide18. juuli 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 678/2013, 9. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Lätis | 2 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 679/2013, 15. juuli 2013, millega kehtestatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 ning alates 1. juulist 2012 kohaldatavad paranduskoefitsiendid | 3 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 680/2013, 15. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1259/2012, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist protokolli alusel, millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 681/2013, 17. juuli 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 682/2013, 17. juuli 2013, millega 196. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 683/2013, 17. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 684/2013, 17. juuli 2013, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist 2013 kuni 30. novembrini 2013 | 22 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/387/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 9. juuli 2013, euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 | 24 |
| | | 2013/388/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 5. juuli 2013, ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (EKP/2013/22) | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 678/2013, 9. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Lätis

2

*

Nõukogu määrus (EL) nr 679/2013, 15. juuli 2013, millega kehtestatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 ning alates 1. juulist 2012 kohaldatavad paranduskoefitsiendid

3

*

Nõukogu määrus (EL) nr 680/2013, 15. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1259/2012, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist protokolli alusel, millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

15

*

Komisjoni määrus (EL) nr 681/2013, 17. juuli 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 682/2013, 17. juuli 2013, millega 196. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 683/2013, 17. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 684/2013, 17. juuli 2013, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist 2013 kuni 30. novembrini 2013

22

OTSUSED

2013/387/EL

*

Nõukogu otsus, 9. juuli 2013, euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014

24

2013/388/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 5. juuli 2013, ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (EKP/2013/22)

(EKP/2013/22)

27

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/1

---

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping

Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva 19. oktoobri 2005. aasta lepingu (1) (sõlmitud nõukogu otsusega 2006/325/EÜ, (2) edaspidi „leping”) artiklile 4 teavitab Taani nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (3) artikli 74 lõike 2 kohaselt rakendusmeetmete vastuvõtmisel komisjoni sellest, kas ta kavatseb rakendada niisuguste meetmete sisu või mitte.

10. novembril 2011 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1142/2011, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) X ja XI lisa (4). Kooskõlas lepingu artikli 3 lõikega 2 oli Taani 14. jaanuari 2009. aasta kirjaga komisjoni juba teavitanud oma otsusest rakendada nõukogu määrust (EÜ) nr 4/2009 (5) ulatuses, milles sellega muudetakse määrust (EÜ) nr 44/2001 (6).

Kooskõlas lepingu artikliga 4 on Taani 11. jaanuari 2012. aasta kirjaga teavitanud komisjoni oma otsusest rakendada rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sisu. See tähendab, et rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sätteid hakatakse kohaldama Euroopa Liidu ja Taani suhetes.

Kooskõlas lepingu artikli 4 lõikega 4 luuakse Taani teatisega Taani ja Euroopa Liidu vahel vastastikused kohustused. Seega on rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 puhul tegemist lepingu muudatusega ulatuses, milles sellega muudetakse määrust (EÜ) nr 44/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 4/2009, ja seda peetakse nimetatud lepingu osaks.

Pidades silmas lepingu artikli 4 lõiget 3, saab rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sätteid kohaldada Taanis halduskorras Taani 20. detsembri 2006. aasta seaduse nr 1563 (Brüsseli I määruse kohta) 9. jaotise alusel. Vajalikud haldusmeetmed jõustusid 11. jaanuaril 2012.

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.

(2)  ELT L 120, 5.5.2006, lk 22.

(3)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(4)  ELT L 293, 11.11.2011, lk 24.

(5)  ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

(6)  ELT L 149, 12.6.2009, lk 80.

---

MÄÄRUSED

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/2

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 678/2013,

9. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Lätis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (1) on sätestatud, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (1) on sätestatud, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.

| (2) | Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Läti liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Läti liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand.

| (3) | Vastavalt nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsusele 2013/387/EL euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (2) vastab Läti euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Läti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsusele 2013/387/EL euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (2) vastab Läti euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Läti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014.

| (4) | Euro kasutuselevõtmine Lätis eeldab, et Lätile laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselevõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Euro kasutuselevõtmine Lätis eeldab, et Lätile laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselevõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.

| (5) | Läti riiklikus eurole ülemineku kavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse Lätis omavääringuna kasutusele. Seepärast peaks euro kasutuselevõtmise ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2014. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Läti riiklikus eurole ülemineku kavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse Lätis omavääringuna kasutusele. Seepärast peaks euro kasutuselevõtmise ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2014. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.

| (6) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 974/98 lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 974/98 lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse nii, et tabelisse Küprost ja Luksemburgi käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine rida:

| „Läti | 1. jaanuar 2014 | 1. jaanuar 2014 | puudub” |
| --- | --- | --- | --- |

„Läti

1. jaanuar 2014

1. jaanuar 2014

puudub”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 24.

2

Euroopa Liidu Teataja

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 679/2013,

15. juuli 2013,

millega kehtestatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 ning alates 1. juulist 2012 kohaldatavad paranduskoefitsiendid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 336,

võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti selle X lisa artikli 13 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | On vaja võtta arvesse elukalliduse muutumist kolmandates riikides ning kehtestada paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele teenistuskoha riigi vääringus makstavate töötasude suhtes 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 ning alates 1. juulist 2012. |
| --- | --- |

(1)

On vaja võtta arvesse elukalliduse muutumist kolmandates riikides ning kehtestada paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele teenistuskoha riigi vääringus makstavate töötasude suhtes 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 ning alates 1. juulist 2012.

| (2) | Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati nõukogu määruse (EL) nr 964/2011 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks. |
| --- | --- |

(2)

Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati nõukogu määruse (EL) nr 964/2011 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks.

| (3) | Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha tagasiulatuvad lisamaksed. |
| --- | --- |

(3)

Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha tagasiulatuvad lisamaksed.

| (4) | Tuleks ette näha enammakstud summade tagasimaksmise kord, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2011 kuni käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenes. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks ette näha enammakstud summade tagasimaksmise kord, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2011 kuni käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenes.

| (5) | Tuleks ette näha, et summade sissenõudmist rakendatakse kõige rohkem käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelneva kuue kuu suhtes, |
| --- | --- |

(5)

Tuleks ette näha, et summade sissenõudmist rakendatakse kõige rohkem käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelneva kuue kuu suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Paranduskoefitsiendid, mida ajavahemikul 1. juulist 2011 kuni 30 juunini 2012 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes, on sätestatud I lisas.

2.   Paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2012 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes, on sätestatud II lisas.

3.   Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (3) kohaselt vastavalt 1. juulil 2011 ja 1. juulil 2012 kehtinud vahetuskurssidele.

Artikkel 2

1.   Kui töötasud I ja II lisas sätestatud paranduskoefitsientide kohaldamise tulemusel suurenevad, teevad institutsioonid tagasiulatuvaid lisamakseid.

2.   Kui töötasud I ja II lisas sätestatud paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenevad, kohandavad institutsioonid 2011. aasta 1. juuli ja määruse jõustumise kuupäeva vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.

Tagasiulatuvad kohandamised, mis hõlmavad enammakstud summade sissenõudmist, piiratakse käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelneva kuue kuuga. Tagasinõudmine jaotatakse sellele kuupäevale järgnevale kuni kaheteistkümnele kuule.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  ELT L 253, 29.9.2011, lk 1.

2

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

3

---

I LISA

Paranduskoefitsendid, mida kohaldatakse 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012

| TEENISTUSKOHT | Ostujõu pariteet
  juuli 2011 | Vahetuskurss
  juuli 2011 (1) | Paranduskoefitsient
  juuli 2011 (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan (3) | 0 | 0 | 0,0 |
| Albaania | 85,81 | 141,370 | 60,7 |
| Alžeeria | 71,42 | 103,525 | 69,0 |
| Angola | 149,7 | 132,885 | 112,7 |
| Argentina | 3,545 | 5,91281 | 60,0 |
| Armeenia | 407,4 | 533,510 | 76,4 |
| Austraalia | 1,533 | 1,35850 | 112,8 |
| Aserbaidžaan | 1,154 | 1,13539 | 101,6 |
| Bangladesh | 52,20 | 106,189 | 49,2 |
| Barbados | 3,198 | 2,89943 | 110,3 |
| Valgevene | 3 025 | 7 099,45 | 42,6 |
| Belize | 1,750 | 2,86408 | 61,1 |
| Benin | 588,4 | 655,957 | 89,7 |
| Boliivia | 5,973 | 9,99653 | 59,8 |
| Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) | 1,254 | 1,95583 | 64,1 |
| Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 1,461 | 1,95583 | 74,7 |
| Botswana | 5,693 | 9,37207 | 60,7 |
| Brasiilia | 2,550 | 2,26870 | 112,4 |
| Burkina Faso | 624,0 | 655,957 | 95,1 |
| Burundi (3) | 0 | 0 | 0 |
| Kambodža | 4 521 | 5 852,50 | 77,2 |
| Kamerun | 610,9 | 655,957 | 93,1 |
| Kanada | 1,202 | 1,40370 | 85,6 |
| Cabo Verde | 82,37 | 110,265 | 74,7 |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 672,4 | 655,957 | 102,5 |
| Tšaad | 697,5 | 655,957 | 106,3 |
| Tšiili | 447,0 | 679,490 | 65,8 |
| Hiina | 8,475 | 9,32350 | 90,9 |
| Colombia | 2 184 | 2 568,34 | 85,0 |
| Kongo (Brazzaville) | 754,4 | 655,957 | 115,0 |
| Costa Rica | 605,6 | 726,890 | 83,3 |
| Côte d’Ivoire | 635,6 | 655,957 | 96,9 |
| Horvaatia | 5,836 | 7,38330 | 79,0 |
| Kuuba | USD 0,956 | USD 1,44250 | 66,3 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa) | USD 2,010 | USD 1,44250 | 139,3 |
| Djibouti | 235,7 | 256,363 | 91,9 |
| Dominikaani Vabariik | 32,43 | 54,7816 | 59,2 |
| Ecuador | USD 0,9702 | USD 1,44250 | 67,3 |
| Egiptus | 5,181 | 8,56810 | 60,5 |
| El Salvador | USD 0,9966 | USD 1,44250 | 69,1 |
| Eritrea | 24,26 | 21,5463 | 112,6 |
| Etioopia | 19,48 | 24,2877 | 80,2 |
| Fidži | 1,627 | 2,51572 | 64,7 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 37,13 | 61,6063 | 60,3 |
| Gabon | 681,7 | 655,957 | 103,9 |
| Gambia | 29,29 | 40,6400 | 72,1 |
| Gruusia | 1,716 | 2,34730 | 73,1 |
| Ghana | 1,682 | 2,15435 | 78,1 |
| Guatemala | 7,911 | 11,2402 | 70,4 |
| Guinea (Conakry) | 5 871 | 9 678,22 | 60,7 |
| Guinea-Bissau | 634,1 | 655,957 | 96,7 |
| Guyana | 178,9 | 291,125 | 61,5 |
| Haiti | 45,56 | 57,9164 | 78,7 |
| Honduras | 19,69 | 27,2562 | 72,2 |
| Hongkong | 10,44 | 11,2265 | 93,0 |
| Island | 149,7 | 165,150 | 90,6 |
| India | 40,61 | 64,7210 | 62,7 |
| Indoneesia (Banda Aceh) | 8 778 | 12 413,0 | 70,7 |
| Indoneesia (Jakarta) | 9 585 | 12 413,0 | 77,2 |
| Iraak (3) | 0 | 0 | 0 |
| Iisrael | 5,251 | 4,94760 | 106,1 |
| Jamaica | 115,5 | 122,758 | 94,1 |
| Jaapan (Tokyo) | 158,6 | 116,930 | 135,6 |
| Jordaania | 0,8589 | 1,02273 | 84,0 |
| Kasahstan (Astana) | 182,4 | 208,440 | 87,5 |
| Kenya | 89,11 | 129,536 | 68,8 |
| Kosovo (Priština) | 0,6806 | 1,00000 | 68,1 |
| Kõrgõzstan | 44,87 | 65,3193 | 68,7 |
| Laos | 9 113 | 11 438,0 | 79,7 |
| Liibanon | 1 647 | 2 174,57 | 75,7 |
| Lesotho | 6,427 | 9,88460 | 65,0 |
| Libeeria | USD 1,328 | USD 1,44250 | 92,1 |
| Liibüa (3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 2 305 | 2 770,49 | 83,2 |
| Malawi | 180,9 | 216,503 | 83,6 |
| Malaisia | 3,179 | 4,37270 | 72,7 |
| Mali | 636,8 | 655,957 | 97,1 |
| Mauritaania | 234,4 | 387,915 | 60,4 |
| Mauritius | 32,88 | 40,1709 | 81,9 |
| Mehhiko | 12,22 | 16,9954 | 71,9 |
| Moldova | 10,62 | 16,4444 | 64,6 |
| Montenegro | 0,6462 | 1,00000 | 64,6 |
| Maroko | 8,437 | 11,2940 | 74,7 |
| Mosambiik | 32,04 | 40,3800 | 79,3 |
| Namiibia | 8,110 | 9,88460 | 82,0 |
| Nepal | 78,49 | 102,520 | 76,6 |
| Uus-Kaledoonia | 134,8 | 119,332 | 113,0 |
| Uus-Meremaa | 1,790 | 1,75590 | 101,9 |
| Nicaragua | 17,76 | 32,3385 | 54,9 |
| Niger | 555,3 | 655,957 | 84,7 |
| Nigeeria (Abuja) | 186,1 | 220,507 | 84,4 |
| Norra | 10,78 | 7,80550 | 138,1 |
| Pakistan | 60,24 | 122,565 | 49,1 |
| Panama | USD 0,8448 | USD 1,44250 | 58,6 |
| Paapua Uus-Guinea | 3,694 | 3,29924 | 112,0 |
| Paraguay | 3 814 | 5 770,00 | 66,1 |
| Peruu | 3,141 | 3,98058 | 78,9 |
| Filipiinid | 44,94 | 62,7700 | 71,6 |
| Venemaa | 43,61 | 40,3780 | 108,0 |
| Rwanda | 709,4 | 855,942 | 82,9 |
| Samoa | 2,923 | 3,29714 | 88,7 |
| Saudi Araabia | 3,423 | 5,28110 | 64,8 |
| Senegal | 594,1 | 655,957 | 90,6 |
| Serbia (Belgrad) | 79,49 | 101,040 | 78,7 |
| Sierra Leone | 5 708 | 6 301,53 | 90,6 |
| Singapur | 2,076 | 1,77990 | 116,6 |
| Saalomoni Saared | 11,08 | 10,3926 | 106,6 |
| Lõuna-Aafrika | 6,327 | 9,88460 | 64,0 |
| Lõuna-Korea | 1 604 | 1 553,32 | 103,3 |
| Lõuna-Sudaan (Juba) (3) | 0 | 0 | 0 |
| Sri Lanka | 118,1 | 154,886 | 76,2 |
| Sudaan (Hartum) | 3,382 | 3,93024 | 86,1 |
| Suriname | 2,661 | 4,76025 | 55,9 |
| Svaasimaa | 6,880 | 9,88460 | 69,6 |
| Šveits (Bern) | 1,532 | 1,20360 | 127,3 |
| Šveits (Genf) | 1,562 | 1,20360 | 129,8 |
| Süüria | 51,84 | 67,0950 | 77,3 |
| Taiwan | 34,73 | 41,7050 | 83,3 |
| Tadžikistan | 4,194 | 6,72897 | 62,3 |
| Tansaania | 1 358 | 2 194,38 | 61,9 |
| Tai | 34,04 | 44,4290 | 76,6 |
| Ida-Timor | USD 1,424 | USD 1,44250 | 98,7 |
| Togo | 571,5 | 655,957 | 87,1 |
| Trinidad ja Tobago | 7,042 | 9,10380 | 77,4 |
| Tuneesia | 1,329 | 1,96490 | 67,6 |
| Türgi | 1,963 | 2,36040 | 83,2 |
| Uganda | 2 049 | 3 579,47 | 57,2 |
| Ukraina | 8,217 | 11,3372 | 72,5 |
| Ameerika Ühendriigid (New York) | 1,287 | 1,44250 | 89,2 |
| Ameerika Ühendriigid (Washington) | 1,214 | 1,44250 | 84,2 |
| Uruguay | 25,17 | 26,2220 | 96,0 |
| Usbekistan | 1 235 | 2 468,20 | 50,0 |
| Vanuatu | 148,3 | 130,330 | 113,8 |
| Venezuela | 5,470 | 6,19503 | 88,3 |
| Vietnam | 15 446 | 29 758,8 | 51,9 |
| Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 5,526 | 4,94760 | 111,7 |
| Jeemen | 215,8 | 308,407 | 70,0 |
| Sambia | 6 109 | 6 906,98 | 88,4 |
| Zimbabwe (3) | 0 | 0 | 0 |
| NB! | Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:
  Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.
  Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.
  Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.
  Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP). |

TEENISTUSKOHT

Ostujõu pariteet

juuli 2011

Vahetuskurss

juuli 2011 (1)

Paranduskoefitsient

juuli 2011 (2)

Afganistan (3)

0

0

0,0

Albaania

85,81

141,370

60,7

Alžeeria

71,42

103,525

69,0

Angola

149,7

132,885

112,7

Argentina

3,545

5,91281

60,0

Armeenia

407,4

533,510

76,4

Austraalia

1,533

1,35850

112,8

Aserbaidžaan

1,154

1,13539

101,6

Bangladesh

52,20

106,189

49,2

Barbados

3,198

2,89943

110,3

Valgevene

3 025

7 099,45

42,6

Belize

1,750

2,86408

61,1

Benin

588,4

655,957

89,7

Boliivia

5,973

9,99653

59,8

Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka)

1,254

1,95583

64,1

Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo)

1,461

1,95583

74,7

Botswana

5,693

9,37207

60,7

Brasiilia

2,550

2,26870

112,4

Burkina Faso

624,0

655,957

95,1

Burundi (3)

0

0

0

Kambodža

4 521

5 852,50

77,2

Kamerun

610,9

655,957

93,1

Kanada

1,202

1,40370

85,6

Cabo Verde

82,37

110,265

74,7

Kesk-Aafrika Vabariik

672,4

655,957

102,5

Tšaad

697,5

655,957

106,3

Tšiili

447,0

679,490

65,8

Hiina

8,475

9,32350

90,9

Colombia

2 184

2 568,34

85,0

Kongo (Brazzaville)

754,4

655,957

115,0

Costa Rica

605,6

726,890

83,3

Côte d’Ivoire

635,6

655,957

96,9

Horvaatia

5,836

7,38330

79,0

Kuuba

USD 0,956

USD 1,44250

66,3

Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa)

USD 2,010

USD 1,44250

139,3

Djibouti

235,7

256,363

91,9

Dominikaani Vabariik

32,43

54,7816

59,2

Ecuador

USD 0,9702

USD 1,44250

67,3

Egiptus

5,181

8,56810

60,5

El Salvador

USD 0,9966

USD 1,44250

69,1

Eritrea

24,26

21,5463

112,6

Etioopia

19,48

24,2877

80,2

Fidži

1,627

2,51572

64,7

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

37,13

61,6063

60,3

Gabon

681,7

655,957

103,9

Gambia

29,29

40,6400

72,1

Gruusia

1,716

2,34730

73,1

Ghana

1,682

2,15435

78,1

Guatemala

7,911

11,2402

70,4

Guinea (Conakry)

5 871

9 678,22

60,7

Guinea-Bissau

634,1

655,957

96,7

Guyana

178,9

291,125

61,5

Haiti

45,56

57,9164

78,7

Honduras

19,69

27,2562

72,2

Hongkong

10,44

11,2265

93,0

Island

149,7

165,150

90,6

India

40,61

64,7210

62,7

Indoneesia (Banda Aceh)

8 778

12 413,0

70,7

Indoneesia (Jakarta)

9 585

12 413,0

77,2

Iraak (3)

0

0

0

Iisrael

5,251

4,94760

106,1

Jamaica

115,5

122,758

94,1

Jaapan (Tokyo)

158,6

116,930

135,6

Jordaania

0,8589

1,02273

84,0

Kasahstan (Astana)

182,4

208,440

87,5

Kenya

89,11

129,536

68,8

Kosovo (Priština)

0,6806

1,00000

68,1

Kõrgõzstan

44,87

65,3193

68,7

Laos

9 113

11 438,0

79,7

Liibanon

1 647

2 174,57

75,7

Lesotho

6,427

9,88460

65,0

Libeeria

USD 1,328

USD 1,44250

92,1

Liibüa (3)

0

0

0

Madagaskar

2 305

2 770,49

83,2

Malawi

180,9

216,503

83,6

Malaisia

3,179

4,37270

72,7

Mali

636,8

655,957

97,1

Mauritaania

234,4

387,915

60,4

Mauritius

32,88

40,1709

81,9

Mehhiko

12,22

16,9954

71,9

Moldova

10,62

16,4444

64,6

Montenegro

0,6462

1,00000

64,6

Maroko

8,437

11,2940

74,7

Mosambiik

32,04

40,3800

79,3

Namiibia

8,110

9,88460

82,0

Nepal

78,49

102,520

76,6

Uus-Kaledoonia

134,8

119,332

113,0

Uus-Meremaa

1,790

1,75590

101,9

Nicaragua

17,76

32,3385

54,9

Niger

555,3

655,957

84,7

Nigeeria (Abuja)

186,1

220,507

84,4

Norra

10,78

7,80550

138,1

Pakistan

60,24

122,565

49,1

Panama

USD 0,8448

USD 1,44250

58,6

Paapua Uus-Guinea

3,694

3,29924

112,0

Paraguay

3 814

5 770,00

66,1

Peruu

3,141

3,98058

78,9

Filipiinid

44,94

62,7700

71,6

Venemaa

43,61

40,3780

108,0

Rwanda

709,4

855,942

82,9

Samoa

2,923

3,29714

88,7

Saudi Araabia

3,423

5,28110

64,8

Senegal

594,1

655,957

90,6

Serbia (Belgrad)

79,49

101,040

78,7

Sierra Leone

5 708

6 301,53

90,6

Singapur

2,076

1,77990

116,6

Saalomoni Saared

11,08

10,3926

106,6

Lõuna-Aafrika

6,327

9,88460

64,0

Lõuna-Korea

1 604

1 553,32

103,3

Lõuna-Sudaan (Juba) (3)

0

0

0

Sri Lanka

118,1

154,886

76,2

Sudaan (Hartum)

3,382

3,93024

86,1

Suriname

2,661

4,76025

55,9

Svaasimaa

6,880

9,88460

69,6

Šveits (Bern)

1,532

1,20360

127,3

Šveits (Genf)

1,562

1,20360

129,8

Süüria

51,84

67,0950

77,3

Taiwan

34,73

41,7050

83,3

Tadžikistan

4,194

6,72897

62,3

Tansaania

1 358

2 194,38

61,9

Tai

34,04

44,4290

76,6

Ida-Timor

USD 1,424

USD 1,44250

98,7

Togo

571,5

655,957

87,1

Trinidad ja Tobago

7,042

9,10380

77,4

Tuneesia

1,329

1,96490

67,6

Türgi

1,963

2,36040

83,2

Uganda

2 049

3 579,47

57,2

Ukraina

8,217

11,3372

72,5

Ameerika Ühendriigid (New York)

1,287

1,44250

89,2

Ameerika Ühendriigid (Washington)

1,214

1,44250

84,2

Uruguay

25,17

26,2220

96,0

Usbekistan

1 235

2 468,20

50,0

Vanuatu

148,3

130,330

113,8

Venezuela

5,470

6,19503

88,3

Vietnam

15 446

29 758,8

51,9

Jordani Läänekallas – Gaza sektor

5,526

4,94760

111,7

Jeemen

215,8

308,407

70,0

Sambia

6 109

6 906,98

88,4

Zimbabwe (3)

0

0

0

NB!

Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:

Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.

Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.

Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.

Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP).

---

(1)  1 EURO = x kohalikku rahaühikut (Kuuba, El Salvadori, Ecuadori, Libeeria, Panama, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Ida-Timori puhul kasutatakse USA dollarit).

(2)  Brüssel = 100 %

(3)  Andmed ei ole kättesaadavad ebastabiilse olukorra tõttu riigis või andmete usaldusväärsuse puudulikkuse tõttu.

| NB! | Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:
  Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.
  Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.
  Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.
  Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP). |
| --- | --- |

NB!

Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:

Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.

Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.

Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.

Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP).

---

II LISA

Paranduskoefitsendid, mida kohaldatakse 1. juulist 2012

| TEENISTUSKOHT | Ostujõu pariteet
  juuli 2012 | Vahetuskurss
  juuli 2012 (1) | Paranduskoefitsient
  juuli 2012 (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan (3) | 0 | 0 | 0 |
| Albaania | 82,84 | 138,180 | 60,0 |
| Alžeeria | 75,86 | 100,187 | 75,7 |
| Angola | 160,0 | 119,596 | 133,8 |
| Argentina | 3,706 | 5,60300 | 66,1 |
| Armeenia | 407,5 | 525,440 | 77,6 |
| Austraalia | 1,524 | 1,23570 | 123,3 |
| Aserbaidžaan | 1,146 | 0,975682 | 117,5 |
| Bangladesh | 57,29 | 102,802 | 55,7 |
| Barbados | 3,228 | 2,49691 | 129,3 |
| Valgevene | 6 304 | 10 440,0 | 60,4 |
| Belize | 1,761 | 2,36066 | 74,6 |
| Benin | 666,1 | 655,957 | 101,5 |
| Boliivia | 6,022 | 8,58084 | 70,2 |
| Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) | 1,246 | 1,95583 | 63,7 |
| Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 1,473 | 1,95583 | 75,3 |
| Botswana | 5,800 | 9,74659 | 59,5 |
| Brasiilia | 2,500 | 2,58980 | 96,5 |
| Burkina Faso | 628,1 | 655,957 | 95,8 |
| Burundi (3) | 0 | 0 | 0 |
| Kambodža | 4 428 | 5 096,50 | 86,9 |
| Kamerun | 608,2 | 655,957 | 92,7 |
| Kanada | 1,205 | 1,27640 | 94,4 |
| Cabo Verde | 78,73 | 110,265 | 71,4 |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 716,1 | 655,957 | 109,2 |
| Tšaad | 731,0 | 655,957 | 111,4 |
| Tšiili | 448,6 | 625,731 | 71,7 |
| Hiina | 8,357 | 7,89590 | 105,8 |
| Colombia | 2 142 | 2 219,68 | 96,5 |
| Kongo (Brazzaville) | 736,5 | 655,957 | 112,3 |
| Costa Rica | 619,0 | 618,385 | 100,1 |
| Côte d’Ivoire | 626,2 | 655,957 | 95,5 |
| Horvaatia | 5,785 | 7,51700 | 77,0 |
| Kuuba | USD 1,007 | USD 1,24180 | 81,1 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa) | USD 2,169 | USD 1,24180 | 174,7 |
| Djibouti | 235,7 | 220,694 | 106,8 |
| Dominikaani Vabariik | 32,01 | 49,0020 | 65,3 |
| Ecuador | USD 0,9882 | USD 1,24180 | 79,6 |
| Egiptus | 5,400 | 7,61135 | 70,9 |
| El Salvador | USD 0,9701 | USD 1,24180 | 78,1 |
| Eritrea | 24,09 | 19,3848 | 124,3 |
| Etioopia | 20,80 | 22,4315 | 92,7 |
| Fidži | 1,685 | 2,28728 | 73,7 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 36,16 | 61,6269 | 58,7 |
| Gabon | 670,2 | 655,957 | 102,2 |
| Gambia | 29,61 | 41,0300 | 72,2 |
| Gruusia | 1,577 | 2,06140 | 76,5 |
| Ghana | 1,917 | 2,37345 | 80,8 |
| Guatemala | 7,980 | 9,75743 | 81,8 |
| Guinea (Conakry) | 6 371 | 8 684,29 | 73,4 |
| Guinea-Bissau | 615,5 | 655,957 | 93,8 |
| Guyana | 181,6 | 257,135 | 70,6 |
| Haiti | 47,18 | 52,3771 | 90,1 |
| Honduras | 20,20 | 24,1879 | 83,5 |
| Hongkong | 10,43 | 9,63490 | 108,3 |
| Island | 154,8 | 157,970 | 98,0 |
| India | 46,98 | 70,6030 | 66,5 |
| Indoneesia (Banda Aceh) | 8 837 | 11 762,5 | 75,1 |
| Indoneesia (Jakarta) | 9 639 | 11 762,5 | 81,9 |
| Iraak (3) | 0 | 0 | 0 |
| Iisrael | 5,052 | 4,90000 | 103,1 |
| Jamaica | 118,8 | 110,466 | 107,5 |
| Jaapan (Tokyo) | 158,7 | 98,6000 | 161,0 |
| Jordaania | 0,8632 | 0,880436 | 98,0 |
| Kasahstan (Astana) | 188,0 | 187,240 | 100,4 |
| Kenya | 91,29 | 105,306 | 86,7 |
| Kosovo (Priština) | 0,6882 | 1,00000 | 68,8 |
| Kõrgõzstan | 46,34 | 58,5603 | 79,1 |
| Laos | 8 978 | 10 027,5 | 89,5 |
| Liibanon | 1 650 | 1 872,01 | 88,1 |
| Lesotho | 6,421 | 10,4610 | 61,4 |
| Libeeria | USD 1,449 | USD 1,24180 | 116,7 |
| Liibüa (3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 2 341 | 2 760,59 | 84,8 |
| Malawi | 204,2 | 339,388 | 60,2 |
| Malaisia | 3,090 | 3,96760 | 77,9 |
| Mali | 668,9 | 655,957 | 102,0 |
| Mauritaania | 236,2 | 371,485 | 63,6 |
| Mauritius | 31,40 | 38,4557 | 81,7 |
| Mehhiko | 12,21 | 16,9208 | 72,2 |
| Moldova | 10,36 | 15,2783 | 67,8 |
| Montenegro | 0,6372 | 1,00000 | 63,7 |
| Maroko | 7,859 | 11,0435 | 71,2 |
| Mosambiik | 30,62 | 33,9600 | 90,2 |
| Namiibia | 8,432 | 10,4610 | 80,6 |
| Nepal | 80,60 | 115,105 | 70,0 |
| Uus-Kaledoonia | 134,1 | 119,332 | 112,4 |
| Uus-Meremaa | 1,771 | 1,57280 | 112,6 |
| Nicaragua | 17,49 | 29,2136 | 59,9 |
| Niger | 548,4 | 655,957 | 83,6 |
| Nigeeria (Abuja) | 205,1 | 195,043 | 105,2 |
| Norra | 10,46 | 7,54650 | 138,6 |
| Pakistan | 63,76 | 117,995 | 54,0 |
| Panama | USD 0,8365 | USD 1,24180 | 67,4 |
| Paapua Uus-Guinea | 3,774 | 2,59471 | 145,4 |
| Paraguay | 3 821 | 5 699,86 | 67,0 |
| Peruu | 3,115 | 3,29263 | 94,6 |
| Filipiinid | 44,10 | 52,6300 | 83,8 |
| Venemaa | 43,58 | 41,1430 | 105,9 |
| Rwanda | 702,6 | 766,389 | 91,7 |
| Samoa | 3,004 | 2,88925 | 104,0 |
| Saudi Araabia | 3,597 | 4,70810 | 76,4 |
| Senegal | 602,6 | 655,957 | 91,9 |
| Serbia (Belgrad) | 78,59 | 114,007 | 68,9 |
| Sierra Leone | 6 407 | 5 389,51 | 118,9 |
| Singapur | 2,039 | 1,58840 | 128,4 |
| Saalomoni Saared | 11,34 | 8,76972 | 129,3 |
| Lõuna-Aafrika | 6,387 | 10,4610 | 61,1 |
| Lõuna-Korea | 1 637 | 1 436,46 | 114,0 |
| Lõuna-Sudaan (Juba) (3) | 0 | 0 | 0 |
| Sri Lanka | 119,5 | 166,548 | 71,8 |
| Sudaan (Hartum) | 4,248 | 6,32792 | 67,1 |
| Suriname | 2,707 | 4,09794 | 66,1 |
| Svaasimaa | 6,916 | 10,4610 | 66,1 |
| Šveits (Bern) | 1,549 | 1,20100 | 129,0 |
| Šveits (Genf) | 1,565 | 1,20100 | 130,3 |
| Süüria | 59,26 | 80,2250 | 73,9 |
| Taiwan | 34,33 | 37,1755 | 92,3 |
| Tadžikistan | 4,099 | 5,91817 | 69,3 |
| Tansaania | 1 402 | 1 975,97 | 71,0 |
| Tai | 32,81 | 39,5890 | 82,9 |
| Ida-Timor | USD 1,487 | USD 1,24180 | 119,7 |
| Togo | 546,2 | 655,957 | 83,3 |
| Trinidad ja Tobago | 6,886 | 7,83830 | 87,9 |
| Tuneesia | 1,313 | 2,00650 | 65,4 |
| Türgi | 2,130 | 2,26910 | 93,9 |
| Uganda | 2 405 | 3 093,73 | 77,7 |
| Ukraina | 8,223 | 10,0218 | 82,1 |
| Ameerika Ühendriigid (New York) | 1,253 | 1,24180 | 100,9 |
| Ameerika Ühendriigid (Washington) | 1,213 | 1,24180 | 97,7 |
| Uruguay | 25,03 | 26,9856 | 92,8 |
| Usbekistan | 1 280 | 2 340,48 | 54,7 |
| Vanuatu | 154,3 | 117,465 | 131,4 |
| Venezuela | 5,734 | 5,33310 | 107,5 |
| Vietnam | 14 902 | 25 966,0 | 57,4 |
| Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 5,301 | 4,90000 | 108,2 |
| Jeemen | 237,9 | 265,497 | 89,6 |
| Sambia | 6 486 | 6 453,46 | 100,5 |
| Zimbabwe (3) | 0 | 0 | 0 |
| NB! | Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:
  Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.
  Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.
  Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.
  Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP). |

TEENISTUSKOHT

Ostujõu pariteet

juuli 2012

Vahetuskurss

juuli 2012 (1)

Paranduskoefitsient

juuli 2012 (2)

Afganistan (3)

0

0

0

Albaania

82,84

138,180

60,0

Alžeeria

75,86

100,187

75,7

Angola

160,0

119,596

133,8

Argentina

3,706

5,60300

66,1

Armeenia

407,5

525,440

77,6

Austraalia

1,524

1,23570

123,3

Aserbaidžaan

1,146

0,975682

117,5

Bangladesh

57,29

102,802

55,7

Barbados

3,228

2,49691

129,3

Valgevene

6 304

10 440,0

60,4

Belize

1,761

2,36066

74,6

Benin

666,1

655,957

101,5

Boliivia

6,022

8,58084

70,2

Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka)

1,246

1,95583

63,7

Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo)

1,473

1,95583

75,3

Botswana

5,800

9,74659

59,5

Brasiilia

2,500

2,58980

96,5

Burkina Faso

628,1

655,957

95,8

Burundi (3)

0

0

0

Kambodža

4 428

5 096,50

86,9

Kamerun

608,2

655,957

92,7

Kanada

1,205

1,27640

94,4

Cabo Verde

78,73

110,265

71,4

Kesk-Aafrika Vabariik

716,1

655,957

109,2

Tšaad

731,0

655,957

111,4

Tšiili

448,6

625,731

71,7

Hiina

8,357

7,89590

105,8

Colombia

2 142

2 219,68

96,5

Kongo (Brazzaville)

736,5

655,957

112,3

Costa Rica

619,0

618,385

100,1

Côte d’Ivoire

626,2

655,957

95,5

Horvaatia

5,785

7,51700

77,0

Kuuba

USD 1,007

USD 1,24180

81,1

Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa)

USD 2,169

USD 1,24180

174,7

Djibouti

235,7

220,694

106,8

Dominikaani Vabariik

32,01

49,0020

65,3

Ecuador

USD 0,9882

USD 1,24180

79,6

Egiptus

5,400

7,61135

70,9

El Salvador

USD 0,9701

USD 1,24180

78,1

Eritrea

24,09

19,3848

124,3

Etioopia

20,80

22,4315

92,7

Fidži

1,685

2,28728

73,7

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

36,16

61,6269

58,7

Gabon

670,2

655,957

102,2

Gambia

29,61

41,0300

72,2

Gruusia

1,577

2,06140

76,5

Ghana

1,917

2,37345

80,8

Guatemala

7,980

9,75743

81,8

Guinea (Conakry)

6 371

8 684,29

73,4

Guinea-Bissau

615,5

655,957

93,8

Guyana

181,6

257,135

70,6

Haiti

47,18

52,3771

90,1

Honduras

20,20

24,1879

83,5

Hongkong

10,43

9,63490

108,3

Island

154,8

157,970

98,0

India

46,98

70,6030

66,5

Indoneesia (Banda Aceh)

8 837

11 762,5

75,1

Indoneesia (Jakarta)

9 639

11 762,5

81,9

Iraak (3)

0

0

0

Iisrael

5,052

4,90000

103,1

Jamaica

118,8

110,466

107,5

Jaapan (Tokyo)

158,7

98,6000

161,0

Jordaania

0,8632

0,880436

98,0

Kasahstan (Astana)

188,0

187,240

100,4

Kenya

91,29

105,306

86,7

Kosovo (Priština)

0,6882

1,00000

68,8

Kõrgõzstan

46,34

58,5603

79,1

Laos

8 978

10 027,5

89,5

Liibanon

1 650

1 872,01

88,1

Lesotho

6,421

10,4610

61,4

Libeeria

USD 1,449

USD 1,24180

116,7

Liibüa (3)

0

0

0

Madagaskar

2 341

2 760,59

84,8

Malawi

204,2

339,388

60,2

Malaisia

3,090

3,96760

77,9

Mali

668,9

655,957

102,0

Mauritaania

236,2

371,485

63,6

Mauritius

31,40

38,4557

81,7

Mehhiko

12,21

16,9208

72,2

Moldova

10,36

15,2783

67,8

Montenegro

0,6372

1,00000

63,7

Maroko

7,859

11,0435

71,2

Mosambiik

30,62

33,9600

90,2

Namiibia

8,432

10,4610

80,6

Nepal

80,60

115,105

70,0

Uus-Kaledoonia

134,1

119,332

112,4

Uus-Meremaa

1,771

1,57280

112,6

Nicaragua

17,49

29,2136

59,9

Niger

548,4

655,957

83,6

Nigeeria (Abuja)

205,1

195,043

105,2

Norra

10,46

7,54650

138,6

Pakistan

63,76

117,995

54,0

Panama

USD 0,8365

USD 1,24180

67,4

Paapua Uus-Guinea

3,774

2,59471

145,4

Paraguay

3 821

5 699,86

67,0

Peruu

3,115

3,29263

94,6

Filipiinid

44,10

52,6300

83,8

Venemaa

43,58

41,1430

105,9

Rwanda

702,6

766,389

91,7

Samoa

3,004

2,88925

104,0

Saudi Araabia

3,597

4,70810

76,4

Senegal

602,6

655,957

91,9

Serbia (Belgrad)

78,59

114,007

68,9

Sierra Leone

6 407

5 389,51

118,9

Singapur

2,039

1,58840

128,4

Saalomoni Saared

11,34

8,76972

129,3

Lõuna-Aafrika

6,387

10,4610

61,1

Lõuna-Korea

1 637

1 436,46

114,0

Lõuna-Sudaan (Juba) (3)

0

0

0

Sri Lanka

119,5

166,548

71,8

Sudaan (Hartum)

4,248

6,32792

67,1

Suriname

2,707

4,09794

66,1

Svaasimaa

6,916

10,4610

66,1

Šveits (Bern)

1,549

1,20100

129,0

Šveits (Genf)

1,565

1,20100

130,3

Süüria

59,26

80,2250

73,9

Taiwan

34,33

37,1755

92,3

Tadžikistan

4,099

5,91817

69,3

Tansaania

1 402

1 975,97

71,0

Tai

32,81

39,5890

82,9

Ida-Timor

USD 1,487

USD 1,24180

119,7

Togo

546,2

655,957

83,3

Trinidad ja Tobago

6,886

7,83830

87,9

Tuneesia

1,313

2,00650

65,4

Türgi

2,130

2,26910

93,9

Uganda

2 405

3 093,73

77,7

Ukraina

8,223

10,0218

82,1

Ameerika Ühendriigid (New York)

1,253

1,24180

100,9

Ameerika Ühendriigid (Washington)

1,213

1,24180

97,7

Uruguay

25,03

26,9856

92,8

Usbekistan

1 280

2 340,48

54,7

Vanuatu

154,3

117,465

131,4

Venezuela

5,734

5,33310

107,5

Vietnam

14 902

25 966,0

57,4

Jordani Läänekallas – Gaza sektor

5,301

4,90000

108,2

Jeemen

237,9

265,497

89,6

Sambia

6 486

6 453,46

100,5

Zimbabwe (3)

0

0

0

NB!

Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:

Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.

Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.

Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.

Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP).

---

(1)  1 EURO = x kohalikku rahaühikut (Kuuba, El Salvadori, Ecuadori, Libeeria, Panama, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Ida-Timori puhul kasutatakse USA dollarit).

(2)  Brüssel = 100 %

(3)  Andmed ei ole kättesaadavad ebastabiilse olukorra tõttu riigis või andmete usaldusväärsuse puudulikkuse tõttu.

| NB! | Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:
  Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.
  Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.
  Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.
  Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP). |
| --- | --- |

NB!

Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist:

Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks.

Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel.

Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja): TX = CC.

Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP).

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/15

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 680/2013,

15. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1259/2012, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist protokolli alusel, millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. novembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1801/2006 (1) Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) sõlmimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. novembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1801/2006 (1) Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) sõlmimise kohta.

| (2) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2012/827/EL (2). kohaldatakse ajutiselt (alates otsuse allkirjastamise kuupäevast 16. detsembril 2012) uut protokolli, millega määratakse kindlaks partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („uus protokoll”). Uue protokolliga on nähtud ette ELi laevade kalapüügivõimalused Mauritaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. Liidu kalapüügivõimaluste jaotamine on määratletud määruses (EL) nr 1259/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2012/827/EL (2). kohaldatakse ajutiselt (alates otsuse allkirjastamise kuupäevast 16. detsembril 2012) uut protokolli, millega määratakse kindlaks partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („uus protokoll”). Uue protokolliga on nähtud ette ELi laevade kalapüügivõimalused Mauritaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. Liidu kalapüügivõimaluste jaotamine on määratletud määruses (EL) nr 1259/2012 (3).

| (3) | Partnerluslepingu artikliga 10 ettenähtud Euroopa Liidu ja Mauritaania vaheline ühiskomitee („ühiskomitee”) võttis 20. veebruaril 2013. aastal kooskõlas uue protokolli artikliga 4 vastu meetmed kalapüügivõimaluste läbivaatamiseks. Need sisaldavad meetmeid, mis määravad uuesti klindlaks kalapüügivõimalused 5. liigi (tuunipüügiseinerid) ja 6. liigi (ritvõngedega tuunipüügilaevad ja pinnaõngejadalaevad) vahel. |
| --- | --- |

(3)

Partnerluslepingu artikliga 10 ettenähtud Euroopa Liidu ja Mauritaania vaheline ühiskomitee („ühiskomitee”) võttis 20. veebruaril 2013. aastal kooskõlas uue protokolli artikliga 4 vastu meetmed kalapüügivõimaluste läbivaatamiseks. Need sisaldavad meetmeid, mis määravad uuesti klindlaks kalapüügivõimalused 5. liigi (tuunipüügiseinerid) ja 6. liigi (ritvõngedega tuunipüügilaevad ja pinnaõngejadalaevad) vahel.

| (4) | Määrust (EL) nr 1259/2012 tuleks seetõttu muuta. Arvestades et ühiskomitee otsust kohaldatakse 20. veebruarist 2013, peaks käesolev määrus jõustuma kohe peale avaldamist ning seda tuleks kohaldada alates 20. veebruarist 2013, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 1259/2012 tuleks seetõttu muuta. Arvestades et ühiskomitee otsust kohaldatakse 20. veebruarist 2013, peaks käesolev määrus jõustuma kohe peale avaldamist ning seda tuleks kohaldada alates 20. veebruarist 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1259/2012 artiklis 1 asendatakse punktid e ja f järgmisega:

| „e) | 5. liik – tuunipüügiseinerid






  Hispaania | 17 litsentsi |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 8 litsentsi |

„e)

5. liik – tuunipüügiseinerid

Hispaania

17 litsentsi

Prantsusmaa

8 litsentsi

| f) | 6. liik – tuunipüügi ritvõngelaevad ja pinnaõngejadalaevad






  Hispaania | 18 litsentsi |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 1 litsents”. |

f)

6. liik – tuunipüügi ritvõngelaevad ja pinnaõngejadalaevad

Hispaania

18 litsentsi

Prantsusmaa

1 litsents”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 20. veebruarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  ELT L 343, 8.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta otsus 2012/827/EL protokolli, millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 361, 31.12.2012, lk 43).

2

(3)  ELT L 361, 31.12.2012, lk 87.

3

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 681/2013,

17. juuli 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2009/48/EÜ on sätestatud baariumi piirnormid vastavalt Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitustele, mis on esitatud 2008. aasta aruandes „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements”. Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitused põhinevad järeldusel, et laste kokkupuude mänguasjades sisalduvate kemikaalidega ei tohi ületada teatavat annust, mida nimetatakse lubatavaks päevadoosiks.” Et lapsed puutuvad kemikaalidega kokku ka muude allikate kaudu peale mänguasjade, võib mänguasjades lubatav sisaldus olla vaid teatav protsent lubatavast päevadoosist. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2004. aasta aruandes on esitatud soovitus, et mänguasjades võib leiduda kahjulikke aineid kuni 10 % lubatavast päevadoosist. Kõnealust määra kinnitas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee 1. juulil 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys”. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2009/48/EÜ on sätestatud baariumi piirnormid vastavalt Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitustele, mis on esitatud 2008. aasta aruandes „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements”. Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitused põhinevad järeldusel, et laste kokkupuude mänguasjades sisalduvate kemikaalidega ei tohi ületada teatavat annust, mida nimetatakse lubatavaks päevadoosiks.” Et lapsed puutuvad kemikaalidega kokku ka muude allikate kaudu peale mänguasjade, võib mänguasjades lubatav sisaldus olla vaid teatav protsent lubatavast päevadoosist. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2004. aasta aruandes on esitatud soovitus, et mänguasjades võib leiduda kahjulikke aineid kuni 10 % lubatavast päevadoosist. Kõnealust määra kinnitas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee 1. juulil 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys”.

| (2) | Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovituste kohaselt tuleks direktiivis 2009/48/EÜ loetletud kemikaalide piirnormi saamiseks lubatava päevadoosi maksimaalne sisaldus korrutada lapse kaaluga, mis on hinnanguliselt 7,5 kg, ja jagada allaneelatud mänguasjamaterjali kogusega. |
| --- | --- |

(2)

Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovituste kohaselt tuleks direktiivis 2009/48/EÜ loetletud kemikaalide piirnormi saamiseks lubatava päevadoosi maksimaalne sisaldus korrutada lapse kaaluga, mis on hinnanguliselt 7,5 kg, ja jagada allaneelatud mänguasjamaterjali kogusega.

| (3) | Baariumi puhul kasutas Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut lubatavat päevadoosi 0,6 mg/kg kehamassi kohta päevas, võttes aluseks asutuse US Agency for Toxic Substances and Disease Registry (ATSDR) meetodi, mis on esitatud asutuse 2005. aasta aruandes baariumi toksikoloogiliste omaduste kohta loomkatsete alusel. Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut kaalus ka muid baariumi käsitlevaid ja inimandmetel põhinevaid ülevaateid, kuid ei kasutanud neid baariumi lubatava päevadoosi määramisel. Ehkki lubatava päevadoosi tuletamiseks peetakse sobivamaks inimandmeid, oli Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut seisukohal, et uuringud, millest neid andmeid võinuks saada, sisaldasid olulisi puudusi. Seepärast kasutati loomkatsete andmeid, mis olid lubatava päevadoosi tuletamiseks usaldusväärsemad. |
| --- | --- |

(3)

Baariumi puhul kasutas Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut lubatavat päevadoosi 0,6 mg/kg kehamassi kohta päevas, võttes aluseks asutuse US Agency for Toxic Substances and Disease Registry (ATSDR) meetodi, mis on esitatud asutuse 2005. aasta aruandes baariumi toksikoloogiliste omaduste kohta loomkatsete alusel. Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut kaalus ka muid baariumi käsitlevaid ja inimandmetel põhinevaid ülevaateid, kuid ei kasutanud neid baariumi lubatava päevadoosi määramisel. Ehkki lubatava päevadoosi tuletamiseks peetakse sobivamaks inimandmeid, oli Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut seisukohal, et uuringud, millest neid andmeid võinuks saada, sisaldasid olulisi puudusi. Seepärast kasutati loomkatsete andmeid, mis olid lubatava päevadoosi tuletamiseks usaldusväärsemad.

| (4) | Selleks et hinnata võimalikke kokkupuuteolukordi kemikaalidega, võttis Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut hinnanguliseks allaneelatavaks mänguasjamaterjali päevakoguse aluseks 8 mg mahakraabitud materjali, 100 mg hapra materjali ja 400 mg vedela või kleepuva materjali puhul. Samu määrasid allaneelamise puhul toetas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee 18. mail 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Risks from organic CMR substances in toys”. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et hinnata võimalikke kokkupuuteolukordi kemikaalidega, võttis Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut hinnanguliseks allaneelatavaks mänguasjamaterjali päevakoguse aluseks 8 mg mahakraabitud materjali, 100 mg hapra materjali ja 400 mg vedela või kleepuva materjali puhul. Samu määrasid allaneelamise puhul toetas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee 18. mail 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Risks from organic CMR substances in toys”.

| (5) | Võttes 10 % lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi baariumi kohta sellised piirnormid: 56 000 mg/kg mahakraabitud materjalis, 4 500 mg/kg kuivas materjalis ja 1 125 mg/kg vedelas materjalis. |
| --- | --- |

(5)

Võttes 10 % lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi baariumi kohta sellised piirnormid: 56 000 mg/kg mahakraabitud materjalis, 4 500 mg/kg kuivas materjalis ja 1 125 mg/kg vedelas materjalis.

| (6) | Asutus US Agency for Toxic Substances and Disease Registry avaldas 2007. aastal ajakohastatud aruande baariumi toksikoloogiliste omaduste kohta, kus soovitati lubatavat päevadoosi 0,2 mg/kg kehamassi kohta päevas. See ajakohastatud aruanne avaldati pärast Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi aruande lõpetamist. Lisaks jõuti pärast sidusrühmadega nõu pidamist järeldusele, et Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut ei võtnud kemikaaliohutuse programmi (IPCS) 2001. aasta aruannet piisavalt arvesse. |
| --- | --- |

(6)

Asutus US Agency for Toxic Substances and Disease Registry avaldas 2007. aastal ajakohastatud aruande baariumi toksikoloogiliste omaduste kohta, kus soovitati lubatavat päevadoosi 0,2 mg/kg kehamassi kohta päevas. See ajakohastatud aruanne avaldati pärast Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi aruande lõpetamist. Lisaks jõuti pärast sidusrühmadega nõu pidamist järeldusele, et Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituut ei võtnud kemikaaliohutuse programmi (IPCS) 2001. aasta aruannet piisavalt arvesse.

| (7) | Seda arvesse võttes saatis komisjon SCHERile taotluse arvamuse saamiseks, paludes esitada täiendav hinnang baariumi migratsiooni piirnormide kohta ning soovitused lubatava päevadoosi kohta, mida kasutada IPCS ja ATSDR (2007) hindamisdokumenti arvestades. |
| --- | --- |

(7)

Seda arvesse võttes saatis komisjon SCHERile taotluse arvamuse saamiseks, paludes esitada täiendav hinnang baariumi migratsiooni piirnormide kohta ning soovitused lubatava päevadoosi kohta, mida kasutada IPCS ja ATSDR (2007) hindamisdokumenti arvestades.

| (8) | Oma 22. märtsil 2012. aastal vastuvõetud arvamuses jõudis SCHER järeldusele, et kättesaadavad inimandmed ei ole piisavad, et nende põhjal tuletada lubatav päevadoos. Kvaliteetsed loomuuringud sobivad baariumi lubatava päevadoosi tuletamiseks paremini, mis peaks SCHERi arvates olema 0,2 mg/kg kehamassi kohta päevas. |
| --- | --- |

(8)

Oma 22. märtsil 2012. aastal vastuvõetud arvamuses jõudis SCHER järeldusele, et kättesaadavad inimandmed ei ole piisavad, et nende põhjal tuletada lubatav päevadoos. Kvaliteetsed loomuuringud sobivad baariumi lubatava päevadoosi tuletamiseks paremini, mis peaks SCHERi arvates olema 0,2 mg/kg kehamassi kohta päevas.

| (9) | Selles väärtuses on arvesse võetud baariumi imendumist seedetraktis. SCHERi hinnangul on lastel vanuses 1–15 seedetraktis imendumine 30 %, samas kui imikutel on imendumine 60 %. SCHERi baariumi lubatav päevadoosi puhul on siiski lähtutud „halvimast stsenaariumist”, mille kohaselt imendub lastel 100 % baariumist, millega nad kokku puutuvad. |
| --- | --- |

(9)

Selles väärtuses on arvesse võetud baariumi imendumist seedetraktis. SCHERi hinnangul on lastel vanuses 1–15 seedetraktis imendumine 30 %, samas kui imikutel on imendumine 60 %. SCHERi baariumi lubatav päevadoosi puhul on siiski lähtutud „halvimast stsenaariumist”, mille kohaselt imendub lastel 100 % baariumist, millega nad kokku puutuvad.

| (10) | Võttes 10 % sellisest lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi baariumi puhul järgmised piirnormid: 18 750 mg/kg mahakraabitud materjalis, 1 500 mg/kg kuivas materjalis ja 375 mg/kg vedelas materjalis. |
| --- | --- |

(10)

Võttes 10 % sellisest lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi baariumi puhul järgmised piirnormid: 18 750 mg/kg mahakraabitud materjalis, 1 500 mg/kg kuivas materjalis ja 375 mg/kg vedelas materjalis.

| (11) | Selleks et tagada inimeste, eelkõige laste tervise ja elu parim võimalik kaitse, on vaja kohaldada kõnealuseid madalamaid baariumi migratsiooni piirnorme võimalikult kiiresti. Seepärast tuleks direktiivi muuta määrusega, mis jõustub 20. juulil 2013, vältides seega direktiivi ülevõtmiseks kuluvat pikemat aega, mille jooksul kehtiksid erinevad migratsiooni piirnormid. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada inimeste, eelkõige laste tervise ja elu parim võimalik kaitse, on vaja kohaldada kõnealuseid madalamaid baariumi migratsiooni piirnorme võimalikult kiiresti. Seepärast tuleks direktiivi muuta määrusega, mis jõustub 20. juulil 2013, vältides seega direktiivi ülevõtmiseks kuluvat pikemat aega, mille jooksul kehtiksid erinevad migratsiooni piirnormid.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. juulil 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

1

---

LISA

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktis 13 asendatakse baariumi käsitlev kirje järgmisega:

| Element | mg/kg
  kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis | mg/kg
  vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis | mg/kg
  mahakraabitud mänguasjamaterjalis |
| --- | --- | --- | --- |
| „Baarium | 1 500 | 375 | 18 750” |

Element

mg/kg

kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis

mg/kg

vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis

mg/kg

mahakraabitud mänguasjamaterjalis

„Baarium

1 500

375

18 750”

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 682/2013,

17. juuli 2013,

millega 196. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 10. juulil 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

10. juulil 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” all jäetakse välja järgmine kanne:

„Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani (teiste nimedega a) Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani, b) Nayef Bin Muhammad al-Qahtani, c) Nayif Muhammad al-Qahtani, d) Nayf Mohammed al-Qahtani, e) Naif Mohammad Said al-Qahtani Alkodri, f) Naif Mohammed Saeed al-Kodari al-Qahtani, g) Nayef Bin Mohamed al-Khatani, h) Mohammed Naif al-Khatani, i) Nayef bin Mohamed al-Khatany, j) Al-Qahtani Abohemem, k) Abi Hamam, l) Abu-Hamam, m) Abu-Humam, n) Abu-Hammam, o) Abu Hammam al-Qahtani). Aadress: Jeemen Sünniaeg: 25.3.1988. Sünnikoht: Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Pass nr: G449745 (Saudi Araabia pass välja antud 30. mail 2006, kehtib kuni 6. aprillini 2011). Muu teave: Seotud Araabia poolsaare Al-Qaida võrgustiku ja selle juhi Nasir ’abd-al-Karim ’Abdullah Al-Wahishiga. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 11.5.2010.”

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 683/2013,

17. juuli 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 18,5 |
| ZZ | 18,5 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 93 10 | MA | 60,4 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 50 10 | AR | 80,6 |
| CL | 81,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 93,6 |
| ZZ | 80,8 |
| 0808 10 80 | AR | 148,8 |
| BR | 112,7 |
| CL | 128,9 |
| CN | 95,9 |
| NZ | 143,3 |
| US | 157,7 |
| ZA | 123,1 |
| ZZ | 130,1 |
| 0808 30 90 | AR | 127,0 |
| CL | 140,0 |
| CN | 70,6 |
| NZ | 159,4 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 134,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,0 |
| ZZ | 191,0 |
| 0809 29 00 | TR | 328,0 |
| ZZ | 328,0 |
| 0809 30 | TR | 184,5 |
| ZZ | 184,5 |
| 0809 40 05 | BA | 137,2 |
| MK | 99,6 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 113,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

18,5

ZZ

18,5

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 93 10

MA

60,4

TR

133,2

ZZ

96,8

0805 50 10

AR

80,6

CL

81,7

TR

70,0

UY

78,3

ZA

93,6

ZZ

80,8

0808 10 80

AR

148,8

BR

112,7

CL

128,9

CN

95,9

NZ

143,3

US

157,7

ZA

123,1

ZZ

130,1

0808 30 90

AR

127,0

CL

140,0

CN

70,6

NZ

159,4

TR

174,5

ZA

133,8

ZZ

134,2

0809 10 00

TR

191,0

ZZ

191,0

0809 29 00

TR

328,0

ZZ

328,0

0809 30

TR

184,5

ZZ

184,5

0809 40 05

BA

137,2

MK

99,6

XS

103,8

ZZ

113,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 684/2013,

17. juuli 2013,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist 2013 kuni 30. novembrini 2013

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem.

| (2) | Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad 2013. aasta juuli seitsme esimese tööpäeva jooksul määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad 2013. aasta juuli seitsme esimese tööpäeva jooksul määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja ka kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 14. juuliks 2013 saadetud A-litsentside taotlused rahuldada. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja ka kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 14. juuliks 2013 saadetud A-litsentside taotlused rahuldada.

| (4) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(4)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel 2013. aasta juuli seitsme esimese tööpäeva jooksul esitatud ja hiljemalt 14. juuliks 2013 komisjonile saadetud A-impordilitsentside taotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 90, 30.3.2007, lk 12.

3

---

LISA

| Päritolu | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

X

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

X

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

39,706425 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,395689 %

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

100 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

—

„X”: osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole.

„—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

---

OTSUSED

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. juuli 2013,

euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014

(2013/387/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni aruannet (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet (2),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse arutelu Euroopa Ülemkogus,

võttes arvesse neid liikmesriike esindavate nõukogu liikmete soovitust, mille rahaühik on euro,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. Nõukogu otsustas oma 3. mail 1998. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead või valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. Nõukogu otsustas oma 3. mail 1998. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead või valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999 (3).

| (2) | Otsusega 2000/427/EÜ (4) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (6) ja 2007/504/EÜ (7) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (8) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2010/416/EL (9) otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2000/427/EÜ (4) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (6) ja 2007/504/EÜ (7) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (8) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Otsusega 2010/416/EL (9) otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks.

| (3) | Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule (edaspidi „EÜ asutamisleping”) lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole muudetud. Vastavalt EÜ asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade või valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teatas Taani nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule (edaspidi „EÜ asutamisleping”) lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole muudetud. Vastavalt EÜ asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade või valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teatas Taani nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist.

| (4) | Otsusega 98/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti (10) artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Läti, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti (11) artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt Horvaatis ühinemisakti (12) artiklile 5 on Horvaatia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 98/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti (10) artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Läti, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti (11) artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt Horvaatis ühinemisakti (12) artiklile 5 on Horvaatia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand.

| (5) | Euroopa Keskpank („EKP”) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (13). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepinguga, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (14). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Keskpank („EKP”) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (13). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepinguga, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (14).

| (6) | ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi tühistamise menetlus. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele. 5. märtsil 2013 esitas Läti ametliku taotluse vastastikuse lähenemise hindamiseks. |
| --- | --- |

(6)

ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi tühistamise menetlus. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele. 5. märtsil 2013 esitas Läti ametliku taotluse vastastikuse lähenemise hindamiseks.

| (7) | Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ning EKP põhikirjaga („EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Läti õigusaktide kooskõlale ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ning EKP põhikirjaga („EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Läti õigusaktide kooskõlale ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga.

| (8) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 140 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli nr 13 artiklile 1 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel võetakse inflatsiooni mõõtmisel aluseks tarbijahindade harmoneeritud indeks, mis on määratletud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (15). Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas kolme parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. 2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 2,7 protsenti, kusjuures Rootsi, Läti ja Iirimaa olid hindade stabiilsuse seisukohast kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt 0,8 protsenti, 1,3 protsenti ja 1,6 protsenti.
  Põhjendatud on jätta parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide määramisel välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud võrdlusalusena. Sellised kõrvalekaldega riigid on varem kindlaks määratud 2004. ja 2010. aasta lähenemisaruannetes. Praeguses olukorras on põhjendatud mitte võtta parimate näitajate määramisel arvesse Kreekat, kuna kõnealuse riigi inflatsioonimäär ja profiil erinevad oluliselt euroala keskmisest, kajastades suurt kohandamisvajadust ja Kreeka majanduse erandlikku olukorda; Kreeka arvesse võtmine mõjutaks põhjendamatult kontrollväärtust ja seega muudaks kriteeriumi ebaõiglasemaks (16). |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 140 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli nr 13 artiklile 1 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel võetakse inflatsiooni mõõtmisel aluseks tarbijahindade harmoneeritud indeks, mis on määratletud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (15). Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas kolme parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. 2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 2,7 protsenti, kusjuures Rootsi, Läti ja Iirimaa olid hindade stabiilsuse seisukohast kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt 0,8 protsenti, 1,3 protsenti ja 1,6 protsenti.

Põhjendatud on jätta parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide määramisel välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud võrdlusalusena. Sellised kõrvalekaldega riigid on varem kindlaks määratud 2004. ja 2010. aasta lähenemisaruannetes. Praeguses olukorras on põhjendatud mitte võtta parimate näitajate määramisel arvesse Kreekat, kuna kõnealuse riigi inflatsioonimäär ja profiil erinevad oluliselt euroala keskmisest, kajastades suurt kohandamisvajadust ja Kreeka majanduse erandlikku olukorda; Kreeka arvesse võtmine mõjutaks põhjendamatult kontrollväärtust ja seega muudaks kriteeriumi ebaõiglasemaks (16).

| (9) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 2 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 teise taande kohane riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 2 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 teise taande kohane riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.

| (10) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 3 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on täitnud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma vääringu kahepoolset keskmist vahetuskurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsisid komisjon ja EKP oma aruannetes 2013. aasta 16. mail lõppenud kaheaastast ajavahemikku. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 3 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on täitnud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma vääringu kahepoolset keskmist vahetuskurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsisid komisjon ja EKP oma aruannetes 2013. aasta 16. mail lõppenud kaheaastast ajavahemikku.

| (11) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 4 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse seisukohast kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse kolme hindade stabiilsuse seisukohast parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Selle põhjal oli 2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 5,5 %. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 4 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse seisukohast kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse kolme hindade stabiilsuse seisukohast parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Selle põhjal oli 2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 5,5 %.

| (12) | Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva ettepaneku koostamiseks vajalikud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2013. aastaks andnud aru vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 (17) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva ettepaneku koostamiseks vajalikud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2013. aastaks andnud aru vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 (17) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta.

| (13) | Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Läti on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustusi, tehakse järgmised järeldused.






  a) | Läti siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga; |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Läti on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustusi, tehakse järgmised järeldused.

a)

Läti siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga;

| b) | selle kohta, kuidas Läti on täitnud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:






  — | 2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Läti keskmine inflatsioonimäär 1,3 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel; |
| --- | --- | --- |

b)

selle kohta, kuidas Läti on täitnud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:

—

2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Läti keskmine inflatsioonimäär 1,3 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel;

| — | Läti eelarvepuudujääk vähenes usaldusväärselt ja jätkusuutlikult allapoole 3 % SKPst 2012. aasta lõpuks; komisjoni soovituse alusel tühistas nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsusega 2013/317/EL (18) otsuse 2009/591/EÜ (19) Läti ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. |
| --- | --- |

—

Läti eelarvepuudujääk vähenes usaldusväärselt ja jätkusuutlikult allapoole 3 % SKPst 2012. aasta lõpuks; komisjoni soovituse alusel tühistas nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsusega 2013/317/EL (18) otsuse 2009/591/EÜ (19) Läti ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.

| — | Läti on olnud ERM II liige alates 2. maist 2005; vahetuskursimehhanismiga liitumisel kohustusid Läti ametiasutused ühepoolselt hoidma lati vahetuskursi kõrvalekaldumist keskkursist ± 1 % piires. Käesolevale hindamisele eelnenud kahe aasta vältel ei kaldunud lati vahetuskurss keskkursist kõrvale rohkem kui ± 1 % ega olnud surve all; |
| --- | --- |

—

Läti on olnud ERM II liige alates 2. maist 2005; vahetuskursimehhanismiga liitumisel kohustusid Läti ametiasutused ühepoolselt hoidma lati vahetuskursi kõrvalekaldumist keskkursist ± 1 % piires. Käesolevale hindamisele eelnenud kahe aasta vältel ei kaldunud lati vahetuskurss keskkursist kõrvale rohkem kui ± 1 % ega olnud surve all;

| — | 2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Läti pikaajaline intressimäär keskmiselt 3,8 %, mis on allpool kontrollväärtust. |
| --- | --- |

—

2013. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Läti pikaajaline intressimäär keskmiselt 3,8 %, mis on allpool kontrollväärtust.

| c) | võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumide täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Läti euro kasutuselevõtu tingimused, |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumide täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Läti euro kasutuselevõtu tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Läti täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. 2003. aasta ühinemisakti artiklis 4 osutatud erand Läti suhtes tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  5. juuni 2013. aasta aruanne (Euroopa Liidu Teatajas seni veel avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  5. juuni 2013. aasta aruanne (Euroopa Liidu Teatajas seni veel avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Otsus 1998/317/EÜ (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30).

3

(4)  EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19.

4

(5)  ELT L 195, 15.7.2006, lk 25.

5

(6)  ELT L 186, 18.7.2007, lk 29.

6

(7)  ELT L 186, 18.7.2007, lk 32.

7

(8)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 24.

8

(9)  ELT L 196, 28.7.2010, lk 24.

9

(10)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

10

(11)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.

11

(12)  ELT L 112, 24.4.2012, lk 21.

12

(13)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.

13

(14)  ELT C 73, 25.3.2006, lk 21.

14

(15)  EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1.

15

(16)  2013. aasta aprillis oli 12 kuu keskmine inflatsioonimäär Kreekas 0,4 % ja euroalal 2,2 %, kusjuures vahe peaks prognooside kohaselt järgmistel kuudel veelgi suurenema.

16

(17)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7.

17

(18)  ELT L 173, 26.6.2013, lk 48.

18

(19)  ELT L 202, 4.8.2009, lk 50.

19

---

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/27

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

5. juuli 2013,

ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega

(EKP/2013/22)

(2013/388/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet ning artikleid 12.1, 18 ja artikli 34.1 teist taanet,

võttes arvesse 20. septembri 2011. aasta suunist EKP/2011/14 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta, (1) eelkõige selle I lisa punkte 1.6, 6.3.1, 6.3.2 ja 6.4.2,

võttes arvesse 20. märtsi 2013. aasta suunist EKP/2013/4 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9, (2) eelkõige selle artikli 1 lõiget 3, artikleid 5 ja 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatise kõlblikkuse määramise standardkriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatise kõlblikkuse määramise standardkriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisas.

| (2) | Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tegemise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.3.1 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse mis tahes asjakohaseks peetava teabe põhjal välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastavad tema rangetele krediidistandarditele. |
| --- | --- |

(2)

Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tegemise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.3.1 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse mis tahes asjakohaseks peetava teabe põhjal välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastavad tema rangetele krediidistandarditele.

| (3) | 2. mai 2013. aasta otsus EKP/2013/13 (ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega) (3) peatas erandliku meetmena ajutiselt Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes kohaldatavad eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve miinimumnõuded. Pärast Küprose Vabariigi poolt võlahaldusprojekti algatamist seoses tema turukõlblike võlainstrumentidega otsustas EKP nõukogu, et see mõjutab negatiivselt Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide tagatisena kasutamise piisavust eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides, ning otsustas 28. juunil 2013 tunnistada otsuse EKP/2013/13 kehtetuks (4). |
| --- | --- |

(3)

2. mai 2013. aasta otsus EKP/2013/13 (ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega) (3) peatas erandliku meetmena ajutiselt Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes kohaldatavad eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve miinimumnõuded. Pärast Küprose Vabariigi poolt võlahaldusprojekti algatamist seoses tema turukõlblike võlainstrumentidega otsustas EKP nõukogu, et see mõjutab negatiivselt Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide tagatisena kasutamise piisavust eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides, ning otsustas 28. juunil 2013 tunnistada otsuse EKP/2013/13 kehtetuks (4).

| (4) | Pärast võlahaldusprojekti lõpetamist ja kinnitust, et Küprose Vabariik vastab tema suhtes kohaldatava majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi tingimustele, andis EKP nõukogu täiendava hinnangu, mille kohaselt on Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kvaliteedistandard nüüd piisav, et lubada nende kõlblikkust eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides. |
| --- | --- |

(4)

Pärast võlahaldusprojekti lõpetamist ja kinnitust, et Küprose Vabariik vastab tema suhtes kohaldatava majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi tingimustele, andis EKP nõukogu täiendava hinnangu, mille kohaselt on Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kvaliteedistandard nüüd piisav, et lubada nende kõlblikkust eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides.

| (5) | Seetõttu on EKP nõukogu otsustanud, et Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides tuleb taastada, kuid nende instrumentide suhtes kohaldatakse väärtuskärpeid, mis erinevad suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.4.2 sätestatutest. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on EKP nõukogu otsustanud, et Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides tuleb taastada, kuid nende instrumentide suhtes kohaldatakse väärtuskärpeid, mis erinevad suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.4.2 sätestatutest.

| (6) | Suunise EKP/2013/4 artikli 7 kohaselt ei kohaldata eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi. Samas, selle suunise artikli 1 lõike 3 kohaselt käsitletakse artikli 5 lõike 1 ning artikli 7 tähenduses ainult Iirimaad, Kreeka Vabariiki ja Portugali Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastavate euroala liikmesriikidena. Seetõttu on vaja täiendavat EKP nõukogu otsust, et teha erand eurosüsteemi krediidikvaliteedi lävest turukõlblikele võlainstrumentidele, mille on emiteerinud või täielikult taganud Küprose Vabariik. |
| --- | --- |

(6)

Suunise EKP/2013/4 artikli 7 kohaselt ei kohaldata eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi. Samas, selle suunise artikli 1 lõike 3 kohaselt käsitletakse artikli 5 lõike 1 ning artikli 7 tähenduses ainult Iirimaad, Kreeka Vabariiki ja Portugali Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastavate euroala liikmesriikidena. Seetõttu on vaja täiendavat EKP nõukogu otsust, et teha erand eurosüsteemi krediidikvaliteedi lävest turukõlblikele võlainstrumentidele, mille on emiteerinud või täielikult taganud Küprose Vabariik.

| (7) | See erimeede kehtib ajutiselt seni, kuni EKP nõukogu leiab, et eurosüsteemi kõlblikkuskriteeriumide raamistikku saab kohaldada tavaliselt ja jätkata saab rahapoliitika operatsioonide riskiohjeraamistikuga, |
| --- | --- |

(7)

See erimeede kehtib ajutiselt seni, kuni EKP nõukogu leiab, et eurosüsteemi kõlblikkuskriteeriumide raamistikku saab kohaldada tavaliselt ja jätkata saab rahapoliitika operatsioonide riskiohjeraamistikuga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Suunise EKP/2011/14 teatavate sätete kohaldamise peatamine ja Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkus

1.   Eurosüsteemi krediidikvaliteedi miinimumnõuded, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku reeglites teatavate turukõlblike varade jaoks suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3.2, peatatakse Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide osas. Suunise EKP/2013/4 artikli 5 lõike 1 ning artikli 7 tähenduses käsitatakse Küprose Vabariiki Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastava euroala liikmesriigina.

2.   Turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerib või täielikult tagab Küprose Vabariik, kohaldatakse konkreetseid väärtuskärpeid, mis on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

3.   Käesoleva otsuse ja suuniste EKP/2011/14 ja EKP/2013/4 riigisisese RKP rakendusakti vastuolu korral kohaldatakse käesolevat otsust.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 5. juulil 2013.

Frankfurt Maini ääres, 5. juuli 2013

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 95, 5.4.2013, lk 23.

2

(3)  ELT L 133, 17.5.2013, lk 26.

3

(4)  28. juuni 2013. aasta otsus EKP/2013/21, millega tunnistatakse kehtetuks otsus EKP/2013/13 ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (ELT L 192, 13.7.2013, lk 75).

4

---

LISA

Väärtuskärbete astmed Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide jaoks

| Valitsuse võlakirjad | Tähtajavahemik | Väärtuskärped fikseeritud ja ujuva kupongi jaoks | Väärtuskärped nullkupongi jaoks |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–1 | 14,5 | 14,5 |
| 1–3 | 27,5 | 29,5 |
| 3–5 | 37,5 | 40,0 |
| 5–7 | 41,0 | 45,0 |
| 7–10 | 47,5 | 52,5 |
| > 10 | 57,0 | 71,0 |
| Valitsuse poolt tagatud pangavõlakirjad ja valitsuse poolt tagatud finantssektorivälised võlakirjad | Tähtajavahemik | Väärtuskärped fikseeritud ja ujuva kupongi jaoks | Väärtuskärped nullkupongi jaoks |
| 0–1 | 23,0 | 23,0 |
| 1–3 | 37,0 | 39,0 |
| 3–5 | 47,5 | 50,5 |
| 5–7 | 51,5 | 55,5 |
| 7–10 | 58,0 | 63,0 |
| > 10 | 68,0 | 81,5 |

Valitsuse võlakirjad

Tähtajavahemik

Väärtuskärped fikseeritud ja ujuva kupongi jaoks

Väärtuskärped nullkupongi jaoks

0–1

14,5

14,5

1–3

27,5

29,5

3–5

37,5

40,0

5–7

41,0

45,0

7–10

47,5

52,5

> 10

57,0

71,0

Valitsuse poolt tagatud pangavõlakirjad ja valitsuse poolt tagatud finantssektorivälised võlakirjad

Tähtajavahemik

Väärtuskärped fikseeritud ja ujuva kupongi jaoks

Väärtuskärped nullkupongi jaoks

0–1

23,0

23,0

1–3

37,0

39,0

3–5

47,5

50,5

5–7

51,5

55,5

7–10

58,0

63,0

> 10

68,0

81,5

---

18.7.2013

| 18.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---