# Euroopa Liidu L 171/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.171.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 171 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide24. juuni 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.171.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 171

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide24. juuni 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 49 Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis tuleb võtta sõidukite diisel- ja ottomootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite vastu | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 49 Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis tuleb võtta sõidukite diisel- ja ottomootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite vastu

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 24.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 171/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 49 „Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis tuleb võtta sõidukite diisel- ja ottomootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite vastu”

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni

| | 06-seeria muudatusteni – jõustumise kuupäev: 27. jaanuar 2013 |
| --- | --- |

06-seeria muudatusteni – jõustumise kuupäev: 27. jaanuar 2013

| | 06-seeria muudatuste kaasanne nr 1 – jõustumise kuupäev: 15. juuli 2013 |
| --- | --- |

06-seeria muudatuste kaasanne nr 1 – jõustumise kuupäev: 15. juuli 2013

| | 06-seeria muudatuste kaasande nr 1 parandus – jõustumise kuupäev: 15. juuli 2013 |
| --- | --- |

06-seeria muudatuste kaasande nr 1 parandus – jõustumise kuupäev: 15. juuli 2013

SISUKORD

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõuded ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mootoritüüpkond |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kinnitatud tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

14.

LIITED

| 1 | Toodangu vastavuse katsemenetlus rahuldava standardhälbe korral |
| --- | --- |

1

| 2 | Toodangu vastavuse katsemenetlus, kui standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik hinnata |
| --- | --- |

2

| 3 | Toodangu vastavuse katsemenetlus valmistaja taotluse korral |
| --- | --- |

3

| 4 | Tüübikinnitusmenetluse kokkuvõte maagaasil töötavate mootorite, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite ning maagaasil/biometaanil või veeldatud naftagaasil töötavate segakütuseliste mootorite puhul |
| --- | --- |

4

LISAD

| 1 | Näidisteatised |
| --- | --- |

1

| 2.A | Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist mootoritüübile või -tüüpkonnale kui eraldi seadmestikule lähtuvalt saasteaineheitest vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele. |
| --- | --- |

2.A

| 2.B | Teatis, milles käsitletakse kinnituse andmist sõidukitüübile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt saasteaineheitest vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele. |
| --- | --- |

2.B

| 2.C | Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübile kinnituse andmist lähtuvalt saasteaineheitest vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele. |
| --- | --- |

2.C

| 3 | Tüübikinnitustähise kujundus |
| --- | --- |

3

| 4 | Katsemenetlus |
| --- | --- |

4

| 5 | Etalonkütuste spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

5

| 6 | Tüübikinnitusel tehnoülevaatuseks vajalikud heitkoguste andmed. Süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmine mootori tühikäigul |
| --- | --- |

6

| 7 | Mootorisüsteemide vastupidavuse kontrollimine |
| --- | --- |

7

| 8 | Kasutusel olevate sõidukite ja mootorite vastavus |
| --- | --- |

8

| 9.A | Pardadiagnostikasüsteemid |
| --- | --- |

9.A

| 9.B | Pardadiagnostikasüsteemidele esitatavad tehnilised nõuded |
| --- | --- |

9.B

| 9C | Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemide talitluse hindamiseks kasutusajal |
| --- | --- |

9C

| 10 | Tsükliväliste heidete ja töötava sõiduki heitkoguste piiramise nõuded |
| --- | --- |

10

| 11 | Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks |
| --- | --- |

11

| 12 | CO2 heide ja kütusekulu |
| --- | --- |

12

| 13 | Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnitus |
| --- | --- |

13

| 14 | Juurdepääs sõiduki pardadiagnostikasüsteemi andmetele |
| --- | --- |

14

| 15 | Tehnilised nõuded diisli- ja gaaskütust kasutavatele segakütuselistele mootoritele ja sõidukitele. |
| --- | --- |

15

1.   REGULEERIMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-, M2-, N1- ja N2-kategooria mootorsõidukite (tuletatud massiga üle 2 610 kg) ning kõigi M3- ja N3-kategooria mootorsõidukite suhtes (1).

Valmistaja taotluse korral võib käesoleva eeskirja kohaselt antud komplekteeritud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka komplekteerimata sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 610 kg.Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui valmistaja suudab tõendada, et kõigi komplekteerimata sõidukile monteeritavate kerekombinatsioonide puhul ületab sõiduki tuletatud mass 2 610 kg.

Valmistaja taotluse korral võib käesoleva eeskirja kohaselt antud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka sõiduki variantidele ja versioonidele, mille tuletatud mass ületab 2 380 kg, tingimusel et sõiduk vastab ka kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmise ja kütusekuluga seotud nõuetele, mis on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 4.2.

1.2.   Samaväärsed tüübikinnitused

Käesoleva eeskirja kohaselt ei ole tüübikinnitust vaja mootorile, mis on paigaldatud sõidukitele, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg ning millele on antud eeskirja nr 83 kohane tüübikinnituse laiendus.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.   „vanandamistsükkel”– sõiduki või mootori funktsioonide (kiirus, koormus, võimsus) talitlus kasutusaja jooksul;

2.2.   „mootoritüübi (mootoritüüpkonna) tüübikinnitus”– mootoritüübi (mootoritüüpkonna) kinnitus lähtuvalt gaasiliste saasteainete, tahkete osakeste ja suitsuheite tasemest ning pardadiagnostikasüsteemist;

2.3.   „sõiduki tüübikinnitus”– sõidukitüübi kinnitus lähtuvalt selle mootori gaasiliste saasteainete, tahkete osakeste ja suitsuheite tasemest, samuti pardadiagnostikasüsteemist ja mootori sõidukile paigaldamisest;

2.4.   „heitekontrolli abistrateegia”– heitekontrollistrateegia, mis aktiveerub ning asendab või muudab heitekontrolli põhistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja reageerib konkreetsetele ümbritseva keskkonna ja/või töötingimustele, ning on kasutusel üksnes nimetatud tingimuste korral;

2.5.   „heitekontrolli põhistrateegia”– heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, kui heitekontrolli abistrateegia ei ole aktiveeritud;

2.6.   „pidev regenereerimine”– heitgaasi järeltöötlussüsteemi regeneratsiooniprotsess, mis toimub pidevalt või vähemalt üks kord ülemaailmsete ühtlustatud muutuvate sõidutsüklite (WHTC) kuumkäivituskatse jooksul;

2.7.   „karter”– mootori sees või väljaspool mootorit asuv ruum, mis on ühendatud karteripõhjaga sisemise või välimise torustiku abil, mille kaudu eralduvad gaasid ja aur;

2.8.   „kriitilised heitetaset mõjutavad osad”– järgmised osad, mis on loodud peamiselt heitkoguste piiramiseks: kõik heitgaasi järeltöötlussüsteemid, mootori elektrooniline kontrollplokk ning selle andurid ja ajamid ning heitgaasitagastussüsteem koos kõigi asjaomaste filtrite, jahutite, reguleerimisventiilide ja torudega;

2.9.   „kriitiline heitetaset mõjutav hooldus”– kriitiliste heitetaset mõjutavate osade hooldus;

2.10.   „katkestusstrateegia”– heitekontrollistrateegia, mis ei vasta käesolevas lisas määratletud heitekontrolli põhi- ja/või abistrateegia nõuetele;

2.11.   „deNOx-süsteem”– heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastikoksiidide (NOx) heite vähendamiseks (nt passiivsed ja aktiivsed lahjad NOx katalüsaatorid, NOx adsorberid ja valikulise katalüütilise redutseerimise süsteemid);

2.12.   „diagnostika veakood”– numbriline või tähtnumbriline tähis, mis tähistab või märgistab kindlat riket;

2.13.   „diislirežiim”– segakütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus ei kasutata mootoris ühegi töötingimuse korral ühtegi gaaskütust;

2.14.   „sõidutsükkel”– järjestikuste tegevuste kogum, mis hõlmab mootori käivitamist, (sõiduki) tööperioodi, mootori väljalülitamist ja ajavahemikku järgmise käivitamiseni;

2.15.   „segakütuseline mootor”– mootorisüsteem, mis töötab vaheldumisi nii diisli- kui ka gaaskütusel, mõlemat kütust mõõdetakse eraldi, sest sõltuvalt töötingimustest võib ühe või teise kütuse kulu olla erinev;

2.16.   „segakütuserežiim”– segakütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus kasutatakse mootoris sõltuvalt töötingimustest vaheldumisi diisli- ja gaaskütust;

2.17.   „segakütuseline sõiduk”– segakütuselise mootoriga sõiduk, mis kasutab kütuseid mitmest sõiduki pardal asuvast kütusemahutist;

2.18.   „konstruktsioonielement”– sõiduki või mootori puhul:

| a) | mootorisüsteemi mis tahes element, |
| --- | --- |

a)

mootorisüsteemi mis tahes element,

| b) | iga kontrollisüsteem, kaasa arvatud arvuti tarkvara, elektroonilised juhtimissüsteemid ja arvuti loogika, |
| --- | --- |

b)

iga kontrollisüsteem, kaasa arvatud arvuti tarkvara, elektroonilised juhtimissüsteemid ja arvuti loogika,

| c) | mis tahes kontrollisüsteemi kalibreerimine või |
| --- | --- |

c)

mis tahes kontrollisüsteemi kalibreerimine või

| d) | süsteemide vastastikuse toime tulemused; |
| --- | --- |

d)

süsteemide vastastikuse toime tulemused;

2.19.   „heitekontrolli seiresüsteem”– süsteem, mis tagab NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise mootorisüsteemis vastavalt punkti 5.5 nõuetele;

„heitekontrollisüsteem”– konstruktsioonielemendid ja heitestrateegiad, mis on välja töötatud või kalibreeritud heitkoguste kontrollimiseks;

2.20.   „heitetaset mõjutav hooldus”– hooldus, mis mõjutab märgatavalt heitkoguseid või mis võib tõenäoliselt suurendada sõiduki või mootori heitkoguseid tavakasutuse jooksul;

2.21.   „heitekontrollistrateegia”– konstruktsioonielement või konstruktsioonielementide kogum, mis on sõiduki või mootori üldkonstruktsiooni lisatud selleks, et kontrollida heitkoguseid;

2.22.   „mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond”– valmistaja koostatud mootorite rühm, mis vastab mootoritüüpkonna määratlusele, kuid on seejärel jagatud mootoriteks, mis kasutavad sarnast heitgaasi järeltöötlussüsteemi;

2.23.   „mootoritüüpkond”– valmistaja koostatud mootorite rühm, mis on projekteeritud samalaadsete heitgaasikarakteristikutega, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 7;

2.24.   „mootorisüsteem”– mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e kontrollploki/-plokkide ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme vahel;

2.25.   „mootori käivitamine”– hõlmab süüte sisselülitamist, väntvõlli pöörlemahakkamist ja kütuse põlemisprotsessi algust ning lõpeb siis, kui mootori pöörlemiskiirus on minutis 150 pöörde võrra väiksem tavalisest pöörlemiskiirusest soojenemise ajal tühikäigul;

2.26.   „mootoritüüp”– mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine üksteisest 1. lisas sätestatud oluliste karakteristikute poolest;

2.27.   „heitgaasi järeltöötlussüsteem”– katalüsaator (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline või mis tahes muu katalüsaator), tahkete osakeste filter, deNOx süsteem, deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heitkoguseid vähendav seade, mis on paigaldatud mootorist allavoolu;

2.28.   „gaasilised saasteained”– heitgaasid, mis koosnevad süsinikmonooksiidist, lämmastikoksiididest, väljendatuna NO2 ekvivalendina, ning süsivesinikest (st kõik süsivesinikud, metaanist erinevad süsivesinikud ja metaan);

2.29.   „üldnimetaja”– loendur, mis näitab sõiduki kasutuskordade arvu, võttes seejuures arvesse üldisi tingimusi;

2.30.   „seireseadmete rühm”– pardadiagnostika seireseadmete rühm, mida kasutatakse heitekontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise määramiseks, et hinnata pardadiagnostika mootoritüüpkonna talitlust;

2.31.   „süütetsükliloendur”– loendur, mis näitab katsealuse sõiduki käivituskordade arvu;

2.32.   „talitluskoefitsient”– koefitsient, mis mõõdab nende tingimuste esinemiskordade arvu, mille puhul seireseade või seireseadmete rühm oleks pidanud avastama kõnealuse seireseadme või seireseadmete rühmaga seotud sõidutsüklite rikke;

2.33.   „minimaalne pöörlemiskiirus (nlo)”– väikseim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 50 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

2.34.   „rike”– mootorisüsteemi, sh pardadiagnostikasüsteemi tõrge või seisundi halvenemine, mis võib kaasa tuua mõne mootorisüsteemist eralduva reguleeritud saasteaine koguse suurenemise või pardadiagnostikasüsteemi efektiivsuse vähenemise;

2.35.   „rikkeindikaator”– hoiatussüsteemi osaks olev indikaator, mis teavitab rikke puhul selgelt sõiduki juhti;

2.36.   „valmistaja”– isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi tüübikinnitusprotsessi aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest. See isik või asutus ei tarvitse olla otseselt seotud tüübikinnitusprotsessi alla kuuluva sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõigi etappidega;

2.37.   „suurim kasulik võimsus”– kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel;

2.38.   „kasulik võimsus”– võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemiskiirusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt ÜRO eeskirjas nr 85 loetletud abiseadmete toel ning kindlaksmääratud võrdluslikel atmosfääritingimustel;

2.39.   „heitetaset mittemõjutav hooldus”– hooldus, mis ei mõjuta märgatavalt heitkoguseid ja mis ei suurenda püsivalt sõiduki või mootori heitkoguseid tavakasutuse jooksul pärast hooldust;

2.40.   „pardadiagnostikasüsteem”– sõiduki pardal või mootoril olev süsteem, mis suudab

| a) | avastada mootorisüsteemi heitetaset mõjutavaid rikkeid, |
| --- | --- |

a)

avastada mootorisüsteemi heitetaset mõjutavaid rikkeid,

| b) | osutada nende esinemisele hoiatussüsteemi abil ning |
| --- | --- |

b)

osutada nende esinemisele hoiatussüsteemi abil ning

| c) | teha arvutimällu salvestatud teabe abil kindlaks rikke tõenäolise paiknemiskoha ja edastada selle teabe välisarvutisse; |
| --- | --- |

c)

teha arvutimällu salvestatud teabe abil kindlaks rikke tõenäolise paiknemiskoha ja edastada selle teabe välisarvutisse;

2.41.   „pardadiagnostika mootoritüüpkond”– valmistaja poolt moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles kasutatakse heidetega seotud rikete seireks ja diagnoosimiseks samu meetodeid;

2.42.   „talitlustsükkel”– järjestikuste tegevuste kogum, mis koosneb mootori käivitamisest, (mootori) tööperioodist, mootori seiskamisest ja ajavahemikust järgmise käivituseni, mille ajal pardadiagnostikasüsteemi seire töötab ja rike avastatakse, kui see esineb;

2.43.   „originaal-saastekontrolliseade”– saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, mille suhtes on asjaomasele sõidukile antud tüübikinnitus;

2.44.   „algmootor”– mootoritüüpkonnast valitud mootor, millel on kõnealust mootoritüüpkonda esindavad heitekarakteristikud;

2.45.   „tahkete osakeste järeltöötlusseade”– tahkete osakeste heite vähendamiseks kavandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete osakeste mehaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldusega;

2.46.   „tahked osakesed”– aine, mis kogutakse eri filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud lahjendusõhuga temperatuuril 315 K (42 °C) kuni 325 K (52 °C). Sellised osakesed koosnevad eelkõige süsinikust, kondenseerunud süsivesinikest ja sulfaatidest koos nendega seotud veega;

2.47.   „osakoormus”– mootori teataval pöörlemiskiirusel tekkiv suurima võimaliku pöördemomendi protsentosa;

2.48.   „talitluse seire”– rikkeseire, mis seisneb funktsionaalsuse kontrollides ja heite künnistasemega mitte seotud parameetrite seires, mida teostatakse tavaliselt osadel või süsteemidel, kontrollimaks, et nad töötavad ettenähtud tööpiirkonnas;

2.49.   „perioodiline regenereerumine”– heitekontrolliseadme perioodiline regenereerumisprotsess, mis toimub vähem kui 100 tunni jooksul mootori normaalsest tööajast;

2.50.   „kaasaskantavad heitemõõtmisseadmed”– käesoleva eeskirja 8. lisa 2. liite nõuetele vastav kaasaskantav heite mõõtmise süsteem;

2.51.   „jõuvõtuseade”– mootoriga käivitatav seade, mille abil saab kasutada sõidukile paigutatud lisavarustust;

2.52.   „kvalifitseeritud rikutud osa või süsteem”– osa või süsteem, mida on tahtlikult rikutud, näiteks kiirendatud vanandamise ja/või kontrollitult manipuleerimise teel, ning mille kasutamise mootorisüsteemi pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamiseks on tüübikinnitusasutus kiitnud heaks vastavalt käesoleva eeskirja 9.B lisa punktile 6.3.2 ja 9.B lisa 8. liite punktile A.8.2.2;

2.53.   „reaktiiv”– iga aine, mida hoitakse sõidukis asuvas paagis ning mis heitekontrollisüsteemi nõudmisel varustab heitgaasi järeltöötlussüsteemi (kui see on vajalik);

2.54.   „korduskalibreerimine”– maagaasil töötava mootori peenreguleerimine samade näitajate (võimsus, kütusekulu) saamiseks maagaasi eri rühmade puhul;

2.55.   „tuletatud mass”– töökorras sõiduki mass, millest on lahutatud muutumatu suurusena juhi mass 75 kg ning millele on liidetud muutumatu suurusena mass 100 kg;

2.56.   „varu-saastekontrolliseade”– saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, mis on ette nähtud originaal-saastekontrolliseadme asendamiseks ja millele saab tüübikinnituse anda kui eraldi seadmestikule;

2.57.   „skanner”– väline katseseade, mida kasutatakse standarditud väliseks andmevahetuseks pardadiagnostikasüsteemiga vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele;

2.58.   „kasutusaja saavutamise katseplaan”– vanandamistsükkel ja kasutusaja saavutamise periood mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna halvenemistegurite kindlaksmääramiseks;

2.59.   „hooldusrežiim”– segakütuselise mootori erirežiim, mis aktiveeritakse remondi ajaks või sõidukiga liiklusest väljumiseks, kui segakütuserežiimi kasutamine ei ole võimalik (2).

2.60.   „summutitoru heited”– gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heited;

2.61.   „omavoliline muutmine”– sõiduki heitkoguste kontrollisüsteemi või jõuseadme, sealhulgas nende tarkvara või muude loogilise kontrolli elementide selline deaktiveerimine, reguleerimine või ümbertegemine, mis kas tahtlikult või tahtmatult suurendab nimetatud sõiduki tekitatud heitkoguseid.

2.62.   „tühimass”– töökorras sõiduki mass ilma juhi massita (muutumatu suurusena 75 kg), sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on 90 % ulatuses kütusega täidetud ning sõidukis on tavapärane tööriistade komplekt ja varuratas;

2.63.   „kasulik tööiga”– teatav kaugus- ja/või ajavahemik, mille jooksul tuleb tagada vastavus asjakohastele gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnormidele;

2.64.   „sõidukitüüp lähtuvalt heitest”– sõidukirühm, mis ei erine 1. lisas sätestatud oluliste mootori- ja sõidukikarakteristikute poolest;

2.65.   „diislikütuse tahkete osakeste suletud filter”– diislikütuse tahkete osakeste filter, mille puhul kogu heitgaas surutakse läbi seina, mis filtreerib välja tahked osakesed;

2.66.   „Wobbe indeks (alumine Wl või ülemine Wu)”– gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes:

Formula

2.67.   „λ-nihketegur (Sλ)”– funktsioon, mis iseloomustab mootori juhtimissüsteemi paindlikkust õhu ülejäägi ja kütuse suhte λ muutumisel, kui mootori kütusena kasutatakse puhtast metaanist erineva koostisega gaasisegu (Sλ arvutamise kohta vt 4. lisa 5. liidet).

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Tüübikinnituse taotlemine mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule

| 3.1.1. | Valmistaja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule. |
| --- | --- |

3.1.1.

Valmistaja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule.

| 3.1.2. | Punktis 3.1.1 nimetatud taotlus koostatakse 1. lisas esitatud näidisteatise kohaselt. Sel eesmärgil kohaldatakse 1. lisa 1. osa. |
| --- | --- |

3.1.2.

Punktis 3.1.1 nimetatud taotlus koostatakse 1. lisas esitatud näidisteatise kohaselt. Sel eesmärgil kohaldatakse 1. lisa 1. osa.

| 3.1.3. | Koos taotlusega esitab valmistaja ka dokumendipaketi, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine, ning selgitatakse põhjalikult 11. lisa punktides 4 ja 5 nõutud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi. Dokumendipakett koosneb järgmistest osadest ning sisaldab punkti 5.1.4 kohast teavet:






  a) | ametlik dokumendipakett, mis jääb tüübikinnitusasutusele. Taotluse korral võidakse ametlik dokumendipakett teha kättesaadavaks huvitatud isikutele; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Koos taotlusega esitab valmistaja ka dokumendipaketi, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine, ning selgitatakse põhjalikult 11. lisa punktides 4 ja 5 nõutud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi. Dokumendipakett koosneb järgmistest osadest ning sisaldab punkti 5.1.4 kohast teavet:

a)

ametlik dokumendipakett, mis jääb tüübikinnitusasutusele. Taotluse korral võidakse ametlik dokumendipakett teha kättesaadavaks huvitatud isikutele;

| b) | laiendatud dokumendipakett, mis on konfidentsiaalne. Laiendatud dokumendipaketti võib säilitada tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel valmistaja, kuid see tehakse tüübikinnitusasutusele kontrollimiseks kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul. Kui dokumendipaketti säilitab valmistaja, võtab tüübikinnitusasutus vajalikud meetmed tagamaks, et dokumente pärast tüübikinnituse andmist ei muudeta. |
| --- | --- |

b)

laiendatud dokumendipakett, mis on konfidentsiaalne. Laiendatud dokumendipaketti võib säilitada tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel valmistaja, kuid see tehakse tüübikinnitusasutusele kontrollimiseks kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul. Kui dokumendipaketti säilitab valmistaja, võtab tüübikinnitusasutus vajalikud meetmed tagamaks, et dokumente pärast tüübikinnituse andmist ei muudeta.

| 3.1.4. | Lisaks punktis 3.1.3. osutatud teabele esitab valmistaja järgmise teabe:






  a) | ottomootoriga sõidukite puhul valmistaja avaldus selliste süütetõrgete minimaalse protsendimäära kohta süütejuhtude koguarvust, mille puhul tekkivad heitkogused oleksid ületanud 9.A lisas esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks esinenud alates käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud heitekatse algusest või võiks kaasa tuua ammendunud katalüsaatori või katalüsaatorite ülekuumenemise ning põhjustada pöördumatu kahjustuse; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Lisaks punktis 3.1.3. osutatud teabele esitab valmistaja järgmise teabe:

a)

ottomootoriga sõidukite puhul valmistaja avaldus selliste süütetõrgete minimaalse protsendimäära kohta süütejuhtude koguarvust, mille puhul tekkivad heitkogused oleksid ületanud 9.A lisas esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks esinenud alates käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud heitekatse algusest või võiks kaasa tuua ammendunud katalüsaatori või katalüsaatorite ülekuumenemise ning põhjustada pöördumatu kahjustuse;

| b) | nende meetmete kirjeldus, mis võetakse heitekontrolliarvuti(te) andmete omavolilise muutmise vältimiseks, sealhulgas ajakohastamisvõimalus valmistaja poolt heaks kiidetud programmi või kalibreerimise abil; |
| --- | --- |

b)

nende meetmete kirjeldus, mis võetakse heitekontrolliarvuti(te) andmete omavolilise muutmise vältimiseks, sealhulgas ajakohastamisvõimalus valmistaja poolt heaks kiidetud programmi või kalibreerimise abil;

| c) | pardadiagnostikasüsteemi dokumendid vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele; |
| --- | --- |

c)

pardadiagnostikasüsteemi dokumendid vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele;

| d) | teave pardadiagnostikasüsteemi kohta, et tagada süsteemile juurdepääs vastavalt käesoleva eeskirja 14. lisa nõuetele; |
| --- | --- |

d)

teave pardadiagnostikasüsteemi kohta, et tagada süsteemile juurdepääs vastavalt käesoleva eeskirja 14. lisa nõuetele;

| e) | kinnitus tsükliväliste heidete vastavuse kohta punktile 5.1.3 ja 10. lisa punktile 10; |
| --- | --- |

e)

kinnitus tsükliväliste heidete vastavuse kohta punktile 5.1.3 ja 10. lisa punktile 10;

| f) | kinnitus pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta 9.A lisa 2. liite nõuetele; |
| --- | --- |

f)

kinnitus pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta 9.A lisa 2. liite nõuetele;

| g) | kasutusel olevate sõidukite katsetamise algne kava vastavalt 8. lisa punktile 2.4; |
| --- | --- |

g)

kasutusel olevate sõidukite katsetamise algne kava vastavalt 8. lisa punktile 2.4;

| h) | vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituste laiendamist ja halvenemistegurite kindlaksmääramist võimaldavate andmetega. |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituste laiendamist ja halvenemistegurite kindlaksmääramist võimaldavate andmetega.

| 3.1.5. | Valmistaja esitab tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele mootori või asjakohastel puhkudel algmootori, mis esindab kinnitatavat tüüpi. |
| --- | --- |

3.1.5.

Valmistaja esitab tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele mootori või asjakohastel puhkudel algmootori, mis esindab kinnitatavat tüüpi.

| 3.1.6. | Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi talitlust. |
| --- | --- |

3.1.6.

Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi talitlust.

3.2.   Tüübikinnituse taotlus sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest

| 3.2.1. | Valmistaja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest. |
| --- | --- |

3.2.1.

Valmistaja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest.

| 3.2.2. | Punktis 3.2.1. nimetatud taotlus koostatakse 1. lisa 2. osas esitatud näidisteatise kohaselt. Koos kõnealuse taotlusega esitatakse mootorisüsteemi või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistuse koopia. |
| --- | --- |

3.2.2.

Punktis 3.2.1. nimetatud taotlus koostatakse 1. lisa 2. osas esitatud näidisteatise kohaselt. Koos kõnealuse taotlusega esitatakse mootorisüsteemi või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistuse koopia.

| 3.2.3. | Valmistaja esitab dokumendipaketi, mis sisaldab põhjalikke selgitusi sõidukile paigaldatud ja 11. lisas nõutud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi osade kohta. Dokumendipakett esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3.

Valmistaja esitab dokumendipaketi, mis sisaldab põhjalikke selgitusi sõidukile paigaldatud ja 11. lisas nõutud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi osade kohta. Dokumendipakett esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3.

| 3.2.4. | Lisaks punktis 3.2.3 osutatud teabele esitab valmistaja järgmise teabe:






  a) | nende meetmete kirjeldus, mis võetakse käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõiduki kontrollseadmete andmete omavolilise muutmise vältimiseks, sealhulgas ajakohastamisvõimalus valmistaja poolt heaks kiidetud programmi või kalibreerimise abil; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Lisaks punktis 3.2.3 osutatud teabele esitab valmistaja järgmise teabe:

a)

nende meetmete kirjeldus, mis võetakse käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõiduki kontrollseadmete andmete omavolilise muutmise vältimiseks, sealhulgas ajakohastamisvõimalus valmistaja poolt heaks kiidetud programmi või kalibreerimise abil;

| b) | sõidukil paiknevate pardadiagnostikaosade kirjeldus vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

sõidukil paiknevate pardadiagnostikaosade kirjeldus vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele;

| c) | teave sõidukile paigaldatud pardadiagnostikasüsteemi osade kohta, mille eesmärk on tagada pardadiagnostikasüsteemile juurdepääs; |
| --- | --- |

c)

teave sõidukile paigaldatud pardadiagnostikasüsteemi osade kohta, mille eesmärk on tagada pardadiagnostikasüsteemile juurdepääs;

| d) | vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituse laiendamist võimaldavate andmetega. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituse laiendamist võimaldavate andmetega.

| 3.2.5. | Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi talitlust. |
| --- | --- |

3.2.5.

Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi talitlust.

3.3.   Tüübikinnituse taotlemine sõidukile lähtuvalt heitkogusest

| 3.3.1. | Valmistaja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki tüübikinnituse saamiseks lähtuvalt heitkogusest. |
| --- | --- |

3.3.1.

Valmistaja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki tüübikinnituse saamiseks lähtuvalt heitkogusest.

| 3.3.2. | Punktis 3.3.1 nimetatud taotlus koostatakse vastavalt 1. lisas esitatud näidisteatisele. Kohaldatakse kõnealuse lisa 1. ja 2. osa. |
| --- | --- |

3.3.2.

Punktis 3.3.1 nimetatud taotlus koostatakse vastavalt 1. lisas esitatud näidisteatisele. Kohaldatakse kõnealuse lisa 1. ja 2. osa.

| 3.3.3. | Valmistaja esitab dokumendipaketi, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine, ning selgitatakse põhjalikult 11. lisas nõutud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi. Dokumendipakett esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3.

Valmistaja esitab dokumendipaketi, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine, ning selgitatakse põhjalikult 11. lisas nõutud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi. Dokumendipakett esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3.

| 3.3.4. | Lisaks punktis 3.3.3 osutatud teabele esitab valmistaja ka punkti 3.1.4 alapunktides a–h ja punkti 3.2.4 alapunktides a–d osutatud teabe. |
| --- | --- |

3.3.4.

Lisaks punktis 3.3.3 osutatud teabele esitab valmistaja ka punkti 3.1.4 alapunktides a–h ja punkti 3.2.4 alapunktides a–d osutatud teabe.

| 3.3.5. | Valmistaja esitab tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatavat tüüpi esindava mootori. |
| --- | --- |

3.3.5.

Valmistaja esitab tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatavat tüüpi esindava mootori.

| 3.3.6. | Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi talitlust. |
| --- | --- |

3.3.6.

Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi talitlust.

3.4.   Tüübikinnituse taotlemine varu-saastekontrolliseadme tüübile kui eraldi seadmestikule

| 3.4.1. | Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks varu-saastekontrolliseadme tüübile kui eraldi seadmestikule. |
| --- | --- |

3.4.1.

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks varu-saastekontrolliseadme tüübile kui eraldi seadmestikule.

| 3.4.2. | Taotlus koostatakse 13. lisa 1. liites esitatud näidisteatise kohaselt. |
| --- | --- |

3.4.2.

Taotlus koostatakse 13. lisa 1. liites esitatud näidisteatise kohaselt.

| 3.4.3. | Valmistaja esitab kinnituse selle kohta, et pardadiagnostikasüsteemi andmetele juurdepääsu nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

3.4.3.

Valmistaja esitab kinnituse selle kohta, et pardadiagnostikasüsteemi andmetele juurdepääsu nõuded on täidetud.

| 3.4.4. | Valmistaja esitab tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele järgmised seadmed:






  a) | käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud tüüpi kuuluva mootorisüsteemi või mootorisüsteemid, mis on varustatud uue originaal-saastekontrolliseadmega; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Valmistaja esitab tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele järgmised seadmed:

a)

käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud tüüpi kuuluva mootorisüsteemi või mootorisüsteemid, mis on varustatud uue originaal-saastekontrolliseadmega;

| b) | ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise; |
| --- | --- |

b)

ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise;

| c) | varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrolliseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile. |
| --- | --- |

c)

varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrolliseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile.

| 3.4.5. | Punkti 3.4.4 alapunkti a kohaldamise korral valib katsemootorid välja taotleja tüübikinnitusasutuse nõusolekul.
  Katsetingimused peavad vastama 4. lisa punkti 6 nõuetele.
  Katsemootorid peavad vastama järgmistele nõuetele:






  a) | heitekontrollisüsteem on vigadeta; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

Punkti 3.4.4 alapunkti a kohaldamise korral valib katsemootorid välja taotleja tüübikinnitusasutuse nõusolekul.

Katsetingimused peavad vastama 4. lisa punkti 6 nõuetele.

Katsemootorid peavad vastama järgmistele nõuetele:

a)

heitekontrollisüsteem on vigadeta;

| b) | iga rikkis või ülemäära kulunud originaalosa, mis on seotud heitega, tuleb parandada või asendada; |
| --- | --- |

b)

iga rikkis või ülemäära kulunud originaalosa, mis on seotud heitega, tuleb parandada või asendada;

| c) | katsemootorid on enne heitekatseid nõuetekohaselt seadistatud ning komplekteeritud vastavalt valmistaja spetsifikatsioonile. |
| --- | --- |

c)

katsemootorid on enne heitekatseid nõuetekohaselt seadistatud ning komplekteeritud vastavalt valmistaja spetsifikatsioonile.

| 3.4.6. | Punkti 3.4.4 alapunktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus. |
| --- | --- |

3.4.6.

Punkti 3.4.4 alapunktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus.

| 3.4.7. | Punkti 3.4.4 alapunkti c korral kasutatakse näidisena kvalifitseeritud rikutud osa. |
| --- | --- |

3.4.7.

Punkti 3.4.4 alapunkti c korral kasutatakse näidisena kvalifitseeritud rikutud osa.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1.   Tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule, tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest, või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tõendab valmistaja kooskõlas käesoleva eeskirja sätetega, et neid sõidukeid või mootorisüsteeme katsetatakse vastavalt punktile 5 ning 4., 6., 7., 9.A., 9.B,. 9.C., 10., 11. ja 12 lisale ning need vastavad seal sätestatud nõuetele. Valmistaja tagab ka vastavuse 5. lisas sätestatud etalonkütuste spetsifikatsioonidele.

Tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on lähtuvalt heitkogusest juba tüübikinnitus antud, või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest, tagab valmistaja vastavuse punktis 6 sätestatud paigaldusnõuetele.

4.2.   Selleks et laiendada heitkogusest lähtuvat tüübikinnitust sõidukile, millele on antud tüübikinnitus käesoleva eeskirja alusel ning mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid ei ületa 2 610 kg, peab valmistaja vastama 12. lisa 1. liite nõuetele.

4.3.   Tüübikinnituse saamiseks segakütuselisele mootorile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule või tüübikinnituse saamiseks segakütuselisele sõidukile, mille segakütuselisele mootorile on juba antud heitkogusest lähtuv tüübikinnitus, või tüübikinnituse saamiseks segakütuselisele sõidukile lähtuvalt heitkogusest tõendab valmistaja lisaks punkti 4.1 nõuete täitmisele, et segakütuselisi sõidukeid või mootoreid katsetatakse vastavalt 15. lisale ning need vastavad kõnealuse lisa nõuetele.

4.4.   Reserveeritud (3)

4.5.   Tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest, tagab valmistaja vastavuse kütuserühmade universaalse kütusekasutuse nõuetele või maagaasi ja veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite puhul kütuserühmade piiranguga tüübikinnitusele, nagu osutatud punktis 4.6.

4.5.1.   Tabelid, milles esitatakse nõuded maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate ning segakütuseliste mootorite tüübikinnituse saamiseks, on esitatud 4. liites.

4.6.   Kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded

Kütuserühmade universaalne tüübikinnitus antakse vastavalt punktides 4.6.1–4.6.6.1 osutatud nõuetele.

4.6.1.   Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja 5. lisas osutatud asjaomaste etalonkütuste suhtes kehtestatud nõuetele. Maagaasil/biogaasil töötavate (s.h segakütuseliste) mootorite suhtes kohaldatakse erinõudeid, nagu sätestatud punktis 4.6.3.

4.6.2.   Kui valmistaja lubab mootoritüüpkonna puhul kasutada müügil olevat kütust, mis ei ole loetletud 5. lisa etalonkütuste hulgas ega hõlmatud asjakohase standardiga (pliivaba bensiini puhul standardiga EN 228 CEN ja diislikütuse puhul standardiga EN 590 CEN), näiteks kütust B100, teeb valmistaja lisaks punktis 4.6.1 esitatud nõuetele järgmist:

| a) | deklareerib 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1 kütused, mida mootoritüüpkonna puhul võib kasutada; |
| --- | --- |

a)

deklareerib 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1 kütused, mida mootoritüüpkonna puhul võib kasutada;

| b) | tõendab, et algmootor vastab deklareeritud kütuste osas käesoleva eeskirja nõuetele; |
| --- | --- |

b)

tõendab, et algmootor vastab deklareeritud kütuste osas käesoleva eeskirja nõuetele;

| c) | kohustub täitma punktis 9 osutatud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõudeid deklareeritud kütuste puhul, sealhulgas deklareeritud kütuste ja asjaomaste standarditega hõlmatud müügilolevate kütuste segude puhul. |
| --- | --- |

c)

kohustub täitma punktis 9 osutatud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõudeid deklareeritud kütuste puhul, sealhulgas deklareeritud kütuste ja asjaomaste standarditega hõlmatud müügilolevate kütuste segude puhul.

4.6.3.   Maagaasil/biogaasil töötava mootori puhul tõendab valmistaja, et algmootor võib töötada mis tahes koostisega müügiloleval kütusel.

4.6.3.1.   Üldiselt esineb kaks surumaagaasi/biogaasi tüüpi: suure kütteväärtusega kütus (H-gaas) ja väikese kütteväärtusega kütus (L-gaas), mille kütteväärtus mõlemas rühmas kõigub märkimisväärselt; need erinevad märkimisväärselt energiasisalduse poolest, mida väljendatakse Wobbe indeksiga, ning λ-nihketeguri (Sλ) poolest. Maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 0,89 ja 1,08 vahele (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), peetakse H-gaasiks; maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 1,08 ja 1,19 vahele (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), peetakse L-gaasiks. Olenevalt etalonkütuste koostisest, varieeruvad nende Sλ väärtused laiades piirides.

5. lisas loetletud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusesüsteemi kahe katse vahel käsitsi reguleeritaks (süsteem peab olema isekohanev). Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivitustsükli vältel. Pärast kohanemist jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

| 4.6.3.1.1. | Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel.

4.6.3.2.   Veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi korral peab algmootor 5. lisas loetletud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G20 (kütus 2) kasutamisel vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusesüsteemi kahe katse vahel käsitsi reguleeritaks (süsteem peab olema isekohanev). Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivitustsükli vältel. Pärast kohanemist jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

4.6.4.   Surumaagaasil/biogaasil töötava mootori puhul, mis töötab isekohanevalt nii H-gaaside kui ka L-gaasidega ning mille ümberlülitamine H-gaasilt L-gaasile toimub lüliti abil, katsetatakse algmootorit etalonkütuse lüliti kõikides asendites, mis vastavad 5. lisas loetletud asjakohastele etalonkütustele. H-gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR (kütus 1) ja kütusega G23 (kütus 3), L-gaasidele vastavas asendis aga kütusega G25 (kütus 2) ja kütusega G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele lüliti mõlemas asendis, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel üheski lüliti asendis reguleeritaks. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivitustsükli vältel. Pärast kohanemist jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

4.6.4.1.   Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu nõuetelevastavuse hindamisel.

4.6.5.   Maagaasil töötava mootori puhul määratakse iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r kindlaks järgmiselt:

Formula või

Formula ning

Formula

4.6.6.   Veeldatud naftagaasi puhul tõendab valmistaja, et töötav algmootor suudab kohaneda mis tahes koostisega müügiloleva kütusega.

Vedelgaasi C3/C4 koostis varieerub. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. 5. lisas loetletud etalonkütuste A ja B kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel reguleeritaks Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivitustsükli vältel. Pärast kohanemist jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

4.6.6.1.   Iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r määratakse järgmiselt:

Formula

4.7.   Kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded surumaagaasi/biogaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite puhul.

4.7.1.   Heitgaasiheitest lähtuv tüübikinnitus maagaasil töötava H-gaasidele või L-gaasidele reguleeritud mootori puhul.

4.7.1.1.   Algmootorit katsetatakse asjakohasse kütuserühma kuuluva 5. lisas loetletud etalonkütusega. H-gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR (kütus 1) ja kütusega G23 (kütus 3), L-gaasidele vastavas asendis aga kütusega G25 (kütus 2) ja kütusega G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel reguleeritaks. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivitustsükli vältel. Pärast kohanemist jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

4.7.1.2.   Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel.

4.7.1.3.   Iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r määratakse järgmiselt:

Formula või

Formula ning

Formula

4.7.1.4.   Tarbijale üleantaval mootoril peab olema punktis 4.12.8 osutatud märgis selle kohta, millisesse kütuserühma kuuluvate kütuste kasutamiseks on mootor kinnitatud.

4.7.2.   Heitgaasiheitest lähtuv tüübikinnitus maagaasil või veeldatud naftagaasil töötava, ühele kindla koostisega kütusele reguleeritud mootori puhul.

4.7.2.1.   Maagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste GR ja G25 puhul esitatavatele heitenõuetele, veeldatud naftagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste A ja B puhul esitatavatele heitenõuetele, nagu on ette nähtud 5. lisas. Katsete vahel on lubatud kütusesüsteemi peenreguleerimine. Peenreguleerimine seisneb kütusetoitesüsteemi andmebaasi korduskalibreerimises, kusjuures ei muudeta andmebaasi juhtimise põhistrateegiat ega andmebaasi põhistruktuuri. Vajadusel võib asendada vahetult kütusevooluga seotud osad, näiteks pihustusotsakud.

4.7.2.2.   Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada etalonkütustega GR ja G23 või G25 ja G23 ning sellisel juhul kehtib tüübikinnitus üksnes vastavalt kas H-rühma või L-rühma gaaside suhtes.

4.7.2.3.   Tarbijale üleantaval mootoril peab olema punktis 4.12.8 osutatud märgis selle kohta, millise koostisega kütuste kasutamiseks on mootor kalibreeritud.

4.8.   Kütusepõhise tüübikinnituse nõuded veeldatud maagaasil/veeldatud biogaasil töötavate mootorite puhul

Veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi kasutamisel võib kütusepõhise tüübikinnituse anda punktides 4.8.1.–4.8.2. sätestatud nõuete kohaselt.

4.8.1.   Kütusepõhise tüübikinnituse taotlemise nõuded töötavate mootorite puhul.

4.8.1.1.   Valmistaja võib taotleda kütusepõhist tüübikinnitust ainult juhul, kui mootor on kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi koostise jaoks, (4) mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas sätestatud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 %, ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %.

4.8.1.2.   Kõikidel muudel juhtudel taotleb valmistaja kütuserühmade universaalse tüübikinnituse andmist vastavalt punkti 4.6.3.2. nõuetele.

4.8.2.   Katsetega seotud erinõuded kütusepõhise (veeldatud maagaas/veeldatud biogaas) tüübikinnituse puhul.

4.8.2.1.   Segakütuselise mootoritüüpkonna puhul, kui mootor on kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi koostise2 jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas sätestatud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 protsenti, katsetatakse algmootorit ainult etalon-gaaskütusega G20, nagu on sätestatud 5. lisas.

4.9.   Tüüpkonda kuuluva mootori heitgaasiheitest lähtuv tüübikinnitus

4.9.1.   Algmootori tüübikinnitust laiendatakse edasiste katseteta kõikidele samasse tüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele mis tahes koostisega kütuse puhul, mis kuulub algmootori tüübikinnitamisel kasutatud kütuserühma (punktis 4.7.2 kirjeldatud mootorid), või algmootori tüübikinnitamisel kasutatud kütuserühma puhul (punktis 4.6 või 4.7 kirjeldatud mootorid), välja arvatud punktis 4.8.2 kirjeldatud juhtumi korral.

4.9.2.   Kui tehniline teenistus teeb kindlaks, et valitud algmootor ei esinda 1. lisa 1. osas kindlaksmääratud mootoritüüpkonda täielikult, võib tehniline teenistus valida katsetamiseks mõne teise katsemootori või teha vajaduse korral lisakatse uue katsemootoriga.

4.10.   Pardadiagnostikasüsteemide tüübikinnituse nõuded

4.10.1.   Valmistajad tagavad, et kõik mootorisüsteemid ja sõidukid on varustatud pardadiagnostikasüsteemiga.

4.10.2.   Pardadiagnostikasüsteem on projekteeritud, ehitatud ja sõidukile paigaldatud vastavalt 9.A lisale nii, et see võimaldab kõnealuses lisas osutatud kahjustuste ja rikete liiki kindlaks määrata, salvestada ja neist teavitada sõiduki kogu kasutusaja jooksul.

4.10.3.   Valmistaja tagab, et pardadiagnostikasüsteem vastab 9.A lisa nõuetele, sealhulgas pardadiagnostika talitlusnõuetele, kõigil tavapärastel ja mõistlikult ettenähtavatel sõidutingimustel, sealhulgas 9.B lisas osutatud tavakasutuse tingimustel.

4.10.4.   Kvalifitseeritud rikutud osaga katsetamisel aktiveerub pardadiagnostikasüsteemi rikkeindikaator vastavalt 9.B lisale. Pardadiagnostikasüsteemi rikkeindikaator võib aktiveeruda ka allpool 9.A lisas osutatud pardadiagnostika künnisväärtust.

4.10.5.   Valmistaja tagab, et järgitakse 9.A lisas sätestatud pardadiagnostika mootoritüüpkonna talitluse sätteid.

4.10.6.   Pardadiagnostikasüsteemi talitlusega seotud andmeid säilitatakse ja need tehakse krüpteerimata kättesaadavaks süsteemi standardse sideprotokolli kaudu vastavalt 9.A lisale.

4.10.7.   Kui valmistaja nii otsustab, võivad uute tüübikinnituste puhul pardadiagnostikasüsteemid kuni punktis 13.2.3 nimetatud kuupäevani vastata alternatiivsetele sätetele, nagu osutatud 9.A lisas, kus on viidatud käesolevale punktile.

4.10.8.   Kui valmistaja nii otsustab, võib ta uute tüübikinnituste puhul kohaldada kuni punktis 13.2.2 nimetatud kuupäevani diislikütuse tahkete osakeste filtri seire suhtes alternatiivseid sätteid, nagu on sätestatud 9.A lisa punktis 2.3.2.2.

4.11.   Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnituse nõuded

4.11.1.   Valmistaja tagab, et varu-saastekontrolliseadmetel, mis on ette nähtud paigaldamiseks tüübikinnitusega mootorisüsteemidele või käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõidukitele, on tüübikinnitus eraldi seadmestikuna vastavalt punktidele 4.11.2.–4.11.5.

Käesoleva eeskirja tähenduses loetakse katalüsaatorid, deNOx-seadmed ja tahkete osakeste filtrid saastekontrolliseadmeteks.

4.11.2.   Originaal-varu-saastekontrolliseadmed, mis kuuluvad 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12 hõlmatud tüüpi ja on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, mille kohta on koostatud asjakohased tüübikinnitusdokumendid, ei pea vastama 13. lisa kõigile sätetele, kui need vastavad kõnealuse lisa punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 nõuetele.

4.11.3.   Valmistaja peab tagama identifitseerimismärgiste olemasolu originaal-saastekontrolliseadmel.

4.11.4.   Punktis 4.11.3 nimetatud identifitseerimismärgisteks on:

| a) | sõiduki või mootori kaubamärk või valmistaja nimi; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori kaubamärk või valmistaja nimi;

| b) | originaal-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber, nagu on märgitud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2. |
| --- | --- |

b)

originaal-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber, nagu on märgitud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2.

4.11.5.   Varu-saastekontrolliseadmetele antakse käesoleva eeskirja kohane tüübikinnitus alles siis, kui käesoleva eeskirja 13. lisas (5) on kehtestatud katsetamise erinõuded.

4.12.   Mootorisüsteemide ja sõidukite tüübikinnitustähis ja muud märgised

4.12.1.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (06, kui on tegemist käesoleva 06-seeria muudatustega) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seerianumbrit. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele mootori- või sõidukitüübile.

4.12.2.   Teade mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase kinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohasel vormil. Esitatakse ka tüübikatsetuste käigus mõõdetud parameetrite väärtused.

4.12.3.   Igale mootorile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile, ja igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb kinnitada hästi juurdepääsetavasse kohta hästi märgatav rahvusvaheline tüübikinnitustähis, mis koosneb:

| 4.12.3.1. | ringi sisse paigutatud tähest E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (6); |
| --- | --- |

4.12.3.1.

ringi sisse paigutatud tähest E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (6);

| 4.12.3.2. | punktis 4.12.3.1 nimetatud ringist paremal pool asuvast käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

punktis 4.12.3.1 nimetatud ringist paremal pool asuvast käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.12.3.3. | Tüübikinnitustähisel on tüübikinnitusnumbri järel kaldkriips ja täiendav täht, mis märgib etappi, millele tüübikinnitus on antud vastavalt punktile 13.2; need täiendavad tähed on esitatud 3. lisa tabelis 1.






  4.12.3.3.1. | Diislikütusel töötava diiselmootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht D, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.

Tüübikinnitustähisel on tüübikinnitusnumbri järel kaldkriips ja täiendav täht, mis märgib etappi, millele tüübikinnitus on antud vastavalt punktile 13.2; need täiendavad tähed on esitatud 3. lisa tabelis 1.

4.12.3.3.1.

Diislikütusel töötava diiselmootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht D, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.2. | Etanoolil (ED95) töötava diiselmootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel tähekombinatsioon ED, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Etanoolil (ED95) töötava diiselmootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel tähekombinatsioon ED, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.3. | Etanoolil (E85) töötava ottomootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel märge E85, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Etanoolil (E85) töötava ottomootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel märge E85, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.4. | Bensiiniga töötava ottomootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht P, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Bensiiniga töötava ottomootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht P, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.5. | Veeldatud naftagaasil töötava ottomootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht Q, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

Veeldatud naftagaasil töötava ottomootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht Q, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.6. | Maagaasil töötava mootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht/tähekombinatsioon, mis näitab, millise gaaskütuserühma suhtes on tüübikinnitus antud. Täht/tähekombinatsioon on järgmine:






  a) | H, kui mootor on saanud tüübikinnituse H-gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Maagaasil töötava mootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel täht/tähekombinatsioon, mis näitab, millise gaaskütuserühma suhtes on tüübikinnitus antud. Täht/tähekombinatsioon on järgmine:

a)

H, kui mootor on saanud tüübikinnituse H-gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud;

| b) | L, kui mootor on saanud tüübikinnituse L-gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

b)

L, kui mootor on saanud tüübikinnituse L-gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud;

| c) | HL, kui mootor on saanud tüübikinnituse nii H- kui ka L-gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

c)

HL, kui mootor on saanud tüübikinnituse nii H- kui ka L-gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud;

| d) | Ht, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H-gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H-gaaside segu kasutamiseks; |
| --- | --- |

d)

Ht, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H-gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H-gaaside segu kasutamiseks;

| e) | Lt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega L-gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega L-gaaside segu kasutamiseks; |
| --- | --- |

e)

Lt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega L-gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega L-gaaside segu kasutamiseks;

| f) | HLt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H- või L-gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H- või L-gaaside segu kasutamiseks. |
| --- | --- |

f)

HLt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H- või L-gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H- või L-gaaside segu kasutamiseks.

| g) | LNG20, kui mootor on saanud tüübikinnituse ja kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi koostise jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas sätestatud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %; |
| --- | --- |

g)

LNG20, kui mootor on saanud tüübikinnituse ja kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi koostise jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas sätestatud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %;

| h) | LNG, kui mootor on saanud tüübikinnituse mis tahes muu veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi koostise jaoks ning on vastavalt kalibreeritud. |
| --- | --- |

h)

LNG, kui mootor on saanud tüübikinnituse mis tahes muu veeldatud maagaasi/veeldatud biogaasi koostise jaoks ning on vastavalt kalibreeritud.

| 4.12.3.3.7. | Segakütuselise mootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel tähtnumbriline kombinatsioon, mis näitab, millisele segakütuselise mootori tüübile ja milliste gaaskütuserühmade suhtes on tüübikinnitus antud.
  Tähtnumbrilise kombinatsiooni kaks esimest kohta osutavad segakütuse tüübile, neile järgneb vastavalt punktides 4.12.3.3.1 – 4.12.3.3.6. sätestatud täht või tähekombinatsioon.






  a) | 1A – segakütuselise mootori tüübi 1A puhul; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Segakütuselise mootori tüübikinnitustähisel on riigi eraldusnumbri järel tähtnumbriline kombinatsioon, mis näitab, millisele segakütuselise mootori tüübile ja milliste gaaskütuserühmade suhtes on tüübikinnitus antud.

Tähtnumbrilise kombinatsiooni kaks esimest kohta osutavad segakütuse tüübile, neile järgneb vastavalt punktides 4.12.3.3.1 – 4.12.3.3.6. sätestatud täht või tähekombinatsioon.

a)

1A – segakütuselise mootori tüübi 1A puhul;

| b) | 1B – segakütuselise mootori tüübi 1B puhul; |
| --- | --- |

b)

1B – segakütuselise mootori tüübi 1B puhul;

| c) | 2A – segakütuselise mootori tüübi 2A puhul; |
| --- | --- |

c)

2A – segakütuselise mootori tüübi 2A puhul;

| d) | 2B – segakütuselise mootori tüübi 2B puhul; |
| --- | --- |

d)

2B – segakütuselise mootori tüübi 2B puhul;

| e) | 3B – segakütuselise mootori tüübi 3B puhul. |
| --- | --- |

e)

3B – segakütuselise mootori tüübi 3B puhul.

4.12.4.   Punktis 4.12.3.1 ettenähtud tähist ei korrata, kui sõiduk või mootor vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis kinnitatud tüübile ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja alusel. Sellisel juhul märgitakse punktis 4.12.3.1 ettenähtud tähisest paremale vertikaalsete veergudena eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ja kõikide selliste eeskirjade lisatähised, mille alusel tüübikinnitus käesoleva eeskirja kohaselt anti.

4.12.5.   Tüübikinnitustähis kinnitatakse valmistaja paigaldatud andmeplaadile või selle lähedale.

4.12.6.   Tüübikinnitustähise kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

4.12.7.   Mootoril, millele on antud tüübikinnitus kui eraldi seadmestikule, peavad lisaks tüübikinnitustähisele olema veel:

| 4.12.7.1. | mootori valmistaja kaubamärk või kaubanimi; |
| --- | --- |

4.12.7.1.

mootori valmistaja kaubamärk või kaubanimi;

| 4.12.7.2. | valmistaja poolt antud kaubanduslik kirjeldus. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

valmistaja poolt antud kaubanduslik kirjeldus.

4.12.8.   Märgised

Maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul, millel on kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus, kasutatakse järgmisi märgiseid:

4.12.8.1.   Sisu

Esitatakse järgmine teave:

| | Punkti 4.7.1.4 kohaldamisel peab märgisel olema lause "KÜTUSENA KASUTADA AINULT H-RÜHMA MAAGAASI". Vajaduse korral asendatakse H-täht L-tähega; |
| --- | --- |

Punkti 4.7.1.4 kohaldamisel peab märgisel olema lause "KÜTUSENA KASUTADA AINULT H-RÜHMA MAAGAASI". Vajaduse korral asendatakse H-täht L-tähega;

| | Punkti 4.7.2.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT MAAGAASI” või „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT VEELDATUD NAFTAGAASI”. Esitada tuleb kogu 5. lisa asjakohases tabelis (asjakohastes tabelites) märgitud teave ning mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud koostisained ja piirnormid. |
| --- | --- |

Punkti 4.7.2.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT MAAGAASI” või „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT VEELDATUD NAFTAGAASI”. Esitada tuleb kogu 5. lisa asjakohases tabelis (asjakohastes tabelites) märgitud teave ning mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud koostisained ja piirnormid.

Tähtede ja numbrite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm.

Märkus: kui selline märgistamine ei ole ruumipuudusel võimalik, võib kasutada lihtsustatud koodi. Sellisel juhul on kogu eespool nimetatud teavet sisaldavad selgitused kergesti kättesaadavad igale isikule, kes täidab kütusepaaki või tegeleb mootori ning selle lisaseadmete hooldus- või remonditöödega, ning asjaomastele asutustele. Nende selgitavate märkuste asukoht ja sisu määratakse kindlaks mootori valmistaja ning tüübikinnitusasutuse vastastikusel kokkuleppel.

4.12.8.2.   Omadused

Märgised peavad püsima mootori kogu kasuliku tööea jooksul. Märgised peavad olema selgesti loetavad ning tähed ja numbrid peavad olema kustumiskindlad. Lisaks peavad märgised olema kinnitatud nii, et kinnitus peab vastu mootori kogu kasuliku tööea jooksul ning märgiseid ei saa eemaldada ilma neid purustamata või rikkumata.

4.12.8.3.   Märgiste kinnitamine

Märgised kinnitatakse mootori osale, mis on vajalik mootori normaalseks tööks ja mida mootori kasutusaja jooksul harilikult ei asendata. Lisaks paigutatakse märgised selliselt, et pärast mootori tööks vajalike abiseadmete paigaldamist oleksid need kergesti nähtavad.

4.13.   Sõidukitüübile mootoriga seotud tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.12.8 kirjeldatud märgistus paigutada ka kütuse tankimisava lähedusse.

4.14.   Tüübikinnituse taotlemise korral sõidukitüübile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus, paigutatakse punktis 4.12.8 kirjeldatud märgistus ka tankimisava lähedusse.

5.   NÕUDED JA KATSED

5.1.   Üldsätted

5.1.1.   Valmistajad varustavad sõidukid ja mootorid osadega, mis võivad mõjutada heitkoguseid, selliselt, et nende konstrueerimisel, valmistamisel ja koostel on tagatud, et sõiduk või mootor vastab tavapärase kasutamise korral käesolevale eeskirjale ja selle rakendusmeetmetele.

5.1.2.   Valmistaja võtab tehnilised meetmed, et tagada käesoleva eeskirja kohane summutitoru heitkoguste tõhus piiramine sõiduki tavapärastes kasutustingimustes kogu normaalse kasutusaja jooksul.

| 5.1.2.1. | Punktis 5.1.2 osutatud meetmetega tagatakse heitekontrollisüsteemides kasutatavate voolikute ning nende ühenduste ja liidete turvalisus ning vastavus originaalkonstruktsiooni eesmärkidele. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Punktis 5.1.2 osutatud meetmetega tagatakse heitekontrollisüsteemides kasutatavate voolikute ning nende ühenduste ja liidete turvalisus ning vastavus originaalkonstruktsiooni eesmärkidele.

| 5.1.2.2. | Valmistaja tagab, et heitekatsete tulemused vastavad kõigile käesoleva eeskirja katsetingimustes ettenähtud piirnormidele. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Valmistaja tagab, et heitekatsete tulemused vastavad kõigile käesoleva eeskirja katsetingimustes ettenähtud piirnormidele.

| 5.1.2.3. | Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heidet, konstrueeritakse, monteeritakse ja paigaldatakse nii, et mootor vastab tavakasutuses käesoleva eeskirja sätetele. Samuti tagab valmistaja vastavuse punktis 5.1.3 ja 10. lisas sätestatud tsükliväliste heidete nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heidet, konstrueeritakse, monteeritakse ja paigaldatakse nii, et mootor vastab tavakasutuses käesoleva eeskirja sätetele. Samuti tagab valmistaja vastavuse punktis 5.1.3 ja 10. lisas sätestatud tsükliväliste heidete nõuetele.

| 5.1.2.4. | Keelatud on kasutada katkestusstrateegiaid, mis vähendavad saastekontrollisüsteemide tõhusust. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Keelatud on kasutada katkestusstrateegiaid, mis vähendavad saastekontrollisüsteemide tõhusust.

| 5.1.2.5. | Tüübikinnituse saamiseks bensiinil või etanoolil E85 töötava mootori korral tagab valmistaja, et bensiinil või etanoolil E85 töötavate sõidukite kütusepaakide sisselaskeavade suhtes punktis 6.3 kehtestatud erinõuded on täidetud. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Tüübikinnituse saamiseks bensiinil või etanoolil E85 töötava mootori korral tagab valmistaja, et bensiinil või etanoolil E85 töötavate sõidukite kütusepaakide sisselaskeavade suhtes punktis 6.3 kehtestatud erinõuded on täidetud.

5.1.3.   Nõuded tsükliväliste heidete piiramiseks

| 5.1.3.1. | Punkti 5.1.2 nõuete täitmiseks võetavate tehniliste meetmete puhul võetakse arvesse järgmist:






  a) | üldnõudeid, sealhulgas talitlusnõudeid ja katkestusstrateegiate keelatust, nagu on sätestatud 10. lisas; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Punkti 5.1.2 nõuete täitmiseks võetavate tehniliste meetmete puhul võetakse arvesse järgmist:

a)

üldnõudeid, sealhulgas talitlusnõudeid ja katkestusstrateegiate keelatust, nagu on sätestatud 10. lisas;

| b) | nõuet piirata summutitoru heitkoguseid tõhusalt mitmesugustel keskkonnatingimustel, milles võidakse sõidukit eeldatavasti käitada, ning mitmesugustel töötingimustel, mis võivad ette tulla; |
| --- | --- |

b)

nõuet piirata summutitoru heitkoguseid tõhusalt mitmesugustel keskkonnatingimustel, milles võidakse sõidukit eeldatavasti käitada, ning mitmesugustel töötingimustel, mis võivad ette tulla;

| c) | tüübikinnituse andmisel tsükliväliste heidetega seotud laborikatseid käsitlevaid nõudeid; |
| --- | --- |

c)

tüübikinnituse andmisel tsükliväliste heidetega seotud laborikatseid käsitlevaid nõudeid;

| d) | nõudeid seoses kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatsega tüübikinnitusel ja kõiki muid kasutuses oleva sõiduki tsükliväliseid heiteid käsitlevaid täiendavaid nõudeid, nagu sätestatud käesolevas eeskirjas; |
| --- | --- |

d)

nõudeid seoses kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatsega tüübikinnitusel ja kõiki muid kasutuses oleva sõiduki tsükliväliseid heiteid käsitlevaid täiendavaid nõudeid, nagu sätestatud käesolevas eeskirjas;

| e) | valmistajale kehtestatud nõuet esitada kinnitus, et tsükliväliste heidete piiramise nõue on täidetud. |
| --- | --- |

e)

valmistajale kehtestatud nõuet esitada kinnitus, et tsükliväliste heidete piiramise nõue on täidetud.

| 5.1.3.2. | Valmistaja täidab 10. lisas sätestatud erinõudeid ja järgib nendega seotud katsemenetlusi. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Valmistaja täidab 10. lisas sätestatud erinõudeid ja järgib nendega seotud katsemenetlusi.

5.1.4.   Nõuded dokumentidele

| 5.1.4.1. | Punktis 3 nõutud dokumendipakett, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks heitekontrollistrateegiaid ja sõiduki pardal olevaid süsteeme ning mootorit, tehakse kättesaadavaks kahes järgmises osas:






  a) | ametlik dokumendipakett, mis võidakse taotluse korral teha kättesaadavaks huvitatud isikutele; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Punktis 3 nõutud dokumendipakett, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks heitekontrollistrateegiaid ja sõiduki pardal olevaid süsteeme ning mootorit, tehakse kättesaadavaks kahes järgmises osas:

a)

ametlik dokumendipakett, mis võidakse taotluse korral teha kättesaadavaks huvitatud isikutele;

| b) | laiendatud dokumendipakett, mis on konfidentsiaalne. |
| --- | --- |

b)

laiendatud dokumendipakett, mis on konfidentsiaalne.

| 5.1.4.2. | Ametlik dokumendipakett võib olla lühike, kui see sisaldab tõendeid, et kõik väljundparameetrid, mis on saadud üksikute sisendparameetrite reguleerimispiiride maatriksi alusel, on kindlaks tehtud. Dokumentides kirjeldatakse 11. lisas nõutud meeldetuletussüsteemi, sealhulgas kõnealuse süsteemiga seonduva teabe saamiseks vajalike parameetrite toimimist. Kõnealuseid dokumente säilitab tüübikinnitusasutus. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Ametlik dokumendipakett võib olla lühike, kui see sisaldab tõendeid, et kõik väljundparameetrid, mis on saadud üksikute sisendparameetrite reguleerimispiiride maatriksi alusel, on kindlaks tehtud. Dokumentides kirjeldatakse 11. lisas nõutud meeldetuletussüsteemi, sealhulgas kõnealuse süsteemiga seonduva teabe saamiseks vajalike parameetrite toimimist. Kõnealuseid dokumente säilitab tüübikinnitusasutus.

| 5.1.4.3. | Laiendatud dokumendipakett sisaldab teavet kõigi heitekontrolli abi- ja põhistrateegiate kohta, sealhulgas mis tahes abistrateegia poolt muudetavate parameetrite kirjeldust ja abistrateegia toimimise piirtingimusi ning viiteid selle kohta, millised heitekontrolli abi- ja põhistrateegiad on tõenäoliselt aktiivsed 10. lisas sätestatud katsemenetlustele vastavates tingimustes. Laiendatud dokumendipakett sisaldab toitesüsteemi kontrolli põhimõtet, gaasijaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide kirjeldusi kõikide töötamistingimuste korral. Lisaks sisaldab see 11. lisas nõutud meeldetuletussüsteemi, sealhulgas sellega seonduvate seirestrateegiate täielikku kirjeldust. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Laiendatud dokumendipakett sisaldab teavet kõigi heitekontrolli abi- ja põhistrateegiate kohta, sealhulgas mis tahes abistrateegia poolt muudetavate parameetrite kirjeldust ja abistrateegia toimimise piirtingimusi ning viiteid selle kohta, millised heitekontrolli abi- ja põhistrateegiad on tõenäoliselt aktiivsed 10. lisas sätestatud katsemenetlustele vastavates tingimustes. Laiendatud dokumendipakett sisaldab toitesüsteemi kontrolli põhimõtet, gaasijaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide kirjeldusi kõikide töötamistingimuste korral. Lisaks sisaldab see 11. lisas nõutud meeldetuletussüsteemi, sealhulgas sellega seonduvate seirestrateegiate täielikku kirjeldust.

| 5.1.4.4. | Laiendatud dokumendipakett on rangelt konfidentsiaalne. Seda võib säilitada tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel valmistaja. Kui dokumendipaketti säilitab valmistaja, idendib ja kuupäevastab tüübikinnitusasutus dokumendipaketi pärast selle läbivaatamist ja kinnitamist. See tehakse tüübikinnitusasutusele kontrollimiseks kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Laiendatud dokumendipakett on rangelt konfidentsiaalne. Seda võib säilitada tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel valmistaja. Kui dokumendipaketti säilitab valmistaja, idendib ja kuupäevastab tüübikinnitusasutus dokumendipaketi pärast selle läbivaatamist ja kinnitamist. See tehakse tüübikinnitusasutusele kontrollimiseks kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul.

5.1.5.   Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted

| 5.1.5.1. | Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad üld- ja erinõuded on sätestatud käesoleva eeskirja 9.B lisa punktis 4 ja neid on kirjeldatud 9.A lisa punktis 2. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad üld- ja erinõuded on sätestatud käesoleva eeskirja 9.B lisa punktis 4 ja neid on kirjeldatud 9.A lisa punktis 2.

5.2.   Gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite spetsifikatsioonid

5.2.1.   4. lisas sätestatud katsete teostamisel ei tohi gaasilised ja tahkete osakeste heited ületada tabelis 1 esitatud väärtusi.

5.2.2.   6. lisas sätestatud katse tegemisel ottomootoriga on tühikäigul mootori tavapärase pöörlemiskiiruse korral heitgaaside maksimaalne lubatav süsinikmonooksiidi sisaldus sõiduki valmistaja deklareeritud sisaldus. Maksimaalne süsinikmonooksiidi sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprotsenti.

Suure pöörlemiskiirusega tühikäigul ei tohi süsinikmonooksiidi sisaldus heitgaasides ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori pöörlemiskiirus peab olema vähemalt 2 000 pööret minutis ning lambda 1 ± 0,03 vastavalt valmistaja spetsifikatsioonidele.

5.2.3.   Valmistaja peab tagama, et suletud karteri puhul ei võimalda 4. lisa punktides 6.10. ja 6.11 sätestatud katse puhul mootori karteri õhutussüsteem karterigaaside paiskumist atmosfääri. Kui tegemist on avatud karteriga, siis heitgaasid mõõdetakse ja lisatakse summutitoru heitkogused vastavalt 4. lisa punktile 6.10.

5.3.   Heitkoguste piirnormid

Tabelis 1 on esitatud käesoleva eeskirja kohased heitkoguste piirnormid.

Tabel 1

Heitkoguste piirnormid

| | Piirnormid |
| --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | NH3(ppm)
  Tahkete | osakeste mass
  (mg/kWh) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 × 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | |
| Märkused:







  PI | = | ottomootor |
| CI | = | diiselmootor |

Piirnormid

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

NH3(ppm)

Tahkete

osakeste mass

(mg/kWh)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 × 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 × 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

Märkused:

PI

=

ottomootor

CI

=

diiselmootor

5.4.   Vastupidavus- ja halvendustegurid

Valmistaja määrab halvendustegurid, mida kasutatakse tõendamaks, et mootoritüüpkonna või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna gaasilised ja tahkete osakeste heited vastavad punktis 5.3 sätestatud heitkoguste piirnormidele allpool sätestatud tavapärase kasutusaja jooksul.

Mootorisüsteemi või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna vastavuse tõendamise kord tavapärase kasutusaja jooksul on sätestatud 7. lisas.

Läbisõit ja ajavahemik, mille kohta tüübikinnituse saamiseks tehtavad saastekontrolliseadmete vastupidavuse katsed ja kasutusel olevate sõidukite või mootorite vastavuskontroll tuleb läbi viia, on järgmised:

| a) | M1-, N1- ja M2-kategooria sõidukitesse paigaldatud mootorite puhul 160 000 km või viis aastat, olenevalt sellest, kumb täitub esimesena; |
| --- | --- |

a)

M1-, N1- ja M2-kategooria sõidukitesse paigaldatud mootorite puhul 160 000 km või viis aastat, olenevalt sellest, kumb täitub esimesena;

| b) | 300 000 km või kuus aastat, olenevalt sellest, kumb täitub esimesena, mootorite puhul, mis on paigaldatud N2-kategooria sõidukitesse, N3-kategooria sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass ei ületa 16 tonni, ning M3-kategooria I klassi, II klassi ja A-klassi ning B-klassi sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass ei ületa 7,5 tonni; |
| --- | --- |

b)

300 000 km või kuus aastat, olenevalt sellest, kumb täitub esimesena, mootorite puhul, mis on paigaldatud N2-kategooria sõidukitesse, N3-kategooria sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass ei ületa 16 tonni, ning M3-kategooria I klassi, II klassi ja A-klassi ning B-klassi sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass ei ületa 7,5 tonni;

| c) | 700 000 km või seitse aastat, olenevalt sellest, kumb täitub esimesena, mootorite puhul, mis on paigaldatud N3-kategooria sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass on üle 16 tonni, ning M3-kategooria III klassi ja B-klassi sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass on üle 7,5 tonni. |
| --- | --- |

c)

700 000 km või seitse aastat, olenevalt sellest, kumb täitub esimesena, mootorite puhul, mis on paigaldatud N3-kategooria sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass on üle 16 tonni, ning M3-kategooria III klassi ja B-klassi sõidukitesse, mille maksimaalne tehniliselt lubatav mass on üle 7,5 tonni.

5.5.   NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamise nõuded

5.5.1.   Tüübikinnituse taotlemisel esitavad valmistajad tüübikinnitusasutusele teabe, mis tõendab, et NOx-süsteem säilitab heitekontrollifunktsiooni kõigi tingimuste korral, mis piirkonnas (nt Euroopa Liit) üldjuhul valitsevad, eelkõige madala temperatuuri korral.

Lisaks esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele andmed heitgaasitagastussüsteemi talitlusstrateegia kohta, sealhulgas selle toimimise kohta madala temperatuuri korral.

Neis andmetes tuleb kirjeldada ka süsteemi käitamise võimalikku mõju heidetele madala temperatuuri korral.

Teave katsete ja menetluste kohta, mis vastavad nendele nõuetele, on esitatud 11. lisas.

6.   PAIGALDAMINE SÕIDUKILE

6.1.   Mootor paigaldatakse sõidukile nii, et tüübikinnitusnõuete täitmine on tagatud. Mootori tüübikinnituse puhul võetakse arvesse järgmisi omadusi:

| 6.1.1. | sisselaske hõrendus ei ületa 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtust; |
| --- | --- |

6.1.1.

sisselaske hõrendus ei ületa 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtust;

| 6.1.2. | ülerõhk väljalasketorustikus ei ületa 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtust; |
| --- | --- |

6.1.2.

ülerõhk väljalasketorustikus ei ületa 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtust;

| 6.1.3. | mootoriga käitatavate abiseadmete energiatarve ei ületa 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtust; |
| --- | --- |

6.1.3.

mootoriga käitatavate abiseadmete energiatarve ei ületa 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtust;

| 6.1.4. | heitgaasi järeltöötlussüsteemi karakteristikud vastavad 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtusele. |
| --- | --- |

6.1.4.

heitgaasi järeltöötlussüsteemi karakteristikud vastavad 1. lisa 1. osas osutatud mootori tüübikinnitusel deklareeritud väärtusele.

6.2.   Tüübikinnitusega mootori paigaldamine sõidukile

Lisaks järgitakse eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud mootori sõidukile paigaldamisel järgmisi nõudeid:

| a) | pardadiagnostikasüsteemi vastavuse tagamiseks paigaldatakse see 9.B lisa 1. liite kohaselt kooskõlas valmistaja paigaldusnõuetega, nagu on osutatud 1. lisa 1. osas; |
| --- | --- |

a)

pardadiagnostikasüsteemi vastavuse tagamiseks paigaldatakse see 9.B lisa 1. liite kohaselt kooskõlas valmistaja paigaldusnõuetega, nagu on osutatud 1. lisa 1. osas;

| b) | NOx kontrollimeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi vastavuse tagamiseks paigaldatakse see 11. lisa 4. liite kohaselt kooskõlas valmistaja paigaldusnõuetega, nagu on osutatud 1 lisa 1. liites. |
| --- | --- |

b)

NOx kontrollimeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi vastavuse tagamiseks paigaldatakse see 11. lisa 4. liite kohaselt kooskõlas valmistaja paigaldusnõuetega, nagu on osutatud 1 lisa 1. liites.

| 6.2.1. | Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori paigaldamisel sõidukile järgitakse 15. lisa punktis 6.3 sätestatud nõudeid ning mootor paigaldatakse 15. lisa punkti 8.2 kohaselt kooskõlas valmistaja paigaldusnõuetega, nagu on osutatud 1. lisa 1. osas. |
| --- | --- |

6.2.1.

Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori paigaldamisel sõidukile järgitakse 15. lisa punktis 6.3 sätestatud nõudeid ning mootor paigaldatakse 15. lisa punkti 8.2 kohaselt kooskõlas valmistaja paigaldusnõuetega, nagu on osutatud 1. lisa 1. osas.

6.3.   Kütusepaakide sisselaskeavad bensiinil või etanoolil E85 töötavate mootorite puhul

| 6.3.1. | Bensiinipaagi või etanooli E85 paagi täiteava on konstrueeritud nii, et paaki ei oleks võimalik täita tankuri püstolist, mille välisdiameeter on 23,6 mm või suurem. |
| --- | --- |

6.3.1.

Bensiinipaagi või etanooli E85 paagi täiteava on konstrueeritud nii, et paaki ei oleks võimalik täita tankuri püstolist, mille välisdiameeter on 23,6 mm või suurem.

| 6.3.2. | Punkti 6.3.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  a) | sõiduk on projekteeritud ja ehitatud nii, et pliibensiin ei kahjusta ühtki gaasiliste saasteainete heite kontrollimiseks ettenähtud seadet; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Punkti 6.3.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

a)

sõiduk on projekteeritud ja ehitatud nii, et pliibensiin ei kahjusta ühtki gaasiliste saasteainete heite kontrollimiseks ettenähtud seadet;

| b) | sõiduk on silmatorkavalt, loetavalt ja kustutamatult märgistatud ISO 2575:2004 kohase pliivaba bensiini tähisega kohas, kus see on kütusepaaki täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud. |
| --- | --- |

b)

sõiduk on silmatorkavalt, loetavalt ja kustutamatult märgistatud ISO 2575:2004 kohase pliivaba bensiini tähisega kohas, kus see on kütusepaaki täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud.

| 6.3.3. | Tuleb võtta meetmeid, et vältida ülemäärast kütuseaurude eraldumist ning kütuse väljavoolamist täiteava korgi puudumise tõttu. Selleks võib kasutada ühte järgmistest lahendustest:






  a) | automaatselt avanev ja sulguv kütuse täiteava kork, mis ei ole eemaldatav; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Tuleb võtta meetmeid, et vältida ülemäärast kütuseaurude eraldumist ning kütuse väljavoolamist täiteava korgi puudumise tõttu. Selleks võib kasutada ühte järgmistest lahendustest:

a)

automaatselt avanev ja sulguv kütuse täiteava kork, mis ei ole eemaldatav;

| b) | konstruktsiooni iseärasused, mis täiteava korgi puudumise korral ei lase kütuseaurudel ülemäärases koguses eralduda; |
| --- | --- |

b)

konstruktsiooni iseärasused, mis täiteava korgi puudumise korral ei lase kütuseaurudel ülemäärases koguses eralduda;

| c) | või M1- või N1-kategooria sõidukite puhul mis tahes muu sama mõjuga meede. Selliseks lahenduseks võib muu hulgas olla täiteava korgi kinnitamine ketiga või muul viisil või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult juhul, kui täiteava on lukustatud. |
| --- | --- |

c)

või M1- või N1-kategooria sõidukite puhul mis tahes muu sama mõjuga meede. Selliseks lahenduseks võib muu hulgas olla täiteava korgi kinnitamine ketiga või muul viisil või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult juhul, kui täiteava on lukustatud.

7.   MOOTORITÜÜPKOND

7.1.   Mootoritüüpkonna parameetrid

Mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud mootoritüüpkond peab vastama 4. lisa punkti 5.2 sätetele.

Segakütuselise mootori puhul peab mootoritüüpkond lisaks vastama ka 15. lisa punktis 3.1.1. sätestatud täiendavatele nõuetele.

7.2.   Algmootori valik

Tüüpkonna algmootori valimisel lähtutakse 4. lisa punkti 5.2.4 nõuetest.

Segakütuselise mootori puhul peab algmootori tüüpkond lisaks vastama ka 15. lisa punktis 3.1.2. sätestatud täiendavatele nõuetele.

7.3.   Mootoritüüpkonna laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks

| 7.3.1. | Valmistaja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sertifitseeritud mootoritüüpkonda lisada uue mootorisüsteemi, kui punktis 7.1. sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

7.3.1.

Valmistaja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sertifitseeritud mootoritüüpkonda lisada uue mootorisüsteemi, kui punktis 7.1. sätestatud tingimused on täidetud.

| 7.3.2. | Kui punkti 7.2 kohaselt või segakütuseliste mootorite puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt on algmootorisüsteemi konstruktsioonielemendid iseloomulikud ka uutele mootorisüsteemidele, siis algmootorisüsteemi ei muudeta ning valmistaja muudab vastavalt 1. lisas esitatud näidisteatist. |
| --- | --- |

7.3.2.

Kui punkti 7.2 kohaselt või segakütuseliste mootorite puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt on algmootorisüsteemi konstruktsioonielemendid iseloomulikud ka uutele mootorisüsteemidele, siis algmootorisüsteemi ei muudeta ning valmistaja muudab vastavalt 1. lisas esitatud näidisteatist.

| 7.3.3. | Kui punkti 7.2 kohaselt või segakütuseliste mootorite puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt sisaldavad uued mootorisüsteemid konstruktsioonielemente, mida algmootorisüsteemides ei ole ning uus mootorisüsteem esindab nimetatud punktide kohaselt kogu tüüpkonda, käsitletakse uut mootorisüsteemi kui uut algmootorisüsteemi. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva eeskirja sätetele ning muuta 1. lisas esitatud näidisteatist. |
| --- | --- |

7.3.3.

Kui punkti 7.2 kohaselt või segakütuseliste mootorite puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt sisaldavad uued mootorisüsteemid konstruktsioonielemente, mida algmootorisüsteemides ei ole ning uus mootorisüsteem esindab nimetatud punktide kohaselt kogu tüüpkonda, käsitletakse uut mootorisüsteemi kui uut algmootorisüsteemi. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva eeskirja sätetele ning muuta 1. lisas esitatud näidisteatist.

7.4.   Pardadiagnostika mootoritüüpkonna parameetrid

Pardadiagnostika mootoritüüpkond määratakse kindlaks põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis on vastavalt 9.B lisa punktile 6.1 mootoritüüpkonna mootorisüsteemides ühised.

8.   TOODANGU VASTAVUS

8.1.   Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitustähisega märgistatud mootor või sõiduk peab olema valmistatud selliselt, et ta vastaks tüübikinnitusvormil ja selle lisades kirjeldatud kinnitatud tüübile. Toodangu vastavus peab olema kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liites, ja täidetud peavad olema punktides 8.2.–8.5 sätestatud nõuded.

| 8.1.1. | Toodangu vastavust kontrollitakse käesoleva eeskirja 2.A, 2.B ja 2.C lisas sätestatud tüübikinnitustunnistustes esitatud kirjelduse põhjal. |
| --- | --- |

8.1.1.

Toodangu vastavust kontrollitakse käesoleva eeskirja 2.A, 2.B ja 2.C lisas sätestatud tüübikinnitustunnistustes esitatud kirjelduse põhjal.

| 8.1.2. | Toodangu vastavust hinnatakse vastavalt käesolevas punktis sätestatud eritingimustele ning asjakohastele statistilistele meetoditele, mis on sätestatud 1., 2. ja 3. liites. |
| --- | --- |

8.1.2.

Toodangu vastavust hinnatakse vastavalt käesolevas punktis sätestatud eritingimustele ning asjakohastele statistilistele meetoditele, mis on sätestatud 1., 2. ja 3. liites.

8.2.   Üldnõuded

| 8.2.1. | 1., 2. ja 3. liite kohaldamisel korrigeeritakse toodangu vastavuse käigus kontrollitavatest mootoritest paisatavat mõõdetud gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heitkogust sellele mootorile vastava halvendusteguriga, mis on esitatud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitustunnistuse lisandis. |
| --- | --- |

8.2.1.

1., 2. ja 3. liite kohaldamisel korrigeeritakse toodangu vastavuse käigus kontrollitavatest mootoritest paisatavat mõõdetud gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heitkogust sellele mootorile vastava halvendusteguriga, mis on esitatud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitustunnistuse lisandis.

| 8.2.2. | 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liite sätteid kohaldatakse juhul, kui tüübikinnitusasutused ei ole rahul valmistaja auditeerimiskorraga. |
| --- | --- |

8.2.2.

1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liite sätteid kohaldatakse juhul, kui tüübikinnitusasutused ei ole rahul valmistaja auditeerimiskorraga.

| 8.2.3. | Kõik katsetes kasutatavad mootorid valitakse seeriatoodangust juhuslikult. |
| --- | --- |

8.2.3.

Kõik katsetes kasutatavad mootorid valitakse seeriatoodangust juhuslikult.

8.3.   Saasteainete heide

| 8.3.1. | Saasteainete heite mõõtmiseks mootoril, mille tüübikinnitust on üks või mitu korda laiendatud, tehakse katsed asjaomase laiendamisega kaasnevas infopaketis kirjeldatud mootoritel. |
| --- | --- |

8.3.1.

Saasteainete heite mõõtmiseks mootoril, mille tüübikinnitust on üks või mitu korda laiendatud, tehakse katsed asjaomase laiendamisega kaasnevas infopaketis kirjeldatud mootoritel.

| 8.3.2. | Saasteainete määramise katses kasutatava mootori vastavus:
  pärast mootori esitamist tüübikinnitusasutusele ei tohi valmistaja valitud mootorit enam reguleerida. |
| --- | --- |

8.3.2.

Saasteainete määramise katses kasutatava mootori vastavus:

pärast mootori esitamist tüübikinnitusasutusele ei tohi valmistaja valitud mootorit enam reguleerida.

| 8.3.2.1. | Katsetamisel olevate mootorite seeriatoodangust võetakse kolm mootorit. Toodangu vastavuse kontrollimiseks katsetatakse mootorite toimimist nii WHTC kui vajaduse korral ka WHSC käigus. Piirnormid on esitatud punktis 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Katsetamisel olevate mootorite seeriatoodangust võetakse kolm mootorit. Toodangu vastavuse kontrollimiseks katsetatakse mootorite toimimist nii WHTC kui vajaduse korral ka WHSC käigus. Piirnormid on esitatud punktis 5.3.

| 8.3.2.2. | Kui tüübikinnitusasutus tunnistab vastuvõetavaks toodangu standardhälbe, mille valmistaja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitele, viiakse katsed läbi 1. liite kohaselt.
  Kui tüübikinnitusasutus toodangu standardhälvet, mille valmistaja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe 2. liitele (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), vastuvõetavaks ei tunnista, viiakse katsed läbi 2. liite kohaselt.
  Valmistaja taotluse korral võib katsed teha vastavalt 3. liitele. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Kui tüübikinnitusasutus tunnistab vastuvõetavaks toodangu standardhälbe, mille valmistaja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitele, viiakse katsed läbi 1. liite kohaselt.

Kui tüübikinnitusasutus toodangu standardhälvet, mille valmistaja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe 2. liitele (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), vastuvõetavaks ei tunnista, viiakse katsed läbi 2. liite kohaselt.

Valmistaja taotluse korral võib katsed teha vastavalt 3. liitele.

| 8.3.2.3. | Mootori seeriatoodangu valimi katsetamise põhjal vastavalt punktile 8.3.2.2 loetakse katsealuste mootorite seeriatoodang nõuetele vastavaks juhul, kui asjakohases liites kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbib valim katsed kõikide saasteainete suhtes, ning mittevastavaks juhul, kui vähemalt ühe saasteaine suhtes valim katseid ei läbi.
  Kui muude saasteainete suhtes otsuse tegemiseks korraldatakse täiendavaid katseid, ei muudeta varasemat otsust katsete läbimise kohta teatava saasteaine suhtes.
  Katse tehakse teise mootoriga (vaata joonis 1), juhul kui kõigi saasteainete suhtes ei saa langetada positiivset otsust, kuid ühegi saasteaine suhtes ei saa langetada negatiivset otsust.
  Kui otsusele ei jõuta, siis võib valmistaja igal ajal otsustada, et katsetamise lõpetatakse. Sellisel juhul registreeritakse otsus katsete mitteläbimise kohta. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Mootori seeriatoodangu valimi katsetamise põhjal vastavalt punktile 8.3.2.2 loetakse katsealuste mootorite seeriatoodang nõuetele vastavaks juhul, kui asjakohases liites kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbib valim katsed kõikide saasteainete suhtes, ning mittevastavaks juhul, kui vähemalt ühe saasteaine suhtes valim katseid ei läbi.

Kui muude saasteainete suhtes otsuse tegemiseks korraldatakse täiendavaid katseid, ei muudeta varasemat otsust katsete läbimise kohta teatava saasteaine suhtes.

Katse tehakse teise mootoriga (vaata joonis 1), juhul kui kõigi saasteainete suhtes ei saa langetada positiivset otsust, kuid ühegi saasteaine suhtes ei saa langetada negatiivset otsust.

Kui otsusele ei jõuta, siis võib valmistaja igal ajal otsustada, et katsetamise lõpetatakse. Sellisel juhul registreeritakse otsus katsete mitteläbimise kohta.

Joonis 1.

Toodangu vastavuskatse skeem

| 8.3.3. | Katsed tehakse uute mootoritega. |
| --- | --- |

8.3.3.

Katsed tehakse uute mootoritega.

| 8.3.3.1. | Katseid võib valmistaja taotluse korral teha mootoritega, mille sissetöötatmisaeg ei ületa 125 tundi. Sel juhul on mootori sissetöötamine valmistaja ülesanne, kes kohustub hoiduma kõnealuste mootori mis tahes viisil kohandamisest. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

Katseid võib valmistaja taotluse korral teha mootoritega, mille sissetöötatmisaeg ei ületa 125 tundi. Sel juhul on mootori sissetöötamine valmistaja ülesanne, kes kohustub hoiduma kõnealuste mootori mis tahes viisil kohandamisest.

| 8.3.3.2. | Kui valmistaja esitab taotluse mootori sissetöötamiseks punktis 8.3.3.1 ettenähtud korras, võib sisse töötada:






  a) | kõik katsetatavad mootorid; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Kui valmistaja esitab taotluse mootori sissetöötamiseks punktis 8.3.3.1 ettenähtud korras, võib sisse töötada:

a)

kõik katsetatavad mootorid;

| b) | ainult esimese katsetatava mootori ja määrata heitetaseme muutumisteguri järgmiselt:






  i) | saasteainete heitkogus mõõdetakse nii uuel mootoril kui ka esimesel katsetataval mootoril enne punktis 8.3.3.1 osutatud 125 tunni möödumist; |
| --- | --- | --- |

b)

ainult esimese katsetatava mootori ja määrata heitetaseme muutumisteguri järgmiselt:

i)

saasteainete heitkogus mõõdetakse nii uuel mootoril kui ka esimesel katsetataval mootoril enne punktis 8.3.3.1 osutatud 125 tunni möödumist;

| ii) | iga saasteaine heitetaseme muutumistegur kahe katse vahel arvutatakse järgmiselt: | teise katse heitkogus/esimese katse heitkogus; |
| --- | --- | --- |

ii)

iga saasteaine heitetaseme muutumistegur kahe katse vahel arvutatakse järgmiselt:

teise katse heitkogus/esimese katse heitkogus;

| | Heitetaseme muutumistegur võib olla alla ühe. |
| --- | --- |

Heitetaseme muutumistegur võib olla alla ühe.

Järgmisi katsetatavaid mootoreid ei töötata sisse ja nende puhul korrigeeritakse uuena mõõdetud heitkoguseid heitetaseme muutumisteguriga.

Sel juhul võetakse aluseks järgmised väärtused:

| a) | esimese mootori puhul teise katse käigus mõõdetud väärtused; |
| --- | --- |

a)

esimese mootori puhul teise katse käigus mõõdetud väärtused;

| b) | muude mootorite puhul uutel mootoritel mõõdetud väärtused, mida on korrutatud heitetaseme muutumisteguriga. |
| --- | --- |

b)

muude mootorite puhul uutel mootoritel mõõdetud väärtused, mida on korrutatud heitetaseme muutumisteguriga.

| 8.3.3.3. | Diisli, etanooli (ED95), bensiini, E85 ja veeldatud naftagaasiga töötavate mootorite puhul võib kõik need katsed viia läbi müügilolevate kütustega. Valmistaja taotluse korral võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. See eeldab punktis 4 kirjeldatud katseid, milles iga gaasimootorit katsetatakse vähemalt kahe etalonkütusega. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

Diisli, etanooli (ED95), bensiini, E85 ja veeldatud naftagaasiga töötavate mootorite puhul võib kõik need katsed viia läbi müügilolevate kütustega. Valmistaja taotluse korral võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. See eeldab punktis 4 kirjeldatud katseid, milles iga gaasimootorit katsetatakse vähemalt kahe etalonkütusega.

| 8.3.3.4. | Maagaasiga töötavate mootorite puhul võib kõik kõnealused katsed teha müügiloleva kütusega järgmiselt:






  a) | H-märgisega mootorite puhul müügiloleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

Maagaasiga töötavate mootorite puhul võib kõik kõnealused katsed teha müügiloleva kütusega järgmiselt:

a)

H-märgisega mootorite puhul müügiloleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

| b) | L-märgisega mootorite puhul müügiloleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

b)

L-märgisega mootorite puhul müügiloleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

| c) | HL-märgisega mootorite puhul müügiloleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb piiridesse 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19. |
| --- | --- |

c)

HL-märgisega mootorite puhul müügiloleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb piiridesse 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19.

Valmistaja taotluse korral võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. See eeldab punktis 4 kirjeldatud katsete tegemist.

| 8.3.3.5. | Kui gaasimootor, mille katsetamisel kasutatakse müügilolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, siis tehakse katsed algmootoriga, mis töötab etalonkütusel, või punktides 4.6.4.1 ja 4.7.1.2 osutatud kütusel 3, kui algmootorit on sellega katsetatud. Seejärel tuleb katsetulemus ümber arvutada asjaomaste koefitsientide r, ra või rb alusel, nagu on kirjeldatud punktides 4.6.5, 4.6.6.1 ja 4.7.1.3. Korrigeerimist ei tehta, kui r, ra või rb on väiksem kui üks. Mõõdetud ja arvutatud tulemused peavad tõendama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (gaasimootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kütus 3, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul kütused A ja B). |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Kui gaasimootor, mille katsetamisel kasutatakse müügilolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, siis tehakse katsed algmootoriga, mis töötab etalonkütusel, või punktides 4.6.4.1 ja 4.7.1.2 osutatud kütusel 3, kui algmootorit on sellega katsetatud. Seejärel tuleb katsetulemus ümber arvutada asjaomaste koefitsientide r, ra või rb alusel, nagu on kirjeldatud punktides 4.6.5, 4.6.6.1 ja 4.7.1.3. Korrigeerimist ei tehta, kui r, ra või rb on väiksem kui üks. Mõõdetud ja arvutatud tulemused peavad tõendama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (gaasimootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kütus 3, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul kütused A ja B).

| 8.3.3.6. | Ühe kindla koostisega kütusel töötamiseks ette nähtud gaasimootori vastavuskatsed tehakse selle kütusega, mille jaoks mootor on kalibreeritud. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Ühe kindla koostisega kütusel töötamiseks ette nähtud gaasimootori vastavuskatsed tehakse selle kütusega, mille jaoks mootor on kalibreeritud.

8. 4.   Pardadiagnostika

| 8.4.1. | Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et toodangu kvaliteet ei pruugi olla piisav, võib ta nõuda, et kontrollitaks pardadiagnostikasüsteemi vastavust toodangule esitatavatele nõuetele. Kontroll viiakse läbi vastavalt järgmistele tingimustele:
  seeriatoodangust valitakse juhuslik mootor, millega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha mootoriga, mille sissetöötamisaeg ei ületa 125 tundi. |
| --- | --- |

8.4.1.

Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et toodangu kvaliteet ei pruugi olla piisav, võib ta nõuda, et kontrollitaks pardadiagnostikasüsteemi vastavust toodangule esitatavatele nõuetele. Kontroll viiakse läbi vastavalt järgmistele tingimustele:

seeriatoodangust valitakse juhuslik mootor, millega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha mootoriga, mille sissetöötamisaeg ei ületa 125 tundi.

| 8.4.2. | Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune mootor vastab 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.2.

Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune mootor vastab 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele.

| 8.4.3. | Kui seeriatoodangust valitud mootor ei vasta punkti 8.4.1 nõuetele, siis võetakse seeriatoodangust neljast mootorist koosnev juhuslik lisavalim, millega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha mootoritega, mille sissetöötamisaeg ei ületa 125 tundi. |
| --- | --- |

8.4.3.

Kui seeriatoodangust valitud mootor ei vasta punkti 8.4.1 nõuetele, siis võetakse seeriatoodangust neljast mootorist koosnev juhuslik lisavalim, millega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha mootoritega, mille sissetöötamisaeg ei ületa 125 tundi.

| 8.4.4. | Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui neljast mootorist koosneva juhusliku lisavalimi vähemalt kolm mootorit vastavad 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.4.

Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui neljast mootorist koosneva juhusliku lisavalimi vähemalt kolm mootorit vastavad 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele.

8.5.   Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajalik teave elektroonilise kontrollploki kohta

| 8.5.1. | Selleks et tõendada punktis 9.4.2.1 nõutud andmevoo teabe kättesaadavust vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele, kasutatakse 9.B lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikaskannerit. |
| --- | --- |

8.5.1.

Selleks et tõendada punktis 9.4.2.1 nõutud andmevoo teabe kättesaadavust vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele, kasutatakse 9.B lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikaskannerit.

| 8.5.2. | Kui seda teavet ei ole võimalik 9.B lisa nõuete kohaselt töötava skanneri abil asjakohasel moel saada, loetakse mootor nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

8.5.2.

Kui seda teavet ei ole võimalik 9.B lisa nõuete kohaselt töötava skanneri abil asjakohasel moel saada, loetakse mootor nõuetele mittevastavaks.

| 8.5.3. | Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse vastavalt 4. lisale WHSC katsega. |
| --- | --- |

8.5.3.

Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse vastavalt 4. lisale WHSC katsega.

| 8.5.4. | Kui katsetatava mootori abiseadmed ei vasta eeskirjas nr 85 esitatud nõuetele, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisas sätestatud korrigeerimismeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

8.5.4.

Kui katsetatava mootori abiseadmed ei vasta eeskirjas nr 85 esitatud nõuetele, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisas sätestatud korrigeerimismeetodi kohaselt.

| 8.5.5. | Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaal loetakse nõuetele vastavaks, kui arvutatud pöördemoment jääb punktis 9.4.2.5 sätestatud lubatud hälbe piiridesse. |
| --- | --- |

8.5.5.

Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaal loetakse nõuetele vastavaks, kui arvutatud pöördemoment jääb punktis 9.4.2.5 sätestatud lubatud hälbe piiridesse.

| 8.5.6. | Valmistaja kontrollib kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajaliku elektroonilist kontrollplokki käsitleva teabe kättesaadavust ja nõuetelevastavust korrapäraselt iga toodetud mootoritüübi puhul igas toodetud mootoritüüpkonnas. |
| --- | --- |

8.5.6.

Valmistaja kontrollib kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajaliku elektroonilist kontrollplokki käsitleva teabe kättesaadavust ja nõuetelevastavust korrapäraselt iga toodetud mootoritüübi puhul igas toodetud mootoritüüpkonnas.

| 8.5.7. | Valmistaja kontrolli tulemused tehakse tüübikinnitusasutuse taotluse korral talle kättesaadavaks. |
| --- | --- |

8.5.7.

Valmistaja kontrolli tulemused tehakse tüübikinnitusasutuse taotluse korral talle kättesaadavaks.

| 8.5.8. | Tüübikinnitusasutuse taotluse korral tõendab valmistaja mootori elektroonilist kontrollplokki käsitleva teabe kättesaadavust või nõuetelevastavust seeriatoodangu puhul punktides 8.5.1–8.5.4 osutatud asjaomaste katsetega samast mootoritüüpkonnast valitud mootorite valimil. Valimi võtmise, sealhulgas valimi suuruse ja kontrolli läbimise või mitteläbimise statistilised kriteeriumid peavad olema punktides 8.1–8.3 sätestatud kriteeriumid heitkoguste nõuetelevastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

8.5.8.

Tüübikinnitusasutuse taotluse korral tõendab valmistaja mootori elektroonilist kontrollplokki käsitleva teabe kättesaadavust või nõuetelevastavust seeriatoodangu puhul punktides 8.5.1–8.5.4 osutatud asjaomaste katsetega samast mootoritüüpkonnast valitud mootorite valimil. Valimi võtmise, sealhulgas valimi suuruse ja kontrolli läbimise või mitteläbimise statistilised kriteeriumid peavad olema punktides 8.1–8.3 sätestatud kriteeriumid heitkoguste nõuetelevastavuse kontrollimiseks.

9.   KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE/MOOTORITE VASTAVUS

9.1.   Sissejuhatus

Käesoleva punktiga nähakse ette käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõuded.

9.2.   Kasutusel olevate sõidukite vastavus

9.2.1.   Meetmed, millega tagatakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite või mootorisüsteemide vastavus, võetakse kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liites sätestatud korraga, arvestades käesoleva eeskirja 8. lisa nõuetega sõidukite või mootorisüsteemid puhul, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

9.2.2.   Valmistaja võetavad tehnilised meetmed peavad tagama summutitoru heitkoguste tegeliku piiramise sõidukite tavapärase kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes. Vastavust käesoleva eeskirja sätetele kontrollitakse sõidukile paigaldatud mootorisüsteemi tavapärase kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes, nagu sätestatud käesoleva eeskirja 8. lisas.

9.2.3.   Valmistaja teatab kasutusel olevate sõidukite katsetamise tulemustest algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele vastavalt tüübikinnituse saamisel esitatud algsele kavale. Kõrvalekaldumisi algsest kavast põhjendatakse tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil.

9.2.4.   Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ei jää 8. lisa punkti 10 kohaselt esitatud valmistaja aruandega rahule või kui ta on teatanud tõenditest selle kohta, et kasutuses olevate sõidukite vastavus ei ole rahuldav, võib tüübikinnitusasutus kohustada valmistajat läbi viima kinnitava katse. Tüübikinnitusasutus kontrollib valmistaja esitatud kinnitava katse aruannet.

9.2.5.   Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ei ole rahul käesoleva eeskirja 8. lisas sätestatud kriteeriumide kohaselt tehtud kasutusel olevate sõidukite katsetamise või kinnitavate katsete või kokkuleppeosalise poolt kasutusel olevate sõidukitega tehtud katsete tulemustega, nõuab ta valmistajalt, et see esitaks käesoleva eeskirja punktile 9.3 ja 8. lisa punktile 9 vastava parandusmeetmete kava mittevastavuse kõrvaldamiseks.

9.2.6.   Iga kokkuleppeosaline võib läbi viia oma seirekatsed ja neist aru anda, lähtudes 8. lisas kehtestatud kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsete menetlusest. Dokumenteerida tuleb teave, mis käsitleb hankimist, hooldust ja valmistaja osalust tegevuses. Tüübikinnitusasutuse taotluse korral esitab algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tüübikinnituse kohta vajaliku teabe, et võimaldada katsetamist 8. lisas kirjeldatud korras.

9.2.7.   Kui kokkuleppeosaline tõendab, et mootori- või sõidukitüüp ei vasta käesoleva punkti (st punkti 9.2) ja 8. lisa raames kohaldatavatele nõuetele, teatab ta oma tüübikinnitusasutuse kaudu sellest viivitamata algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellise teate saamisel võtab asjaomane tüübikinnitusasutus vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul kuue kuu jooksul alates teate saamise kuupäevast.

Pärast kõnealuse teate saamist teatab kokkuleppeosalisele algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus viivitamata valmistajale, et mootori- või sõidukitüüp ei vasta kõnealuste sätete nõuetele.

9.2.8.   Pärast punktis 9.2.7 osutatud teatamist ja juhul, kui varasemad kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsed on näidanud vastavust, võib algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus nõuda valmistajalt pärast nõuetele mittevastavast sõidukist teatanud kokkuleppeosalise ekspertidega konsulteerimist täiendavate kinnitavate katsete tegemist.

Kui katseandmed ei ole kättesaadavad, esitab valmistaja 60 tööpäeva jooksul pärast punktis 9.2.7 osutatud teate kättesaamist algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele kas punkti 9.3 kohase parandusmeetmete kava või teeb täiendavad kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsed samaväärse sõidukiga, et kontrollida mootori- või sõidukitüübi mittevastavust. Kui valmistaja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et täiendavate katsete jaoks on vaja lisaaega, võidakse anda ajapikendust.

9.2.9.   Vastavalt punktile 9.2.7 kutsutakse mittevastavast mootori- või sõidukitüübist teatanud kokkuleppeosalise eksperdid punktis 9.2.8 osutatud kasutusel olevate sõidukite täiendavate vastavuskatsete tunnistajaks. Lisaks sellele teatatakse katsete tulemustest kõnealusele kokkuleppeosalisele ja tüübikinnitusasutustele.

Kui kõnealused kasutuses olevate sõidukite vastavuskatsed või kinnitavad katsed kinnitavad mootori- või sõidukitüübi mittevastavust, kohustab tüübikinnitusasutus valmistajat esitama mittevastavuse kõrvaldamiseks parandusmeetmete kava. Parandusmeetmete kava peab vastama käesoleva eeskirja punktile 9.3 ja 8. lisa punktile 9.

Kui kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsed tõendavad vastavust, esitab valmistaja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele aruande. Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esitab aruande nõuetele mittevastavast sõidukitüübist teatanud kokkuleppeosalisele ja tüübikinnitusasutustele. Aruanne sisaldab 8. lisa punktile 10 vastavaid katsetulemusi.

9.2.10.   Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teavitab kokkuleppeosalist, kes tõendas mootori- või sõidukitüübi nõuetele mittevastavust, valmistajaga peetud arutelude käigust ja tulemustest, kontrollkatsetest ja parandusmeetmetest.

9.3.   Parandusmeetmed

9.3.1.   Tüübikinnitusasutuse taotluse korral ja pärast kasutuses olevate sõidukite vastavuskatsete tegemist punkti 9.2 kohaselt esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele parandusmeetmete kava hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast tüübikinnitusasutuselt teate saamist. Kui valmistaja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et vajab parandusmeetmete kava esitamise tarvis mittevastavuse põhjuse väljaselgitamiseks lisaaega, võidakse anda ajapikendust.

9.3.2.   Parandusmeetmeid kohaldatakse kõigi samasse mootoritüüpkonda või pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvate kasutusel olevate mootorite suhtes ning neid laiendatakse samuti mootoritüüpkondadele või pardadiagnostika mootoritüüpkondadele, mida võivad tõenäoliselt mõjutada samad vead. Tüübikinnitusdokumentide muutmise vajadust hindab valmistaja ning tulemusest teatatakse tüübikinnitusasutusele.

9.3.3.   Tüübikinnitusasutus konsulteerib valmistajaga, et saavutada kokkulepe parandusmeetmete kava osas ja tagada kava elluviimine. Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus jõuab otsusele, et ühist kokkulepet ei ole võimalik saavutada, võtab ta vajalikud meetmed, sealhulgas tühistab vajaduse korral tüübikinnituse tagamaks, et sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootmine viiakse vastavusse kinnitatud tüübiga. Tüübikinnitusasutus teatab võetud meetmetest teiste kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele. Tüübikinnituse tühistamise korral teatab tüübikinnitusasutus tühistamisest ja selle põhjustest teiste kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele 20 tööpäeva jooksul.

9.3.4.   Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 tööpäeva jooksul alates valmistaja parandusmeetmete kava kättesaamisest. Sama ajavahemiku jooksul teatab tüübikinnitusasutus oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata ka valmistajale ja kõigile kokkuleppeosalistele.

9.3.5.   Valmistaja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest.

9.3.6.   Valmistaja peab arvestust kõigi tagasivõetud ja remonditud või muudetud mootorisüsteemide või sõidukite ning remondi teinud töökodade kohta. Tüübikinnitusasutusel on taotluse korral juurdepääs nendele andmetele kava elluviimise ajal ja viie aasta jooksul pärast kava elluviimist.

9.3.7.   Punktis 9.3.6 osutatud parandused või muudatused kantakse sertifikaadile, mille valmistaja annab mootori või sõiduki omanikule.

9.4.   Nõuded kasutusel olevate sõidukite kohta ja nende katsetamine

9.4.1.   Sissejuhatus

Käesolevas punktis (punktis 9.4) sätestatakse mootorisüsteemi elektroonilise kontrollploki andmete spetsifikatsioonid ja katsed, mis tehakse tüübikinnituse andmise ajal kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks.

9.4.2.   Üldnõuded

| 9.4.2.1. | Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks tehakse pardadiagnostikasüsteemis reaalajas ja sagedusel vähemalt 1 Hz kohustusliku andmevoona kättesaadavaks arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemiskiirusel saavutatavast suurimast pöördemomendist), mootori pöörlemiskiirus, mootori jahutusvedeliku temperatuur, kütuse hetkekulu ning mootori suurim võrdluspöördemoment funktsioonina mootori pöörlemiskiirusest. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks tehakse pardadiagnostikasüsteemis reaalajas ja sagedusel vähemalt 1 Hz kohustusliku andmevoona kättesaadavaks arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemiskiirusel saavutatavast suurimast pöördemomendist), mootori pöörlemiskiirus, mootori jahutusvedeliku temperatuur, kütuse hetkekulu ning mootori suurim võrdluspöördemoment funktsioonina mootori pöörlemiskiirusest.

| 9.4.2.2. | Elektrooniline kontrollplokk võib hinnata väljundpöördemomenti, kasutades sisemise pöördemomendi ja hõõrdemomendi arvutamiseks sisestatud algoritme. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

Elektrooniline kontrollplokk võib hinnata väljundpöördemomenti, kasutades sisemise pöördemomendi ja hõõrdemomendi arvutamiseks sisestatud algoritme.

| 9.4.2.3. | Eespool osutatud andmevoo teabest tulenev mootori pöördemoment njuutonmeetrites (Nm) võimaldab vahetut võrdlemist eeskirja nr 85 kohaselt mootori võimsuse määramisel saadud väärtustega. Eelkõige lisatakse eespool osutatud andmevoo teabesse kõik abiseadmeid puudutavad lõplikud parandused. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

Eespool osutatud andmevoo teabest tulenev mootori pöördemoment njuutonmeetrites (Nm) võimaldab vahetut võrdlemist eeskirja nr 85 kohaselt mootori võimsuse määramisel saadud väärtustega. Eelkõige lisatakse eespool osutatud andmevoo teabesse kõik abiseadmeid puudutavad lõplikud parandused.

| 9.4.2.4. | Punktis 9.4.2.1 nõutud teabele antakse juurdepääs vastavalt 9.A lisa nõuetele ja 9.B lisa 6. liites osutatud standarditele. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

Punktis 9.4.2.1 nõutud teabele antakse juurdepääs vastavalt 9.A lisa nõuetele ja 9.B lisa 6. liites osutatud standarditele.

| 9.4.2.5. | Punktis 9.4.2.1 nõutud teabe põhjal arvutatud ja njuutonmeetrites (Nm) väljendatud keskmine koormus töötamistingimustel ei erine keskmisest mõõdetud koormusest nendel töötamistingimustel rohkem kui






  a) | 7 %, kui määratakse mootori võimsust vastavalt eeskirjale nr 85; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

Punktis 9.4.2.1 nõutud teabe põhjal arvutatud ja njuutonmeetrites (Nm) väljendatud keskmine koormus töötamistingimustel ei erine keskmisest mõõdetud koormusest nendel töötamistingimustel rohkem kui

a)

7 %, kui määratakse mootori võimsust vastavalt eeskirjale nr 85;

| b) | 10 %, kui tehakse ülemaailmse ühtlustatud püsiva sõidutsükli (edaspidi „WHSC”) katset vastavalt 4. lisa punktile 7.7. |
| --- | --- |

b)

10 %, kui tehakse ülemaailmse ühtlustatud püsiva sõidutsükli (edaspidi „WHSC”) katset vastavalt 4. lisa punktile 7.7.

Eeskirja nr 85 kohaselt on lubatud, et mootori tegelik maksimumkoormus võib erineda maksimaalsest võrdluskoormusest 5 % võrra, et võtta arvesse tootmise eripärasid. Kõnealust hälvet võetakse eespool osutatud väärtustes arvesse.

| 9.4.2.6. | Väline juurdepääs punktis 9.4.2.1 nõutud teabele ei mõjuta sõiduki heiteid ega talitlust. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

Väline juurdepääs punktis 9.4.2.1 nõutud teabele ei mõjuta sõiduki heiteid ega talitlust.

9.4.3.   Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks nõutava elektroonilise kontrollploki teabe kättesaadavuse ja nõuetelevastavuse kontroll

| 9.4.3.1. | Selleks et tõendada punktis 9.4.2.1 nõutud andmevoo teabe kättesaadavust vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele, kasutatakse 9.A lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikaskannerit. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

Selleks et tõendada punktis 9.4.2.1 nõutud andmevoo teabe kättesaadavust vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele, kasutatakse 9.A lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikaskannerit.

| 9.4.3.2. | Kui kõnealust teavet ei ole võimalik nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel moel saada, loetakse mootor nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Kui kõnealust teavet ei ole võimalik nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel moel saada, loetakse mootor nõuetele mittevastavaks.

| 9.4.3.3. | Elektroonilise kontrollploki pöördemomendisignaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse asjaomase tüüpkonna algmootori võimsuse määramisel vastavalt eeskirjale nr 85, WHSC katsega vastavalt 4. lisa punktile 7.7 ja tüübikinnituse andmisel vastavalt 10. lisa punktile 7 tehtavate laborikatsetega, mis puudutavad tsükliväliseid heiteid. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

Elektroonilise kontrollploki pöördemomendisignaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse asjaomase tüüpkonna algmootori võimsuse määramisel vastavalt eeskirjale nr 85, WHSC katsega vastavalt 4. lisa punktile 7.7 ja tüübikinnituse andmisel vastavalt 10. lisa punktile 7 tehtavate laborikatsetega, mis puudutavad tsükliväliseid heiteid.

| 9.4.3.3.1 | Elektroonilise kontrollploki pöördemomendisignaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse mootori võimsuse määramisel vastavalt eeskirjale nr 85 iga mootoritüüpkonna liikme puhul. Selleks tehakse lisamõõtmisi osalise koormuse ja mootori kiiruse tööpunktides (näit. WHSC faasides või pisteliselt valitud lisapunktides). |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

Elektroonilise kontrollploki pöördemomendisignaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse mootori võimsuse määramisel vastavalt eeskirjale nr 85 iga mootoritüüpkonna liikme puhul. Selleks tehakse lisamõõtmisi osalise koormuse ja mootori kiiruse tööpunktides (näit. WHSC faasides või pisteliselt valitud lisapunktides).

| 9.4.3.4. | Kui katsetatava mootori abiseadmed ei vasta eeskirja nr 85 nõuetele, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisa punktis 6.3.5 sätestatud korrigeerimismeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Kui katsetatava mootori abiseadmed ei vasta eeskirja nr 85 nõuetele, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisa punktis 6.3.5 sätestatud korrigeerimismeetodi kohaselt.

| 9.4.3.5. | Elektroonilise kontrollploki pöördemomendisignaali vastavus loetakse tõendatuks, kui pöördemomendisignaal jääb punktis 9.4.2.5 sätestatud hälbe piiridesse. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

Elektroonilise kontrollploki pöördemomendisignaali vastavus loetakse tõendatuks, kui pöördemomendisignaal jääb punktis 9.4.2.5 sätestatud hälbe piiridesse.

10.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Kui punktis 8.1 kehtestatud nõudeid ei järgita või valitud mootor(id) või sõiduk(id) ei läbi punktis 8.3 ettenähtud katseid, võib mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada. |
| --- | --- |

10.1.

Kui punktis 8.1 kehtestatud nõudeid ei järgita või valitud mootor(id) või sõiduk(id) ei läbi punktis 8.3 ettenähtud katseid, võib mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohast vormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohast vormi.

11.   KINNITATUD TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 11.1. | Kinnitatud tüübi kõikidest muudatustest tuleb teatada tüübikinnituse andnud asutusele. Seejärel võib asutus kas






  11.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja otsustada, et muudetud tüüp vastab jätkuvalt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

11.1.

Kinnitatud tüübi kõikidest muudatustest tuleb teatada tüübikinnituse andnud asutusele. Seejärel võib asutus kas

11.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja otsustada, et muudetud tüüp vastab jätkuvalt nõuetele, või

| 11.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

11.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

| 11.2. | Muudetud tüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.12.2 kindlaksmääratud korras, täpsustades tehtud muudatused. |
| --- | --- |

11.2.

Muudetud tüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.12.2 kindlaksmääratud korras, täpsustades tehtud muudatused.

| 11.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele selle kohta teate käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohasel vormil. |
| --- | --- |

11.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele selle kohta teate käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohasel vormil.

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud asutusele. Selle teate saanud tüübikinnitusasutus teatab tootmise lõpetamisest teistele käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohast vormi.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

13.1.   Üldsätted

13.1.1.   Alates 06-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud vastavalt 06-seeria muudatustele.

13.1.2.   Alates 06-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppeosalised mootorile ECE tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud vastavalt 06-seeria muudatustele.

13.2.   Uued tüübikinnitused

13.2.1.   Alates käesoleva eeskirja 06-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast annavad käesolevat määrust kohaldavad kokkuleppeosalised sõidukile või mootorisüsteemile ECE tüübikinnituse ainult juhul, kui see on kooskõlas:

| a) | käesoleva eeskirja punkti 4.1 nõuetega; |
| --- | --- |

a)

käesoleva eeskirja punkti 4.1 nõuetega;

| b) | 9.A lisa punktis 2.3.2.2 sätestatud talitluse seire nõuetega; |
| --- | --- |

b)

9.A lisa punktis 2.3.2.2 sätestatud talitluse seire nõuetega;

| c) | NOx künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelites 1 ja 2 real „Üleminekuperiood”; |
| --- | --- |

c)

NOx künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelites 1 ja 2 real „Üleminekuperiood”;

| d) | 11. lisa punktides 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 üleminekuperioodiks reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

d)

11. lisa punktides 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 üleminekuperioodiks reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes sätestatud nõuetega.

| 13.2.1.1. | Vastavalt 9.A lisa punktile 6.4.4 on valmistajad vabastatud kohustusest esitada kinnitus pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta. |
| --- | --- |

13.2.1.1.

Vastavalt 9.A lisa punktile 6.4.4 on valmistajad vabastatud kohustusest esitada kinnitus pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta.

13.2.2.   Alates 1. septembrist 2014 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised sõidukile või mootorisüsteemile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui see on kooskõlas:

| a) | käesoleva eeskirja punkti 4.1 nõuetega; |
| --- | --- |

a)

käesoleva eeskirja punkti 4.1 nõuetega;

| b) | tahkete osakeste massi künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelis 1 real „Üleminekuperiood”; |
| --- | --- |

b)

tahkete osakeste massi künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelis 1 real „Üleminekuperiood”;

| c) | NOx künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelites 1 ja 2 real „Üleminekuperiood”; |
| --- | --- |

c)

NOx künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelites 1 ja 2 real „Üleminekuperiood”;

| d) | reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes 11. lisa punktides 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 üleminekuperioodiks sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

d)

reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes 11. lisa punktides 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 üleminekuperioodiks sätestatud nõuetega.

| 13.2.2.1. | Vastavalt 9.A lisa punktile 6.4.4 on valmistajad vabastatud kohustusest esitada kinnitus pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta. |
| --- | --- |

13.2.2.1.

Vastavalt 9.A lisa punktile 6.4.4 on valmistajad vabastatud kohustusest esitada kinnitus pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta.

13.2.3.   Alates 31. detsembrist 2015 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised sõidukile või mootorisüsteemile ECE tüübikinnituse ainult juhul, kui see on kooskõlas:

| a) | käesoleva eeskirja punkti 4.1 nõuetega; |
| --- | --- |

a)

käesoleva eeskirja punkti 4.1 nõuetega;

| b) | tahkete osakeste massi künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabeli 1 real „Üldtingimused”; |
| --- | --- |

b)

tahkete osakeste massi künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabeli 1 real „Üldtingimused”;

| c) | NOx künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelites 1 ja 2 real „Üldtingimused”; |
| --- | --- |

c)

NOx künnisväärtuse seire nõuetega, mis on sätestatud 9.A lisa tabelites 1 ja 2 real „Üldtingimused”;

| d) | reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes 11. lisa punktides 7.1.1. ja 8.4.1. sätestatud üldnõuetega; |
| --- | --- |

d)

reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes 11. lisa punktides 7.1.1. ja 8.4.1. sätestatud üldnõuetega;

| e) | nõuetega, mis käsitlevad seiremeetodi kava ja selle rakendamist vastavalt 9.A lisa punktidele 2.3.1.2 ja 2.3.1.2.1; |
| --- | --- |

e)

nõuetega, mis käsitlevad seiremeetodi kava ja selle rakendamist vastavalt 9.A lisa punktidele 2.3.1.2 ja 2.3.1.2.1;

| f) | 9.A lisa punkti 6.4.1 nõuetega seoses kinnituse esitamisega pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta. |
| --- | --- |

f)

9.A lisa punkti 6.4.1 nõuetega seoses kinnituse esitamisega pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta.

13.3.   Tüübikinnituste kehtivusaeg

13.3.1.   Alates 1. jaanuarist 2014 kaotavad kehtivuse tüübikinnitused, mis on antud vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 05-seeria muudatuste kohaselt.

13.3.2.   Alates 1. septembrist 2015 kaotavad kehtivuse tüübikinnitused, mis on antud vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 06-seeria muudatuste kohaselt, kuid mis ei vasta punktis 13.2.1 esitatud nõuetele.

13.3.3.   Alates 31. detsembrist 2016 kaotavad kehtivuse tüübikinnitused, mis on antud vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 06-seeria muudatuste kohaselt, kuid mis ei vasta punktis 13.2.2 esitatud nõuetele.

13.4.   Erisätted

13.4.1.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad jätkata tüübikinnituste andmist neile mootorisüsteemidele või sõidukitele, mis vastavad varasemate seeriate muudatustele või käesoleva eeskirja mis tahes tasandile, tingimusel, et sõidukid on mõeldud müügiks või ekspordiks riikidesse, mis kohaldavad vastavaid nõudeid oma siseriiklike õigusaktidega.

13.4.2.   Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorid

Käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppeosalised võivad jätkata tüübikinnituste andmist mootoritele, mis vastavad käesoleva eeskirja eelnevate seeriate muudatuste nõuetele või käesoleva eeskirja mis tahes tasandile, tingimusel, et mootorid on ette nähtud asendusmootoriteks kasutusel olevatele sõidukitele, mille kasutuselevõtu kuupäeval kohaldati mootorite suhtes varasemat standardit.

13.4.3.   Punktis 13.4.1 või 13.4.2 kirjeldatud erisätete kohaldamisel sisaldab 2.A lisa lisandi punktis 1.6 ja 2.C lisas kirjeldatud tüübikinnituse teatis kõnealuste sätete kohast teavet.

| 13.4.3.1. | Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.1 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnituse teatis esilehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx” on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:
  „Mootor vastab eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele”. |
| --- | --- |

13.4.3.1.

Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.1 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnituse teatis esilehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx” on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:

„Mootor vastab eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele”.

| 13.4.3.2. | Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.2 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnituse teatis tiitellehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx” on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:
  „Asendusmootor vastab eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele”. |
| --- | --- |

13.4.3.2.

Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.2 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnituse teatis tiitellehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx” on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:

„Asendusmootor vastab eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele”.

14.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised teatavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid; samadele asutustele tuleb saata muudes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise või laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Näiteks kui gaaskütuse paak on tühi.

(3)  Punkt on reserveeritud alternatiivsete sätete jaoks, mis käsitlevad alternatiivsete väikesõidukite pardadiagnostikasüsteemi ja NOx kontrolliga seotud nõudeid.

(4)  Tavaliselt veeldatud biogaasi puhul.

(5)  Enne, kui võib hakata tüübikinnitusi koostama, peab 13. lisas olema sätestatud vanandamise menetlus.

(6)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. lisas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

---

1. liide

Toodangu vastavuskatsete menetlus rahuldava standardhälbe korral

| A.1.1. | Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega, kui valmistaja toodangu standardhälve on rahuldav. |
| --- | --- |

A.1.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega, kui valmistaja toodangu standardhälve on rahuldav.

| A.1.2. | Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,10 (tarbija risk = 10 %). |
| --- | --- |

A.1.2.

Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,10 (tarbija risk = 10 %).

| A.1.3. | Iga saasteaine suhtes, mis on märgitud käesoleva eeskirja punktis 5.3, kohaldatakse järgmist menetlust (vt joonist 1 käesoleva eeskirja punktis 8.3).
  Kasutatakse järgmisi tähiseid:







  L | = | saasteaine piirnormi naturaallogaritm; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm; |
| s | = | toodangu arvestuslik standardhälve (pärast mõõtmisel saadud väärtusest naturaallogaritmi võtmist); |
| n | = | valimi suurus. |

A.1.3.

Iga saasteaine suhtes, mis on märgitud käesoleva eeskirja punktis 5.3, kohaldatakse järgmist menetlust (vt joonist 1 käesoleva eeskirja punktis 8.3).

Kasutatakse järgmisi tähiseid:

L

=

saasteaine piirnormi naturaallogaritm;

xi

=

valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm;

s

=

toodangu arvestuslik standardhälve (pärast mõõtmisel saadud väärtusest naturaallogaritmi võtmist);

n

=

valimi suurus.

| A.1.4. | Iga valimi puhul arvutatakse piirnormi standardhälvete summa, kasutades järgmist valemit: |
| --- | --- |

A.1.4.

Iga valimi puhul arvutatakse piirnormi standardhälvete summa, kasutades järgmist valemit:

Formula

| A.1.5. | Siis kehtib järgmine:






  a) | kui katsestatistik on suurem kui valimi suhtes tabelis 2 antud positiivsete otsuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus, |
| --- | --- | --- |

A.1.5.

Siis kehtib järgmine:

a)

kui katsestatistik on suurem kui valimi suhtes tabelis 2 antud positiivsete otsuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus,

| b) | kui katsestatistik on väiksem kui valimi suhtes tabelis 2 antud negatiivsete otsuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus, |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistik on väiksem kui valimi suhtes tabelis 2 antud negatiivsete otsuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus,

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

Tabel 2

Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 1. liite kohase valimikava puhul

Valimi minimaalne suurus: 3

| Katsetatud mootorite kumulatiivne arv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv (An) | Negatiivsete otsuste arv (Bn) |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

Katsetatud mootorite kumulatiivne arv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv (An)

Negatiivsete otsuste arv (Bn)

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

2. liide

Toodangu vastavuskatsete menetlus, kui standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik hinnata

| A.2.1. | Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodete vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega, kui valmistaja toodangu standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik määrata. |
| --- | --- |

A.2.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodete vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega, kui valmistaja toodangu standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik määrata.

| A.2.2. | Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,10 (tarbija risk = 10 %). |
| --- | --- |

A.2.2.

Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,10 (tarbija risk = 10 %).

| A.2.3. | Käesoleva eeskirja punktis 5.3 käsitletud saasteainete väärtusi pärast vastava halvendusteguri rakendamist loetakse normaalselt jaotunuteks ja sellepärast võetakse igast vastavast väärtusest naturaallogaritm. Olgu valimi minimaalse ja maksimaalse mahu tähised vastavalt m0 ja m (m0 = 3 ja m = 32) ning uuritava valimi mahu tähis n. |
| --- | --- |

A.2.3.

Käesoleva eeskirja punktis 5.3 käsitletud saasteainete väärtusi pärast vastava halvendusteguri rakendamist loetakse normaalselt jaotunuteks ja sellepärast võetakse igast vastavast väärtusest naturaallogaritm. Olgu valimi minimaalse ja maksimaalse mahu tähised vastavalt m0 ja m (m0 = 3 ja m = 32) ning uuritava valimi mahu tähis n.

| A.2.4. | Kui seeriatoodangu puhul teatava saasteaine mõõdetud heitetasemete naturaallogaritmid (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) on x1, x2, ... xi ja heitetaseme piirnormi naturaallogaritm on L, võib määrata järgmised suurused: |
| --- | --- |

A.2.4.

Kui seeriatoodangu puhul teatava saasteaine mõõdetud heitetasemete naturaallogaritmid (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) on x1, x2, ... xi ja heitetaseme piirnormi naturaallogaritm on L, võib määrata järgmised suurused:

Formula

Formula

Formula

| A.2.5. | Tabelis 3 esitatakse valimi suurusele vastavate positiivsete (An) ja negatiivsete (Bn) otsuste arv. Katsestatistik kujutab endast suhet

  , mille abil tehakse seeriatoodangu suhtes positiivne või negatiivne otsus järgmisel viisil:Kui m0 ≤ n ≤ m:






  a) | kui

  , tehakse seeriatoodangu kohta positiivne otsus; |
| --- | --- | --- |

A.2.5.

Formula

Kui m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | kui

  , tehakse seeriatoodangu kohta negatiivne otsus; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | kui

  , tehakse uus mõõtmine. |
| --- | --- |

c)

Formula

| A.2.6. | Märkused
  Katsestatistiku järjestikuste väärtuste arvutamiseks kasutatakse järgmisi rekursiivseid valemeid:






  (n = 2, 3,...; ; v1 = 0)

  Tabel 3


  Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 2. liite kohase valimikava puhul


  Valimi minimaalne suurus: 3








  Katsetatud mootorite kumulatiivne arv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv (An) | Negatiivsete otsuste arv (Bn) |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

A.2.6.

Märkused

Katsestatistiku järjestikuste väärtuste arvutamiseks kasutatakse järgmisi rekursiivseid valemeid:

Formula

Formula

(n = 2, 3,...; Formula; v1 = 0)

Tabel 3

Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 2. liite kohase valimikava puhul

Valimi minimaalne suurus: 3

Katsetatud mootorite kumulatiivne arv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv (An)

Negatiivsete otsuste arv (Bn)

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. liide

Toodangu vastavuskatsete menetlus valmistaja taotluse korral

| A.3.1. | Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega valmistaja taotluse korral. |
| --- | --- |

A.3.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega valmistaja taotluse korral.

| A.3.2. | Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 30 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,90 (valmistaja risk = 10 %), ning seeriatoodang puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,10 (tarbija risk = 10 %). |
| --- | --- |

A.3.2.

Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et seeriatoodangu puhul, mille mootoritest 30 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,90 (valmistaja risk = 10 %), ning seeriatoodang puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et seeriatoodang läbib katsed, 0,10 (tarbija risk = 10 %).

| A.3.3. | Iga saasteaine suhtes, mis on märgitud käesoleva eeskirja punktis 5.3, kohaldatakse järgmist menetlust (vt joonist 1 käesoleva eeskirja punktis 8.3).
  Kasutatakse järgmisi tähiseid:







  n | = | valimi suurus. |
| --- | --- | --- | --- |

A.3.3.

Iga saasteaine suhtes, mis on märgitud käesoleva eeskirja punktis 5.3, kohaldatakse järgmist menetlust (vt joonist 1 käesoleva eeskirja punktis 8.3).

Kasutatakse järgmisi tähiseid:

n

=

valimi suurus.

| A.3.4. | Määratakse kindlaks valimi katsestatistik, mis määrab mittevastavate katsete kumulatiivse arvu n-nda katse korral. |
| --- | --- |

A.3.4.

Määratakse kindlaks valimi katsestatistik, mis määrab mittevastavate katsete kumulatiivse arvu n-nda katse korral.

| A.3.5. | Siis kehtib järgmine:






  a) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 antud positiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus, |
| --- | --- | --- |

A.3.5.

Siis kehtib järgmine:

a)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 antud positiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus,

| b) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 antud negatiivsete otsuste arvust suurem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus, |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 antud negatiivsete otsuste arvust suurem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus,

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

Tabelis 4 esitatud positiivsete ja negatiivsete otsuste arv on arvutatud rahvusvahelise standardi ISO 8422/1991 alusel.

Tabel 4

Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 3. liite kohase valimikava puhul

Valimi minimaalne suurus: 3

| Katsetatud mootorite kumulatiivne arv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv | Negatiivsete otsuste arv |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Katsetatud mootorite kumulatiivne arv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv

Negatiivsete otsuste arv

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. liide

Tüübikinnitusmenetluse kokkuvõte maagaasil töötavate mootorite, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite ning maagaasil/biometaanil või veeldatud naftagaasil töötavate segakütuseliste mootorite puhul.

Veeldatud naftagaasil töötava mootori tüübikinnitus

| | Punkt 4.6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded | Katsete arv | r arvutamise valem | Punkt 4.7: nõuded kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse kohta maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite puhul | Katsete arv | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt punkt 4.6.6.
  Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis kohaneb mis tahes koostisega kütusele | Kütus A ja kütus B | 2 | | | | |
| Vt punkt 4.7.2.
  Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütusele | | | | Kütus A ja kütus B,
  katsete vahel on lubatud peenreguleerimine | 2 | |

Punkt 4.6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded

Katsete arv

r arvutamise valem

Punkt 4.7: nõuded kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse kohta maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite puhul

Katsete arv

r arvutamise valem

Vt punkt 4.6.6.

Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis kohaneb mis tahes koostisega kütusele

Kütus A ja kütus B

2

Formula

Vt punkt 4.7.2.

Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütusele

Kütus A ja kütus B,

katsete vahel on lubatud peenreguleerimine

2

Maagaasil töötava mootori tüübikinnitus

| | Punkt 4,6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded | Katsete arv | r arvutamise valem | Punkt 4.7: nõuded kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse kohta maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite puhul | Katsete arv | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt punkt 4.6.3.
  Maagaasil töötav mootor, mis kohaneb mis tahes koostisega kütusele | GR (1) ja G25 (2)
  Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada täiendava müügil oleva kütusega (3), kui | 2
  (maksimaalselt 3). | Katsetamise puhul täiendava kütusega:



  ning | | | |
| Vt punkt 4.6.4.
  Maagaasil töötav mootor, mille kohandamine toimub lüliti abil | H-gaasidega GR(1) ja G23 (3) ning L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3)
  Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui | H-gaaside puhul 2 ja
  L-gaaside puhul 2
  vastavate lüliti-asendite korral 4 | ning | | | |
| Vt punkt 4.7.1.
  Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud H-gaasidele või L-gaasidele | | | | H-gaasidega GR (1) ja G23(3) või
  L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3)
  Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui | H-gaaside puhul 2
  või
  L-gaaside puhul 2
  2 | H-gaaside puhul
  või



  L-gaaside puhul |
| Vt punkt 4.7.2.
  Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütusele | | | | GR (1) ja G25 (2),
  katsete vahel on lubatud peenreguleerimine.
  Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada: | H-gaasidega GR (1) ja G23(3) või |

Punkt 4,6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded

Katsete arv

r arvutamise valem

Punkt 4.7: nõuded kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse kohta maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite puhul

Katsete arv

r arvutamise valem

Vt punkt 4.6.3.

Maagaasil töötav mootor, mis kohaneb mis tahes koostisega kütusele

GR (1) ja G25 (2)

Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada täiendava müügil oleva kütusega (3), kui Formula

2

(maksimaalselt 3).

Formula

Katsetamise puhul täiendava kütusega:

Formula

ning

Formula

Vt punkt 4.6.4.

Maagaasil töötav mootor, mille kohandamine toimub lüliti abil

H-gaasidega GR(1) ja G23 (3) ning L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Formula

H-gaaside puhul 2 ja

L-gaaside puhul 2

vastavate lüliti-asendite korral 4

Formula

ning

Formula

Vt punkt 4.7.1.

Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud H-gaasidele või L-gaasidele

H-gaasidega GR (1) ja G23(3) või

L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Formula

H-gaaside puhul 2

või

L-gaaside puhul 2

2

Formula

H-gaaside puhul

või

Formula

L-gaaside puhul

Vt punkt 4.7.2.

Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütusele

GR (1) ja G25 (2),

katsete vahel on lubatud peenreguleerimine.

Valmistaja taotluse korral võib mootorit katsetada:

H-gaasidega GR (1) ja G23(3) või

| | L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3) |
| --- | --- |

L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

2

või

H-gaaside puhul 2

või

L-gaaside puhul 2

2

Maagaasil/biogaasil või veeldatud maagaasil töötava segakütuselise mootori tüübikinnitus

| Segakütuseline moooritüüp (1) | Diislirežiim | Segakütuserežiim |
| --- | --- | --- |
| Surumaagaas | Veeldatud maagaas (LNG) | Veeldatud maagaas (LNG20) | Veeldatud naftagaas |
| 1A | | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne
  (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 1B | Universaalne
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne
  (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 2A | | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne
  (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 2B | Universaalne
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne
  (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 3B | Universaalne
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne
  (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |

Segakütuseline moooritüüp (1)

Diislirežiim

Segakütuserežiim

Surumaagaas

Veeldatud maagaas (LNG)

Veeldatud maagaas (LNG20)

Veeldatud naftagaas

1A

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne

(2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

1B

Universaalne

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne

(2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

2A

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne

(2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

2B

Universaalne

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne

(2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

3B

Universaalne

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne

(2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

---

(1)  Vastavalt 15. lisas esitatud määratlusele.

---

1. LISA

NÄIDISTEATISED

Käesolev teatis on seotud eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusega. Selles käsitletakse meetmeid, mis võetakse mootorisüsteemidest ja sõidukitest pärit gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite vastu. Teatis hõlmab:

| | mootori või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust, |
| --- | --- |

mootori või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust,

| | tüübikinnitust sõidukile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest, |
| --- | --- |

tüübikinnitust sõidukile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest,

| | tüübikinnitust sõidukile lähtuvalt heitkogusest. |
| --- | --- |

tüübikinnitust sõidukile lähtuvalt heitkogusest.

Vajaduse korral esitatakse järgmine teave kolmes eksemplaris koos sisukorraga. Joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis või A4-formaati voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui käesolevas lisas nimetatud süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on elektrooniliste juhtimisseadmetega, esitatakse teave nende toimimise kohta.

Selgitavad joonealused märkused on esitatud käesoleva lisa 1. liites.

Nõutav teave

Teatis sisaldab alati järgmist teavet:

Üldine teave

Lisaks esitatakse ka järgmine teave, kui see on asjakohane:

| 1. osa | : | (Alg)mootori ja mootoritüüpkonna mootoritüüpide olulised karakteristikud |
| --- | --- | --- |
| 2. osa | : | Sõiduki osade ja süsteemide olulised karakteristikud seoses heitgaasidega |

1. osa

:

(Alg)mootori ja mootoritüüpkonna mootoritüüpide olulised karakteristikud

2. osa

:

Sõiduki osade ja süsteemide olulised karakteristikud seoses heitgaasidega

Teatise liide: Teave katsetingimuste kohta

Algmootori tüübi, mootoritüübi ning vajaduse korral mootoriruumi fotod ja/või joonised.

Loetelu muudest lisadest, kui need on olemas.

Kuupäev, dokumendi nimetus

Selgitus tabeli täitmise kohta

Mootoritüüpkonna liikmetele vastavad tähed A, B, C, D ja E asendatakse mootoritüüpkonna liikmete tegelike nimetustega.

Kui mootori teatava karakteristiku puhul kehtib mootoritüüpkonna kõigi liikmete puhul sama väärtus/kirjeldus, siis lahtrid A–E ühendatakse.

Kui mootoritüüpkonda kuulub üle 5 liikme, võidakse lisada uusi veerge.

Tüübikinnituse taotlemise korral mootorile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule täidetakse üldandmed ja 1. osa.

Tüübikinnituse taotlemise korral sõidukile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest, täidetakse üldandmed ja 2. osa.

Tüübikinnituse taotlemise korral sõidukile lähtuvalt heitkogusest täidetakse üldandmed ning 1. ja 2. osa.

| | | Algmootor või mootori tüüp | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Üldsätted |
| 0.l. | Mark (valmistaja kaubanimi) | |
| 0.2. | Tüüp | |
| |
| 0.2.0.3. | Mootoritüüp kui eraldi seadmestik / mootoritüüpkond kui eraldi seadmestik / sõiduk, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest / sõiduk, millele taotletakse tüübikinnitust lähtuvalt heitkogusest (1) | |
| 0.2.1. | Kaubanimi (-nimed) (kui on teada) | | | | | | |
| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud eraldi seadmestikule (2) | | | | | | |
| 0.3.1. | Kõnealuse märgistuse asukoht: | | | | | | |
| |
| 0.5. | Valmistaja nimi ja aadress: | |
| |
| 0.7. | Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitustähise asukoht ja kinnitusviis | | | | | | |
| 0.8. | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id) | | | | | | |
| 0.9. | Valmistaja esindaja nimi ja aadress (vajaduse korral): | |

Algmootor või mootori tüüp

Mootoritüüpkonna liikmed

A

B

C

D

E

0.

Üldsätted

0.l.

Mark (valmistaja kaubanimi)

0.2.

Tüüp

0.2.0.3.

Mootoritüüp kui eraldi seadmestik / mootoritüüpkond kui eraldi seadmestik / sõiduk, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest / sõiduk, millele taotletakse tüübikinnitust lähtuvalt heitkogusest (1)

0.2.1.

Kaubanimi (-nimed) (kui on teada)

0.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud eraldi seadmestikule (2)

0.3.1.

Kõnealuse märgistuse asukoht:

0.5.

Valmistaja nimi ja aadress:

0.7.

Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitustähise asukoht ja kinnitusviis

0.8.

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id)

0.9.

Valmistaja esindaja nimi ja aadress (vajaduse korral):

1.   OSA

(Alg)mootori ja mootoritüüpkonna mootoritüüpide olulised karakteristikud

| | | Algmootor või mootori tüüp | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Sisepõlemismootor | | | | | | |
| 3.2.1. | Eriandmed mootori kohta | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Tööpõhimõte: sädesüüde/survesüüde (1)

  Neljataktiline/kahetaktiline/rootor (1) | |
| 3.2.1.1.1. | Segakütuselise mootori tüüp:
  tüüp 1A/tüüp 1B/tüüp 2A/tüüp 2B/tüüp 3B (1) (df)
  Gaaskütuse keskmine energiategur WHTC kuumkäivitusega katsetsükli käigus (df): ...% | |
| 3.2.1.2. | Silindrite arv ja paigutus | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Silindri läbimõõt (3) mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Kolvikäik (3) mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Tööjärjekord | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Mootori töömaht (4) cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Surveaste (5) | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Põlemiskambri, kolvipea ja ottomootoritel kolvirõngaste joonised | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Mootori tavapärane pöörlemiskiirus tühikäigul (5) (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Mootori suurendatud pöörlemiskiirus tühikäigul (5) (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Diisli kasutamine tühikäigul: jah/ei (1) (df) | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Süsinikoksiidi mahuline sisaldus heitgaasis mootori tühikäigul (5): % vastavalt valmistaja andmetele (ainult ottomootoritel) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Maksimaalne kasulik võimsus (6) ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1 (valmistaja deklareeritud andmetel) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Valmistaja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörlemiskiirus (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Maksimaalne kasulik pöördemoment (6) ... Nm ...min–1 korral (valmistaja deklareeritud andmetel) | | | | | | |
| 3.2.1.11 | Käesoleva eeskirja artiklites 3.1, 3.2 ja 3.3 nõutud dokumendipakett, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks heitekontrollistrateegiaid ja pardadiagnostikasüsteeme | | | | | | |
| 3.2.2. | Kütus | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Raskeveokid diislikütus/bensiin/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/ L-rühma maagaas/ HL-rühma maagaas/etanool (ED95)/etanool (E85) (1) | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Valmistaja deklaratsiooni kohaselt mootori puhul kasutamiseks sobivad kütused vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.6.2 (kui seda kohaldatakse) | | | | | | |
| |
| 3.2.4. | Kütuse etteanne | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Sissepritse (ainult diiselmootoritel või seakütuselistel mootoritel): jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Süsteemi kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Pritsepump | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Suurim sissepritsemaht (1), (5) ... mm3 töökäigu või tsükli kohta mootori töökiirusel ... min–1 või alternatiivse võimalusena selle epüür
  (Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemiskiirusest) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Sissepritse püsiajastus (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Eelsissepritse kõver (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Regulaator | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Katkestuspunkt | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Pöörlemiskiirus, mille korral rakendub mootoritoite katkestuspunkt koormusega töötamisel (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Maksimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Pöörlemiskiirus tühikäigul (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Sissepritsetorustik | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Pikkus (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Sisediameeter (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Sissepritsedüüs(id) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Avanemisrõhk (5): kPa või epüür (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Külmkäivitussüsteem | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Lisakäivitusseade | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Süsteemi kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektrooniliselt juhitav sissepritse jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Elektroonilise kontrollploki mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Kütuseregulaatori mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Õhuvooluanduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Kütusejaoturi mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Seguklapikoja mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Õhurõhuanduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Tööpõhimõte: sisselasketorustik (lõõr/harg/otsepritse (1)/muu (täpsustada)) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Elektroonilise kontrollploki mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Kütuseregulaatori mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Õhuvooluanduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Kütusejaoturi mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Rõhuregulaatori mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Mikrolüliti mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Tühikäigu seadekruvi mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Seguklapikoja mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Õhurõhuanduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Sissepritsedüüsid: avanemisrõhk (5) (kPa) või selle epüür (5) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Sissepritse ajastus | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Külmkäivitussüsteem | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Tööpõhimõte/-põhimõtted | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Käitamispiirangud/seaded (1), (5) | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Kütusepump | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Rõhk (5) (kPa) või selle epüür (5) | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektrisüsteem | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Nimipinge (V), maandatud plussiga/miinusega (1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Generaator | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Nimivõimsus (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Tööpõhimõte | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Varase süüte kõver või skeem (5) | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Staatiline süüte ajastus (5) (kraadi enne ülemist surnud seisu) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Süüteküünlad | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Vahe seadistus (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Süütepool(id) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.7. | Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (1) | | | | | | |
| |
| 3.2.7.2. | Vedelik | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Vedeliku laad | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Tsirkulatsioonipump (tsirkulatsioonipumbad): jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Ülekandesuhe(suhted) | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Õhk | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilaator: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Ülekandesuhe(suhted) | | | | | | |
| 3.2.8. | Sisselaskesüsteem | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Ülelaadur: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaaderõhk ... (kPa), vajaduse korral piirdeklapp) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Vahejahuti: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi (1) | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Minimaalne lubatud väärtus (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Maksimaalne lubatud väärtus (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jms) kirjeldus ja joonised | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega) | | | | | | |
| 3.2.9. | Heitgaasisüsteem | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Mootorisüsteemi osaks olevate heitgaasisüsteemi osade kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Väljalaske maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel) (kPa) (7) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Heitgaasisüsteemi maht (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Vastuvõetav heitgaasisüsteemi maht (dm3) | | | | | | |
| 3.2.10. | Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala | | | | | | |
| 3.2.11. | Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed |
| 3.2.11.1. | Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või jaotusajad alternatiivsete gaasijaotusmehhanismide korral. Muutuva ajastussüsteemi korral minimaalne ja maksimaalne ajastus | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (7) | | | | | | |
| 3.2.12. | Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed |
| |
| 3.2.12.1.1. | Karterigaaside tagasijuhtimisseade: jah/ei (1)

  Kui jah, siis kirjeldus ja joonised.
  Kui ei, siis tuleb täita käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 6.10 nõudeid | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Lisa-saastekontrolliseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalüüsmuundur: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv (esitada allpool nimetatud teave iga eraldi seadme kohta) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Katalüüsreaktsiooni tüüp | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Väärismetallide koguhulk | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Suhteline kontsentratsioon | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Substraat (struktuur ja materjal) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Elemendi tihedus | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Kuumuskate: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Heitgaaside järeltöötlussüsteemide regenereerimissüsteemid/meetod, kirjeldus | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Tarbitavad reaktiivid: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Reaktiivi normaalne töötemperatuurivahemik (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Rahvusvaheline standard | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Reaktiivi lisamise sagedus: pidevalt/hoolduse ajal (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Katalüüsmuunduri mark | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Identifitseerimiseks vajalik osanumber | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Hapnikuandur: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Asukoht | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Mõõteulatus | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Identifitseerimiseks vajalik osanumber | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Õhu sissepuhe: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Heitgaasitagastus: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk jne) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja maht | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Tahkete osakeste püüduri ehitus | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Tahkete osakeste püüduri mark | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Identifitseerimiseks vajalik osanumber | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | Perioodilise regeneratsiooni puhul | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Ilma regeneratsioonita WHTC katsetsüklite arv (n) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Regeneratsiooniga WHTC katsetsüklite arv (nR): | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Muud süsteemid: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Kirjeldus ja talitlus | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Pardadiagnostikasüsteem | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral) | Pardadiagnostika mootoritüüpkond 1: ...
  Pardadiagnostika mootoritüüpkond 2: ...
  jne ... |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Selle pardadiagnostika mootoritüüpkonna number, kuhu kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Valmistaja viited käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis c ja punktis 3.3.4 nõutud ja käeoleva eeskirja 9.A lisas täpsustatud dokumentidele pardadiagnostika kohta pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnituse andmiseks | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Vajaduse korral valmistaja viide dokumentidele, milles käsitletakse pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.2. | Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja otstarve (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Järgmiste seadmete ja toimingute kirjeldus (üldised tööpõhimõtted) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Ottomootorid (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Katalüsaatori seire (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Süütetõrgete avastamine (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Hapnikuanduri seire (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Diiselmootorid (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Katalüsaatori seire (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Tahkete osakeste püüduri seire (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Elektroonilise kütusesüsteemi seire (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | DeNOx-süsteemi seire (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Kõigi kasutatavate pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega) (8) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.6.5. | Pardadiagnostika sideprotokolli standard (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Valmistaja viide käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis d ja punktis 3.3.4 nõutud teabele pardadiagnostika kohta, et tagada vastavus sõiduki pardadiagnostikaandmetele juurdepääsu tagamist käsitlevatele sätetele või | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | alternatiivina punktis 3.2.12.2.7.7 nõutud valmistaja viitele võib esitada viite käesoleva lisa juurde kuuluvale lisale, mis sisaldab järgmist tabelit täidetuna esitatud näite kohaselt:
  Osa – veakood – seirestrateegia – vea avastamise kriteeriumid – rikkeindikaatori aktiveerumise kriteeriumid – teisesed parameetrid – ettevalmistus – tõendamiskatse
  Valikulise katalüütilise redutseerimise katalüsaator – veakood P20EE – NOx andurite 1 ja 2 signaalid – andurite 1 ja 2 signaalide erinevus – teine tsükkel – mootori pöörlemiskiirus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reaktiivi toime, heitgaasi massivoolukiirus – üks pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse) – pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Muud süsteemid (kirjeldus ja talitlus) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagavad süsteemid | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Mootor, mille puhul saab juhi meeldetuletussüsteemi alaliselt välja lülitada, mõeldud kasutamiseks päästeteenistuses või sõidukites, mis on konstrueeritud ja valmistatud kasutamiseks relvajõududes, kodanikukaitse- ja tuletõrjeteenistustes ning korrakaitsejõududes: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega. | |
| 3.2.12.2.8.4. | Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral) | Pardadiagnostika mootoritüüpkond 1: ...
  Pardadiagnostika mootoritüüpkond 2: ...
  jne ... |
| 3.2.12.2.8.5. | Selle pardadiagnostika mootoritüüpkonna number, kuhu kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.6. | Toimeaine madalaim sisaldus reaktiivis, mis ei aktiveeri meeldetuletussüsteemi (CDmin) (% vol) | |
| 3.2.12.2.8.7. | Asjakohastel puhkudel valmistaja viide dokumentidele, milles käsitletakse NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide paigaldamist sõidukisse | | | | | | |
| |
| 3.2.17. | Eriteave raskeveokite gaasiküttega ja segakütuseliste mootorite kohta (kui süsteemid on muul viisil üles ehitatud, esitada vastav teave) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Kütus: veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/ L-rühma maagaas/ HL-rühma maagaas (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Rõhuregulaator(id) või aurusti-rõhuregulaator(id) (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Rõhualandusastmete arv | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Rõhk lõppastmes minimaalselt, maksimaalselt (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Põhireguleerimispunktide arv | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Tühikäigu reguleerimiskohtade arv | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Kütusesüsteem: segamisplokk /gaasipritse /vedelikupritse /otsepritse (1) | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Seguvahekorra reguleerimine | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Süsteemi kirjeldus ja/või epüür ning joonised | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Segamisseade | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Number | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Asukoht | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Reguleerimisvõimalused | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Sissepritse sisselasketorustikku | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Sissepritse ajastus: ühepunktipritse/mitmepunktipritse (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Sissepritse ajastus: pidev/samaaegne/järjestikune sissepritse (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Sissepritseseadmed | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Reguleerimisvõimalused | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Toitepump (kui on olemas) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Sissepritsedüüs(id) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Otsesissepritse | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Pritsepump/rõhuregulaator (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Sissepritse ajastus | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Sissepritsedüüs(id) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Avanemisrõhk või selle epüür (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektrooniline kontrollplokk | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Reguleerimisvõimalused | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Maagaasi eriseade | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Variant 1 (ainult juhul, kui mootorile tuleb anda tüübikinnitus mitme kütusekoostise jaoks) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Isekohastumise funktsioon? Jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Kalibreerimine erikoostisega gaasisegu jaoks H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas (1)

  Kohandamine erikoostisega gaasisegu jaoks Ht-rühma maagaas / Lt-rühma maagaas / HLt-rühma maagaas (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metaan (CH4): ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |
| etaan (C2H6): ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |
| propaan (C3H8): ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |
| butaan (C4H10): ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |
| C5/C5+: ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |
| hapnik (O2): ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |
| inertgaasid (N2, He jne): ... baassisaldus: ... | (mooliprotsenti); | miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti); | maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti) |

Algmootor või mootori tüüp

Mootoritüüpkonna liikmed

A

B

C

D

E

3.2.

Sisepõlemismootor

3.2.1.

Eriandmed mootori kohta

3.2.1.1.

Tööpõhimõte: sädesüüde/survesüüde (1)

Neljataktiline/kahetaktiline/rootor (1)

3.2.1.1.1.

Segakütuselise mootori tüüp:

tüüp 1A/tüüp 1B/tüüp 2A/tüüp 2B/tüüp 3B (1) (df)

Gaaskütuse keskmine energiategur WHTC kuumkäivitusega katsetsükli käigus (df): ...%

3.2.1.2.

Silindrite arv ja paigutus

3.2.1.2.1.

Silindri läbimõõt (3) mm

3.2.1.2.2.

Kolvikäik (3) mm

3.2.1.2.3.

Tööjärjekord

3.2.1.3.

Mootori töömaht (4) cm3

3.2.1.4.

Surveaste (5)

3.2.1.5.

Põlemiskambri, kolvipea ja ottomootoritel kolvirõngaste joonised

3.2.1.6.

Mootori tavapärane pöörlemiskiirus tühikäigul (5) (min–1)

3.2.1.6.1.

Mootori suurendatud pöörlemiskiirus tühikäigul (5) (min–1)

3.2.1.6.2.

Diisli kasutamine tühikäigul: jah/ei (1) (df)

3.2.1.7.

Süsinikoksiidi mahuline sisaldus heitgaasis mootori tühikäigul (5): % vastavalt valmistaja andmetele (ainult ottomootoritel)

3.2.1.8.

Maksimaalne kasulik võimsus (6) ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1 (valmistaja deklareeritud andmetel)

3.2.1.9.

Valmistaja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörlemiskiirus (min–1)

3.2.1.10.

Maksimaalne kasulik pöördemoment (6) ... Nm ...min–1 korral (valmistaja deklareeritud andmetel)

3.2.1.11

Käesoleva eeskirja artiklites 3.1, 3.2 ja 3.3 nõutud dokumendipakett, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks heitekontrollistrateegiaid ja pardadiagnostikasüsteeme

3.2.2.

Kütus

3.2.2.2.

Raskeveokid diislikütus/bensiin/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/ L-rühma maagaas/ HL-rühma maagaas/etanool (ED95)/etanool (E85) (1)

3.2.2.2.1.

Valmistaja deklaratsiooni kohaselt mootori puhul kasutamiseks sobivad kütused vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.6.2 (kui seda kohaldatakse)

3.2.4.

Kütuse etteanne

3.2.4.2.

Sissepritse (ainult diiselmootoritel või seakütuselistel mootoritel): jah/ei (1)

3.2.4.2.1.

Süsteemi kirjeldus

3.2.4.2.2.

Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (1)

3.2.4.2.3.

Pritsepump

3.2.4.2.3.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.3.3.

Suurim sissepritsemaht (1), (5) ... mm3 töökäigu või tsükli kohta mootori töökiirusel ... min–1 või alternatiivse võimalusena selle epüür

(Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemiskiirusest)

3.2.4.2.3.4.

Sissepritse püsiajastus (5)

3.2.4.2.3.5.

Eelsissepritse kõver (5)

3.2.4.2.3.6.

Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (1)

3.2.4.2.4.

Regulaator

3.2.4.2.4.1.

Tüüp

3.2.4.2.4.2.

Katkestuspunkt

3.2.4.2.4.2.1.

Pöörlemiskiirus, mille korral rakendub mootoritoite katkestuspunkt koormusega töötamisel (min–1)

3.2.4.2.4.2.2.

Maksimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul (min–1)

3.2.4.2.4.2.3.

Pöörlemiskiirus tühikäigul (min–1)

3.2.4.2.5.

Sissepritsetorustik

3.2.4.2.5.1.

Pikkus (mm)

3.2.4.2.5.2.

Sisediameeter (mm)

3.2.4.2.5.3.

Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp

3.2.4.2.6.

Sissepritsedüüs(id)

3.2.4.2.6.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.6.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.6.3.

Avanemisrõhk (5): kPa või epüür (5)

3.2.4.2.7.

Külmkäivitussüsteem

3.2.4.2.7.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.7.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.7.3.

Kirjeldus

3.2.4.2.8.

Lisakäivitusseade

3.2.4.2.8.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.8.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.8.3.

Süsteemi kirjeldus

3.2.4.2.9.

Elektrooniliselt juhitav sissepritse jah/ei (1)

3.2.4.2.9.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.9.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.9.3.

Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed)

3.2.4.2.9.3.1.

Elektroonilise kontrollploki mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.2.

Kütuseregulaatori mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.3.

Õhuvooluanduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.4.

Kütusejaoturi mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.5.

Seguklapikoja mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.6.

Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.7.

Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.8.

Õhurõhuanduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.9.

Tarkvara kalibreerimise number (numbrid):

3.2.4.3.

Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (1)

3.2.4.3.1.

Tööpõhimõte: sisselasketorustik (lõõr/harg/otsepritse (1)/muu (täpsustada))

3.2.4.3.2.

Mark (margid)

3.2.4.3.3.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.3.4.

Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed)

3.2.4.3.4.1.

Elektroonilise kontrollploki mark ja tüüp

3.2.4.3.4.2.

Kütuseregulaatori mark ja tüüp

3.2.4.3.4.3.

Õhuvooluanduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.4.

Kütusejaoturi mark ja tüüp

3.2.4.3.4.5.

Rõhuregulaatori mark ja tüüp

3.2.4.3.4.6.

Mikrolüliti mark ja tüüp

3.2.4.3.4.7.

Tühikäigu seadekruvi mark ja tüüp

3.2.4.3.4.8.

Seguklapikoja mark ja tüüp

3.2.4.3.4.9.

Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.10.

Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.11.

Õhurõhuanduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.12.

Tarkvara kalibreerimise number (numbrid):

3.2.4.3.5.

Sissepritsedüüsid: avanemisrõhk (5) (kPa) või selle epüür (5)

3.2.4.3.5.1.

Mark

3.2.4.3.5.2.

Tüüp

3.2.4.3.6.

Sissepritse ajastus

3.2.4.3.7.

Külmkäivitussüsteem

3.2.4.3.7.1.

Tööpõhimõte/-põhimõtted

3.2.4.3.7.2.

Käitamispiirangud/seaded (1), (5)

3.2.4.4.

Kütusepump

3.2.4.4.1.

Rõhk (5) (kPa) või selle epüür (5)

3.2.5.

Elektrisüsteem

3.2.5.1.

Nimipinge (V), maandatud plussiga/miinusega (1)

3.2.5.2.

Generaator

3.2.5.2.1.

Tüüp

3.2.5.2.2.

Nimivõimsus (VA)

3.2.6.

Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)

3.2.6.1.

Mark (margid)

3.2.6.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.6.3.

Tööpõhimõte

3.2.6.4.

Varase süüte kõver või skeem (5)

3.2.6.5.

Staatiline süüte ajastus (5) (kraadi enne ülemist surnud seisu)

3.2.6.6.

Süüteküünlad

3.2.6.6.1.

Mark

3.2.6.6.2.

Tüüp

3.2.6.6.3.

Vahe seadistus (mm)

3.2.6.7.

Süütepool(id)

3.2.6.7.1.

Mark

3.2.6.7.2.

Tüüp

3.2.7.

Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (1)

3.2.7.2.

Vedelik

3.2.7.2.1.

Vedeliku laad

3.2.7.2.2.

Tsirkulatsioonipump (tsirkulatsioonipumbad): jah/ei (1)

3.2.7.2.3.

Kirjeldus

3.2.7.2.3.1.

Mark (margid)

3.2.7.2.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.7.2.4.

Ülekandesuhe(suhted)

3.2.7.3.

Õhk

3.2.7.3.1.

Ventilaator: jah/ei (1)

3.2.7.3.2.

Kirjeldus

3.2.7.3.2.1.

Mark (margid)

3.2.7.3.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.7.3.3.

Ülekandesuhe(suhted)

3.2.8.

Sisselaskesüsteem

3.2.8.1.

Ülelaadur: jah/ei (1)

3.2.8.1.1.

Mark (margid)

3.2.8.1.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.8.1.3.

Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaaderõhk ... (kPa), vajaduse korral piirdeklapp)

3.2.8.2.

Vahejahuti: jah/ei (1)

3.2.8.2.1.

Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi (1)

3.2.8.3.

Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel)

3.2.8.3.1.

Minimaalne lubatud väärtus (kPa)

3.2.8.3.2.

Maksimaalne lubatud väärtus (kPa)

3.2.8.4.

Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jms) kirjeldus ja joonised

3.2.8.4.1.

Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega)

3.2.9.

Heitgaasisüsteem

3.2.9.1.

Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.2.

Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.2.1.

Mootorisüsteemi osaks olevate heitgaasisüsteemi osade kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.3.

Väljalaske maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel) (kPa) (7)

3.2.9.7.

Heitgaasisüsteemi maht (dm3)

3.2.9.7.1.

Vastuvõetav heitgaasisüsteemi maht (dm3)

3.2.10.

Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala

3.2.11.

Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed

3.2.11.1.

Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või jaotusajad alternatiivsete gaasijaotusmehhanismide korral. Muutuva ajastussüsteemi korral minimaalne ja maksimaalne ajastus

3.2.11.2.

Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (7)

3.2.12.

Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

3.2.12.1.1.

Karterigaaside tagasijuhtimisseade: jah/ei (1)

Kui jah, siis kirjeldus ja joonised.

Kui ei, siis tuleb täita käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 6.10 nõudeid

3.2.12.2.

Lisa-saastekontrolliseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)

3.2.12.2.1.

Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

3.2.12.2.1.1.

Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv (esitada allpool nimetatud teave iga eraldi seadme kohta)

3.2.12.2.1.2.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht

3.2.12.2.1.3.

Katalüüsreaktsiooni tüüp

3.2.12.2.1.4.

Väärismetallide koguhulk

3.2.12.2.1.5.

Suhteline kontsentratsioon

3.2.12.2.1.6.

Substraat (struktuur ja materjal)

3.2.12.2.1.7.

Elemendi tihedus

3.2.12.2.1.8.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp

3.2.12.2.1.9.

Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus)

3.2.12.2.1.10.

Kuumuskate: jah/ei (1)

3.2.12.2.1.11.

Heitgaaside järeltöötlussüsteemide regenereerimissüsteemid/meetod, kirjeldus

3.2.12.2.1.11.5.

Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Tarbitavad reaktiivid: jah/ei (1)

3.2.12.2.1.11.7.

Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon

3.2.12.2.1.11.8.

Reaktiivi normaalne töötemperatuurivahemik (K)

3.2.12.2.1.11.9.

Rahvusvaheline standard

3.2.12.2.1.11.10.

Reaktiivi lisamise sagedus: pidevalt/hoolduse ajal (1)

3.2.12.2.1.12.

Katalüüsmuunduri mark

3.2.12.2.1.13.

Identifitseerimiseks vajalik osanumber

3.2.12.2.2.

Hapnikuandur: jah/ei (1)

3.2.12.2.2.1.

Mark

3.2.12.2.2.2.

Asukoht

3.2.12.2.2.3.

Mõõteulatus

3.2.12.2.2.4.

Tüüp

3.2.12.2.2.5.

Identifitseerimiseks vajalik osanumber

3.2.12.2.3.

Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

3.2.12.2.3.1.

Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne)

3.2.12.2.4.

Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

3.2.12.2.4.1.

Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk jne)

3.2.12.2.6.

Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)

3.2.12.2.6.1.

Osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja maht

3.2.12.2.6.2.

Tahkete osakeste püüduri ehitus

3.2.12.2.6.3.

Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus)

3.2.12.2.6.4.

Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis

3.2.12.2.6.5.

Tahkete osakeste püüduri mark

3.2.12.2.6.6.

Identifitseerimiseks vajalik osanumber

3.2.12.2.6.7.

Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik

3.2.12.2.6.8.

Perioodilise regeneratsiooni puhul

3.2.12.2.6.8.1.1.

Ilma regeneratsioonita WHTC katsetsüklite arv (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

Regeneratsiooniga WHTC katsetsüklite arv (nR):

3.2.12.2.6.9.

Muud süsteemid: jah/ei (1)

3.2.12.2.6.9.1.

Kirjeldus ja talitlus

3.2.12.2.7.

Pardadiagnostikasüsteem

3.2.12.2.7.0.1.

Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas

3.2.12.2.7.0.2.

Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

Pardadiagnostika mootoritüüpkond 1: ...

Pardadiagnostika mootoritüüpkond 2: ...

jne ...

3.2.12.2.7.0.3.

Selle pardadiagnostika mootoritüüpkonna number, kuhu kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige

3.2.12.2.7.0.4.

Valmistaja viited käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis c ja punktis 3.3.4 nõutud ja käeoleva eeskirja 9.A lisas täpsustatud dokumentidele pardadiagnostika kohta pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnituse andmiseks

3.2.12.2.7.0.5.

Vajaduse korral valmistaja viide dokumentidele, milles käsitletakse pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile

3.2.12.2.7.2.

Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja otstarve (8)

3.2.12.2.7.3.

Järgmiste seadmete ja toimingute kirjeldus (üldised tööpõhimõtted)

3.2.12.2.7.3.1.

Ottomootorid (8)

3.2.12.2.7.3.1.1.

Katalüsaatori seire (8)

3.2.12.2.7.3.1.2.

Süütetõrgete avastamine (8)

3.2.12.2.7.3.1.3.

Hapnikuanduri seire (8)

3.2.12.2.7.3.1.4.

Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad

3.2.12.2.7.3.2.

Diiselmootorid (8)

3.2.12.2.7.3.2.1.

Katalüsaatori seire (8)

3.2.12.2.7.3.2.2.

Tahkete osakeste püüduri seire (8)

3.2.12.2.7.3.2.3.

Elektroonilise kütusesüsteemi seire (8)

3.2.12.2.7.3.2.4.

DeNOx-süsteemi seire (8)

3.2.12.2.7.3.2.5.

Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad (8)

3.2.12.2.7.4.

Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) (8)

3.2.12.2.7.5.

Kõigi kasutatavate pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega) (8)

3.2.12.2.7.6.5.

Pardadiagnostika sideprotokolli standard (8)

3.2.12.2.7.7.

Valmistaja viide käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis d ja punktis 3.3.4 nõutud teabele pardadiagnostika kohta, et tagada vastavus sõiduki pardadiagnostikaandmetele juurdepääsu tagamist käsitlevatele sätetele või

3.2.12.2.7.7.1.

alternatiivina punktis 3.2.12.2.7.7 nõutud valmistaja viitele võib esitada viite käesoleva lisa juurde kuuluvale lisale, mis sisaldab järgmist tabelit täidetuna esitatud näite kohaselt:

Osa – veakood – seirestrateegia – vea avastamise kriteeriumid – rikkeindikaatori aktiveerumise kriteeriumid – teisesed parameetrid – ettevalmistus – tõendamiskatse

Valikulise katalüütilise redutseerimise katalüsaator – veakood P20EE – NOx andurite 1 ja 2 signaalid – andurite 1 ja 2 signaalide erinevus – teine tsükkel – mootori pöörlemiskiirus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reaktiivi toime, heitgaasi massivoolukiirus – üks pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse) – pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse)

3.2.12.2.8.

Muud süsteemid (kirjeldus ja talitlus)

3.2.12.2.8.1.

NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagavad süsteemid

3.2.12.2.8.2.

Mootor, mille puhul saab juhi meeldetuletussüsteemi alaliselt välja lülitada, mõeldud kasutamiseks päästeteenistuses või sõidukites, mis on konstrueeritud ja valmistatud kasutamiseks relvajõududes, kodanikukaitse- ja tuletõrjeteenistustes ning korrakaitsejõududes: jah/ei (1)

3.2.12.2.8.3.

Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega.

3.2.12.2.8.4.

Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

Pardadiagnostika mootoritüüpkond 1: ...

Pardadiagnostika mootoritüüpkond 2: ...

jne ...

3.2.12.2.8.5.

Selle pardadiagnostika mootoritüüpkonna number, kuhu kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige

3.2.12.2.8.6.

Toimeaine madalaim sisaldus reaktiivis, mis ei aktiveeri meeldetuletussüsteemi (CDmin) (% vol)

3.2.12.2.8.7.

Asjakohastel puhkudel valmistaja viide dokumentidele, milles käsitletakse NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide paigaldamist sõidukisse

3.2.17.

Eriteave raskeveokite gaasiküttega ja segakütuseliste mootorite kohta (kui süsteemid on muul viisil üles ehitatud, esitada vastav teave)

3.2.17.1.

Kütus: veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/ L-rühma maagaas/ HL-rühma maagaas (1)

3.2.17.2.

Rõhuregulaator(id) või aurusti-rõhuregulaator(id) (1)

3.2.17.2.1.

Mark (margid)

3.2.17.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.2.3.

Rõhualandusastmete arv

3.2.17.2.4.

Rõhk lõppastmes minimaalselt, maksimaalselt (kPa)

3.2.17.2.5.

Põhireguleerimispunktide arv

3.2.17.2.6.

Tühikäigu reguleerimiskohtade arv

3.2.17.2.7.

Tüübikinnituse number

3.2.17.3.

Kütusesüsteem: segamisplokk /gaasipritse /vedelikupritse /otsepritse (1)

3.2.17.3.1.

Seguvahekorra reguleerimine

3.2.17.3.2.

Süsteemi kirjeldus ja/või epüür ning joonised

3.2.17.3.3.

Tüübikinnituse number

3.2.17.4.

Segamisseade

3.2.17.4.1.

Number

3.2.17.4.2.

Mark (margid)

3.2.17.4.3.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.4.4.

Asukoht

3.2.17.4.5.

Reguleerimisvõimalused

3.2.17.4.6.

Tüübikinnituse number

3.2.17.5.

Sissepritse sisselasketorustikku

3.2.17.5.1.

Sissepritse ajastus: ühepunktipritse/mitmepunktipritse (1)

3.2.17.5.2.

Sissepritse ajastus: pidev/samaaegne/järjestikune sissepritse (1)

3.2.17.5.3.

Sissepritseseadmed

3.2.17.5.3.1.

Mark (margid)

3.2.17.5.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.5.3.3.

Reguleerimisvõimalused

3.2.17.5.3.4.

Tüübikinnituse number

3.2.17.5.4.

Toitepump (kui on olemas)

3.2.17.5.4.1.

Mark (margid)

3.2.17.5.4.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.5.4.3.

Tüübikinnituse number

3.2.17.5.5.

Sissepritsedüüs(id)

3.2.17.5.5.1.

Mark (margid)

3.2.17.5.5.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.5.5.3.

Tüübikinnituse number

3.2.17.6.

Otsesissepritse

3.2.17.6.1.

Pritsepump/rõhuregulaator (1)

3.2.17.6.1.1.

Mark (margid)

3.2.17.6.1.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.6.1.3.

Sissepritse ajastus

3.2.17.6.1.4.

Tüübikinnituse number

3.2.17.6.2.

Sissepritsedüüs(id)

3.2.17.6.2.1.

Mark (margid)

3.2.17.6.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.6.2.3.

Avanemisrõhk või selle epüür (1)

3.2.17.6.2.4.

Tüübikinnituse number

3.2.17.7.

Elektrooniline kontrollplokk

3.2.17.7.1.

Mark (margid)

3.2.17.7.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.7.3.

Reguleerimisvõimalused

3.2.17.7.4.

Tarkvara kalibreerimise number (numbrid):

3.2.17.8.

Maagaasi eriseade

3.2.17.8.1.

Variant 1 (ainult juhul, kui mootorile tuleb anda tüübikinnitus mitme kütusekoostise jaoks)

3.2.17.8.1.0.1.

Isekohastumise funktsioon? Jah/ei (1)

3.2.17.8.1.0.2.

Kalibreerimine erikoostisega gaasisegu jaoks H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas (1)

Kohandamine erikoostisega gaasisegu jaoks Ht-rühma maagaas / Lt-rühma maagaas / HLt-rühma maagaas (1)

3.2.17.8.1.1.

metaan (CH4): ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

etaan (C2H6): ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

propaan (C3H8): ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

butaan (C4H10): ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

C5/C5+: ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

hapnik (O2): ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

inertgaasid (N2, He jne): ... baassisaldus: ...

(mooliprotsenti);

miinimumsisaldus ... (mooliprotsenti);

maksimumsisaldus ... (mooliprotsenti)

3.5.4.

Raskeveokite mootorite CO2 heitkogused

3.5.4.1.

CO2 heite mass WHSC katses (dg): ... g/kWh

3.5.4.1.1.

Segakütuselise mootori CO2 heite mass WHSC katses diislirežiimil (d): ... g/kWh

Segakütuselise mootori CO2 heite mass WHSC katses segakütuserežiimil (d) (vajaduse korral): ... g/kWh

3.5.4.2.

CO2 heite mass WHTC katses (dg): ... g/kWh

3.5.4.2.1.

Segakütuselise mootori CO2 heite mass WHTC katses diislirežiimil (d): ... g/kWh

Segakütuselise mootori CO2 heitkoguse mass WHTC katses segakütuserežiimil (d): ... g/kWh

3.5.5.

Raskeveokite kütusekulu

3.5.5.1.

Kütusekulu WHSC katses (dg): ... g/kWh

3.5.5.1.1.

Segakütuselise mootori kütusekulu WHSC katses diislirežiimil (d): ... g/kWh

Segakütuselise mootori kütusekulu WHSC katses segakütuserežiimil (d): ... g/kWh

3.5.5.2.

Kütusekulu WHTC katses (5) (dg): ... g/kWh

3.5.5.2.1.

Segakütuselise mootori kütusekulu WHTC katses diislirežiimil (d): ... g/kWh

Segakütuselise mootori kütusekulu WHTC katses segakütuserežiimil (d): ... g/kWh

3.6.

Valmistaja poolt ette nähtud temperatuurid

3.6.1.

Jahutussüsteem

3.6.1.1.

Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundil (K)

3.6.1.2.

Õhkjahutus

3.6.1.2.1.

Võrdluspunkt

3.6.1.2.2.

Maksimaalne temperatuur võrdluspunktis (K)

3.6.2.

Maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahutis (K)

3.6.3.

Maksimaalne heitgaasi temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures (K)

3.6.4.

Kütuse temperatuur: minimaalne (K) – maksimaalne (K)

Diiselmootoritel pritsepumba sisselaskeava juures, gaaskütusega mootorite korral rõhuregulaatori lõppastmel

3.6.5.

Määrdeõli temperatuur:

minimaalne (K) – maksimaalne (K)

3.8.

Määrdesüsteem

3.8.1.

Süsteemi kirjeldus

3.8.1.1.

Õlipaagi asukoht

3.8.1.2.

Toitesüsteem (pumbaga/sissepritse sissevõtukohas/kütuse hulka segamine jne) (1)

3.8.2.

Õlipump

3.8.2.1.

Mark (margid)

3.8.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.8.3.

Kütuse hulka segamine

3.8.3.1.

Protsent

3.8.4.

Õliradiaator: jah/ei (1)

3.8.4.1.

Joonis(ed)

3.8.4.1.1.

Mark (margid)

3.8.4.1.2.

Tüüp (tüübid)

2.   OSA

Sõiduki osade ja süsteemide olulised karakteristikud seoses heitgaasidega

| | | Algmootor või mootori tüüp | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Mootori valmistaja | |
| 3.1.1. | Valmistaja mootorikood (nagu see on märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed) | | | | | | |
| 3.1.2. | Tüübikinnitusnumber (vajaduse korral), sealhulgas kütust tähistav märgistus | | | | | | |
| 3.2.2. | Kütus | | | | | | |
| |
| 3.2.2.3. | Kütusepaagi täiteava: ahendatud suudmega / märgistus | | | | | | |
| 3.2.3. | Kütusepaak/-paagid | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Kulupaak/-paagid | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Varukütusepaak/paagid | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht | | | | | | |
| |
| 3.2.8. | Sisselaskesüsteem | | | | | | |
| |
| 3.2.8.3.3. | Sisselaskesüsteemi tegelik hõrendus mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Õhufilter, joonised | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Sisselaskesummuti, joonised | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.9. | Heitgaasisüsteem | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| |
| 3.2.9.2.2. | Heitgaasisüsteemi elementide nende osade kirjeldus ja/või joonis, mis ei ole mootorisüsteemi osad | | | | | | |
| |
| 3.2.9.3.1. | Väljalaske maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel) (kPa) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Heitgaasisüsteemi maht (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Kogu heitgaasisüsteemi (sõiduki ja mootorisüsteemi) tegelik maht (dm3) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7. | Pardadiagnostikasüsteem | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisa punktile 2.4: jah/ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Vajaduse korral valmistaja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Pardadiagnostika välis-andmevahetusliidese kirjalik kirjeldus ja/või joonis (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Süsteemid, mis tagavad NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 11. lisa (11) punktile 2.1: Jah/Ei (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Sõidukil paiknevad NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Roomamisrežiimi aktiveerimine:
  taaskäivitusjärgne blokeerimissüsteem / tankimisjärgne blokeerimissüsteem / parkimisjärgne blokeerimissüsteem (12) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Vajaduse korral valmistaja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajaliku süsteemi paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Hoiatussignaali kirjalik kirjeldus ja/või joonis (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Soojendatav/mittesoojendatav reaktiivipaak ja doseerimissüsteem (vt käesoleva eeskirja 11. lisa punkt 2.4) | | | | | | |

Algmootor või mootori tüüp

Mootoritüüpkonna liikmed

A

B

C

D

E

3.1.

Mootori valmistaja

3.1.1.

Valmistaja mootorikood (nagu see on märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed)

3.1.2.

Tüübikinnitusnumber (vajaduse korral), sealhulgas kütust tähistav märgistus

3.2.2.

Kütus

3.2.2.3.

Kütusepaagi täiteava: ahendatud suudmega / märgistus

3.2.3.

Kütusepaak/-paagid

3.2.3.1.

Kulupaak/-paagid

3.2.3.1.1.

Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht

3.2.3.2.

Varukütusepaak/paagid

3.2.3.2.1.

Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht

3.2.8.

Sisselaskesüsteem

3.2.8.3.3.

Sisselaskesüsteemi tegelik hõrendus mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (kPa)

3.2.8.4.2.

Õhufilter, joonised

3.2.8.4.2.1.

Mark (margid)

3.2.8.4.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.8.4.3.

Sisselaskesummuti, joonised

3.2.8.4.3.1.

Mark (margid)

3.2.8.4.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.9.

Heitgaasisüsteem

3.2.9.2.

Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.2.2.

Heitgaasisüsteemi elementide nende osade kirjeldus ja/või joonis, mis ei ole mootorisüsteemi osad

3.2.9.3.1.

Väljalaske maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nominaalsel pöörlemiskiirusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel) (kPa)

3.2.9.7.

Heitgaasisüsteemi maht (dm3)

3.2.9.7.1.

Kogu heitgaasisüsteemi (sõiduki ja mootorisüsteemi) tegelik maht (dm3)

3.2.12.2.7.

Pardadiagnostikasüsteem

3.2.12.2.7.0.

Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisa punktile 2.4: jah/ei (1)

3.2.12.2.7.1.

Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad

3.2.12.2.7.2.

Vajaduse korral valmistaja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile

3.2.12.2.7.3.

Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis (10)

3.2.12.2.7.4.

Pardadiagnostika välis-andmevahetusliidese kirjalik kirjeldus ja/või joonis (10)

3.2.12.2.8.

Süsteemid, mis tagavad NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise

3.2.12.2.8.0.

Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 11. lisa (11) punktile 2.1: Jah/Ei (1)

3.2.12.2.8.1.

Sõidukil paiknevad NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide osad

3.2.12.2.8.2.

Roomamisrežiimi aktiveerimine:

taaskäivitusjärgne blokeerimissüsteem / tankimisjärgne blokeerimissüsteem / parkimisjärgne blokeerimissüsteem (12)

3.2.12.2.8.3.

Vajaduse korral valmistaja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajaliku süsteemi paigaldamist sõidukile

3.2.12.2.8.4.

Hoiatussignaali kirjalik kirjeldus ja/või joonis (10)

3.2.12.2.8.5.

Soojendatav/mittesoojendatav reaktiivipaak ja doseerimissüsteem (vt käesoleva eeskirja 11. lisa punkt 2.4)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata (võib esineda juhtumeid, kus ei tule midagi läbi kriipsutada, sest sobivaid variante on rohkem kui üks).

(2)  Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole tüübikinnituse tunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??)

(3)  Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

(4)  Arvutatakse ja ümardatakse lähima kuupsentimeetrini.

(5)  Märkida lubatud hälve.

(6)  Määratud vastavalt eeskirja nr 85 nõuetele.

(7)  Märkida iga variandi jaoks maksimaalsed ja minimaalsed väärtused.

(8)  Täidetakse ühe pardadiagnostika mootoritüüpkonna korral, kui andmeid ei ole veel dokumenteeritud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2.7.0.4 osutatud dokumendikogus.

(9)  Kütusetarbimine kombineeritud WHTC sõidutsükli puhul, sealhulgas külm- ja kuumkäivitusel vastavalt 12. lisale.

(10)  Täidetakse juhul, kui andmeid ei ole veel dokumenteeritud 1. lisa 2. osa punktis 3.2.12.2.7.2 osutatud dokumendipaketis.

(11)  11. lisa punkt 2.1 on reserveeritud tulevaste alternatiivsete tüübikinnituste jaoks.

(12)  Mittevajalik maha tõmmata.

Teatise liide

Teave katsetingimuste kohta

1.   Süüteküünlad

1.1.   Mark

1.2.   Tüüp

1.3.   Sädevahemik

2.   Süütepool

2.1.   Mark

2.2.   Tüüp

3.   Kasutatud määrdeõli

3.1.   Mark

3.2.   Tüüp (õli ja kütuse segu korral märkida õli osakaal segus)

4.   Mootori käitatavad lisaseadmed

4.1.   Seadmete ja lisaseadmete energiatarve määratakse ainult juhul, kui

| a) | nõutavad seadmed ja lisaseadmed ei ole monteeritud mootori külge; ja/või |
| --- | --- |

a)

nõutavad seadmed ja lisaseadmed ei ole monteeritud mootori külge; ja/või

| b) | mootori külge on monteeritud mittenõutavaid seadmeid ja lisaseadmeid.

  Märkus: mootori käitatavatele lisaseadmetele esitatavad nõuded on heitekatse ja võimsuskatse puhul erinevad. |
| --- | --- |

b)

mootori külge on monteeritud mittenõutavaid seadmeid ja lisaseadmeid.

Märkus: mootori käitatavatele lisaseadmetele esitatavad nõuded on heitekatse ja võimsuskatse puhul erinevad.

4.2.   Loetelu ja identifitseerimisandmed

4.3.   Heitekatses mootori pöörlemiskiirusel tarbitav võimsus

Tabel 1

Heitekatses mootori pöörlemiskiirusel tarbitav võimsus

| Seadmed | Tühi-käik | Mini-maalne pöörlemiskiirus | Maksi-maalne pöörlemiskiirus | Eelistatav pöörlemis-kiirus (2) | n95h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pa

  4. lisa 6. liite kohaselt nõutavad seadmed ja lisaseadmed | | | | | |
| Pb

  4. lisa 6. liite kohaselt mittenõutavad seadmed ja lisaseadmed | | | | | |

Seadmed

Tühi-käik

Mini-maalne pöörlemiskiirus

Maksi-maalne pöörlemiskiirus

Eelistatav pöörlemis-kiirus (2)

n95h

Pa

4. lisa 6. liite kohaselt nõutavad seadmed ja lisaseadmed

Pb

4. lisa 6. liite kohaselt mittenõutavad seadmed ja lisaseadmed

5.   Mootori jõudlus (valmistaja deklaratsiooni kohaselt) (1)

5.1.   Mootori pöörlemiskiirus heitekatsel vastavalt 4. lisale (9) või mootori pöörlemiskiirus heitekatsel segakütuserežiimil vastavalt 4. lisale (9) (df)

Minimaalne pöörlemiskiirus (nlo): ... p/min

Maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi): ... p/min

Tühikäigu pöörlemiskiirus ... p/min

Eelistatav pöörlemiskiirus ... p/min

n95h ... p/min

5.1.1.   Mootori pöörlemiskiirus heitekatsel diislirežiimil vastavalt 4. lisale (9) (df) (di)

Minimaalne pöörlemiskiirus (nlo): ... p/min

Maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi): ... p/min

Tühikäigu pöörlemiskiirus ... p/min

Eelistatav pöörlemiskiirus ... p/min

n95h ... p/min

5.2.   Võimsuskatse deklareeritud väärtused vastavalt eeskirjale nr 85 või võimsuskatse deklareeritud väärtused segakütuserežiimil vastavalt eeskirjale nr 85 (df)

5.2.1.   Tühikäigu pöörlemiskiirus ... p/min

5.2.2.   Pöörlemiskiirus maksimumvõimsusel ... p/min

5.2.3.   Maksimumvõimsus ... kW

5.2.4.   Pöörlemiskiirus maksimaalse pöördemomendi korral ... p/min

5.2.5.   Maksimaalne pöördemoment ... Nm

5.2.6.   Võimsuskatse deklareeritud väärtused diislirežiimil vastavalt eeskirjale nr 85 (df)(di)

5.2.6.1.   Tühikäigu pöörlemiskiirus ... p/min

5.2.6.2.   Pöörlemiskiirus maksimumvõimsusel ... p/min

5.2.6.3.   Maksimumvõimsus ... kW

5.2.6.4.   Pöörlemiskiirus maksimaalse pöördemomendi korral ... p/min

5.2.6.5.   Maksimaalne pöördemoment ... Nm

6.   Dünamomeetri koormuse reguleerimise andmed (kui kohaldatakse)

6.1.   Reserveeritud sõiduki kere tüübi jaoks (ei kohaldata)

6.2.   Reserveeritud käigukasti tüübi jaoks (ei kohaldata)

6.3.   Fikseeritud koormuskõveraga dünamomeetri reguleerimise andmed (kui kasutatakse)

6.3.1.   Kasutatavad dünamomeetri koormuse reguleerimise alternatiivsed meetodid (jah/ei (2))

6.3.2.   Inertsmass (kg)

6.3.3.   Kiirusel 80 km/h neeldunud kasulik võimsus, sealhulgas sõiduki dünamomeetril liikumise kaod (kW)

6.3.4.   Kiirusel 50 km/h neeldunud kasulik võimsus, sealhulgas sõiduki dünamomeetril liikumise kaod (kW)

6.4.   Muudetava koormuskõveraga dünamomeetri reguleerimise andmed (kui kasutatakse)

6.4.1.   Vabakäiguga sõidu andmed katserajal

6.4.2.   Rehvide mark ja tüüp

6.4.3.   Rehvi mõõtmed (ees/taga)

6.4.4.   Rehvirõhk (ees/taga) (kPa)

6.4.5.   Sõiduki katsemass koos juhiga (kg)

6.4.6   Vabakäiguga sõidu andmed maanteel (kui kasutatakse)

Tabel 2

Vabakäiguga sõidu andmed maanteel (kui kasutatakse)

| V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Keskmine korrigeeritud vabakäigu aeg |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Keskmine korrigeeritud vabakäigu aeg

120

100

80

60

40

20

6.4.7.   Keskmine korrigeeritud võimsus maanteel (kui kasutatakse)

Tabel 3

Keskmine korrigeeritud maanteekoormus

| V (km/h) | Korrigeeritud võimsus (kW) |
| --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

V (km/h)

Korrigeeritud võimsus (kW)

120

100

80

60

40

20

7.   Pardadiagnostika katsetamise tingimused

7.1.   Pardadiagnostikasüsteemi kontrollimiseks kasutatav katsetsükkel

7.2.   Enne pardadiagnostika kontrollikatseid kasutatud ettevalmistustsüklite arv

---

(1)  Teave mootori jõudluse kohta esitatakse ainult algmootori kohta.

(2)  Mittevajalik kustutada.

1. liide

Selgitavad märkused 1., 2.A, 2.B ja 2.C lisa kohta

| (1) | Mittesobiv läbi kriipsutada (võib esineda juhtumeid, kus ei tule midagi läbi kriipsutada, sest sobivaid variante on rohkem kui üks). |
| --- | --- |

(1)

Mittesobiv läbi kriipsutada (võib esineda juhtumeid, kus ei tule midagi läbi kriipsutada, sest sobivaid variante on rohkem kui üks).

| (2) | Märkida lubatud hälve. |
| --- | --- |

(2)

Märkida lubatud hälve.

| (3) | Märkida iga variandi jaoks maksimaalsed ja minimaalsed väärtused. |
| --- | --- |

(3)

Märkida iga variandi jaoks maksimaalsed ja minimaalsed väärtused.

| (4) | Täidetakse üheainsa pardadiagnostika mootoritüüpkonna korral ja juhul, kui andmeid ei ole veel dokumenteeritud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2.7.0.4 osutatud dokumendipaketis. |
| --- | --- |

(4)

Täidetakse üheainsa pardadiagnostika mootoritüüpkonna korral ja juhul, kui andmeid ei ole veel dokumenteeritud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2.7.0.4 osutatud dokumendipaketis.

| (5) | Kütusetarbimine kombineeritud WHTC katsete puhul, sealhulgas külm- ja kuumkäivitusel vastavalt 12. lisale. |
| --- | --- |

(5)

Kütusetarbimine kombineeritud WHTC katsete puhul, sealhulgas külm- ja kuumkäivitusel vastavalt 12. lisale.

| (6) | Täidetakse juhul, kui andmeid ei ole veel dokumenteeritud 1. lisa 2. osa punktis 3.2.12.2.7.2. osutatud dokumendipaketis. |
| --- | --- |

(6)

Täidetakse juhul, kui andmeid ei ole veel dokumenteeritud 1. lisa 2. osa punktis 3.2.12.2.7.2. osutatud dokumendipaketis.

| (7) | Mittevajalik maha tõmmata. |
| --- | --- |

(7)

Mittevajalik maha tõmmata.

| (8) | Teave mootori jõudluse kohta esitatakse ainult algmootori kohta. |
| --- | --- |

(8)

Teave mootori jõudluse kohta esitatakse ainult algmootori kohta.

| (9) | Täpsustada hälve, see võib olla ± 3 % valmistaja deklareeritud väärtusest. |
| --- | --- |

(9)

Täpsustada hälve, see võib olla ± 3 % valmistaja deklareeritud väärtusest.

| (a) | Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?”. (nt ABC?123??). |
| --- | --- |

(a)

Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole antud teatisega hõlmatud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?”. (nt ABC?123??).

| (b) | Kategooriad vastavalt sõidukite ehituse konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.) esitatud määratlustele. |
| --- | --- |

(b)

Kategooriad vastavalt sõidukite ehituse konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.) esitatud määratlustele.

| (c) | Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini. |
| --- | --- |

(c)

Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

| (d) | Kui käesoleva eeskirjaga nii nõutakse. |
| --- | --- |

(d)

Kui käesoleva eeskirjaga nii nõutakse.

| (df) | Segakütuselise mootori või sõiduki puhul (vastavalt 15. lisas määratletud tüübile). |
| --- | --- |

(df)

Segakütuselise mootori või sõiduki puhul (vastavalt 15. lisas määratletud tüübile).

| (dg) | Välja arvatud segakütuselise mootori või sõiduki puhul (vastavalt 15. lisas määratletud tüübile). |
| --- | --- |

(dg)

Välja arvatud segakütuselise mootori või sõiduki puhul (vastavalt 15. lisas määratletud tüübile).

| (dh) | Segakütuselise mootori või sõiduki puhul ei kriipsutata läbi segakütuserežiimil kasutatava gaaskütuse tüüpi. |
| --- | --- |

(dh)

Segakütuselise mootori või sõiduki puhul ei kriipsutata läbi segakütuserežiimil kasutatava gaaskütuse tüüpi.

| (di) | Segakütuselise mootori puhul, mis kuulub tüüpi 1B, 2B või 3B (vastavalt 15. lisas määratletud tüübile). |
| --- | --- |

(di)

Segakütuselise mootori puhul, mis kuulub tüüpi 1B, 2B või 3B (vastavalt 15. lisas määratletud tüübile).

| (m) | Arvutatakse ja ümardatakse lähima kuupsentimeetrini. |
| --- | --- |

(m)

Arvutatakse ja ümardatakse lähima kuupsentimeetrini.

| (n) | Määratud vastavalt eeskirja nr 85 nõuetele. |
| --- | --- |

(n)

Määratud vastavalt eeskirja nr 85 nõuetele.

| (p) | 11. lisa punkt 2.1 on reserveeritud tulevaste alternatiivsete tüübikinnituste jaoks. |
| --- | --- |

(p)

11. lisa punkt 2.1 on reserveeritud tulevaste alternatiivsete tüübikinnituste jaoks.

---

2.A LISA

Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist mootoritüübile või -tüüpkonnale kui eraldi seadmestikule seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisand

tüübikinnitusteatisele nr ..., milles käsitletakse tüübikinnituse andmist mootoritüübile või -tüüpkonnale kui eraldi seadmestikule seoses heitgaaside heitega vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele

1.   Lisateave

1.1.   Paigaldatud mootoriga sõiduki tüübikinnitusega seotud üksikasjalikud andmed

1.1.1.   Mootori mark (ettevõtte nimetus)

1.1.2.   Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)

1.1.3.   Valmistaja kood, nagu see on märgitud mootorile

1.1.4.   Reserveeritud

1.1.5.   Mootori liik: diiselmootor/ bensiinimootor / veeldatud naftagaasil töötav / H-rühma maagaasil töötav / L-rühma maagaasil töötav / HL-rühma maagaasil töötav / etanoolil (ED95) töötav / etanoolil (E85) töötav mootor / segakütuseline mootor (1)

| 1.1.5.1. | Segakütuselise mootori tüüp: tüüp 1A/tüüp 1B/tüüp 2A/tüüp 2B/tüüp 3B (1) (df) |
| --- | --- |

1.1.5.1.

Segakütuselise mootori tüüp: tüüp 1A/tüüp 1B/tüüp 2A/tüüp 2B/tüüp 3B (1) (df)

1.1.6.   Valmistaja nimi ja aadress

1.1.7.   Valmistaja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress

1.2.   Punktis 1.1 nimetatud mootor, kui sellele on antud tüübikinnitus kui eraldi seadmestikule

1.2.1.   Mootori/mootoritüüpkonna tüübikinnituse number (1)

1.2.2.   Mootori elektroonilise kontrollploki tarkvara kalibreerimisnumber

1.3.   Andmed, mis tuleb esitada mootori/mootoritüüpkonna (1) kinnitamise korral eraldi seadmestikuna (tingimused, millega tuleb arvestada mootori paigaldamisel sõidukile):

1.3.1.   Maksimaalne ja/või minimaalne sisselaske hõrendus

1.3.2.   Suurim lubatud vasturõhk väljalaskel

1.3.3.   Heitgaasisüsteemi maht

1.3.4.   Kasutuspiirangud (kui neid on)

1.4.   Mootori/algmootori (1) heitetase

Halvendustegur: arvutatud/kindlaks määratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja WHSC katsete (kui neid tehakse) ja WHTC katsete heitkogused.

Kui mootoreid katsetatakse erinevate etalonkütustega, koostatakse iga etalonkütuse kohta uus tabel.

Tüüpide 1B ja 2B alla kuuluvate segakütuseliste mootorite puhul koostatakse iga katsetatud režiimi (segakütuserežiim ja diislirežiim) kohta uus tabel.

1.4.1.   WHSC katse

Tabel 4

WHSC katse

| WHSC (vajaduse korral) |
| --- |
| Halvendustegur
  Multipl/adit (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | |
| Heitkogused | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  (miljondik) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Katse tulemus | | | | | | | |
| Arvutatud koos halvendusteguriga | | | | | | | |
| CO2 heite mass (d): ... g/kWh
  Kütusekulu (d): ... g/kWh |

WHSC (vajaduse korral)

Halvendustegur

Multipl/adit (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogused

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

(miljondik)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Katse tulemus

Arvutatud koos halvendusteguriga

CO2 heite mass (d): ... g/kWh

Kütusekulu (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC katse

Tabel 5

WHTC katse

| WHTC katse |
| --- |
| Halvendustegur
  Multipl/adit (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | | |
| Heitkogused | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  (miljondik) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Külmkäivitus | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus koos regenereerimisega (1) | | | | | | | | |
| kr,u (multipl/adit) (1)
  kr,d (multipl/adit) (1) | | | | | | | | |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus koos halvendus-teguriga | | | | | | | | |
| CO2 heite mass (d): ... g/kWh
  Kütusekulu (d): ... g/kWh |

WHTC katse

Halvendustegur

Multipl/adit (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogused

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

(miljondik)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Külmkäivitus

Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta

Kuumkäivitus koos regenereerimisega (1)

kr,u (multipl/adit) (1)

kr,d (multipl/adit) (1)

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus koos halvendus-teguriga

CO2 heite mass (d): ... g/kWh

Kütusekulu (d): ... g/kWh

1.4.3.   Tühikäigukatse

Tabel 6

Tühikäigukatse

| Katse | CO väärtus
  (mahu-protsent) | Lambda (1) | Mootori pöörlemiskiirus
  (p/min) | Mootoriõli temperatuur (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tühikäigukatse väikesel pöörlemis-kiirusel | | Ei kohaldata | | |
| Tühikäigukatse suurel pöörlemis-kiirusel | | | | |

Katse

CO väärtus

(mahu-protsent)

Lambda (1)

Mootori pöörlemiskiirus

(p/min)

Mootoriõli temperatuur (°C)

Tühikäigukatse väikesel pöörlemis-kiirusel

Ei kohaldata

Tühikäigukatse suurel pöörlemis-kiirusel

1.4.4   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatse

Tabel 6a

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatse

| Sõiduki kategooria (nt M3, N3) ja rakendus (nt jäiga kerega veoauto või liigendkallur, linnabuss) | |
| --- | --- |
| Sõiduki kirjeldus (nt sõidukitüüp, prototüüp) | |
| Positiivsed ja negatiivsed tulemused (7) | CO | Süsivesinike heitkogus | Muud süsivesinikud kui metaan | CH4 | NOx | Tahkete osakeste mass |
| Töö aken: vastavustegur | | | | | | |
| Massi aken: CO2 vastavustegur | | | | | | |
| Andmed teekonna kohta | Linn | Asulaväline | Kiirtee |
| 8. lisa punktis 4.5. kirjeldatud linnasõidu, asulavälisel teel ja kiirteel sõidu ajaline osa kogu teekonna lõikes | | | |
| 8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiiruse hoidmise ajaline osa kogu teekonna lõikes. | | | |
| | alumine | ülemine |
| Töö aken: mootori keskmine võimsus (%) | | |
| CO2 massi akna kestus (s) | | |
| Töö aken: kehtivate akende protsent | |
| CO2 massi aken: kehtivate akende protsent | |
| Kütusekulu määramise kokkulangevuse suhtarv | |

Sõiduki kategooria (nt M3, N3) ja rakendus (nt jäiga kerega veoauto või liigendkallur, linnabuss)

Sõiduki kirjeldus (nt sõidukitüüp, prototüüp)

Positiivsed ja negatiivsed tulemused (7)

CO

Süsivesinike heitkogus

Muud süsivesinikud kui metaan

CH4

NOx

Tahkete osakeste mass

Töö aken: vastavustegur

Massi aken: CO2 vastavustegur

Andmed teekonna kohta

Linn

Asulaväline

Kiirtee

8. lisa punktis 4.5. kirjeldatud linnasõidu, asulavälisel teel ja kiirteel sõidu ajaline osa kogu teekonna lõikes

8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiiruse hoidmise ajaline osa kogu teekonna lõikes.

alumine

ülemine

Töö aken: mootori keskmine võimsus (%)

CO2 massi akna kestus (s)

Töö aken: kehtivate akende protsent

CO2 massi aken: kehtivate akende protsent

Kütusekulu määramise kokkulangevuse suhtarv

1.5.   Võimsuse mõõtmine

1.5.1.   Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

Tabel 7

Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

| Mootori mõõdetud pöörlemiskiirus (p/min) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõdetud kütusevool (g/h) | | | | | | | |
| Mõõdetud pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Mõõdetud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Õhurõhk (kPa) | | | | | | | |
| Veeauru rõhk (kPa) | | | | | | | |
| Sisselastava õhu temperatuur (K) | | | | | | | |
| Võimsuse parandustegur | | | | | | | |
| Korrigeeritud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) (1) | | | | | | | |
| Kasulik võimsus (kW) | | | | | | | |
| Kasulik pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) | | | | | | | |

Mootori mõõdetud pöörlemiskiirus (p/min)

Mõõdetud kütusevool (g/h)

Mõõdetud pöördemoment (Nm)

Mõõdetud võimsus (kW)

Õhurõhk (kPa)

Veeauru rõhk (kPa)

Sisselastava õhu temperatuur (K)

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus (kW)

Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) (1)

Kasulik võimsus (kW)

Kasulik pöördemoment (Nm)

Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)

1.5.2.   Täiendavad andmed

1.6.   Erisätted

1.6.1.   Eksporditavatele sõidukitele tüübikinnituse andmine (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.1)

| 1.6.1.1. | Eksporditavatele sõidukitele tüübikinnituse andmine kooskõlas punktiga 1.6.1: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Eksporditavatele sõidukitele tüübikinnituse andmine kooskõlas punktiga 1.6.1: jah/ei (2)

| 1.6.1.2. | Kirjeldada punkti 1.6.1.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Kirjeldada punkti 1.6.1.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.6.2.   Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorid (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.2)

| 1.6.2.1. | Kasutusel olevate sõidukite asendusmootoritele tüübikinnituse andmine kooskõlas punktiga 1.6.2: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.6.2.1.

Kasutusel olevate sõidukite asendusmootoritele tüübikinnituse andmine kooskõlas punktiga 1.6.2: jah/ei (2)

| 1.6.2.2. | Kirjeldada kasutusel olevate sõidukite asendusmootoritele punkti 1.6.1.2 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib. |
| --- | --- |

1.6.2.2.

Kirjeldada kasutusel olevate sõidukite asendusmootoritele punkti 1.6.1.2 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.7.   Alternatiivsed tüübikinnitused (vt .9A lisa punkt 2.4.)

1.7.1.   Alternatiivsed tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7: jah/ei (2)

1.7.2.   Kirjeldada alternatiivseid tüübikinnitusi, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7.1.

---

2.B LISA

Teatis, milles käsitletakse kinnituse andmist sõidukitüübile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2.C LISA

Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübile kinnituse andmist seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisand

tüübikinnitusteatisele nr ..., milles käsitletakse sõidukitüübile kinnituse andmist seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele

1.   Lisateave

1.1.   Paigaldatud mootoriga sõiduki tüübikinnitusega seotud üksikasjalikud andmed

1.1.1.   Mootori mark (ettevõtte nimi)

1.1.2.   Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)

1.1.3.   Valmistaja kood, nagu see on märgitud mootorile

1.1.4.   Sõiduki kategooria

1.1.5.   Mootori liik: diiselmootor/ bensiinimootor / veeldatud naftagaasil töötav / H-rühma maagaasil töötav / L-rühma maagaasil töötav / HL-rühma maagaasil töötav / etanoolil (ED95) töötav / etanoolil (E85) töötav mootor / segakütuseline mootor (1)

1.1.5.1.   Segakütuselise mootori tüüp: tüüp 1A/tüüp 1B/tüüp 2A/tüüp 2B/tüüp 3B (1) (df)

1.1.6.   Valmistaja nimi ja aadress

1.1.7.   Valmistaja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress

1.2.   Sõiduk

1.2.1.   Mootori/mootoritüüpkonna tüübikinnituse number (1)

1.2.2.   Mootori elektroonilise kontrollploki tarkvara kalibreerimisnumber

1.3.   Andmed, mis tuleb esitada mootorile/mootoritüüpkonnale (1) tüübikinnituse andmise korral (tingimused, millega tuleb arvestada mootori paigaldamisel sõidukile)

1.3.1.   Maksimaalne ja/või minimaalne sisselaske hõrendus

1.3.2.   Suurim lubatud vasturõhk väljalaskel

1.3.3.   Heitgaasisüsteemi maht

1.3.4.   Kasutuspiirangud (kui neid on)

1.4.   Mootori/algmootori (1) heitetase

Halvendustegur: arvutatud/kindlaks määratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja WHSC katsete (kui neid tehakse) ja WHTC katsete heitkogused.

Kui mootoreid katsetatakse erinevate etalonkütustega, koostatakse iga etalonkütuse kohta uus tabel.

Tüüpide 1B ja 2B alla kuuluvate segakütuseliste mootorite puhul koostatakse iga katsetatud režiimi (segakütuserežiim ja diislirežiim) kohta uus tabel.

1.4.1.   WHSC katse

Tabel 4

WHSC katse

| WHSC katse (vajaduse korral) |
| --- |
| Halvendustegur
  Multipl/adit (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | |
| Heitkogused | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Katse tulemus | | | | | | | |
| Arvutatud koos halvendusteguriga | | | | | | | |
| CO2 heite mass (d): ... g/kWh
  Kütusekulu (d): ... g/kWh |

WHSC katse (vajaduse korral)

Halvendustegur

Multipl/adit (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogused

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Katse tulemus

Arvutatud koos halvendusteguriga

CO2 heite mass (d): ... g/kWh

Kütusekulu (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC katse

Tabel 5

WHTC katse

| WHTC katse |
| --- |
| Halvendustegur
  Multipl/adit (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | | |
| Heitkogused | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Külmkäivitus | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus koos regenereerimisega (1) | | | | | | | | |
| kr,u

  (multipl/adit) (1)
  kr,d

  (multipl/adit) (1) | | | | | | | | |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga | | | | | | | | |
| CO2 heite mass (d): ... g/kWh
  Kütusekulu (d): ... g/kWh |

WHTC katse

Halvendustegur

Multipl/adit (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogused

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Külmkäivitus

Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta

Kuumkäivitus koos regenereerimisega (1)

kr,u

(multipl/adit) (1)

kr,d

(multipl/adit) (1)

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga

CO2 heite mass (d): ... g/kWh

Kütusekulu (d): ... g/kWh

1.4.3.   Tühikäigukatse

Tabel 6

Tühikäigukatse

| Katse | CO väärtus
  (mahu-protsent) | Lambda (1) | Mootori pöörlemis-kiirus
  (p/min) | Mootoriõli temperatuur
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tühikäigukatse väikesel pöörlemis-kiirusel | | Ei kohaldata | | |
| Tühikäigukatse suurel pöörlemis-kiirusel | | | | |

Katse

CO väärtus

(mahu-protsent)

Lambda (1)

Mootori pöörlemis-kiirus

(p/min)

Mootoriõli temperatuur

(°C)

Tühikäigukatse väikesel pöörlemis-kiirusel

Ei kohaldata

Tühikäigukatse suurel pöörlemis-kiirusel

1.4.4.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatse

Tabel 6a

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatse

| Sõiduki kategooria (nt M3, N3) ja rakendus (nt jäiga kerega veoauto või liigendkallur, linnabuss) | |
| --- | --- |
| Sõiduki kirjeldus (nt sõidukitüüp, prototüüp) | |
| Positiivsed ja negatiivsed tulemused (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Tahkete osakeste mass |
| Töö aken: vastavustegur | | | | | | |
| CO2 massi aken: vastavustegur | | | | | | |
| Andmed teekonna kohta | Linn | Asulaväline | Kiirtee |
| 8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälisel teel ja kiirteel sõidu ajaline osa kogu teekonna lõikes | | | |
| 8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiiruse hoidmise ajaline osa kogu teekonna lõikes. | | | |
| | alumine | ülemine |
| Töö aken: mootori keskmine võimsus (%) | | |
| CO2 massi akna kestus (s) | | |
| Töö aken: kehtivate akende protsent | |
| CO2 massi aken: kehtivate akende protsent | |
| Kütusekulu määramise kokkulangevuse suhtarv | |

Sõiduki kategooria (nt M3, N3) ja rakendus (nt jäiga kerega veoauto või liigendkallur, linnabuss)

Sõiduki kirjeldus (nt sõidukitüüp, prototüüp)

Positiivsed ja negatiivsed tulemused (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Tahkete osakeste mass

Töö aken: vastavustegur

CO2 massi aken: vastavustegur

Andmed teekonna kohta

Linn

Asulaväline

Kiirtee

8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälisel teel ja kiirteel sõidu ajaline osa kogu teekonna lõikes

8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiiruse hoidmise ajaline osa kogu teekonna lõikes.

alumine

ülemine

Töö aken: mootori keskmine võimsus (%)

CO2 massi akna kestus (s)

Töö aken: kehtivate akende protsent

CO2 massi aken: kehtivate akende protsent

Kütusekulu määramise kokkulangevuse suhtarv

1.5   Võimsuse mõõtmine

1.5.1.   Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

Tabel 7

Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

| Mootori mõõdetud pöörlemiskiirus (p/min) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõdetud kütusevool (g/h) | | | | | | | |
| Mõõdetud pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Mõõdetud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Õhurõhk (kPa) | | | | | | | |
| Veeauru rõhk (kPa) | | | | | | | |
| Sisselastava õhu temperatuur (K) | | | | | | | |
| Võimsuse parandustegur | | | | | | | |
| Korrigeeritud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) (1) | | | | | | | |
| Kasulik võimsus (kW) | | | | | | | |
| Kasulik pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) | | | | | | | |

Mootori mõõdetud pöörlemiskiirus (p/min)

Mõõdetud kütusevool (g/h)

Mõõdetud pöördemoment (Nm)

Mõõdetud võimsus (kW)

Õhurõhk (kPa)

Veeauru rõhk (kPa)

Sisselastava õhu temperatuur (K)

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus (kW)

Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) (1)

Kasulik võimsus (kW)

Kasulik pöördemoment (Nm)

Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)

1.5.2.   Täiendavad andmed

1.6.   Erisätted

1.6.1.   Eksporditavatele sõidukitele tüübikinnituse andmine (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.1)

1.6.1.1.   Eksporditavatele sõidukitele tüübikinnituse andmine kooskõlas punktiga 1.6.1: jah/ei (2)

1.6.1.2.   Kirjeldada punkti 1.6.1.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.7.   Alternatiivsed tüübikinnitused (vt .9A lisa punkt 2.4.)

1.7.1.   Alternatiivsed tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7: jah/ei (2)

1.7.2.   Kirjeldada alternatiivseid tüübikinnitusi, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7.1.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSTÄHISE KUJUNDUS

Mootorisüsteemile või sõidukile käesoleva eeskirja punkti 4 kohaselt antud ja kinnitatud tüübikinnitustähisel lisatakse tüübikinnitusnumbrile käesoleva lisa tabeli 1 kohaselt määratud täht, mis tähistab nõuete etappi, mille kohta tüübikinnitus kehtib. Lisaks sisaldab tüübikinnitustähis mootoritüüpi kajastavat tähte/tähekombinatsiooni, mis määratakse käesoleva lisa tabeli 2 kohaselt.

Käesolevas lisas kirjeldatakse selle tähise välimust ja esitatakse näide tähise koostamise kohta.

Alljärgneval joonisel on kujutatud tähise üldine paigutus, mõõtmed ja elemendid, millest tähis koosneb. Näidatakse numbrite ja tähtede tähendus ja viidatakse allikatele, mille põhjal teha iga tüübikinnitusjuhu puhul kindlaks vastavad alternatiivid.

Image

Näide 1

Diislikütusel töötav diiselmootor (B7)

Image

Ülal kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud etapi nõuetele (käesoleva näite puhul etapp A). Lisaks osutab riigi eraldusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) mootoritüübile vastavalt tabeli 2 andmetele (käesoleva näite puhul D – diislikütus).

Näide 2

Etanoolil (ED95) töötav diiselmootor

Image

Ülal kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud etapi nõuetele (käesoleva näite puhul etapp B). Lisaks osutab riigi eraldusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) mootoritüübile vastavalt tabeli 2 andmetele (käesoleva näite puhul ED – etanool (ED95)).

Näide 3

Maagaasil töötav ottomootor

Image

Ülal kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud etapi nõuetele (käesoleva näite puhul etapp C). Lisaks osutab riigi eraldusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) kütusetüübile vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.12.3.3.6. (käesoleva näite puhul HLt).

Näide 4

Veeldatud naftagaasil töötav ottomootor

Image

Ülal kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud etapi nõuetele (käesoleva näite puhul etapp C). Lisaks osutab riigi eraldusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) mootoritüübile vastavalt tabeli 2 andmetele (käesoleva näite puhul Q – veeldatud naftagaas).

Näide 5

Image

Ülal kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud HL-rühma maagaasil töötavale mootorile või sõidukile, näitab, et mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirjale nr 49 (käesoleva näite puhul etapp C) ja eeskirjale nr 85 (1). Tüübikinnitustähise esimesed kaks kohta näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 49 06-muudatuste seeriat ja eeskiri nr 85 oli algsel kujul.

Tabel 1

Tähed, mis osutavad pardadiagnostikasüsteemiga ja valikulise katalüütilise redutseerimise süsteemiga seotud nõuetele

| Täht | Pardadiagnostikasüsteemi NOx künnisväärtus (2) | Pardadiagnostikasüsteemi tahkete osakeste künnisväärtus (3) | Reaktiivi kvaliteet ja tarbimine | Pardadiagnostika täiendavad seirevahendid (4) | Rakendamise kuupäev: uued tüübid | Tüübikinnituse kehtivuse lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (5) | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Ülemineku-periood” | Talitluse seire (6) | Üleminekuperiood (7) | Ei kohaldata | Eeskirja nr 49 06-seeria muudatuste jõustumiskuupäev | 1. september 2014 |
| B (5) | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Ülemineku-periood” | 9.A lisa tabelis 1 rida „Üleminekuperiood” | Üleminekuperiood (7) | Ei kohaldata | 1. september 2014 | 31. detsember 2016 |
| C | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded” | 9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded” | Üldnõuded (8) | Jah | 31. detsember 2015 | |

Täht

Pardadiagnostikasüsteemi NOx künnisväärtus (2)

Pardadiagnostikasüsteemi tahkete osakeste künnisväärtus (3)

Reaktiivi kvaliteet ja tarbimine

Pardadiagnostika täiendavad seirevahendid (4)

Rakendamise kuupäev: uued tüübid

Tüübikinnituse kehtivuse lõppkuupäev

A (5)

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Ülemineku-periood”

Talitluse seire (6)

Üleminekuperiood (7)

Ei kohaldata

Eeskirja nr 49 06-seeria muudatuste jõustumiskuupäev

1. september 2014

B (5)

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Ülemineku-periood”

9.A lisa tabelis 1 rida „Üleminekuperiood”

Üleminekuperiood (7)

Ei kohaldata

1. september 2014

31. detsember 2016

C

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded”

9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded”

Üldnõuded (8)

Jah

31. detsember 2015

Tabel 2

Mootori tüübi koodid tüübikinnitustähisel

| Mootori tüüp | Kood |
| --- | --- |
| Diislikütusel töötav diiselmootor | D |
| Etanoolil (ED95) töötav diiselmootor | ED |
| Etanoolil (E85) töötav ottomootor | E85 |
| Bensiinil töötav ottomootor | P |
| Veeldatud naftagaasil töötav ottomootor | Q |
| Maagaasil töötav ottomootor | Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.6. |
| Segakütuselised mootorid | Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.7. |

Mootori tüüp

Kood

Diislikütusel töötav diiselmootor

D

Etanoolil (ED95) töötav diiselmootor

ED

Etanoolil (E85) töötav ottomootor

E85

Bensiinil töötav ottomootor

P

Veeldatud naftagaasil töötav ottomootor

Q

Maagaasil töötav ottomootor

Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.6.

Segakütuselised mootorid

Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.7.

---

(1)  Eeskiri nr 85 on esitatud vaid näitena.

(2)  9.A lisa tabelites 1 ja 2 sätestatud pardadiagnostikasüsteemi NOx künnisväärtuse seire nõuded

(3)  9.A lisa tabelis 1 sätestatud pardadiagnostikasüsteemi tahkete osakeste künnisväärtuse seire nõuded

(4)  Nõuded, mis käsitlevad seiremeetodi kava ja selle rakendamist vastavalt 9.A lisa punktidele 2.3.1.2 ja 2.3.1.2.1

(5)  Käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud üleminekuperioodi kestel on valmistaja vabastatud 9.A lisa punkti 6.4.1 kohase kinnituse esitamise kohustusest.

(6)  9.A lisa punktis 2.3.2.2 sätestatud talitluse seire nõuded.

(7)  Reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes 11. lisa punktides 7.1.1.1 ja 8.4.1.1 sätestatud üleminekuperioodi nõuded.

(8)  Reaktiivi kvaliteedi ja tarbimise suhtes 11. lisa punktides 7.1.1. ja 8.4.1. sätestatud üldnõuded.

---

4. LISA

KATSEMENETLUS

1.   SISSEJUHATUS

Käesoleva lisa aluseks on ülemaailmse ühtlustatud raskeveokite sertifitseerimise üldine tehniline eeskiri (gtr) nr 4.

2.   RESERVEERITUD (1)

3.   MÕISTED, TÄHISED JA LÜHENDID

3.1.   Mõisted

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

3.1.1.   „deklareeritud maksimaalne võimsus (Pmax)”– valmistaja poolt tüübikinnitustaotluses deklareeritud maksimaalne võimsus EMK kilovattides (kasulik võimsus);

3.1.2.   „viiteaeg”– aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 10 % süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t10), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Gaasiliste komponentide puhul on see aeg, mis kulub mõõdetava komponendi liikumiseks proovivõtturist detektorisse.

3.1.3.   „triiv”– erinevus mõõteseadme null- või kalibreerimisreaktsiooni vahel pärast ja enne heitgaasikatseid;

3.1.4.   „täisvoolulahjendusmeetod”– protsess, mille käigus kogu heitgaasivool segatakse lahjendusõhuga, enne kui osa lahjendatud heitgaasivoolust eraldatakse analüüsimiseks;

3.1.5.   „maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi)”– mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 70 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

3.1.6.   „minimaalne pöörlemiskiirus (nlo)”– mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 55 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

3.1.7.   „maksimaalne võimsus (Pmax)”– valmistaja poolt deklareeritud maksimaalne võimsus kilovattides (kW);

3.1.8.   „maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus”– valmistaja poolt deklareeritud mootori pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab suurima pöördemomendi;

3.1.9.   „normaliseeritud pöördemoment”– mootori pöördemoment protsentides normaliseerituna maksimaalse võimaliku pöördemomendi suhtes mootori antud pöörlemiskiirusel;

3.1.10.   „käitaja nõue”– mootori käitaja sisendsignaal mootori väljundi reguleerimiseks. Käitajaks võib olla isik (st käsitsi käitamine) või regulaator

(st automaatne käitamine), kes/mis annab mehaanilise või elektroonilise signaali, mis kutsub esile muutuse mootori väljundis. Signaal võib pärineda kas gaasipedaalilt või olla vastav signaal, seguklapi hoovalt või olla vastav signaal, ujuki hoovalt või olla vastav signaal, käigukangilt või olla vastav signaal või pärineda pöörlemiskiiruse regulaatori sättepunktist või olla vastav signaal;

3.1.11.   „osavoolulahjendusmeetod”– protsess, mille käigus enne tahkete osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa heitgaasivoolust eraldatakse ning segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga;

3.1.12.   „üleminekurampidega statsionaarse katse tsükkel”– katsetsükkel, mis koosneb mitmest statsionaarsetest katsefaasist, kus iga faasi jaoks on kindlaksmääratud pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tingimused ning nende faaside vahel on kindlaksmääratud üleminekurambid (WHSC);

3.1.13.   „nominaalne kiirus”– suurim pöörlemiskiiruse regulaatori poolt lubatud täiskoormusel töötava mootori kiirus vastavalt valmistaja müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmetele või pöörlemiskiiruse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt valmistaja poolt müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmetele;

3.1.14.   „reageerimisaeg”– aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi muutumisest kuni hetkeni, mil saavutatakse 90 % seadme reageeringu lõppväärtusest (t90), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina ning mõõdetava komponendi kontsentratsioonimuutus peab olema vähemalt 60 % skaala täisväärtusest ja see peab toimuma vähem kui 0,1 sekundiga; Süsteemi reageerimisaeg moodustub süsteemi viiteajast ja süsteemi tõusuajast.

3.1.15.   „tõusuaeg”– aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 protsendist 90 protsendini lõppnäidust (t90 – t10);

3.1.16.   „kalibreerimisreaktsioon”– keskmine reaktsioon võrdlusgaasile 30 s pikkuse ajavahemiku jooksul;

3.1.17.   „heite erimass”– saasteainete mass väljendatuna ühikutes g/kWh;

3.1.18.   „katsetsükkel”– kindlaksmääratud kiiruse ja pöördemomendiga katsefaaside järjestus mootori katsetamiseks statsionaarsel režiimil (ülemaailmne ühtlustatud püsiv sõidutsükkel, WHSC) või siirderežiimil (ülemaailmne ühtlustatud muutuv sõidutsükkel, WHTC);

3.1.19.   „ülekandeaeg”– aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi muutumisest kuni hetkeni, mil saavutatakse 50 % süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t50), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Ülekandeaega kasutatakse erinevate mõõteinstrumentide signaalide ajalisse vastavusse viimiseks;

3.1.20.   „siirdekatsetsükkel”– katsetsükkel, kus kasutatakse normaliseeritud kiiruse ja pöördemomendi väärtusi, mis muutuvad ajas suhteliselt kiiresti (WHTC);

3.1.21.   „nullreaktsioon”– keskmine reaktsioon nullgaasile 30 sekundi jooksul.

Joonis 1.

Süsteemi reaktsiooni määratlused

3.2.   Üldised tähised

| Tähis | Ühik | Mõiste |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regressioonisirge tõus |
| a
  0 | — | regressioonisirge ja Y-telje lõikepunkt |
| A/F
  st | — | Stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe |
| c | ppm/mahuprotsent | Kontsentratsioon |
| c
  d | ppm/mahuprotsent | Kontsentratsioon kuivas gaasis |
| c
  w | ppm/mahuprotsent | Kontsentratsioon niiskes gaasis |
| cb | ppm/mahuprotsent | Taustkontsentratsioon |
| C
  d | - | SSV vooluhulgategur |
| c
  gas | ppm/mahuprotsent | Gaasiliste komponentide kontsentratsioon |
| | Osakeste arv/cm3 | Tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta |
| cs,i | Osakeste arv/cm3 | Lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa) |
| d | m | Läbimõõt |
| di | | Tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm) |
| d
  V | m | Venturi toru ahendi läbimõõt |
| D
  0 | m3/s | Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt |
| D | — | Lahjendustegur |
| Dt | s | Ajavahemik |
| e | | Eraldunud tahkete osakeste arv kWh kohta |
| e
  gas | g/kWh | Gaasiliste komponentide heite erimass |
| e
  PM | g/kWh | Tahkete osakeste heite erimass |
| e
  r | g/kWh | Heite erimass regeneratsiooni ajal |
| e
  w | g/kWh | Heite kaalutud erimass |
| E
  CO2 | % | NOx analüsaatori CO2 summutav mõju |
| E
  E | % | Etaani eemaldamise tõhusus |
| E
  H2O | % | NOx analüsaatori vee summutav mõju |
| E
  M | % | Metaani eemaldamise tõhusus |
| E
  NOx | % | NOx konverteri tõhusus |
| f | Hz | Andmevõtusagedus |
| f
  a | — | Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur |
| F
  s | — | Stöhhiomeetriline tegur |
| | — | Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub katses kasutatavast lahjenduse seadistusest |
| H
  a | g/kg | Siseneva õhu absoluutne niiskus |
| H
  d | g/kg | Lahjendusõhu absoluutne niiskus |
| i | — | Hetkeväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz) |
| k | — | Kalibreerimisfaktor, millega korrigeeritakse tahkete osakeste arvu mõõturi tulemusi lähtudes referentsmõõturi tulemustest, kui tahkete osakeste arvu mõõtur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste arvu mõõtur võtab kalibreerimisfaktorit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1 |
| k
  c | — | Süsinikust olenev tegur |
| k
  f,d | m3/kütuse kg | Põlemisgaaside täiendav ruumala kuivas heitgaasis |
| k
  f,w | m3/kütuse kg | Põlemisgaaside täiendav ruumala niiskes heitgaasis |
| k
  h,D | — | Diiselmootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur |
| k
  h,G | — | Ottomootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur |
| kr | | Regenereerimise korrektsioonitegur vastavalt punktile 6.6.2. või mootorite puhul, millel puudub perioodiliselt regenereeruv järeltöötlussüsteem kr
  = 1 |
| k
  r,d | — | Regenereerimise parandustegur allavoolu |
| k
  r,u | — | Regenereerimise parandustegur ülesvoolu |
| k
  w,a | — | Siseneva õhuvoolu kuiv/niiske korrektsioonitegur |
| k
  w,d | — | Lahjendusõhu kuiv/niiske korrektsioonitegur |
| k
  w,e | — | Lahjendatud heitgaasi kuiv/niiske korrektsioonitegur |
| k
  w,r | — | Toore heitgaasi kuiv/niiske korrektsioonitegur |
| K
  V | — | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisfunktsioon |
| λ | — | Õhu ülejäägi suhtarv |
| mb | mg | Kogutud lahjendusõhu tahkete osakeste proovimass |
| m
  d | kg | Tahkete osakeste proovifiltrid läbinud lahjendusõhu proovi mass |
| m
  ed | kg | Tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass |
| m
  edf | kg | Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass |
| m
  ew | kg | Tsükli heitgaasi kogumass |
| mex | kg | Tahkete osakeste arvu määramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass |
| m
  f | mg | Tahkete osakeste proovivõtufiltri mass |
| m
  gas | g | Katsetsükli jooksul tekkinud gaasilise heite mass |
| mp | mg | Kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  PM | g | Katsetsükli jooksul tekkinud tahkete osakeste heite mass |
| mPM,corr | g/test | Tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu võrra |
| m
  se | kg | Katsetsükli jooksul tekkinud heitgaasiproovi mass |
| m
  sed | kg | Lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| m
  sep | kg | Tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| m
  ssd | kg | Teisese lahjendusõhu mass |
| M | Nm | Pöördemoment |
| M
  a | g/mol | Siseneva õhu keskmine molaarmass |
| M
  d | g/mol | Lahjendusõhu keskmine molaarmass |
| M
  e | g/mol | Heitgaasi keskmine molaarmass |
| M
  f | Nm | Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment |
| M
  gas | g/mol | Gaasiliste komponentide molaarmass |
| M
  r | Nm | Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment |
| N | — | Katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste arv |
| n | — | Mõõtmiste arv |
| nr | — | Regeneratsiooniga tehtud mõõtmiste arv |
| n | min–1 | Mootori pöörlemiskiirus |
| n
  hi | min–1 | Mootori maksimaalne pöörlemiskiirus |
| n
  lo | min–1 | Mootori minimaalne pöörlemiskiirus |
| n
  pref | min–1 | Mootori eelistatud pöörlemiskiirus |
| n
  p | r/s | Mahtpumba töökiirus |
| Ncold | — | Külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv |
| Nhot | — | Kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv |
| Nin | | Tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu |
| Nout | | Tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu |
| p
  a | kPa | Mootorisse siseneva õhu küllastunud auru rõhk |
| p
  b | kPa | Atmosfääri kogurõhk |
| p
  d | kPa | Lahjendusõhu küllastunud auru rõhk |
| p
  p | kPa | Absoluutne rõhk |
| p
  r | kPa | Veeauru rõhk pärast jahutusvanni |
| p
  s | kPa | Kuiva atmosfääri rõhk |
| P | kW | Võimsus |
| P
  f | kW | Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus |
| P
  r | kW | Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus |
| qex | kg/s | tahkete osakeste arvu määramiseks võetud proovi massivoolukiirus |
| q

  mad | kg/s | Kuiva siseneva õhu massivoolukiiruss |
| q

  maw | kg/s | Niiske siseneva õhu massivoolukiirus |
| q

  mCe | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus lahjendamata heitgaasis |
| q

  mCf | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus mootorisse |
| q

  mCp | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemis |
| q

  mdew | kg/s | Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus |
| q

  mdw | kg/s | Niiske lahjendusõhu voolu masskiirus |
| q

  medf | kg/s | Niiske lahjendatud heitgaasi ekvivalentmassi voolukiirus |
| q

  mew | kg/s | Niiske heitgaasi massivoolukiirus |
| q

  mex | kg/s | Lahjendustunnelist saadud proovi massivoolukiirus |
| q

  mf | kg/s | Kütuse massivoolukiirus |
| q

  mp | kg/s | Proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi |
| qsw | kg/s | Lahjendustunnelisse suunatud õhu massivoolukiirus, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovi massivoolukiirust |
| q

  vCVS | m3/s | Püsimahuproovivõtu mahtkiirus |
| q

  vs | dm3/min | Heitgaasi analüsaatorisüsteemi voolukiirus |
| q

  vt | cm3/min | Märgistusgaasi voolukiirus |
| r2 | — | Determinatsioonikordaja |
| r
  d | — | Lahjendusaste |
| r
  D | — | SSV diameetrite suhe |
| r
  h | — | Leekionisatsioonidetektori süsivesinike kalibreerimistegur |
| r
  m | — | Leekionisatsioonidetektori metanooli kalibreerimistegur |
| r
  p | — | SSV rõhkude suhe |
| r
  s | — | Keskmine proovivõtusuhe |
| s | | Standardhälve |
| ρ | kg/m3 | Tihedus |
| ρ
  e | kg/m3 | Heitgaasi tihedus |
| σ | — | Standardhälve |
| T | K | Absoluutne temperatuur |
| T
  a | K | Siseneva õhu absoluutne temperatuur |
| t | s | Kellaaeg |
| t
  10 | s | Aeg astme sisendi ja 10 % näidu vahel |
| t
  50 | s | Aeg astme sisendi ja 50 % näidu vahel |
| t
  90 | s | Aeg astme sisendi ja 90 % näidu vahel |
| u | — | Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste (või molaarmassi) suhe jagatud 1000ga |
| V
  0 | m3/r | Mahtpumba ühele pumbapöördele vastav pumbatava gaasi ruumala |
| V
  s | dm3 | Analüsaatori stendi süsteemi ruumala |
| W
  act | kWh | Katsetsüklis tehtud tegelik töö |
| Wact,cold | kWh | Tsükli tegelik töö külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6 |
| Wact, hot | kWh | Tsükli tegelik töö kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6 |
| W
  ref | kWh | Katsetsükli etalontsüklis tehtud töö |
| X
  0 | m3/r | Mahtpumba kalibreerimisfunktsioon |

Tähis

Ühik

Mõiste

a
  1

—

Regressioonisirge tõus

a
  0

—

regressioonisirge ja Y-telje lõikepunkt

A/F
  st

—

Stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe

c

ppm/mahuprotsent

Kontsentratsioon

c
  d

ppm/mahuprotsent

Kontsentratsioon kuivas gaasis

c
  w

ppm/mahuprotsent

Kontsentratsioon niiskes gaasis

cb

ppm/mahuprotsent

Taustkontsentratsioon

C
  d

-

SSV vooluhulgategur

c
  gas

ppm/mahuprotsent

Gaasiliste komponentide kontsentratsioon

Formula

Osakeste arv/cm3

Tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta

cs,i

Osakeste arv/cm3

Lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa)

d

m

Läbimõõt

di

Tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm)

d
  V

m

Venturi toru ahendi läbimõõt

D
  0

m3/s

Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt

D

—

Lahjendustegur

Dt

s

Ajavahemik

e

Eraldunud tahkete osakeste arv kWh kohta

e
  gas

g/kWh

Gaasiliste komponentide heite erimass

e
  PM

g/kWh

Tahkete osakeste heite erimass

e
  r

g/kWh

Heite erimass regeneratsiooni ajal

e
  w

g/kWh

Heite kaalutud erimass

E
  CO2

%

NOx analüsaatori CO2 summutav mõju

E
  E

%

Etaani eemaldamise tõhusus

E
  H2O

%

NOx analüsaatori vee summutav mõju

E
  M

%

Metaani eemaldamise tõhusus

E
  NOx

%

NOx konverteri tõhusus

f

Hz

Andmevõtusagedus

f
  a

—

Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur

F
  s

—

Stöhhiomeetriline tegur

Formula

—

Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub katses kasutatavast lahjenduse seadistusest

H
  a

g/kg

Siseneva õhu absoluutne niiskus

H
  d

g/kg

Lahjendusõhu absoluutne niiskus

i

—

Hetkeväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz)

k

—

Kalibreerimisfaktor, millega korrigeeritakse tahkete osakeste arvu mõõturi tulemusi lähtudes referentsmõõturi tulemustest, kui tahkete osakeste arvu mõõtur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste arvu mõõtur võtab kalibreerimisfaktorit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1

k
  c

—

Süsinikust olenev tegur

k
  f,d

m3/kütuse kg

Põlemisgaaside täiendav ruumala kuivas heitgaasis

k
  f,w

m3/kütuse kg

Põlemisgaaside täiendav ruumala niiskes heitgaasis

k
  h,D

—

Diiselmootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur

k
  h,G

—

Ottomootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur

kr

Regenereerimise korrektsioonitegur vastavalt punktile 6.6.2. või mootorite puhul, millel puudub perioodiliselt regenereeruv järeltöötlussüsteem kr
  = 1

k
  r,d

—

Regenereerimise parandustegur allavoolu

k
  r,u

—

Regenereerimise parandustegur ülesvoolu

k
  w,a

—

Siseneva õhuvoolu kuiv/niiske korrektsioonitegur

k
  w,d

—

Lahjendusõhu kuiv/niiske korrektsioonitegur

k
  w,e

—

Lahjendatud heitgaasi kuiv/niiske korrektsioonitegur

k
  w,r

—

Toore heitgaasi kuiv/niiske korrektsioonitegur

K
  V

—

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisfunktsioon

λ

—

Õhu ülejäägi suhtarv

mb

mg

Kogutud lahjendusõhu tahkete osakeste proovimass

m
  d

kg

Tahkete osakeste proovifiltrid läbinud lahjendusõhu proovi mass

m
  ed

kg

Tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass

m
  edf

kg

Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass

m
  ew

kg

Tsükli heitgaasi kogumass

mex

kg

Tahkete osakeste arvu määramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass

m
  f

mg

Tahkete osakeste proovivõtufiltri mass

m
  gas

g

Katsetsükli jooksul tekkinud gaasilise heite mass

mp

mg

Kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  PM

g

Katsetsükli jooksul tekkinud tahkete osakeste heite mass

mPM,corr

g/test

Tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu võrra

m
  se

kg

Katsetsükli jooksul tekkinud heitgaasiproovi mass

m
  sed

kg

Lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass

m
  sep

kg

Tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass

m
  ssd

kg

Teisese lahjendusõhu mass

M

Nm

Pöördemoment

M
  a

g/mol

Siseneva õhu keskmine molaarmass

M
  d

g/mol

Lahjendusõhu keskmine molaarmass

M
  e

g/mol

Heitgaasi keskmine molaarmass

M
  f

Nm

Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment

M
  gas

g/mol

Gaasiliste komponentide molaarmass

M
  r

Nm

Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment

N

—

Katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste arv

n

—

Mõõtmiste arv

nr

—

Regeneratsiooniga tehtud mõõtmiste arv

n

min–1

Mootori pöörlemiskiirus

n
  hi

min–1

Mootori maksimaalne pöörlemiskiirus

n
  lo

min–1

Mootori minimaalne pöörlemiskiirus

n
  pref

min–1

Mootori eelistatud pöörlemiskiirus

n
  p

r/s

Mahtpumba töökiirus

Ncold

—

Külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv

Nhot

—

Kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv

Nin

Tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu

Nout

Tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu

p
  a

kPa

Mootorisse siseneva õhu küllastunud auru rõhk

p
  b

kPa

Atmosfääri kogurõhk

p
  d

kPa

Lahjendusõhu küllastunud auru rõhk

p
  p

kPa

Absoluutne rõhk

p
  r

kPa

Veeauru rõhk pärast jahutusvanni

p
  s

kPa

Kuiva atmosfääri rõhk

P

kW

Võimsus

P
  f

kW

Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus

P
  r

kW

Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus

qex

kg/s

tahkete osakeste arvu määramiseks võetud proovi massivoolukiirus

q

  mad

kg/s

Kuiva siseneva õhu massivoolukiiruss

q

  maw

kg/s

Niiske siseneva õhu massivoolukiirus

q

  mCe

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus lahjendamata heitgaasis

q

  mCf

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus mootorisse

q

  mCp

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemis

q

  mdew

kg/s

Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus

q

  mdw

kg/s

Niiske lahjendusõhu voolu masskiirus

q

  medf

kg/s

Niiske lahjendatud heitgaasi ekvivalentmassi voolukiirus

q

  mew

kg/s

Niiske heitgaasi massivoolukiirus

q

  mex

kg/s

Lahjendustunnelist saadud proovi massivoolukiirus

q

  mf

kg/s

Kütuse massivoolukiirus

q

  mp

kg/s

Proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi

qsw

kg/s

Lahjendustunnelisse suunatud õhu massivoolukiirus, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovi massivoolukiirust

q

  vCVS

m3/s

Püsimahuproovivõtu mahtkiirus

q

  vs

dm3/min

Heitgaasi analüsaatorisüsteemi voolukiirus

q

  vt

cm3/min

Märgistusgaasi voolukiirus

r2

—

Determinatsioonikordaja

r
  d

—

Lahjendusaste

r
  D

—

SSV diameetrite suhe

r
  h

—

Leekionisatsioonidetektori süsivesinike kalibreerimistegur

r
  m

—

Leekionisatsioonidetektori metanooli kalibreerimistegur

r
  p

—

SSV rõhkude suhe

r
  s

—

Keskmine proovivõtusuhe

s

Standardhälve

ρ

kg/m3

Tihedus

ρ
  e

kg/m3

Heitgaasi tihedus

σ

—

Standardhälve

T

K

Absoluutne temperatuur

T
  a

K

Siseneva õhu absoluutne temperatuur

t

s

Kellaaeg

t
  10

s

Aeg astme sisendi ja 10 % näidu vahel

t
  50

s

Aeg astme sisendi ja 50 % näidu vahel

t
  90

s

Aeg astme sisendi ja 90 % näidu vahel

u

—

Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste (või molaarmassi) suhe jagatud 1000ga

V
  0

m3/r

Mahtpumba ühele pumbapöördele vastav pumbatava gaasi ruumala

V
  s

dm3

Analüsaatori stendi süsteemi ruumala

W
  act

kWh

Katsetsüklis tehtud tegelik töö

Wact,cold

kWh

Tsükli tegelik töö külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6

Wact, hot

kWh

Tsükli tegelik töö kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6

W
  ref

kWh

Katsetsükli etalontsüklis tehtud töö

X
  0

m3/r

Mahtpumba kalibreerimisfunktsioon

3.3.   Kütuse koostise tähised ja lühendid

| w
  ALF | Kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| --- | --- |
| w
  BET | Kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  GAM | Kütuse väävlisisaldus, massiprotsent |
| w
  DEL | Kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | Kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | Vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| γ | Väävli molaarsuhe (S/C) |
| δ | Lämmastiku molaarsuhe (N/C) |
| ε | Hapniku molaarsuhe (O/C) |

w
  ALF

Kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

w
  BET

Kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent

w
  GAM

Kütuse väävlisisaldus, massiprotsent

w
  DEL

Kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

Kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

Vesiniku molaarsuhe (H/C)

γ

Väävli molaarsuhe (S/C)

δ

Lämmastiku molaarsuhe (N/C)

ε

Hapniku molaarsuhe (O/C)

Kütuse CHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  puhul

3.4.   Keemiliste ühendite tähised ja lühendid

| C1 | Süsivesinike C1-ekvivalent |
| --- | --- |
| CH4 | Metaan |
| C2H6 | Etaan |
| C3H8 | Propaan |
| CO | Süsinikmonooksiid |
| CO2 | Süsinikdioksiid |
| DOP | Dioktüülftalaat |
| HC | Süsivesinikud |
| H2O | Vesi |
| NMHC | Muud süsivesinikud kui metaan |
| NOx | Lämmastikoksiidid |
| NO | Lämmastikoksiid |
| NO2 | Lämmastikdioksiid |
| PM | Tahked osakesed |

C1

Süsivesinike C1-ekvivalent

CH4

Metaan

C2H6

Etaan

C3H8

Propaan

CO

Süsinikmonooksiid

CO2

Süsinikdioksiid

DOP

Dioktüülftalaat

HC

Süsivesinikud

H2O

Vesi

NMHC

Muud süsivesinikud kui metaan

NOx

Lämmastikoksiidid

NO

Lämmastikoksiid

NO2

Lämmastikdioksiid

PM

Tahked osakesed

3.5.   Lühendid

| CFV | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru |
| --- | --- |
| CLD | Kemoluminestsentsdetektor |
| CVS | Püsimahuproovivõtt |
| deNOx | Lämmastikoksiidide järeltöötlussüsteem |
| EGR | Heitgaasitagastus |
| ET | Aurustumistoru |
| FID | Leekionisatsioonidetektor |
| FTIR | Fourier’ teisendusega infrapunatajur |
| GC | Gaasikromatograaf |
| HCLD | Kuumkemoluminestsentsdetektor |
| HFID | Kuumleekionisatsioonidetektor |
| LDS | Laserdioodspektromeeter |
| LPG | Veeldatud naftagaas |
| NDIR | Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator |
| NG | Maagaas |
| NMC | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |
| OT | Väljalasketoru |
| PDP | Mahtpump |
| protsent FS | Protsent skaala täisväärtusest |
| PCF | Tahkete osakeste eelseparaator |
| PFS | Osavoolusüsteem |
| PNC | Tahkete osakeste loendur |
| PND | Tahkete osakeste lahjendi |
| PTS | Tahkete osakeste ülekandesüsteem |
| PTT | Tahkete osakeste ülekandetoru |
| SSV | Eelhelikiirusega Venturi toru |
| VGT | Muutuvgeomeetriaga turbiin |
| VPR | Lenduvate tahkete osakeste püüdur |
| WHSC | Ülemaailmne ühtlustatud püsiv sõidutsükkel |
| WHTC | Ülemaailmne ühtlustatud muutuv sõidutsükkel |

CFV

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru

CLD

Kemoluminestsentsdetektor

CVS

Püsimahuproovivõtt

deNOx

Lämmastikoksiidide järeltöötlussüsteem

EGR

Heitgaasitagastus

ET

Aurustumistoru

FID

Leekionisatsioonidetektor

FTIR

Fourier’ teisendusega infrapunatajur

GC

Gaasikromatograaf

HCLD

Kuumkemoluminestsentsdetektor

HFID

Kuumleekionisatsioonidetektor

LDS

Laserdioodspektromeeter

LPG

Veeldatud naftagaas

NDIR

Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator

NG

Maagaas

NMC

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

OT

Väljalasketoru

PDP

Mahtpump

protsent FS

Protsent skaala täisväärtusest

PCF

Tahkete osakeste eelseparaator

PFS

Osavoolusüsteem

PNC

Tahkete osakeste loendur

PND

Tahkete osakeste lahjendi

PTS

Tahkete osakeste ülekandesüsteem

PTT

Tahkete osakeste ülekandetoru

SSV

Eelhelikiirusega Venturi toru

VGT

Muutuvgeomeetriaga turbiin

VPR

Lenduvate tahkete osakeste püüdur

WHSC

Ülemaailmne ühtlustatud püsiv sõidutsükkel

WHTC

Ülemaailmne ühtlustatud muutuv sõidutsükkel

4.   ÜLDNÕUDED

Mootorisüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja koostatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks oma kasuliku tööea jooksul käesoleva lisa sätetele vastavalt käesoleva eeskirja määratlusele, sealhulgas ka sõidukile paigaldatuna.

5.   TALITLUSNÕUDED

5.1.   Gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heide

Mootori gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heide tuleb kindlaks määrata WHTC ja WHSC katsetsüklite abil, nagu on kirjeldatud punktis 7. Mõõtesüsteemid peavad vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele ning punkti 9.3 (gaasiliste saasteainete heite mõõtmine), punkti 9.4 (tahkete osakeste mõõtmine) ja käesoleva lisa 2. liite tehnilistele kirjeldustele.

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada ka muid süsteeme või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab samaväärseid tulemusi vastavalt punktile 5.1.1.

5.1.1.   Samaväärsus

Süsteemi samaväärsuse määramise aluseks on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja ühe käesolevale lisale vastava süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset näidisepaari.

„Tulemuste” all mõeldakse konkreetse tsükli heitkoguste kaalutud väärtusi. Korrelatsioonitest tuleb teha samas laboris, katsekambris ja samal katsemootoril ning peab eelistatavalt toimuma samal ajal. Näidisepaaride keskmiste väärtuste samaväärsus määratakse kindlaks 3. liite punktis A.3.3 kirjeldatud F- ja t-testide statistiliste andmetega, mis saadakse kirjeldatud laboris, katsekambris ja katsemootoril. Võõrväärtused määratakse kindlaks vastavalt ISO 5725 standardile ning jäetakse andmebaasist välja. Korrelatsioonitestides kasutatavad süsteemid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.

5.2.   Mootoritüüpkond

5.2.1.   Üldsätted

Mootoritüüpkonda iseloomustavad konstruktsiooniparameetrid. Need peavad olema samad kõigil tüüpkonna mootoritel. Mootori valmistaja võib otsustada, millised mootorid tüüpkonda kuuluvad, kui ta järgib punktis 5.2.3 loetletud kuuluvustingimusi. Tüübikinnitusasutus peab mootoritüüpkonna kinnitama. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele asjakohase teabe mootoritüüpkonna liikmete heitetasemete kohta.

5.2.2.   Erijuhud

Mõnel juhul võivad parameetrid avaldada vastastikust mõju. Sellist mõju peab samuti arvesse võtma, tagamaks, et ühte mootoritüüpkonda kuuluvad ainult samalaadsete heitgaasikarakteristikutega mootorid. Valmistaja peab need juhud kindlaks tegema ja neist tüübikinnitusasutusele teatama. Seejärel arvestatakse seda uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Valmistaja peab heade inseneritavade alusel kindlaks tegema sellised punktis 5.2.3 loetlemata seadmed või tunnused, mis avaldavad suurt mõju heitetasemele, ning teatama nendest tüübikinnitusasutusele. Seejärel arvestatakse seda uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Lisaks punktis 5.2.3 loetletud parameetritele võib valmistaja kasutusele võtta täiendavaid tingimusi, mis võimaldavad määratleda kitsamaid mootoritüüpkondi. Need ei pea tingimata olema parameetrid, mis avaldavad mõju heitetasemele.

5.2.3.   Mootoritüüpkonna parameetrid

5.2.3.1.   Töötsükkel

| a) | kahetaktiline tsükkel |
| --- | --- |

a)

kahetaktiline tsükkel

| b) | neljataktiline tsükkel |
| --- | --- |

b)

neljataktiline tsükkel

| c) | rootormootor |
| --- | --- |

c)

rootormootor

| d) | muud |
| --- | --- |

d)

muud

5.2.3.2.   Silindrite konfiguratsioon

5.2.3.2.1.   Silindrite paigutus plokis

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | reas |
| --- | --- |

b)

reas

| c) | radiaalselt |
| --- | --- |

c)

radiaalselt

| d) | muu (F, W jne) |
| --- | --- |

d)

muu (F, W jne)

5.2.3.2.2.   Silindrite suhteline asend

Sama plokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindrite läbimõõt keskpunktist keskpunkti on sama.

5.2.3.3.   Peamine jahutusagent

| a) | õhk |
| --- | --- |

a)

õhk

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | õli |
| --- | --- |

c)

õli

5.2.3.4.   Ühe silindri töömaht

5.2.3.4.1.   Mootor, mille silindri töömaht on ≥ 0,75 dm3

Selleks et lugeda silindri töömahuga ≥ 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 15 % tüüpkonna suurima silindri töömahust.

5.2.3.4.2.   Mootor, mille silindri töömaht on < 0,75 dm3

Selleks et lugeda silindri töömahuga < 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 30 % tüüpkonna suurima üksiku silindri töömahust.

5.2.3.4.3.   Teistsuguse silindri töömahupiiriga mootor

Mootoreid, mille ühe silindri töömaht ületab punktides 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kindlaksmääratud piirnorme, võib lugeda samasse tüüpkonda kuuluvaks tüübikinnitusasutuse loal. See luba peab põhinema tehnilistel elementidel (arvutused, simulatsioonid, katsetulemused jne), mis näitavad, et piirnormi ületamine ei avalda heitgaasiheitele olulist mõju.

5.2.3.5.   Õhu sisselaske viis

| a) | ülelaadeta |
| --- | --- |

a)

ülelaadeta

| b) | survesisselase |
| --- | --- |

b)

survesisselase

| c) | vahejahutusega survesisselase |
| --- | --- |

c)

vahejahutusega survesisselase

5.2.3.6.   Kütuse tüüp

| a) | diislikütus |
| --- | --- |

a)

diislikütus

| b) | maagaas |
| --- | --- |

b)

maagaas

| c) | veeldatud naftagaas |
| --- | --- |

c)

veeldatud naftagaas

| d) | etanool |
| --- | --- |

d)

etanool

5.2.3.7.   Põlemiskambri tüüp

| a) | jaotamata kamber |
| --- | --- |

a)

jaotamata kamber

| b) | jaotatud kamber |
| --- | --- |

b)

jaotatud kamber

| c) | muud tüübid |
| --- | --- |

c)

muud tüübid

5.2.3.8.   Süüte tüüp

| a) | sädesüüde |
| --- | --- |

a)

sädesüüde

| b) | survesüüde |
| --- | --- |

b)

survesüüde

5.2.3.9.   Klapid ning sisse- ja väljalaskeaknad

| a) | paigutus |
| --- | --- |

a)

paigutus

| b) | klappide arv silindri kohta |
| --- | --- |

b)

klappide arv silindri kohta

5.2.3.10.   Toitesüsteemi tüüp

| a) | vedelkütusetoide:






  i) | pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti |
| --- | --- | --- |

a)

vedelkütusetoide:

i)

pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti

| ii) | reas- või jaotuspump |
| --- | --- |

ii)

reas- või jaotuspump

| iii) | sõlmepump või pumppihusti |
| --- | --- |

iii)

sõlmepump või pumppihusti

| iv) | ühisanumpritse |
| --- | --- |

iv)

ühisanumpritse

| v) | karburaator(id) |
| --- | --- |

v)

karburaator(id)

| vi) | muud |
| --- | --- |

vi)

muud

| b) | gaasikütusetoide:






  i) | gaasiline |
| --- | --- | --- |

b)

gaasikütusetoide:

i)

gaasiline

| ii) | vedelik |
| --- | --- |

ii)

vedelik

| iii) | segamisseadmed |
| --- | --- |

iii)

segamisseadmed

| iv) | muud |
| --- | --- |

iv)

muud

| c) | muud tüübid |
| --- | --- |

c)

muud tüübid

5.2.3.11.   Mitmesugused seadmed

| a) | heitgaasitagastus |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastus

| b) | vee sissepritse |
| --- | --- |

b)

vee sissepritse

| c) | õhu sissepuhe |
| --- | --- |

c)

õhu sissepuhe

| d) | muud. |
| --- | --- |

d)

muud.

5.2.3.12.   Elektroonilise juhtimise strateegia

Elektroonilise kontrollploki olemasolu või puudumist mootoril loetakse tüüpkonna põhiparameetriks.

Elektroonilise kontrollplokiga mootorite puhul peab valmistaja esitama tehnilised elemendid, mis selgitavad nende mootorite liigitamist samasse tüüpkonda, st põhjused, miks kõnealustelt mootoritelt võib eeldada vastamist samadele heitkoguse nõuetele.

Sellised elemendid võivad olla arvutused, simulatsioonid, hinnangud, sissepritseparameetrite kirjeldus, katsetulemused jne.

Juhitavad funktsioonid võivad olla näiteks järgmised:

| a) | ajastus |
| --- | --- |

a)

ajastus

| b) | sissepritsesurve |
| --- | --- |

b)

sissepritsesurve

| c) | mitmekordne sissepritse |
| --- | --- |

c)

mitmekordne sissepritse

| d) | ülelaadimisrõhk |
| --- | --- |

d)

ülelaadimisrõhk

| e) | muutuvgeomeetriaga turbiin |
| --- | --- |

e)

muutuvgeomeetriaga turbiin

| f) | heitgaasitagastus |
| --- | --- |

f)

heitgaasitagastus

5.2.3.13.   Heitgaasi järeltöötlusseadmed

Mootoritüüpkonda kuuluvuse tunnusteks loetakse järgmiste seadmete talitlust ja kombinatsiooni:

| a) | oksüdatsioonikatalüsaator |
| --- | --- |

a)

oksüdatsioonikatalüsaator

| b) | kolmekäiguline katalüsaator |
| --- | --- |

b)

kolmekäiguline katalüsaator

| c) | NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx-süsteem |
| --- | --- |

c)

NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx-süsteem

| d) | muud deNOx-süsteemid |
| --- | --- |

d)

muud deNOx-süsteemid

| e) | passiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur |
| --- | --- |

e)

passiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur

| f) | aktiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur |
| --- | --- |

f)

aktiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur

| g) | muud tahkete osakeste püüdurid |
| --- | --- |

g)

muud tahkete osakeste püüdurid

| h) | muud seadmed |
| --- | --- |

h)

muud seadmed

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud ilma järeltöötlussüsteemita, võib selle mootori lisada samasse mootoritüüpkonda, kui see on varustatud oksüdatsioonikatalüsaatoriga ning see ei nõua teistsuguste omadustega kütust.

Kui mootor nõuab eriomadustega kütust (nt tahkete osakeste püüdurid vajavad kütuse erilisandeid regeneratsiooniprotsessi tagamiseks), peab otsus selle mootori lisamise kohta samasse tüüpkonda põhinema valmistaja poolt esitatud tehnilistel elementidel. Need elemendid peavad näitama, et varustatud mootori eeldatav heitetase vastab samale piirnormile nagu varustamata mootor.

Kui mootor, mis on sertifitseeritud koos järeltöötlussüsteemiga kas algmootorina või tüüpkonna liikmena, mille algmootor on varustatud sama järeltöötlussüsteemiga, ei tule seda mootorit lisada samasse mootoritüüpkonda, kui sellel varustatud kujul puudub järeltöötlussüsteem.

5.2.4.   Algmootori valik

5.2.4.1.   Diiselmootorid

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastaval kiirusel. Kui kaks või enam mootorit vastavad sellele esmasele kriteeriumile, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta nominaalsel pöörlemiskiirusel.

5.2.4.2.   Ottomootorid

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat töömahtu. Juhul kui kaks või enam mootorit vastavad kõnealusele esmasele kriteeriumile, valitakse algmootor teiseste kriteeriumide kohaselt, mis järjestatakse järgmiselt:

| a) | suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nominaalsele võimsusele vastaval pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- |

a)

suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nominaalsele võimsusele vastaval pöörlemiskiirusel;

| b) | kõige varasem süüteajastus; |
| --- | --- |

b)

kõige varasem süüteajastus;

| c) | kõige madalam heitgaasitagastuse määr. |
| --- | --- |

c)

kõige madalam heitgaasitagastuse määr.

5.2.4.3.   Märkused algmootori valiku kohta

Tüübikinnitusasutus võib otsustada, et tüüpkonna suurima heitkoguse selgitamiseks on parim viis katsetada täiendavaid mootoreid. Sellisel juhul peab mootori valmistaja esitama asjakohase teabe, mis võimaldab kindlaks määrata tõenäoliselt tüüpkonna suurima heitetasemega mootorid.

Kui tüüpkonda kuuluvatel mootoritel on muid tunnuseid, mis võivad heitgaasiheidet mõjutada, tuleb ka need tunnused kindlaks määrata ja nendega algmootori valimisel arvestada.

Kui tüüpkonna mootorid vastavad samadele heitkoguse väärtustele erinevate kasuliku tööea perioodide jooksul, arvestatakse seda algmootori valimisel.

6.   KATSETINGIMUSED

6.1.   Laborikatse tingimused

Mõõdetakse mootori sisselastava õhu absoluutset temperatuuri (Ta) kelvinites ning kuiva atmosfääri rõhku (p
  s), mida väljendatakse kilopaskalites (kPa), ning määratakse parameeter f
  a järgmiselt. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, võetakse kõnealuste rühmade keskmine temperatuur. Parameeter fa esitatakse koos katsetulemustega. Katsetulemuste parema korduvuse ja korratavuse huvides on soovitatav, et parameeter f
  a vastaks järgmisele tingimusele: 0,93 ≤ f
  a≤ 1,07.

| a) | Diiselmootorid:
  Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Diiselmootorid:

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Formula

(1)

Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhu jahutusega või ilma:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Ottomootorid: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Ottomootorid:

Formula

(3)

6.2.   Vahejahutiga mootorid

Ülelaadeõhu temperatuur registreeritakse ning see võib nominaalse pöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures erineda valmistaja poolt määratletud ülelaadeõhu maksimaalsest temperatuurist ± 5 K võrra. Jahutusagendi temperatuur peab olema vähemalt 293 K (20 °C).

Katselaborisüsteemi või välise ülelaadekompressori kasutamise korral tuleb jahutusagendi voolukiirus seadistada nii, et ülelaadeõhu temperatuur vastaks täpsusega ± 5 K valmistaja poolt määratletud ülelaadeõhu maksimaalsele temperatuurile nominaalse pöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures. Õhu vahejahuti jahutusvedeliku temperatuuri ja voolukiirust ülal nimetatud seadepunkti juures ei tohi kogu katsetsükli vältel muuta, välja arvatud juhul, kui selle tulemuseks on ülelaadeõhu mitterepresentatiivne ülejahutamine. Õhu vahejahuti maht peab põhinema heal inseneritaval ning see peab olema toodetava mootori tegeliku paigalduse suhtes representatiivne. Laborisüsteem peab olema selline, et on tagatud kondensaadi minimaalne kogunemine. Kogu kogunenud kondensaat tuleb välja lasta ja kõik väljalaskekohad tuleb enne heitekatset sulgeda.

Kui mootori valmistaja on õhu vahejahutussüsteemis määratlenud rõhu languse piirid, siis tuleb tagada, et rõhu langus õhu vahejahutussüsteemis jääks mootori valmistaja määratud töötingimustes valmistaja määratud piiridesse. Rõhu langust mõõdetakse valmistaja määratletud kohtades.

6.3.   Mootori võimsus

Heite erimassi määramise aluseks on mootori võimsus ja tsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktides 6.3.1–6.3.5 esitatud määratlustele.

6.3.1   Mootori üldised paigaldustingimused

Mootorit katsetatakse koos 6. liites loetletud abiseadmetega/seadmetega.

Kui abiseadmed/seadmed ei ole paigaldatud nõuetekohaselt, siis tuleb nende võimsust võtta arvesse vastavalt punktidele 6.3.2–6.3.5.

6.3.2.   Heitkoguste määramiskatse ajaks paigaldatavad lisaseadmed/seadmed

Kui käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavaid lisaseadmeid/seadmeid ei ole võimalik katsestendile paigaldada, siis tuleb nende tarbitav võimsus kindlaks määrata ja mootori (etalon- ja tegeliku mootori) mõõdetud võimsusest maha arvata mootori kogu pöörlemiskiiruste vahemikus (WHTC korral) või kõigi katsetatavate pöörlemiskiiruste puhul (WHSC korral).

6.3.3.   Katse ajaks eemaldatavad lisaseadmed/seadmed

Kui käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavaid lisaseadmeid/seadmeid ei ole võimalik katsestendilt eemaldada, siis tuleb nende tarbitav võimsus kindlaks määrata ja mootori (etalon- ja tegeliku mootori) mõõdetud võimsusele liita mootori kogu pöörlemiskiiruste vahemikus (WHTC korral) või kõigi katsetatavate pöörlemiskiiruste puhul (WHSC korral). Kui see väärtus ületab 3 % maksimaalsest võimsusest katsekiirusel, tõendatakse seda tüübikinnitusasutusele.

6.3.4.   Lisaseadmete omatarbevõimsuse kindlaksmääramine

Lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus määratakse kindlaks ainult juhul, kui

| a) | käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/seadmed ei ole mootorile paigaldatud
  ja/või |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/seadmed ei ole mootorile paigaldatud

ja/või

| b) | mootorile on paigaldatud lisaseadmed/seadmed, mis ei ole käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad. |
| --- | --- |

b)

mootorile on paigaldatud lisaseadmed/seadmed, mis ei ole käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad.

Lisaseadmete omatarbevõimsuse väärtused ja lisaseadmete omatarbevõimsuse mõõtmis-/arvutusmeetodid edastab mootori valmistaja kõigi katsetsüklite mõõtmisalade kohta ning need kiidab heaks tüübikinnitusasutus.

6.3.5.   Mootori töötsükkel

Etalon- ja tegeliku töötsükli arvutused (vt punkte 7.4.8 ja 7.8.6) põhinevad vastavalt punktile 6.3.1 mootori võimsusel. Sel juhul võrduvad valemis 4 P
  f ja P
  r nulliga ning P võrdub P
  m.

Kui lisaseadmed/seadmed on paigaldatud vastavalt punktidele 6.3.2 ja/või 6.3.3, siis kasutatakse nende omatarbevõimsust hetkvõimsuse P
  m,i korrigeerimiseks tsüklis järgmiselt:

| | (4) |
| --- | --- |

Formula

(4)

kus:

| P
  m,i | mootori mõõdetud võimsus, kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW |
| P
  r,i | eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW |

P
  m,i

mootori mõõdetud võimsus, kW

P
  f,i

paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW

P
  r,i

eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW

6.4.   Mootori õhusisselaskesüsteem

Kasutada tuleb mootori õhusisselaskesüsteemi või katselaborisüsteemi, mille õhu sisselaskepiirang on ±300 Pa valmistaja määratletud suurimast väärtusest puhta õhupuhasti korral nominaalse pöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures. Piirangule vastav staatiline diferentsiaalrõhk mõõdetakse valmistaja poolt määratud kohas.

6.5.   Mootori heitgaasisüsteem

Kasutada tuleb mootori heitgaasisüsteemi või katselaborisüsteemi, milles heitgaasi vasturõhk on vahemikus 80–100 % valmistaja poolt määratletud suurimast väärtusest nominaalkiiruse ja täiskoormuse juures. Kui maksimaalne piirang on 5 kPa või väiksem, siis peab sättepunkt erinema maksimaalväärtusest vähemalt 1,0 kPa võrra. Heitgaasisüsteem peab vastama heitgaasi proovivõtu nõuetele, mis on esitatud punktides 9.3.10 ja 9.3.11.

6.6.   Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootor

Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootori puhul peab väljalasketoru läbimõõt lõigus, mille pikkus võrdub vähemalt toru neljakordsele läbimõõduga ja mis asub järeltöötlusseadme jaoks ette nähtud laiendussektsiooni algusosa sisselaskeavast ülesvoolu, vastama vähemalt kasutusel oleva toru läbimõõdule või valmistaja määratud läbimõõdule. Väljalasketorustiku ääriku või turboülelaaduri väljalaskeava ja heitgaasi järeltöötlusseadme vaheline kaugus peab vastama sõiduki konfiguratsioonis või valmistaja spetsifikaadis ettenähtud kaugusele. Heitgaasi vasturõhu või piirangu suhtes kehtivad samad eespool nimetatud kriteeriumid ning neid võib reguleerida klapiga. Muudetava piiranguga järeltöötlusseadmetes määratakse heitgaaside maksimaalne piirang valmistaja poolt määratud järeltöötlustingimustega (kahjutustamine/vanandamine ja regenereerimise/koormuse tase). Kui maksimaalne piirang on 5 kPa või väiksem, siis peab sättepunkt erinema maksimaalväärtusest vähemalt 1,0 kPa võrra. Järeltöötluse mahuti võib tühikatse ning mootori kaardistamise ajaks eemaldada ning asendada samaväärse, inaktiivset katalüsaatori kandjat sisaldava mahutiga.

Katsetsüklis mõõdetud heitkogused peavad välitingimustes esineva heite suhtes olema representatiivsed. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul, kus reaktiivi kasutamine on nõutav, peab valmistaja deklareerima kõik katsetes kasutatavad reaktiivid.

Mootorite puhul, mis on varustatud heitgaaside järeltöötlussüsteemidega, kus toimub pidev regenereerimine, ei ole eraldi katsemenetlus nõutav, kuid regenereerimisprotsessi olemus peab olema tõendatud vastavalt punktile 6.6.1.

Mootorite puhul, mis on varustatud heitgaaside järeltöötlussüsteemidega, kus toimub perioodiline regenereerimine vastavalt punktile 6.6.2, tuleb heitkoguse mõõtmistulemusi korrigeerida selliselt, et võtta arvesse regeneratsioonisündmusi. Sellisel juhul sõltub keskmine heitkogus regeneratsioonisündmuse sagedusest, mida mõõdetakse selle järgi, kui suures osas katsetest regenereerimine toimub.

6.6.1.   Pidev regenereerimine

Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkoguseid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis, et heitenäitajad oleksid korratavad. Regenereerimisprotsess peab WHTC kuumkäivituskatse jooksul esinema vähemalt ühe korra ning valmistaja peab teatama, millistel normaaltingimustel regenereerimine toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi vasturõhk jne).

Regenereerimisprotsessi pideva toimumise tõendamiseks tuleb teostada vähemalt kolm WHTC kuumkäivituskatset. Sel eesmärgil soojendatakse mootorit vastavalt punktile 7.4.1, kütuseaurudel lastakse vastavalt punktile 7.6.3 eralduda ja tehakse esimene WHTC kuumkäivituskatse. Järgmised kuumkäivituskatsed tehakse pärast kütuseaurude eraldumist punkti 7.6.3 kohaselt. Katsete ajal registreeritakse heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi vasturõhk jne).

Kui valmistaja deklareeritud tingimused ilmnevad katsete jooksul ning kolme (või enama) WHTC kuumkäivituskatse tulemuste erinevus ei ole suurem kui ± 25 protsenti või 0,005 g/kWh, olenevalt sellest, kumb on suurem, siis loetakse järeltöötlussüsteem pideva regenereerimisega tüüpi kuuluvaks ja katse vastab punkti 7.6 (WHTC ) ja punkti 7.7 (WHSC) üldistele nõuetele.

Kui heitgaaside järeltöötlussüsteemil on turvarežiim, mis lülitub ümber perioodilise regenereerimise režiimile, siis kontrollitakse järeltöötlussüsteemi vastavalt punktile 6.6.2. Sel konkreetsel juhul võidakse kohaldatavaid heitkoguse piirnorme ületada ja kaalutud väärtusi ei arvutata.

6.6.2.   Perioodiline regenereerimine

Perioodilise regenereerimise protsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkogust vähemalt kolmes WHTC kuumkäivituskatses, kusjuures üks katse teostatakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regenereerimise ajal ja kaks ilma regenereerimissündmuseta, ning tulemused kaalutakse valemi 5 kohaselt.

Regenereerimisprotsess peab ühe WHTC kuumkäivituskatse ajal esinema vähemalt ühe korra. Mootor võib olla varustatud lülitiga, mis hoiab regenereerimisprotsessi ära või lubab regenereerimisel toimuda, tingimusel et see operatsioon ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut.

Valmistaja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite juures regenereerimisprotsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi vasturõhk jne) ning kui kaua see kestab. Samuti teatab valmistaja regenereerimistsüklite arvu, esitades katsete arvu, mille korral regenereerimine toimub, võrdlusena regenereerimiseta katsete arvuga. Sageduse kindlaksmääramise täpne kord põhineb hea inseneritava kohaselt saadud andmetel ja see lepitakse kokku tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutusega.

Valmistaja valmistab ette järeltöötlussüsteemi, mida on koormatud, eesmärgiga kutsuda esile regenereerimine WHTC katse ajal. Sellise katse tegemiseks soojendatakse mootorit vastavalt punktile 7.4.1, kütuseaurudel lastakse vastavalt punktile 7.6.3 eralduda ja tehakse esimene WHTC kuumkäivituskatse. Mootori soojendamise ajal ei tohi regenereerimist toimuda.

Keskmine heite erimass regenereerimisfaaside vahel määratakse mitme ligikaudu võrdse ajavahemiku tagant tehtud WHTC kuumkäivituskatse tulemuste aritmeetilise keskmise põhjal (g/kWh). Tuleb teha vähemalt üks WHTC kuumkäivituskatse vahetult enne ja üks vahetult pärast regenereerimiskatset. Alternatiivina võib valmistaja esitada andmed, mis näitavad, et heitkogus püsib regeneratsioonifaaside vahel konstantsena (±25 % või 0,005 g/kWh, olenevalt sellest, kumb on suurem). Sel juhul võib kasutada üksnes ühes WHTC kuumkäivituskatses eraldunud heitkoguseid.

Regenereerimiskatse ajal registreeritakse kõik regenereerimise tuvastamiseks vajalikud andmed (CO või NOx heitkogused, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, väljalaskesüsteemi vasturõhk jne).

Regenereerimise katse jooksul võib ületada kohaldatavaid heitkoguste piirnorme.

Katsemenetluse skeem on esitatud joonisel 2.

Joonis 2.

Perioodilise regenereerimise skeem

WHTC kuumkäivituskatse kaalutud heitkogus arvutatakse järgmiselt:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

kus:

| n | regenereerimiseta WHTC kuumkäivituskatsete arv |
| --- | --- |
| nr | regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse) |
| | keskmine heite erimass regenereerimise puudumisel, g/kWh |
| | keskmine heite erimass regenereerimise korral, g/kWh |

n

regenereerimiseta WHTC kuumkäivituskatsete arv

nr

regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse)

Formula

keskmine heite erimass regenereerimise puudumisel, g/kWh

Formula

keskmine heite erimass regenereerimise korral, g/kWh

Formulamääramiseks on vajalikud järgmised eeldused:

| a) | kui regenereerimine toimub enam kui ühe WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis viiakse täielikud WHTC kuumkäivituskatsed läbi järjestikuliselt ja heitkoguste mõõtmist jätkatakse mootori kütuseaurusid eraldamata ja mootorit välja lülitamata seni, kuni regenereerimine on lõppenud, seejärel arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetes saadud tulemuste keskväärtus; |
| --- | --- |

a)

kui regenereerimine toimub enam kui ühe WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis viiakse täielikud WHTC kuumkäivituskatsed läbi järjestikuliselt ja heitkoguste mõõtmist jätkatakse mootori kütuseaurusid eraldamata ja mootorit välja lülitamata seni, kuni regenereerimine on lõppenud, seejärel arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetes saadud tulemuste keskväärtus;

| b) | kui regenereerimine lõpeb ükskõik millise WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis jätkatakse katset täies mahus. |
| --- | --- |

b)

kui regenereerimine lõpeb ükskõik millise WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis jätkatakse katset täies mahus.

Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib rakendada usaldusväärsel tehnilisel analüüsil põhinevaid regenereerimise kas multiplikatiivseid (c) või aditiivseid (d) korrektsioonitegureid.

| c) | Multiplikatiivsed korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:








  (ülesvoolu) | (6) |
| --- | --- | --- |
| (allavoolu) | (6a) |

c)

Multiplikatiivsed korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:

Formula

(6)

Formula

(6a)

| d) | Aditiivsed korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:








  (ülesvoolu) | (7) |
| --- | --- | --- |
| (allavoolu) | (8) |

d)

Aditiivsed korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:

Formula

(7)

Formula

(8)

Viitega punktis 8.6.3 esitatud heite erimassi arvutustele rakendatakse regenereerimise korrektsioonitegureid järgmiselt:

| e) | regenereerimiseta katses tuleb k
  r,u väärtus korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud heite erimassiga e või sellele liita, |
| --- | --- |

e)

regenereerimiseta katses tuleb k
  r,u väärtus korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud heite erimassiga e või sellele liita,

| f) | regenereerimisega katses tuleb k
  r,d väärtust korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud heite erimassiga e või sellele liita. |
| --- | --- |

f)

regenereerimisega katses tuleb k
  r,d väärtust korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud heite erimassiga e või sellele liita.

Valmistaja taotluse korral võib regenereerimise korrektsioonitegureid

| g) | laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele; |
| --- | --- |

g)

laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele;

| h) | tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, mille on tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus eelnevalt heaks kiitnud, lähtudes valmistaja esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitkogused on võrreldavad. |
| --- | --- |

h)

tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, mille on tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus eelnevalt heaks kiitnud, lähtudes valmistaja esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitkogused on võrreldavad.

6.7.   Jahutussüsteem

Mootori jahutamiseks kasutatakse süsteemi, mis on piisava mahuga, et tagada mootori valmistaja poolt ette nähtud normaalsed töötemperatuurid.

6.8.   Määrdeõli

Valmistaja teatab määrdeõli liigi ning see peab olema turul saadaoleva määrdeõli suhtes representatiivne; katses kasutatava määrdeõli spetsifikatsioonid registreeritakse ning esitatakse koos katsetulemustega.

6.9.   Etalonkütuse spetsifikatsioon

Etalonkütused on loetletud 5. lisas.

Kütuse temperatuur peab vastama valmistaja soovitustele.

6.10.   Karterigaaside heide

Karterigaaside heidet ei tohi lasta vahetult keskkonda. Erandiks on: turboülelaadurite, pumpade, ülelaadekompressoritega mootorid või õhu sisseimemiseks ette nähtud ülelaaduritega mootorid, mis võivad karterigaaside heiteid keskkonda lasta. juhul kui need heitkogused lisatakse heitgaasiheitele (kas füüsiliselt või matemaatiliselt) kõikide heitekatsete ajal. Seda erandit kasutavad valmistajad peavad mootorid konstrueerima nii, et kõik karterigaaside heited suunatakse heitekogumissüsteemi.

Käesoleva punkti tähenduses ei loeta vahetult keskkonda suunatavateks heideteks selliseid karterigaaside heiteid, mis suunatakse kogu töötamise ajal heitgaaside hulka heitgaaside järeltöötlusest ülesvoolu.

Lahtisest karterist eralduvad heited suunatakse heitkoguste määramiseks väljalaskesüsteemi järgmiselt.

| a) | Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga materjalist, mis juhib elektrit ega reageeri karterist pärinevate heidetega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik. |
| --- | --- |

a)

Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga materjalist, mis juhib elektrit ega reageeri karterist pärinevate heidetega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik.

| b) | Laboris kasutatavas karteri torustikus peab paindekohtade arv olema minimaalne ning vältimatute paindekohtade kõverusraadius peab olema maksimaalne. |
| --- | --- |

b)

Laboris kasutatavas karteri torustikus peab paindekohtade arv olema minimaalne ning vältimatute paindekohtade kõverusraadius peab olema maksimaalne.

| c) | Laboris kasutatava karteri torustik peab olema köetav, õhukese seinaga või isoleeritud ja peab vastama mootori valmistaja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta. |
| --- | --- |

c)

Laboris kasutatava karteri torustik peab olema köetav, õhukese seinaga või isoleeritud ja peab vastama mootori valmistaja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta.

| d) | Karteri heitgaasitorustik ühendatakse allavoolu mis tahes järeltöötlussüsteemi lahjendamata heitgaasi torustikust, allavoolu mis tahes paigaldatud heitgaasipiirikust ja piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma heitgaaside vabasse voolu, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljalase võib olla lahjendamata heitgaaside voo suhtes suvalise suunaga. |
| --- | --- |

d)

Karteri heitgaasitorustik ühendatakse allavoolu mis tahes järeltöötlussüsteemi lahjendamata heitgaasi torustikust, allavoolu mis tahes paigaldatud heitgaasipiirikust ja piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma heitgaaside vabasse voolu, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljalase võib olla lahjendamata heitgaaside voo suhtes suvalise suunaga.

6.11.   Punkte 6.11.1 ja 6.11.2 kohaldatakse bensiinil või etanoolil (E85) töötavate ottomootorite suhtes.

6.11.1.   Karteri rõhku mõõdetakse heitkoguste katsetsüklites sobivates asukohtades. Rõhku sisselasketorustikus mõõdetakse ±1 kPa täpsusega.

6.11.2.   Punkti 6.10 nõuetele vastavus loetakse rahuldavaks, kui kõikides punktis 6.11.1 sätestatud mõõtmistingimustes mõõdetud karterirõhk ei ületa mõõtmishetkel valitsevat atmosfäärirõhku.

7.   KATSEMENETLUSED

7.1.   Heitkoguste määramise põhimõtted

Heite erimassi määramiseks peab mootor töötama punktides 7.2.1 ja 7.2.2 määratud katsetsüklite vältel. Heite erimassi määramine nõuab heitgaasides komponentide massi määramist ja mootori vastavat töötsüklit. Komponendid määratakse punktides 7.1.1 ja 7.1.2 kirjeldatud proovivõtumeetodite abil.

7.1.1.   Pidev proovivõtt

Pideva proovivõtu korral määratakse komponentide kontsentratsioon pidevalt alates lahjendamata heitgaasist kuni lahjendatud heitgaasini. See kontsentratsioon korrutatakse (lahjendamata või lahjendatud) heitgaaside pideva voolukiirusega heitkoguste määramise kohas, et määrata komponendi massivoolukiirus. Komponendi heitkogus liidetakse pidevalt kogu katsetsükli jooksul. See summa vastab eraldunud komponendi kogumassile.

7.1.2.   Perioodiline proovivõtt

Perioodilise proovivõtu korral võetakse lahjendamata või lahjendatud heitgaasidest pidevalt proove ja säilitatakse need hilisemaks määramiseks. Võetud proovi kogus peab olema võrdeline lahjendamata või lahjendatud heitgaasi voolukiirusega. Perioodilise proovivõtu näideteks on lahjendatud gaasiliste komponentide kogumine kotti ja tahkete osakeste kogumine filtrile. Perioodilise proovivõtu meetodil saadud kontsentratsioonid korrutatakse (lahjendamata või lahjendatud) heitgaaside kogumassi või massivoolukiirusega, mis vastab proovi võtmisele katsetsükli ajal. See korrutis vastab eraldunud komponendi kogumassile või massivoole. Tahkete osakeste kontsentratsiooni arvutamiseks jagatakse võrdeliselt eraldatud heitgaasist filtrile sadestunud tahked osakesed filtritud heitgaasi kogusega.

7.1.3.   Mõõtmismeetodid

Käesolevas lisas rakendatakse kaht funktsionaalselt samaväärset mõõtmismeetodit. Mõlemat meetodit võib kasutada nii WHTC kui ka WHSC katsetsükli katses:

| a) | gaasilised komponendid kogutakse pidevalt lahjendamata heitgaasist ning tahked osakesed määratakse osavoolulahjendussüsteemi abil; |
| --- | --- |

a)

gaasilised komponendid kogutakse pidevalt lahjendamata heitgaasist ning tahked osakesed määratakse osavoolulahjendussüsteemi abil;

| b) | gaasilised komponendid ja tahked osakesed määratakse täisvoolulahjendussüsteemi (püsimahuproovivõtu süsteemi) abil. |
| --- | --- |

b)

gaasilised komponendid ja tahked osakesed määratakse täisvoolulahjendussüsteemi (püsimahuproovivõtu süsteemi) abil.

Lubatud on nende kahe põhimõtte (st gaasiliste komponentide mõõtmine lahjendamata heitgaasist ja tahkete osakeste mõõtmine täisvoolust) mis tahes kombinatsioon.

7.2.   Katsetsüklid

7.2.1.   WHTC siirdekatsetsükkel

WHTC siirdekatsetsüklit on 1. liites kirjeldatud kui iga sekundi järel vahelduvatest normaaliseeritud kiirustest ja pöördemomentidest koosnevat järjestust. Katse läbiviimiseks katsekambris tuleb normaliseeritud väärtused teisendada mootori kaardistamiskõvera alusel konkreetse testitava mootori tegelikeks väärtusteks. Seda teisendust nimetatakse denormaliseerimiseks ning selliselt kavandatud katsetsükkel on testitava mootori etalontsükkel. Tsükkel tehakse katsestendil läbi nende pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi kontrollväärtustega ning registreeritakse tegelikud pöörlemiskiiruse, pöördemomendi ja võimsuse väärtused. Katse valideerimiseks tehakse pärast katse lõppu pöörlemiskiiruse, pöördemomendi ja võimsuse etalonväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Pidurdamisest tingitud heitkoguste arvutamiseks arvutatakse tsükli tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse tsükli vältel. Tsükli valideerimiseks peab tsükli vältel tehtud töö olema etalontsükliga määratud piirides.

Gaasiliste saasteainete jaoks võib kasutada kas pidevat kogumist (lahjendamata või lahjendatud heitgaas) või perioodilist kogumist (lahjendatud heitgaas). Tahkete osakeste proovi lahjendatakse konditsioneeritud lahjendusõhuga (näiteks välisõhuga) ning osakesed kogutakse ühele sobivale filtrile. WHTC katse skeem on esitatud joonisel 3.

Joonis 3.

WHTC katse

7.2.2.   Üleminekurampidega statsionaarse katse tsükkel WHSC

Üleminekurampidega statsionaarse katse tsükkel WHSC koosneb reast normaliseeritud kiiruse ja koormusega faasidest, mis teisendatakse iga katsetatava mootori jaoks etalonväärtuseks mootori kaardistamiskõvera alusel. Mootor töötab iga faasi puhul ettenähtud aja, seejuures muudetakse mootori pöörlemiskiirust ja koormust lineaarselt 20 ± 1 sekundi jooksul. Katse valideerimiseks tehakse pärast katse lõppu kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse etalonväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Katsetsükli ajal määratakse kõikide gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid, heitgaasivoog ja efektiivvõimsus. Gaasilisi saasteaineid võib registreerida pidevalt või koguda kogumiskotti. Tahkete osakeste proovi lahjendatakse konditsioneeritud lahjendusõhuga (näiteks välisõhuga). Kogu katsemenetluse jooksul võetakse üks proov, mis kogutakse ühele sobivale filtrile.

Pidurdamisest tingitud heitkoguste arvutamiseks arvutatakse tsükli tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse tsükli vältel.

WHSC tsükkel on esitatud tabelis 1. Kõikide faaside puhul, välja arvatud 1. faas, on faasi alguseks eelmisest faasist lähtuva üleminekurambi algus.

Tabel 1

WHSC katsetsükkel

| Faas | Normaliseeritud kiirus
  (protsentides) | Normaliseeritud pöördemoment
  (protsentides) | Faasi kestus (s)
  koos 20 s rambiga |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Summa | | | 1 895 |

Faas

Normaliseeritud kiirus

(protsentides)

Normaliseeritud pöördemoment

(protsentides)

Faasi kestus (s)

koos 20 s rambiga

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Summa

1 895

7.3.   Üldine katsetsükkel

Järgmisel diagrammil on kujutatud üldised juhised, mida tuleb katsetamise ajal järgida. Iga astme üksikasju on kirjeldatud vastavates punktides. Vajaduse korral on juhistest kõrvalekaldumine lubatud, kuid vastavate punktide erinõuded on kohustuslikud.

WHTC puhul koosneb katsemenetlus külmkäivituskatsest, millele järgneb mootori loomulik või sundjahutus, kütuseaurude eraldumise periood ja kuumkäivituskatse.

WHSC puhul koosneb katsemenetlus kuumkäivituskatsest, millele eelneb mootori ettevalmistamine WHSC 9. faasis.

7.4.   Mootori kaardistamine ja etalontsükkel

Katse-eelne mootori parameetrite määramine, mootori talitluse kontrollimine ja süsteemi kalibreerimine tuleb teostada enne mootori kaardistamist vastavalt punktis 7.3 esitatud üldisele katsejärjestusele.

WHTC ja WHSC etalontsükli saamiseks tuleb mootor kaardistada töötamisel täiskoormusega, et määrata mootori pöörlemiskiiruse ja maksimaalse pöördemomendi ning mootori pöörlemiskiiruse ja maksimaalse võimsuse vahelisele seosele vastavad kõverad. Kaardistamiskõverat kasutatakse mootori pöörlemiskiiruse (punkt 7.4.6) ja mootori pöördemomendi (punkt 7.4.7) denormaliseerimiseks.

7.4.1.   Mootori soojendamine

Mootor soojendatakse kas tingimustes, mis vastavad võimsuse vahemikule 75–100 % maksimaalsest võimsusest, või valmistaja soovituse ja hea inseneritava kohaselt. Soojendusperioodi lõpul peab mootor töötama vähemalt 2 minutit, et jahutusvedeliku ja määrdeõli temperatuur stabiliseeruks väärtustel, mis võivad keskväärtustest erineda ± 2 %, või seni, kuni mootori termostaat hakkab mootori temperatuuri reguleerima.

7.4.2.   Kaardistamiskiiruse vahemiku määramine

Minimaalne ja maksimaalne kaardistamiskiirus määratakse järgmiselt:

| Minimaalne kaardistamiskiirus | = | kiirus tühikäigul |
| --- | --- | --- |
| Maksimaalne kaardistamiskiirus | = | või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem. |

Minimaalne kaardistamiskiirus

=

kiirus tühikäigul

Maksimaalne kaardistamiskiirus

=

Formula või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem.

7.4.3.   Mootori kaardistuskõver

Pärast mootori stabiliseerimist punkti 7.4.1 kohaselt kaardistatakse mootor järgmise menetluse kohaselt.

| a) | mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- |

a)

mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel;

| b) | Mootoril lastakse töötada käitaja maksimaalse nõude kohaselt minimaalsel kaardistamiskiirusel; |
| --- | --- |

b)

Mootoril lastakse töötada käitaja maksimaalse nõude kohaselt minimaalsel kaardistamiskiirusel;

| c) | mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min–1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni või konstantse kiirusega, nii et üleminekuks minimaalselt kaardistamiskiiruselt maksimaalsele kulub 4–6 minutit. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis. |
| --- | --- |

c)

mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min–1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni või konstantse kiirusega, nii et üleminekuks minimaalselt kaardistamiskiiruselt maksimaalsele kulub 4–6 minutit. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis.

Kui negatiivse pöördemomendi määramiseks on valitud punktis 7.4.7 esitatud variant b, võib kaardistamiskõverat jätkata kohe käitaja minimaalse nõude kohaselt alates maksimaalsest kaardistamiskiirusest kuni minimaalseni.

7.4.4.   Alternatiivne kaardistamine

Kui valmistaja arvab, et teatava mootori puhul ei ole eespool kirjeldatud kaardistusmeetod usaldusväärne või representatiivne, võib kasutada alternatiivset kaardistusmeetodit. Alternatiivne meetod peab vastama ettenähtud kaardistamismenetluse eesmärgile, mis seisneb mootori kõikide katsetsüklites rakendatud pöörlemiskiiruste puhul suurima võimaliku pöördemomendi määramises. Kõrvalekalded käesolevas punktis käsitletud kaardistamismeetodist ohutuse või representatiivsuse tagamiseks ning nende kõrvalekallete põhjendused peavad saama tüübikinnitusasutuste heakskiidu. Reguleeritud või turboülelaaduriga mootori puhul ei tohi ühelgi juhul kasutada mootori pöörlemiskiiruse pidevat vähendamist.

7.4.5.   Korduskatsed

Mootorit ei ole vaja enne iga katsetsüklit kaardistada. Mootor tuleb enne katsetsüklit uuesti kaardistada juhul, kui

| a) | viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või |
| --- | --- |

a)

viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või

| b) | mootorit on mehaaniliselt muudetud või korduskalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd. |
| --- | --- |

b)

mootorit on mehaaniliselt muudetud või korduskalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd.

7.4.6.   Mootori pöörlemiskiiruste denormaliseerimine

Etalontsüklite saamiseks tuleb 1. liites (WHTC) ja tabelis 1 (WHSC) esitatud normaliseeritud kiirused denormaliseerida järgmise valemi alusel:

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

n
  pref määramiseks tuleb mootori punkti 7.4.3 kohase kaardistuskõvera alusel arvutada integraal üleminekule n
  idle kuni n95h vastavast maksimaalsest pöördemomendist.

Mootori pöörlemiskiirused joonistel 4 ja 5 on määratletud järgmiselt:

| n
  norm | on 1. liites ja tabelis 1 esitatud normaliseeritud kiirus jagatud 100ga; |
| --- | --- |
| n
  lo | on mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest; |
| n
  pref | on mootori pöörlemiskiirus, mille korral maksimaalse kaardistatud pöördemomendi integraal on 51 % integraali väärtustest vahemikus nidle kuni n95h; |
| n
  hi | on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest; |
| n
  idle | on tühikäigu pöörlemiskiirus; |
| n
  95h | on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest. |

n
  norm

on 1. liites ja tabelis 1 esitatud normaliseeritud kiirus jagatud 100ga;

n
  lo

on mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest;

n
  pref

on mootori pöörlemiskiirus, mille korral maksimaalse kaardistatud pöördemomendi integraal on 51 % integraali väärtustest vahemikus nidle kuni n95h;

n
  hi

on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest;

n
  idle

on tühikäigu pöörlemiskiirus;

n
  95h

on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest.

Mootorite (peamiselt ottomootorite) puhul, mille pöörlemiskiiruse regulaatori tunnuskõver on suure kaldega ja kütuse juurdevoolu sulgemine ei võimalda mootori pöörlemiskiirust muuta kuni n
  hi või n
  95h väärtuseni, kasutatakse järgmisi meetmeid:

| n
  hi | valemis 9 asendatakse väärtusega n
  Pmax x 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | asendatakse väärtusega n
  Pmax x 1,02 |

n
  hi

valemis 9 asendatakse väärtusega n
  Pmax x 1,02

n
  95h

asendatakse väärtusega n
  Pmax x 1,02

Joonis 4.

Katsekiiruste määramine

Joonis 5.

npref määratlus

7.4.7.   Mootori pöördemomendi tegelikeks väärtusteks ümberarvutamine

Käesoleva lisa 1. liites (WHTC) ja tabelis 1 (WHSC) esitatud mootori dünamomeetrilised andmed pöördemomendi väärtuste kohta on normaliseeritud maksimaalse pöördemomendi suhtes vastaval kiirusel. Etalontsüklite saamiseks tuleb kõikide võrdluskiiruste korral punkti 7.4.6 kohaselt leitud pöördemomendi väärtused denormaliseerida punkti 7.4.3 kohaselt määratud kaardistamiskõvera alusel järgmiselt:

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

kus:

| M
  norm,i | on normaliseeritud pöördemomendi väärtus protsentides |
| --- | --- |
| M
  max,i | on maksimaalne pöördemoment kaardistuskõveral, Nm |
| M
  f,i | on paigaldatavate seadmete/lisaseadmete tarbitav pöördemoment, Nm |
| M
  r,i | on eemaldatavate seadmete/lisaseadmete tarbitav pöördemoment, Nm |

M
  norm,i

on normaliseeritud pöördemomendi väärtus protsentides

M
  max,i

on maksimaalne pöördemoment kaardistuskõveral, Nm

M
  f,i

on paigaldatavate seadmete/lisaseadmete tarbitav pöördemoment, Nm

M
  r,i

on eemaldatavate seadmete/lisaseadmete tarbitav pöördemoment, Nm

Kui seadmed/lisaseadmed on paigaldatud käesoleva lisa punkti 6.3.1 ja 6. liite kohaselt, siis on M
  f ja M
  r väärtuseks null.

Etalontsükli saamiseks tuleb käituspunktide (käesoleva lisa 1. liites m) negatiivsed pöördemomendi väärtused ümber arvutada tegelikeks väärtusteks, mis määratakse kindlaks ühel järgmistest viisidest:

| a) | negatiivse 40 % arvutamine vastava pöörete arvu juures kasutatavast positiivsest pöördemomendist; |
| --- | --- |

a)

negatiivse 40 % arvutamine vastava pöörete arvu juures kasutatavast positiivsest pöördemomendist;

| b) | mootori käitamiseks maksimaalselt kaardistamiskiiruselt minimaalsele üleminekuks vajaliku negatiivse pöördemomendi kaardistamine; |
| --- | --- |

b)

mootori käitamiseks maksimaalselt kaardistamiskiiruselt minimaalsele üleminekuks vajaliku negatiivse pöördemomendi kaardistamine;

| c) | sellise negatiivse pöördemomendi määramine, mida on vaja mootori käitamiseks tühikäigul ja nhi väärtusel, ning kõnealuste punktide vaheline lineaarne interpoleerimine. |
| --- | --- |

c)

sellise negatiivse pöördemomendi määramine, mida on vaja mootori käitamiseks tühikäigul ja nhi väärtusel, ning kõnealuste punktide vaheline lineaarne interpoleerimine.

7.4.8.   Etalontsükli töö arvutamine

Etalontsükli töö määratakse katsetsüklis nii, et mootori võimsuse hetkeväärtused arvutatakse sünkroonselt võrdluskiiruste ja -pöördemomentide väärtusest vastavalt punktides 7.4.6 ja 7.4.7 esitatud määratlustele. Etalontsükli töö Wref (kWh) saamiseks integreeritakse mootori võimsuse hetkeväärtused üle kogu katsetsüklile vastava aja. Kui lisaseadmed ei ole paigaldatud punkti 6.3.1 nõuete kohaselt, tuleb võimsuse hetkeväärtusi korrigeerida punktis 6.3.5 esitatud valemi 4 abil.

Sama meetodit kasutatakse nii mootori etalon- kui ka tegeliku võimsuse integreerimisel. Väärtuste kindlaksmääramisel etalontsükli naaberväärtuste ja mõõdetud naaberväärtuste vahelistes punktides kasutatakse lineaarset interpoleerimist. Tsükli tegeliku töö integreerimisel nullistatakse kõik negatiivsed pöördemomendi väärtused ja võetakse need arvesse. Kui integreerimissagedus on väiksem kui 5 Hz ning juhul, kui pöördemomendi positiivne väärtus muutub teatava ajavahemiku jooksul negatiivseks või negatiivne väärtus positiivseks, siis arvutatakse negatiivne osa ja see nullistatakse. Positiivne osa lisatakse integreeritud väärtusele.

7.5.   Katse-eelsed menetlused

7.5.1.   Mõõteseadmete paigaldamine

Mõõteseadmed ja proovivõtturid paigaldatakse nõuetekohaselt. Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, ühendatakse väljalasketoru sellega.

7.5.2.   Proovide kogumiseks ette nähtud mõõteseadmete ettevalmistamine

Enne heitkoguste proovide kogumist tuleb teha järgmist:

| a) | lekete olemasolu tuleb kontrollida punkti 9.3.4 kohaselt 8 tundi enne heitkoguste määramist; |
| --- | --- |

a)

lekete olemasolu tuleb kontrollida punkti 9.3.4 kohaselt 8 tundi enne heitkoguste määramist;

| b) | proovide perioodiliseks kogumiseks tuleb ühendada puhtad kogumisvahendid, näiteks vakumeeritud kotid; |
| --- | --- |

b)

proovide perioodiliseks kogumiseks tuleb ühendada puhtad kogumisvahendid, näiteks vakumeeritud kotid;

| c) | kõik mõõteriistad tuleb sisse lülitada vastavalt mõõteriista valmistaja juhistele ning hea inseneritava kohaselt; |
| --- | --- |

c)

kõik mõõteriistad tuleb sisse lülitada vastavalt mõõteriista valmistaja juhistele ning hea inseneritava kohaselt;

| d) | lahjendussüsteemid, proovivõtupumbad, jahutusventilaatorid ja andmekogumissüsteemid tuleb sisse lülitada; |
| --- | --- |

d)

lahjendussüsteemid, proovivõtupumbad, jahutusventilaatorid ja andmekogumissüsteemid tuleb sisse lülitada;

| e) | voolukiirus proovivõtmisel tuleb reguleerida soovitud väärtuseni, soovi korral kasutada möödavoolutoru; |
| --- | --- |

e)

voolukiirus proovivõtmisel tuleb reguleerida soovitud väärtuseni, soovi korral kasutada möödavoolutoru;

| f) | proovivõtusüsteemi soojusvahetid tuleb eelnevalt soojendada või jahutada temperatuurini, mis jääb katseks vajalikku töötemperatuuride vahemikku; |
| --- | --- |

f)

proovivõtusüsteemi soojusvahetid tuleb eelnevalt soojendada või jahutada temperatuurini, mis jääb katseks vajalikku töötemperatuuride vahemikku;

| g) | soojendatud või jahutatud elementidel, näiteks proovivõtuliinidel, filtritel, jahutitel ja pumpadel tuleb lasta töötemperatuuril stabiliseeruda; |
| --- | --- |

g)

soojendatud või jahutatud elementidel, näiteks proovivõtuliinidel, filtritel, jahutitel ja pumpadel tuleb lasta töötemperatuuril stabiliseeruda;

| h) | heitgaasi lahjendussüsteem tuleb voo saamiseks vähemalt 10 minutit enne katse tegemist sisse lülitada; |
| --- | --- |

h)

heitgaasi lahjendussüsteem tuleb voo saamiseks vähemalt 10 minutit enne katse tegemist sisse lülitada;

| i) | kõik elektroonilised integraatorid tuleb enne mis tahes katsefaasi alustamist nullida või uuesti nullida. |
| --- | --- |

i)

kõik elektroonilised integraatorid tuleb enne mis tahes katsefaasi alustamist nullida või uuesti nullida.

7.5.3.   Gaasianalüsaatorite kontrollimine

Valida tuleb gaasianalüsaatori mõõtepiirkond. Lubatud on kasutada piirkonna automaatse või käsitsi ümberlülitusega heitgaasianalüsaatoreid. Katsetsükli ajal ei ole heitgaasianalüsaatori mõõtepiirkonna ümberlülitamine lubatud. Samuti ei ole katsetsükli ajal lubatud ümber lülitada ka analüsaatori operatsioonivõimendi(te) võimendusastet.

Kõikide analüsaatorite korral määratakse null- ja kalibreerimisreaktsioon punktis 9.3.3 esitatud spetsifikatsioonidele vastavate rahvusvaheliselt jälgitavate gaaside abil. FID-analüsaatorite mõõteintervall määratakse süsinikekvivalendi 1 alusel (C1).

7.5.4.   Tahkete osakeste proovivõtufiltri ettevalmistamine

Vähemalt tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi ning pannakse kaalukambrisse stabiliseeruma. Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ning registreeritakse omakaal. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihendiga filtripesas kuni katses kasutamiseni. Filtrit kasutatakse kaheksa tunni jooksul pärast kaalukambrist väljavõtmist.

7.5.5.   Lahjendussüsteemi reguleerimine

Täisvoolulahjendussüsteemi kogu lahjendatud heitgaasivoog või osavoolulahjendussüsteemi läbiv lahjendatud heitgaasivoog tuleb reguleerida nii, et süsteemi ei kondenseeruks vett ning filtri pinna temperatuur oleks 315–325 K (42–52 °C).

7.5.6.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi käivitamine

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem käivitatakse ja see töötab möödavoolu põhimõttel. Lahjendusõhu tahkete osakeste foonisisalduse saab kindlaks määrata lahjendusõhust proovi võtmise teel enne heitgaasi sisenemist lahjendustunnelisse. Selle mõõtmise võib teha kas enne või pärast katset. Kui nimetatud mõõtmine tehakse tsükli alguses ja lõpus, võib arvutada keskväärtuse. Kui fooni mõõtmiseks kasutatakse teist proovivõtusüsteemi, tuleb see mõõtmine teha katsega samal ajal.

7.6.   WHTC tsükli läbiviimine

7.6.1.   Mootori jahutamine

Võib kasutada loomulikku jahtumist või sundjahutamist. Sundjahutamise puhul tuleb lähtuda headest inseneritavadest, et koostada mootorile jahutusõhku suunavaid süsteeme, jahutusõli läbi mootori määrdesüsteemi saatvaid süsteeme, eemaldada soojus jahutusvedelikust mootori jahutussüsteemi kaudu ning eemaldada soojus heitgaasi järeltöötlussüsteemist. Järeltöötlussüsteemi sundjahutuse korral ei tohi jahutusõhku kasutada enne, kui järeltöötlussüsteemi temperatuur on langenud alla katalüsaatori aktiveerimistemperatuuri. Keelatud on kasutada sellist jahutust, mis ei anna tulemuseks representatiivseid heitkoguseid.

7.6.2.   Külmkäivituskatse

Külmkäivituskatset alustatakse siis, kui mootori määrdeõli, jahutusvedeliku ja järeltöötlussüsteemi temperatuurid on vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Mootori käivitamiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| a) | mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis antud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitusmootorit ja piisavalt laetud akut või sobivat vooluallikat; või |
| --- | --- |

a)

mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis antud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitusmootorit ja piisavalt laetud akut või sobivat vooluallikat; või

| b) | mootor käivitatakse dünamomeetri abil. Mootor tuleb käivitada kiirusel, mis ei erine selle tavapärasest tegelikust käivitamiskiirusest rohkem kui ± 25 %. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, käivitamine lõpetatakse ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on nimetatud tavapärasest pikemat käivitusaega. |
| --- | --- |

b)

mootor käivitatakse dünamomeetri abil. Mootor tuleb käivitada kiirusel, mis ei erine selle tavapärasest tegelikust käivitamiskiirusest rohkem kui ± 25 %. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, käivitamine lõpetatakse ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on nimetatud tavapärasest pikemat käivitusaega.

7.6.3.   Kütuseaurude eraldumise periood

Vahetult pärast külmkäivituskatse lõppu lastakse kütuseaurudel eralduda 10 ± 1 minuti jooksul, et valmistada mootor ette kuumkäivituskatseks.

7.6.4.   Kuumkäivituskatse

Mootor käivitatakse pärast punktis 7.6.3 määratletud kütuseaurude eraldumisperioodi lõppu, kasutades punktis 7.6.2 kirjeldatud käivitusmeetodeid.

7.6.5.   Katse käik

Nii külm- kui ka kuumkäivituskatse algab mootori käivitamisega. Pärast mootori töölehakkamist alustatakse tsükli juhtimist nii, et mootori töö vastab tsükli esimesele seadepunktile.

WHTC katse sooritatakse vastavalt punktis 7.4 esitatud etalontsüklile. Mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi seadepunktid antakse 5 Hz (soovitatavalt 10 Hz) või suurema sagedusega. Seadepunktid arvutatakse lineaarse interpolatsiooniga võrdlustsükli 1 Hz sagedusega seadepunktide vahel. Mootori tegeliku pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi andmed registreeritakse vähemalt kord sekundis kogu katsetsükli kestel (1 Hz) ning signaale võib elektrooniliselt filtreerida.

7.6.6.   Heitkoguste kohta andmete kogumine

Katseseeria käivitamisel lülitatakse sisse mõõteseadmed, et samaaegselt alustada

| a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi;

| b) | lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist; |
| --- | --- |

b)

lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist;

| c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi; |
| --- | --- |

d)

heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi;

| e) | dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamiseks. |
| --- | --- |

e)

dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamiseks.

Kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi mõõtmist, mõõdetakse heite kontsentratsioone ((NM)HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirust pidevalt ning salvestatakse need andmed arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud andmed võib salvestada vähemalt 1 Hz sagedusega. Analooganalüsaatorite korral salvestatakse reageering ning kalibreerimisandmeid võib andmete töötlemise ajal rakendada kas sidus- või vallastalitluses.

Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamisel mõõdetakse HC ja NOx heitmeid lahjendustunnelis pidevalt vähemalt 2 Hz sagedusega. Keskmiste kontsentratsioonide määramine toimub analüsaatori signaalide integreerimise teel katsetsükli kestel. Süsteemi reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 20 sekundit ning seda kohandatakse vajaduse korral CVS voo kõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO, CO2 ja NMHC sisaldust võib määrata pidevmõõtmise signaalide integreerimise või tsükli ajal proovikotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusõhus määratakse enne punkti, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse kas integreerimise teel või proovi kogumisega fooniproovi kogumiskotti. Kõik muud vajalikud mõõdetavad andmed salvestatakse vähemalt kord sekundis (1 Hz).

7.6.7.   Tahkete osakeste proovi võtmine

Katseseeria alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult ümber tahkete osakeste kogumisele.

Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa (pumpasid) juhtida selliselt, et voolukiirus läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsiks võrdeline punkti 9.4.6.1 kohaselt määratud heitgaasi massivoolukiirusega.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtturit või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ± 2,5 %. Kui kasutatakse voo kompenseerimist (uuritava gaasivoo proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voo ja tahkete osakeste voo suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ± 2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimese 10 sekundi jooksul). Salvestada tuleb keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi(te) või vooluhulga mõõteseadmete sisendite juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust täpsusega ± 2,5 % kogu tsükli kestel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust.

7.6.8.   Mootori seiskumine ja seadmete rike

Kui mootor külmkäivituskatse ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Mootor tuleb ette valmistada ja uuesti käivitada vastavalt punktis 7.6.2 esitatud nõuetele ning katset tuleb korrata.

Kui mootor kuumkäivituskatse ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Kütuseaurudel tuleb lasta mootorist eralduda vastavalt punktile 7.6.3 ning kuumkäivituskatset tuleb korrata. Külmkäivituskatset ei ole vaja sellisel juhul korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis on katse kehtetu ning seda tuleb korrata eespool esitatud korras.

7.7.   WHSC tsükli läbiviimine

7.7.1.   Lahjendussüsteemi ja mootori ettevalmistamine

Lahjendussüsteem ja mootor tuleb käivitada ja lasta soojeneda punkti 7.4.1 kohaselt. Pärast soojenemist tuleb mootor ja proovivõtusüsteem ette valmistada, lastes mootoril töötada 9. faasile vastavas režiimis (vt punkti 7.2.2, tabel 1) vähemalt 10 minutit, samal ajal peab töötama ka lahjendussüsteem. Võib koguda näidisest tahkete osakeste heite proovi. Selleks kasutatavaid proovivõtufiltreid ei ole vaja stabiliseerida ega kaaluda ning need võib minema visata. Voolukiiruse seadistus peab olema ligilähedane katses kasutavale voolukiirusele. Pärast ettevalmistust lülitatakse mootor välja.

7.7.2.   Mootori käivitamine

Mootor käivitatakse 5 ± 1 minutit pärast punktis 7.7.1 kirjeldatud 9. faasis toimunud ettevalmistuse lõppu nii, nagu valmistaja on kasutusjuhendis soovitanud, kasutades vastavalt punktile 7.6.2 kas seeriatoodangu käivitusmootorit või dünamomeetrit.

7.7.3.   Katse käik

Kui mootor on käivitatud, alustatakse katset ühe minuti jooksul pärast seda, kui mootori töö vastab tsükli esimesele faasile (tühikäik).

WHSC katse sooritatakse vastavalt punkti 7.2.2 tabelis 1 esitatud katsefaaside järjestusele.

7.7.4.   Heitkoguste kohta andmete kogumine

Katseseeria käivitamisel lülitatakse sisse mõõteseadmed, et samaaegselt alustada

| a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi;

| b) | lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist; |
| --- | --- |

b)

lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist;

| c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi; |
| --- | --- |

d)

heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi;

| e) | dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamiseks. |
| --- | --- |

e)

dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamiseks.

Kui mõõdetakse lahjendamata heitgaasi, mõõdetakse heite kontsentratsioone ((NM)HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirust pidevalt ning salvestatakse need andmed arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud andmed võib salvestada vähemalt 1 Hz sagedusega. Analooganalüsaatorite korral salvestatakse reageering ning kalibreerimisandmeid võib andmete töötlemise ajal rakendada kas sidus- või vallastalitluses.

Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamisel mõõdetakse HC ja NOx heitmeid lahjendustunnelis pidevalt vähemalt 2 Hz sagedusega. Keskmiste kontsentratsioonide määramine toimub analüsaatori signaalide integreerimise teel katsetsükli kestel. Süsteemi reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 20 sekundit ning see viiakse vajaduse korral kooskõlla CVS voo kõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO, CO2 ja NMHC sisaldust võib määrata pidevmõõtmise signaalide integreerimise või tsükli ajal proovikotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusõhus määratakse enne punkti, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse, kas integreerimise teel või proovi kogumisega fooniproovi kogumiskotti. Kõik muud vajalikud mõõdetavad andmed salvestatakse vähemalt kord sekundis (1 Hz).

7.7.5.   Tahkete osakeste proovi võtmine

Katseseeria alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult ümber tahkete osakeste kogumisele. Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa (pumpasid) juhtida selliselt, et voolukiirus läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsiks võrdeline punkti 9.4.6.1 kohaselt määratud heitgaasi massivoolukiirusega.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtturit või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ± 2,5 %. Kui kasutatakse voo kompenseerimist (uuritava gaasivoo proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voo ja tahkete osakeste voo suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ± 2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimese 10 sekundi jooksul). Salvestada tuleb keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi(te) või vooluhulga mõõteseadmete sisendite juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust täpsusega ± 2,5 % kogu tsükli kestel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust.

7.7.6.   Mootori seiskumine ja seadmete rike

Kui mootor tsükli ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Mootor tuleb ette valmistada vastavalt punktile 7.7.1, uuesti käivitada vastavalt punktile 7.7.2 ning katset tuleb korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis on katse kehtetu ning seda tuleb korrata eespool esitatud korras.

7.8.   Katsejärgsed menetlused

7.8.1.   Toimingud pärast katset

Pärast katse lõppemist lõpetatakse heitgaasi massivoolukiiruse ja lahjendatud heitgaasi mahu mõõtmine ja gaasivool kogumiskottidesse ning lülitatakse välja tahkete osakeste proovivõtupump. Integreeriva analüsaatorisüsteemi korral jätkub proovivõtt süsteemi reageerimisaja lõppemiseni.

7.8.2.   Proportsionaalse proovivõtu kontrollimine

Kõikide proportsionaalsete perioodiliste proovivõttude, näiteks kogumiskotiproovi või tahkete osakeste proovi puhul tuleb kontrollida, kas proportsionaalne proovivõtt toimus punktide 7.6.7 ja 7.7.5 kohaselt. Kõik proovid, mis ei vasta nendele nõuetele, on kehtetud.

7.8.3.   Tahkete osakeste konditsioneerimine ja kaalumine

Tahkete osakeste filter paigutatakse kaane või tihendiga konteineritesse või suletakse filtripesad, et kaitsta filtreid keskkonnast pärineva saaste eest. Selliselt kaitstud filtrid pannakse uuesti kaalumiskambrisse. Filtreid tuleb konditsioneerida vähemalt üks tund ja seejärel kaaluda punkti 9.4.5 kohaselt. Filtri brutokaal registreeritakse.

7.8.4.   Triivi kontrollimine

Võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 30 minutit pärast katsetsükli lõppu või kütuseaurude eraldumise perioodil määratakse gaasianalüsaatori null- ja kalibreerimisreaktsioon. Käesoleva punkti raames määratletakse tsüklit järgmiselt:

| a) | WHTC puhul: täielik järjestus külm – kütuseaurude eraldumine – kuum; |
| --- | --- |

a)

WHTC puhul: täielik järjestus külm – kütuseaurude eraldumine – kuum;

| b) | WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6): järjestus kütuseaurude eraldumine – kuum; |
| --- | --- |

b)

WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6): järjestus kütuseaurude eraldumine – kuum;

| c) | korduva regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6) kuumkäivituskatsete koguarv; |
| --- | --- |

c)

korduva regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6) kuumkäivituskatsete koguarv;

| d) | WHSC puhul: katsetsükkel. |
| --- | --- |

d)

WHSC puhul: katsetsükkel.

Analüsaatori triivi puhul kehtivad järgmised eeskirjad:

| a) | katse-eelse ning katsejärgse null- ja kalibreerimisreaktsiooni võib sisestada kohe punktis 8.6.1 esitatud valemisse 66 ilma triivi määramata; |
| --- | --- |

a)

katse-eelse ning katsejärgse null- ja kalibreerimisreaktsiooni võib sisestada kohe punktis 8.6.1 esitatud valemisse 66 ilma triivi määramata;

| b) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 1 % täisskaalast, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 1 % täisskaalast, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt;

| c) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 1 % täisskaalast või suurem, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 1 % täisskaalast või suurem, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt.

7.8.5.   Kogumiskotis oleva gaasiproovi analüüs

Võimalikult kiiresti tuleb teha järgmist:

| a) | kogumiskotis olevaid gaasiproove tuleb analüüsida hiljemalt 30 minutit pärast kuumkäivituskatse lõppu ja külmkäivituskatse puhul kütuseaurude eraldumise ajal; |
| --- | --- |

a)

kogumiskotis olevaid gaasiproove tuleb analüüsida hiljemalt 30 minutit pärast kuumkäivituskatse lõppu ja külmkäivituskatse puhul kütuseaurude eraldumise ajal;

| b) | fooniproove tuleb analüüsida kõige rohkem 60 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppu. |
| --- | --- |

b)

fooniproove tuleb analüüsida kõige rohkem 60 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppu.

7.8.6.   Tsükli töö valideerimine

Kõik mootori käivitamise ajal registreeritud punktid tuleb enne tsükli töö arvutamist välja jätta. Tsükli tegelik töö määratakse kogu katsetsükli kohta, selleks arvutatakse mootori võimsuse hetkeväärtused sünkroonselt kiiruse ja pöördemomentide tegelike väärtuste põhjal. Tsükli tegeliku töö Wact (kWh) arvutamiseks integreeritakse mootori võimsuse hetkeväärtused üle kogu katsetsükli. Kui seadmed/lisaseadmed ei ole paigaldatud punkti 6.3.1 nõuete kohaselt, tuleb võimsuse hetkeväärtusi korrigeerida punktis 6.3.5 esitatud valemi 4 abil.

Punktis 7.4.8 kirjeldatud meetodit kasutatakse ka mootori tegeliku töö mõõteväärtuste integreerimiseks.

Tsükli tegelikku tööd Wact võrreldakse etalontsükli tööga Wref ning selle abil arvutatakse pidurdamisest tingitud heitkogused (vt punkt 8.6.3).

Wact väärtus peab moodustama Wref väärtusest 85–105 %.

7.8.7.   Katsetsükli statistiline valideerimine

WHTC ja WHSC korral arvutatakse lineaarne regressioon pöörlemiskiiruse, pöördemomendi ja võimsuse tegelike väärtuste (n
  act, M
  act, P
  act) ja etalontsükli väärtuste (n
  ref, M
  ref, P
  ref) vahel.

Tegelike ja etalontsükli väärtuste vahelisest viiteajast tuleneva nihke minimeerimiseks võib kogu mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi signaalide järjestust võrdluskiiruse ja pöördemomendi järjestuse suhtes ajaliselt nihutada ette- või tahapoole. Kui tagasisidesignaale nihutatakse, tuleb nii pöörlemiskiirust kui ka pöördemomenti nihutada samal määral ning samas suunas.

Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama võrrandi vormis valemiga:

| | (11) |
| --- | --- |

Formula

(11)

kus:

| y | on pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus; |
| --- | --- |
| a
  1 | on regressioonisirge kalle; |
| x | on pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) etalonväärtus; |
| a
  0 | on regressioonisirge y-telg. |

y

on pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus;

a
  1

on regressioonisirge kalle;

x

on pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) etalonväärtus;

a
  0

on regressioonisirge y-telg.

Hinnangu standardviga (SEE) üleminekul y-väärtuselt x-väärtusele ja determinatsioonikordaja (r2) arvutatakse iga regressioonisirge jaoks.

Kõnealune analüüs soovitatakse teha sagedusel 1 Hz. Katse loetakse kehtivaks, kui tabelis 2 (WHTC) või tabelis 3 (WHSC) esitatud kriteeriumid on täidetud.

Tabel 2.

Regressioonisirge tolerantsid WHTC puhul

| | Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi | maksimaalselt 5 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest | maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, a
  1 | 0,95–1,03 | 0,83 - 1,03 | 0,89 - 1,03 |
| Determinatsioonikordaja r
  2 | vähemalt 0,970 | vähemalt 0,850 | vähemalt 0,910 |
| Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a
  0 | maksimaalselt 10 % tühikäigule vastavast pöörlemiskiirusest | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem |

Pöörlemiskiirus

Pöördemoment

Võimsus

Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi

maksimaalselt 5 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest

maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, a
  1

0,95–1,03

0,83 - 1,03

0,89 - 1,03

Determinatsioonikordaja r
  2

vähemalt 0,970

vähemalt 0,850

vähemalt 0,910

Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a
  0

maksimaalselt 10 % tühikäigule vastavast pöörlemiskiirusest

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

Tabel 3

Regressioonisirge tolerantsid WHSC puhul

| | Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi | maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest | maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, a
  1 | 0,99–1,01 | 0,98 - 1,02 | 0,98 - 1,02 |
| Determinatsioonikordaja r
  2 | vähemalt 0,990 | vähemalt 0,950 | vähemalt 0,950 |
| Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a
  0 | maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem |

Pöörlemiskiirus

Pöördemoment

Võimsus

Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi

maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest

maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, a
  1

0,99–1,01

0,98 - 1,02

0,98 - 1,02

Determinatsioonikordaja r
  2

vähemalt 0,990

vähemalt 0,950

vähemalt 0,950

Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a
  0

maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

Ainult regressiooni puhul on lubatud punktide väljajätmine tabelis 4 märgitud kohtades enne regressioonarvutust. Samas ei ole lubatud nende punktide väljajätmine tsükli töö ja heitkoguste arvutamise puhul. Punkti väljajätmist võib rakendada kogu tsüklile või tsükli mis tahes osale.

Tabel 4

Punktid, mille väljajätmine regressioonanalüüsist on lubatud

| Üritus | Tingimused | Punktide lubatud väljajätmised |
| --- | --- | --- |
| Käitaja minimaalne nõue (tühikäik) | n
  ref = 0 %
  ning

  M
  ref = 0 %
  ning



  ning | pöörlemiskiirus ja võimsus |
| Käitaja minimaalne nõue (käituspunkt) | M
  ref < 0 % | pöörlemiskiirus ja pöördemoment |
| Käitaja minimaalne nõue | n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

  või

  n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref

  või

  n
  act > 1,02 n
  ref ja | võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus |
| Käitaja maksimaalne nõue | n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

  või

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

  või

  n
  act < 0,98 n
  ref ja | võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus |

Üritus

Tingimused

Punktide lubatud väljajätmised

Käitaja minimaalne nõue (tühikäik)

n
  ref = 0 %

ning

M
  ref = 0 %

ning

Formula

ning

Formula

pöörlemiskiirus ja võimsus

Käitaja minimaalne nõue (käituspunkt)

M
  ref < 0 %

pöörlemiskiirus ja pöördemoment

Käitaja minimaalne nõue

n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

või

n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref

või

n
  act > 1,02 n
  ref ja Formula

võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus

Käitaja maksimaalne nõue

n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

või

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

või

n
  act < 0,98 n
  ref ja Formula

võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus

8.   HEITE ARVUTAMINE

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ning lisatakse veel tähenduslik komakoht vastavalt kohaldatavale standardile ASTM E 29-06B. Pidurdamisest tingitud heiteni viivate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

Süsivesinike ja/või metaanist erinevate süsivesinike arvutamine põhineb järgmistel kütuse süsiniku-vesiniku-hapniku (C/H/O) molaarsuhetel:

| | diisli (B7) puhul CH1,86O0,006, |
| --- | --- |

diisli (B7) puhul CH1,86O0,006,

| | spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanooli (ED95) puhul CH2,92O0,46, |
| --- | --- |

spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanooli (ED95) puhul CH2,92O0,46,

| | bensiini (E10) puhul CH1,93O0,032, |
| --- | --- |

bensiini (E10) puhul CH1,93O0,032,

| | etanooli (E85) puhul CH2,74O0,385, |
| --- | --- |

etanooli (E85) puhul CH2,74O0,385,

| | veeldatud naftagaasi puhul CH2,525, |
| --- | --- |

veeldatud naftagaasi puhul CH2,525,

| | maagaasi ja biometaani puhul CH4. |
| --- | --- |

maagaasi ja biometaani puhul CH4.

Arvutuste näited on esitatud käesoleva lisa 5. liites.

Heitkoguste arvutamine molaarsuhte alusel maanteeväliste liikurmasinate (NRMM) heitkoguste analüüsiprotokolli käsitleva GTR nr 11 7. liite kohaselt on lubatud eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

8.1.   Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid

Kui heitkogused on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kontsentratsioon vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele järgmise valemi abil:

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

kus:

| c
  d | kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm või mahuprotsent |
| --- | --- |
| kw | kuival gaasilt niiskele ülemineku tegur (k
  w,a, k
  w,e, või k
  w,d olenevalt kasutatavast valemist) |

c
  d

kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm või mahuprotsent

kw

kuival gaasilt niiskele ülemineku tegur (k
  w,a, k
  w,e, või k
  w,d olenevalt kasutatavast valemist)

8.1.1.   Lahjendamata heitgaas

| | (13) |
| --- | --- |
| või |
| | (14) |
| või |
| | (15) |
| ning |
| | (16) |
| ning |
| | (17) |

Formula

(13)

või

Formula

(14)

või

Formula

(15)

ning

Formula

(16)

ning

Formula

(17)

kus:

| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |
| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| q
  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| q
  mad,I | kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| p
  r | veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa |
| p
  b | atmosfääri kogurõhk, kPa |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | kütuse vesiniku molaarsuhe |
| c
  CO2 | kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  CO | kuiva CO sisaldus, % |

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

q
  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

q
  mad,I

kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

p
  r

veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa

p
  b

atmosfääri kogurõhk, kPa

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

kütuse vesiniku molaarsuhe

c
  CO2

kuiva CO2 sisaldus, %

c
  CO

kuiva CO sisaldus, %

Valemid 13 ja 14 on põhimõtteliselt identsed; tegur 1,008 valemites 13 ja 15 on valemi 14 täpsema nimetaja ümardatud vorm.

8.1.2.   Lahjendatud heitgaas

| | (18) |
| --- | --- |
| või |
| | (19) |
| ning |
| | (20) |

Formula

(18)

või

Formula

(19)

ning

Formula

(20)

kus:

| α | on kütuse vesiniku molaarsuhe |
| --- | --- |
| c
  CO2w | on niiske CO2 sisaldus, % |
| c
  CO2d | on kuiva CO2 sisaldus, % |
| H
  d | on lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| H
  a | on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| D | on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2) |

α

on kütuse vesiniku molaarsuhe

c
  CO2w

on niiske CO2 sisaldus, %

c
  CO2d

on kuiva CO2 sisaldus, %

H
  d

on lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

H
  a

on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

D

on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2)

8.1.3.   Lahjendusõhk

| | (21) |
| --- | --- |
| ning |
| | (22) |

Formula

(21)

ning

Formula

(22)

kus:

| H
  d | on lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  d

on lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.2.   Atmosfääriõhu niiskust arvestavad NOx taseme parandustegurid

Kuna NOx heite tase sõltub atmosfääriõhu tingimustest, korrigeeritakse NOx kontsentratsiooni niiskuse suhtes punktis 8.2.1 või 8.2.2 esitatud parandusteguri abil. Sisselastava õhu niiskuse Ha võib leida suhtelise niiskuse, kastepunkti, auruõhu ja/või kuiva/märja termomeetri abil tehtud mõõtmiste tulemuste kaudu, kasutades üldtunnustatud valemeid.

8.2.1.   Diiselmootorid

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

kus:

| H
  a | on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  a

on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.2.2.   Ottomootorid

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

kus:

| H
  a | on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  a

on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.3.   Tahkete osakeste filtri üleslükkejõu parandustegur

Proovivõtufiltri massi tuleb korrigeerida sellele õhus mõjuva üleslükke suhtes. Üleslüket arvestav parandus sõltub proovivõtufiltri tihedusest, õhu tihedusest ja kaalude kalibreerimisvihi tihedusest ning ei arvesta tahkete osakeste enda üleslüket. Üleslüket arvestavat parandustegurit tuleb rakendada nii filtri omamassi kui ka filtri brutomassi korral.

Kui filtrimaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihedusi:

| a) | teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3

| b) | teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3

| c) | teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3.

Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihedust 8 000 kg/m3. Kui kalibreerimisviht on mõnest muust materjalist, peab selle tihedus olema teada.

Kasutatakse järgmist valemit:

| | (25) |
| --- | --- |
| ning |
| | (26) |

Formula

(25)

ning

Formula

(26)

kus:

| m
  uncor | on korrigeerimata tahkete osakeste filtri mass, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | on õhu tihedus, kg/m3 |
| ρ
  w | on kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m3 |
| ρ
  f | on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m3 |
| p
  b | on atmosfääri kogurõhk, kPa |
| T
  a | on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, K |
| 28.836 | on õhu keskmine molaarmass etalonniiskuse (282,5 K) juures, g/mol |
| 8.3144 | on universaalne gaasikonstant |

m
  uncor

on korrigeerimata tahkete osakeste filtri mass, mg

ρ
  a

on õhu tihedus, kg/m3

ρ
  w

on kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m3

ρ
  f

on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m3

p
  b

on atmosfääri kogurõhk, kPa

T
  a

on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, K

28.836

on õhu keskmine molaarmass etalonniiskuse (282,5 K) juures, g/mol

8.3144

on universaalne gaasikonstant

Punktides 8.4.3 ja 8.5.3 kasutatav tahkete osakeste mass m
  p arvutatakse järgmiselt:

| | (27) |
| --- | --- |

Formula

(27)

kus:

| m
  f,G | on üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri brutomass, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | on üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri omamass, mg |

m
  f,G

on üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri brutomass, mg

m
  f,T

on üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri omamass, mg

8.4.   Osavoolulahjendus (PFS) ja gaasiliste saasteainete heite mõõtmine lahjendamata heitgaasis

Gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni hetkeväärtuse signaale kasutatakse heitkoguse massi arvutamiseks. Selleks korrutatakse need heitgaasi massivoolu hetkkiirusega. Heitgaasi massivoolukiirust võib mõõta otse või arvutada siseneva õhu voolu ja kütusevoolu kiiruse mõõtmise meetodi, märgistusgaasi mõõtmise meetodi või sisselastava õhu ja õhu/kütuse suhte mõõtmise abil. Eritähelepanu tuleb pöörata erinevate mõõteseadmete reageerimisaegadele. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleb signaalid ajaliselt sünkroniseerida. Tahkete osakeste puhul kasutatakse heitgaasi massivoolukiiruse signaale osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks, et võtta heitgaasi massivoolukiirusega proportsionaalne proov. Proportsionaalsust tuleb kontrollida, kasutades proovi ja heitgaasivoo vahel regressioonanalüüsi vastavalt punktile 9.4.6.1. Kogu katse skeem on esitatud joonisel 6.

Joonis 6.

Lahjendamata heitgaasi/osavoolumõõtesüsteemi skeem

Image

8.4.1.   Heitgaasi massivoolukiiruse määramine

8.4.1.1.   Sissejuhatus

Heitkoguste arvutamiseks lahjendamata heitgaasis ning osavoolulahjendussüsteemi reguleerimiseks peab teada olema heitgaasi massivoolukiirus. Heitgaasi massivoolukiirus määratakse vastavalt ühele punktides 8.4.1.3–8.4.1.7 kirjeldatud meetoditest.

8.4.1.2.   Reageerimisaeg

Heitkoguse arvutamiseks peab ükskõik millise punktides 8.4.1.3–8.4.1.7 kirjeldatud meetodi korral reageerimisaeg olema võrdne või väiksem analüsaatori reageerimisajast (≤ 10 s), mis on nõutav vastavalt punktile 9.3.5.

Osavoolulahjendussüsteemi reguleerimiseks on nõutav lühem reageerimisaeg. Reaalajas juhitavate osavoolulahjendussüsteemide puhul on nõutav reageerimisaeg ≤ 0,3 s. Eelnevalt registreeritud katsel põhineva eelkontrolliga osavoolulahjendussüsteemide puhul peab heitgaasi voolu mõõtmissüsteemi reageerimisaeg olema ≤ 5 s kasvuajaga ≤ 1 s. Süsteemi reageerimisaja täpsustab seadme valmistaja. Nõuded heitgaasivoo ja osavoolulahjendussüsteemi kombineeritud reageerimisajale on esitatud punktis 9.4.6.1.

8.4.1.3.   Otsese mõõtmise meetod

Heitgaasi hetkevoolu otsest mõõtmist võib teha järgmiste süsteemidega:

| a) | rõhkude vahel põhinevad seadmed, näiteks kulumõõtur (täpsemalt vt ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

rõhkude vahel põhinevad seadmed, näiteks kulumõõtur (täpsemalt vt ISO 5167);

| b) | ultraheli-vooluhulgamõõtur; |
| --- | --- |

b)

ultraheli-vooluhulgamõõtur;

| c) | keerisvoolu-heitgaasimõõtur. |
| --- | --- |

c)

keerisvoolu-heitgaasimõõtur.

Heitkogust mõjutavate mõõtmisvigade vältimiseks tuleb võtta kasutusele ettevaatusabinõud. Ettevaatusabinõud hõlmavad seadmete hoolikat paigaldamist mootori heitgaasisüsteemi vastavalt seadme tootja soovitustele ja heale inseneritavale. Eelkõige tuleb silmas pidada, et seadme paigaldamine ei mõjutaks mootori tööd ega heitkoguseid.

Vooluhulgamõõturid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele.

8.4.1.4.   Õhu ja kütuse mõõtmise meetod

See hõlmab õhu- ja kütusevoolu mõõtmist sobivate vooluhulgamõõturite abil. Heitgaasi hetkevoolu arvutatakse järgmiselt:

| | (28) |
| --- | --- |

Formula

(28)

kus:

| q

  mew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | on sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| q

  mf,i | on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |

q

  mew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  maw,i

on sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mf,i

on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

Vooluhulgamõõturid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele, kuid peavad olema piisavalt täpselt ka selleks, et vastata heitgaasivoo lineaarsusnõuetele.

8.4.1.5.   Märgistusgaasi mõõtmise meetod

See hõlmab märgistusgaasi kontsentratsiooni mõõtmist heitgaasis.

Teatav kogus inertgaasi (nt puhast heeliumi) lastakse märgistusgaasina heitgaasivoogu. Gaas seguneb ja lahjeneb heitgaasiga, kuid see ei tohi reageerida väljalasketorus. Seejärel mõõdetakse gaasi kontsentratsioon heitgaasiproovis.

Selleks, et tagada märgistusgaasi täielik segunemine, peab heitgaasi proovivõttur asetsema märgistusgaasi sisselaskekohast allavoolu vähemalt 1 m või väljalasketoru 30-kordsele läbimõõdule vastaval kaugusel, olenevalt sellest, kumb on suurem. Proovivõttur võib asetseda sisselaskekohale lähemal juhul, kui täielikku segunemist kinnitab märgistusgaasi kontsentratsiooni võrdlemine etalonkontsentratsiooniga, kui märgistusgaas lastakse sisse mootorist ülesvoolu.

Märgistusgaasi voolukiirus reguleeritakse selliseks, et märgistusgaasi kontsentratsioon pärast segunemist mootori tühikäigul jääb väiksemaks märgistusgaasi analüsaatori skaala lõppväärtusest.

Heitgaasivoogu arvutatakse järgmiselt:

| | (29) |
| --- | --- |

Formula

(29)

kus:

| q

  mew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | on märgistusgaasi voolukiirus, cm3/min |
| c
  mix,i | on märgistusgaasi hetkesisaldus pärast segunemist, ppm |
| r
  e | on heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 5) |
| c
  b | on märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm |

q

  mew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  vt

on märgistusgaasi voolukiirus, cm3/min

c
  mix,i

on märgistusgaasi hetkesisaldus pärast segunemist, ppm

r
  e

on heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 5)

c
  b

on märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm

Märgistusgaasi taustkontsentratsiooni (c
  b) määramiseks võib leida vahetult enne ja pärast katset mõõdetud taustkontsentratsioonide keskmise väärtuse.

Kui taustkontsentratsioon on väiksem kui 1 % märgistusgaasi kontsentratsioonist pärast segunemist (c
  mix.i) maksimaalse heitgaasivoo juures, võib taustkontsentratsiooni mitte arvestada.

Kogu süsteem peab vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele heitgaasivoo jaoks.

8.4.1.6.   Õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetod

See hõlmab heitgaasi massi arvutamist õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte abil. Heitgaasi hetkemassivoolu arvutatakse järgmiselt:

| | (30) |
| --- | --- |
| ning |
| | (31) |
| | (32) |

Formula

(30)

ning

Formula

(31)

Formula

(32)

kus:

| q

  maw,i | on sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| | on stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg |
| λ
  i | on õhu hetkeülejäägi suhtarv |
| c
  CO2d | on kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  COd | on kuiva CO sisaldus, ppm |
| c
  HCw | on niiske HC sisaldus, ppm |

q

  maw,i

on sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

Formula

on stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg

λ
  i

on õhu hetkeülejäägi suhtarv

c
  CO2d

on kuiva CO2 sisaldus, %

c
  COd

on kuiva CO sisaldus, ppm

c
  HCw

on niiske HC sisaldus, ppm

Õhu vooluhulgamõõtur ja analüsaatorid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele ning kogu süsteem peab vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele heitgaasivoo jaoks.

Kui õhu ülejäägi suhtarvu mõõtmiseks kasutatakse sellist õhu ja kütuse suhte mõõteseadet nagu tsirkooniumsensor, peab see vastama punkti 9.3.2.7 määratlusele.

8.4.1.7.   Süsinikubilansi meetod

See hõlmab heitgaaside massi arvutamist kütusevoo ja heitgaasi süsinikuühendeid sisaldavate komponentide alusel. Heitgaasi hetkemassivoolu arvutatakse järgmiselt:

| | (33) |
| --- | --- |
| ning |
| | (34) |
| ning |
| | (35) |

Formula

(33)

ning

Formula

(34)

ning

Formula

(35)

kus:

| q
  mf,i | on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| w
  BET | on kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  ALF | on kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  DEL | on kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | on kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| c
  CO2d | on kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  CO2d,a | on kuiva CO2 sisaldus sisselastavas õhus, % |
| c
  CO | on kuiva CO sisaldus, ppm |
| c
  HCw | on niiske HC sisaldus, ppm |

q
  mf,i

on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

w
  BET

on kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent

w
  ALF

on kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

w
  DEL

on kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

on kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

c
  CO2d

on kuiva CO2 sisaldus, %

c
  CO2d,a

on kuiva CO2 sisaldus sisselastavas õhus, %

c
  CO

on kuiva CO sisaldus, ppm

c
  HCw

on niiske HC sisaldus, ppm

8.4.2.   Gaasiliste komponentide määramine

8.4.2.1.   Sissejuhatus

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendamata heitgaasis leiduvaid gaasilisi saasteaineid mõõdetakse punktis 9.3 ja käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud mõõte- ja proovivõtusüsteemidega. Andmete hindamist on kirjeldatud punktis 8.4.2.2.

Punktides 8.4.2.3 ja 8.4.2.4 on kirjeldatud kahte arvutusprotseduuri, mis on 5. lisas nimetatud etalonkütuste suhtes samaväärsed. Punktis 8.4.2.3 esitatud protseduur on lihtsam, sest selles kasutatakse tabeldatud u väärtusi saasteaine ja heitgaasi tiheduse suhte kirjeldamiseks. Punktis 8.4.2.4 esitatud protseduur on täpsem 5. lisa spetsifikatsioonidest kõrvale kalduvate kütuste kvaliteedi hindamisel, kuid eeldab kütuse koostise elemendilist analüüsi.

8.4.2.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt punktis 7.6.6 esitatud nõuetele.

Gaasiliste komponentide heitkoguste arvutamiseks tuleb registreeritud kontsentratsioonide ja heitgaasi massivoo kõverad viia ajalisse vastavusse punktis 3.1. määratletud ülekandeajaga. Seega määratakse iga heitgaasi massivoolusüsteemi ja gaasilise saasteaine analüsaatori reageerimisaeg vastavalt punktidele 8.4.1.2 ja 9.3.5 ning registreeritakse.

8.4.2.3.   Massiheite arvutamine tabeldatud väärtuste põhjal

Saasteainete massi (g/katse) määramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.4.2.2 ajalisse vastavusse viidud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis ja heitgaasi massivoolukiirusest heite hetkemass, integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli ning korrutatakse integreeritud väärtused tabelist 5 võetud u väärtustega. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste suhtes enne edasisi arvutusi kuivalt gaasilt niiskele gaasile ülemineku tegureid vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide vajaduse korral niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h,D või k
  h,G, mis on määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist valemit:

| (g/katse) | (36) |
| --- | --- |

Formula

(36)

kus:

| u
  gas | on heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm |
| q

  mew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s; |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

u
  gas

on heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 5

c
  gas,i

on komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm

q

  mew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s;

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

Tabel 5

Lahjendamata heitgaasi u väärtused ja komponentide tihendused

| Kütus | ρe | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (3) |
| Diisel (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanool (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensiin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanool (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Kütus

ρe

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (3)

Diisel (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanool (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensiin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanool (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.   Massiheite arvutamine täpsete valemite põhjal

Saasteainete massi (g/katse) määramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.4.2.2 ülekandeajaga ajalisse vastavusse viidud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis, u väärtustest ja heitgaasi massivoolukiirusest heite hetkemass ning integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral kohaldatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste suhtes enne edasisi arvutusi kuivalt gaasilt niiskele gaasile ülemineku tegureid vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h,D või k
  h,G, mis on määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist valemit:

| (g/katse) | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

kus:

| u
  gas | on arvutatud valemi 38 või 39 põhjal |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm |
| q

  mew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s; |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

u
  gas

on arvutatud valemi 38 või 39 põhjal

c
  gas,i

on komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm

q

  mew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s;

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

u hetkeväärtused arvutatakse järgmiselt:

| | (38) |
| --- | --- |
| või |
| | (39) |
| ning |
| | (40) |

Formula

(38)

või

Formula

(39)

ning

Formula

(40)

kus:

| M
  gas | on heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vrd käesoleva lisa 5. liide) |
| --- | --- |
| Me,i | on heitgaasi keskmise molaarmassi hetkeväärtus, g/mol |
| ρ
  gaas | on heitgaasi komponendi tihedus, kg/m3 |
| ρ
  e,i | on heitgaasi hetketihedus, kg/m3 |

M
  gas

on heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vrd käesoleva lisa 5. liide)

Me,i

on heitgaasi keskmise molaarmassi hetkeväärtus, g/mol

ρ
  gaas

on heitgaasi komponendi tihedus, kg/m3

ρ
  e,i

on heitgaasi hetketihedus, kg/m3

Heitgaasi keskmine molaarmass M
  e tuletatakse kütuse üldisest koostisestCHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  , eeldades täielikku põlemist, järgmiselt:

| | (41) |
| --- | --- |

Formula

(41)

kus:

| q

  maw,i | on niiske sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| H
  a | on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| M
  a | on kuiva sisselastava õhu molekulmass = 28,965 g/mol |

q

  maw,i

on niiske sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mf,i

on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

M
  a

on kuiva sisselastava õhu molekulmass = 28,965 g/mol

Heitgaasi tihedus r
  e tuletatakse järgmiselt:

| | (42) |
| --- | --- |

Formula

(42)

kus:

| q

  mad,i | on kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| H
  a | on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| k
  fw | on kütusest olenev parandustegur niiske heitgaasi korral (valem 16) punktis 8.1.1 |

q

  mad,i

on kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mf,i

on kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

on sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

k
  fw

on kütusest olenev parandustegur niiske heitgaasi korral (valem 16) punktis 8.1.1

8.4.3.   Tahkete osakeste määramine

8.4.3.1.   Andmete hindamine

Tahkete osakeste mass arvutatakse punktis 8.3 esitatud valemi 27 alusel. Tahkete osakeste kontsentratsiooni hindamiseks registreeritakse katsetsükli jooksul läbi filtrite voolava proovi üldmass (m
  sep).

Tüübikinnitusasutuse eelneval loal võib tahkete osakeste massi korrigeerida punkti 7.5.6 kohaselt kindlaksmääratud lahjendusõhu tahkete osakeste kontsentratsiooni võrra kooskõlas hea inseneritava ja kasutatava tahkete osakeste mõõtesüsteemi eriomadustega.

8.4.3.2.   Massiheite arvutamine

Sõltuvalt süsteemi ülesehitusest arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) kas punktides 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 esitatud meetodi abil pärast tahkete osakeste proovifiltri üleslükke korrektsiooni vastavalt punktile 8.3.

8.4.3.2.1.   Proovivõtusuhtel põhinev arvutus

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

kus:

| m
  p | on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| r
  s | on keskmine proovivõtusuhe tsükli jooksul |

m
  p

on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

r
  s

on keskmine proovivõtusuhe tsükli jooksul

ning

| | (44) |
| --- | --- |

Formula

(44)

kus:

| m
  se | on tsüklis kogutud proovi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | on tsükli heitgaasi kogumassivool, kg |
| m
  sep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  sed | on lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  se

on tsüklis kogutud proovi mass, kg

m
  ew

on tsükli heitgaasi kogumassivool, kg

m
  sep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  sed

on lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

Täisproovivõtusüsteemi puhul on m
  sep ja m
  sed identsed.

8.4.3.2.2.   Lahjendusastmel põhinev arvutus

| | (45) |
| --- | --- |

Formula

(45)

kus:

| m
  p | on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  edf | on tsükli jooksul tekkinud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  p

on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

m
  sep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  edf

on tsükli jooksul tekkinud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi mass, kg

Tsükli jooksul tekkinud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi kogumass arvutatakse järgmiselt:

| | (46) |
| --- | --- |
| | (47) |
| | (48) |

Formula

(46)

Formula

(47)

Formula

(48)

kus:

| q

  medf,i | on ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| r
  d,i | on hetkelahjendusaste |
| q

  mdew,i | on lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| q

  mdw,i | on lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

q

  medf,i

on ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

r
  d,i

on hetkelahjendusaste

q

  mdew,i

on lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mdw,i

on lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

8.5.   Täisvoolulahjendusega mõõtmine (CVS)

Massiheite arvutamiseks kasutatakse üle kogu tsükli integreeritud või kotti kogutud gaasiliste komponentide kontsentratsioonile vastavaid signaale, mis korrutatakse lahjendatud heitgaasi massivoolukiirusega. Heitgaasi massivoolukiirust mõõdetakse püsimahu proovivõtmise süsteemi (CVS-süsteemi) abil, milles võidakse kasutada mahtpumpa (PDP), kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) koos voolu kompenseerimisega või ilma selleta.

Gaasiproovi koti kasutamise ja tahkete osakeste proovide võtmise korral tuleb võtta CVS-süsteemi lahjendatud heitgaasist proportsionaalne proov. Voolu kompensatsioonita süsteemi korral ei tohi gaasiproovi voolu ja CVS-voolu suhe erineda katse seadepunktist rohkem kui ±2,5 %. Voolu kompenseerimisega süsteemi korral peab iga üksiku voolukiiruse kõikumine püsima oma võrdlusvoolukiiruse suhtes ± 2,5 % piires.

Kogu katse skeem on esitatud joonisel 7.

Joonis 7.

Täisvoolu-mõõtesüsteemi skeem

Image

8.5.1.   Lahjendatud heitgaasivoo määramine

8.5.1.1.   Sissejuhatus

Heitkoguste arvutamiseks lahjendatud heitgaasis peab teada olema lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus. Katsetsükli kogu lahjendatud heitgaasivoog (kg/katse) arvutatakse tsükli jooksul mõõdetud väärtuste ja voolu mõõteseadme vastavate kalibreerimisandmete põhjal (mahtpumba puhul V
  0 või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru puhul K
  V, SSV puhul C
  d) ühe punktides 8.5.1.2–8.5.1.4 kirjeldatud meetodi abil. Kui tahkete osakeste (m
  sep) proovi koguvool ületab 0,5% CVS-koguvoolust (m
  ed), tuleb CVS-voolu korrigeerida m
  sep suhtes või tahkete osakeste proovi vool tuleb enne voolu mõõteseadet juhtida tagasi CVS-süsteemi.

8.5.1.2.   Mahtpumba ja püsimahuproovivõtu süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 6 K:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

kus:

| V
  0 | on pumba ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre |
| --- | --- |
| n
  p | on pumba pöörete koguarv katse ajal |
| p
  p | on absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa |
| T | on lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |

V
  0

on pumba ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre

n
  p

on pumba pöörete koguarv katse ajal

p
  p

on absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa

T

on lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

kus:

| n
  P,i | on pumba pöörete koguarv ajavahemikus |
| --- | --- |

n
  P,i

on pumba pöörete koguarv ajavahemikus

8.5.1.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru ja püsimahuproovivõtu süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 11 K:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

kus:

| t | on tsükli aeg, s |
| --- | --- |
| K
  V | on kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimiskoefitsient standardtingimustes |
| p
  p | on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa |
| T | on absoluutne temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |

t

on tsükli aeg, s

K
  V

on kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimiskoefitsient standardtingimustes

p
  p

on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa

T

on absoluutne temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

| | (52) |
| --- | --- |

Formula

(52)

kus:

| Dti | on ajavahemik, s |
| --- | --- |

Dti

on ajavahemik, s

8.5.1.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru ja püsimahuproovivõtu süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel ± 11 K piires:

| | (53) |
| --- | --- |
| ning |
| | (54) |

Formula

(53)

ning

Formula

(54)

kus:

| A
  0 | on 0,006111 SI-süsteemi ühikutes |
| --- | --- |
| d
  V | on SSV piiriku läbimõõt, m |
| C
  d | on SSV vooluhulgategur |
| p
  p | on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa |
| T | on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |
| r
  p | on SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe, |
| r
  D | on SSV piiriku diameetri d ja sisselasketoru sisediameetri D suhe |

A
  0

on 0,006111 SI-süsteemi ühikutes Formula

d
  V

on SSV piiriku läbimõõt, m

C
  d

on SSV vooluhulgategur

p
  p

on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa

T

on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

r
  p

on SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe, Formula

r
  D

on SSV piiriku diameetri d ja sisselasketoru sisediameetri D suhe

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

kus:

| Δt
  i | on ajavahemik, s |
| --- | --- |

Δt
  i

on ajavahemik, s

Reaalajas arvutamist alustatakse kas C
  d mõistlikust väärtusest nagu 0,98 või Q
  ssv mõistlikust väärtusest. Kui arvutamine algab Q
  ssv väärtusest, kasutatakse Q
  ssv esialgset väärtust Reynoldsi arvu hindamiseks.

Kõikide heitekatsete kestel peab Reynoldsi arv SSV piirikus jääma Reynoldsi arvude vahemikku, mida kasutatakse punkti 9.5.4 kohase kalibreerimiskõvera saamiseks.

8.5.2.   Gaasiliste komponentide määramine

8.5.2.1.   Sissejuhatus

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendatud heitgaasis leiduvaid gaasilisi komponente mõõdetakse käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud meetoditega. Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud välisõhu, tehisõhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides. Andmete hindamise ja arvutuste meetodeid on kirjeldatud punktides 8.5.2.2 ja 8.5.2.3.

8.5.2.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt punktis 7.6.6 esitatud nõuetele.

8.5.2.3.   Massiheite arvutamine

8.5.2.3.1.   Püsiva massivoolukiirusega süsteemid

Soojusvahetiga süsteemides määratakse saasteainete mass järgmise valemi abil:

| (g/katse) | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

kus:

| u
  gas | on heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | on fooni suhtes korrigeeritud komponendi keskmine kontsentratsioon, ppm |
| m
  ed | on tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg. |

u
  gas

on heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 6

c
  gas

on fooni suhtes korrigeeritud komponendi keskmine kontsentratsioon, ppm

m
  ed

on tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg.

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide vajadusel niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h,D või k
  h,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

u väärtused on esitatud tabelis 6. u
  gas väärtuste arvutamisel eeldatakse, et lahjendatud heitgaasi tihedus on võrdne õhu tihedusega. Seetõttu on u
  gas väärtused üksikute heitgaasi komponentide puhul identsed, kuid HC puhul erinevad.

Tabel 6

Lahjendatud heitgaasi u väärtused ja komponentide tihedused

| Kütus | ρde | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas

   (8) |
| Diisel (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanool (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bensiin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanool (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Kütus

ρde

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

ugas

   (8)

Diisel (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanool (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Bensiin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanool (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Alternatiivselt võib u väärtusi arvutada punktis 8.4.2.4 kirjeldatud täpse arvutusmeetodi alusel järgmiselt:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

kus:

| M
  gas | on heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vt käesoleva lisa 5. liide) |
| --- | --- |
| M
  e | on heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol |
| M
  d | on lahjendusõhu keskmine molaarmass = 28,965 g/mol |
| D | on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2) |

M
  gas

on heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vt käesoleva lisa 5. liide)

M
  e

on heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol

M
  d

on lahjendusõhu keskmine molaarmass = 28,965 g/mol

D

on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2)

8.5.2.3.2.   Fooni suhtes korrigeeritud kontsentratsioonide määramine

Saasteainete tegelike kontsentratsioonide saamiseks lahutatakse lahjendusõhu gaasiliste saasteainete keskmised taustkontsentratsioonid mõõdetud kontsentratsioonidest. Saasteainete taustkontsentratsioonide keskmised väärtused võib määrata nn proovikoti meetodil või pideva mõõtmise ja integreerimise abil. Kasutatakse järgmist valemit:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

kus:

| c
  gas,e | on lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| D | on lahjendustegur. |

c
  gas,e

on lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

c
  d

on lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

D

on lahjendustegur.

Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:

| a) | diislikütusel töötavate mootorite ja veeldatud naftagaasil töötavate gaasimootorite puhul | (59) |
| --- | --- | --- |

a)

diislikütusel töötavate mootorite ja veeldatud naftagaasil töötavate gaasimootorite puhul

Formula

(59)

| b) | maagaasil töötavate gaasimootorite puhul | (60) |
| --- | --- | --- |

b)

maagaasil töötavate gaasimootorite puhul

Formula

(60)

kus:

| c
  CO2,e | CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, mahuprotsent |
| --- | --- |
| c
  HC,e | on HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | on NMHC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| c
  CO,e | on CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm |
| F
  S | on stöhhiomeetriline tegur |

c
  CO2,e

CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, mahuprotsent

c
  HC,e

on HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

c
  NMHC,e

on NMHC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

c
  CO,e

on CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm

F
  S

on stöhhiomeetriline tegur

Stöhhiomeetriline tegur arvutatakse järgmiselt:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

kus:

| α | on kütuse vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| --- | --- |

α

on kütuse vesiniku molaarsuhe (H/C)

Kui kütuse koostis ei ole teada, võib alternatiivselt kasutada järgmisi stöhhiomeetrilisi tegureid:

| F
  S (diislikütus) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (veeldatud naftagaas) | = | 11,6 |
| F
  S (maagaas) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11,5 |

F
  S (diislikütus)

=

13,4

F
  S (veeldatud naftagaas)

=

11,6

F
  S (maagaas)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11,5

8.5.2.3.3.   Voolu kompenseerimisega süsteemid

Saasteainete massi (g/katse) määramiseks soojusvahetita süsteemide puhul arvutatakse heitkoguste hetkemassid ning integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli. Ühtlasi tuleb taustkorrektsiooni kohaldada vahetult kontsentratsioonide hetkeväärtuste suhtes. Kasutatakse järgmist valemit:

| | (62) |
| --- | --- |

Formula

(62)

kus:

| c
  gas,e | on lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| m
  ed,i | on lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg; |
| m
  ed | on lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli jooksul, kg; |
| u
  gas | on tabeldatud väärtus tabelist 6 |
| D | on lahjendustegur. |

c
  gas,e

on lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

c
  d

on lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

m
  ed,i

on lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg;

m
  ed

on lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli jooksul, kg;

u
  gas

on tabeldatud väärtus tabelist 6

D

on lahjendustegur.

8.5.3.   Tahkete osakeste määramine

8.5.3.1.   Massiheite arvutamine

Tahkete osakeste mass (g/katse) arvutatakse pärast punkti 8.3. kohast tahkete osakeste proovifiltri korrektsiooni üleslükke suhtes järgmiselt:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

kus:

| m
  p | on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  ed | on tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  p

on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

m
  sep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ed

on tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg

ning

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

kus:

| m
  set | on tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | on sekundaarse lahjendusõhu mass, kg |

m
  set

on tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ssd

on sekundaarse lahjendusõhu mass, kg

Kui lahjendusõhu tahkete osakeste fooni määratakse punkti 7.5.6 kohaselt, võib tahkete osakeste massi korrigeerida fooni suhtes. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) järgmiselt:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

kus:

| m
  sep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | on tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  sd | on fooniosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass, kg |
| m
  b | on lahjendusõhust kogutud fooniosakeste mass, mg |
| D | on punktis 8.5.2.3.2 määratletud lahjendustegur |

m
  sep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ed

on tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  sd

on fooniosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass, kg

m
  b

on lahjendusõhust kogutud fooniosakeste mass, mg

D

on punktis 8.5.2.3.2 määratletud lahjendustegur

8.6.   Üldised arvutused

8.6.1.   Korrigeerimine triivi suhtes

Seoses triivi kontrollimisega punkti 7.8.4 kohaselt arvutatakse kontsentratsiooni korrigeeritud väärtused järgmiselt:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

kus:

| c
  ref,z | on etalonkontsentratsioon nullgaasis (tavaliselt null), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | on etalonkontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm |
| c
  pre,z | on analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon nullgaasis, ppm |
| c
  pre,s | on analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm |
| c
  post,z | on analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon nullgaasis, ppm |
| c
  post,s | on analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm |
| cgas | on kontsentratsioon uuritavas gaasis, ppm |

c
  ref,z

on etalonkontsentratsioon nullgaasis (tavaliselt null), ppm

c
  ref,s

on etalonkontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm

c
  pre,z

on analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon nullgaasis, ppm

c
  pre,s

on analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm

c
  post,z

on analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon nullgaasis, ppm

c
  post,s

on analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm

cgas

on kontsentratsioon uuritavas gaasis, ppm

Pärast mis tahes muu korrektsiooni tegemist arvutatakse kõikide komponentide jaoks kaks komplekti heite erimasse punkti 8.6.3 kohaselt. Üks komplekt arvutatakse korrigeerimata kontsentratsioonidest lähtudes ja teine komplekt arvutatakse valemi 66 alusel triivi suhtes korrigeeritud kontsentratsioonidest lähtudes.

Olenevalt mõõtesüsteemist ja arvutusmeetodist arvutatakse korrigeerimata heitkogused vastavalt valemi 36, 37, 56, 57 või 62 abil. Korrigeeritud heitkoguste arvutamiseks asendatakse vastavalt valemis 36, 37, 56, 57 või 62 c
  gas väärtus valemi 66 c
  cor väärtusega. Kui vastavates valemites kasutatakse kontsentratsioonide hetkeväärtusi c
  gas,i, siis tuleb ka hetkväärtusena c
  cor,i kasutada korrigeeritud väärtust. Valemis 57 tuleb korrigeerida nii mõõdetud kui ka taustkontsentratsiooni.

Võrdlust väljendatakse protsendina korrigeerimata tulemustest. Erinevus pidurdamisest tingitud heitkoguste korrigeerimata ja korrigeeritud väärtuste vahel ei tohi ületada ± 4 % pidurdamisest tingitud heitkoguste korrigeerimata väärtusest või ± 4 % vastavast piirnormist, olenevalt sellest, kumb on suurem. Kui triiv ületab 4 %, on katse kehtetu.

Kui kasutatakse korrigeerimist triivi suhtes, tuleb heitkoguste aruandluses kasutada üksnes triivi suhtes korrigeeritud tulemusi heitkoguste kohta.

8.6.2.   NMHC ja CH4 arvutamine

NMHC ja CH4 arvutamine oleneb kasutatud kalibreerimismeetodist. Metaanist erinevate süsivesinike eemaldita (NMC) mõõtmistel (käesoleva lisa 2. liite joonisel 11 alumine osa) kalibreeritakse FID propaaniga. NMCga järjestikuliselt olev FID (käesoleva lisa 2. liite joonisel 11 ülemine osa) kalibreerimiseks on lubatud kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | kalibreerimisgaas – propaan; propaan juhitakse NMCst mööda; |
| --- | --- |

a)

kalibreerimisgaas – propaan; propaan juhitakse NMCst mööda;

| b) | kalibreerimisgaas – metaan, metaan läbib NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibreerimisgaas – metaan, metaan läbib NMC.

NMCH ja CH4 kontsentratsioon arvutatakse juhul a järgmiselt:

| | (67) |
| --- | --- |
| | (68) |

Formula

(67)

Formula

(68)

NMCH ja CH4 kontsentratsioon arvutatakse juhul b järgmiselt:

| | (67a) |
| --- | --- |
| | (68a) |

Formula

(67a)

Formula

(68a)

kus:

| c
  HC(w/NMC) | on HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbivoolavas uuritavas gaasis, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | on HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis, ppm |
| r
  h | on punktis 9.3.7.2 määratletud metaani kalibreerimistegur |
| E
  M | on punktis 9.3.8.1 määratletud metaaniärastuse efektiivsus |
| E
  E | punktis 9.3.8.2 määratletud etaaniärastuse efektiivsus |

c
  HC(w/NMC)

on HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbivoolavas uuritavas gaasis, ppm

c
  HC(w/oNMC)

on HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis, ppm

r
  h

on punktis 9.3.7.2 määratletud metaani kalibreerimistegur

E
  M

on punktis 9.3.8.1 määratletud metaaniärastuse efektiivsus

E
  E

punktis 9.3.8.2 määratletud etaaniärastuse efektiivsus

Kui r
  h < 1,05, siis võib selle valemitest 67, 67a ja 68a välja jätta.

8.6.3.   Heite erimassi arvutamine

Üksikute saasteainete heite erimass e
  gas või e
  PM (g/kWh) arvutatakse järgmisel viisil sõltuvalt katsetsükli liigist.

WHSC, kuumkäivitusega WHTC või külmkäivitusega WHTC korral kasutatakse järgmist valemit:

| | (69) |
| --- | --- |
| | (70) |

Formula

(69)

Formula

(70)

kus:

| m | on saasteaine massiheide, g/katse |
| --- | --- |
| W
  act | on tsükli tegelik töö, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 7.8.6, kWh |

m

on saasteaine massiheide, g/katse

W
  act

on tsükli tegelik töö, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 7.8.6, kWh

WHTC puhul peab lõplik katsetulemus olema külmkäivituskatse ja kuumkäivituskatse kaalutud keskmine, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

kus:

| m
  cold | saasteaine massiheide külmkäivituskatsel, g/katse |
| --- | --- |
| m
  hot | on saasteaine massiheide kuumkäivituskatsel, g/katse |
| W
  act,cold | on tsükli tegelik töö külmkäivituskatsel, kWh |
| W
  act,hot | on tsükli tegelik töö kuumkäivituskatsel, kWh |

m
  cold

saasteaine massiheide külmkäivituskatsel, g/katse

m
  hot

on saasteaine massiheide kuumkäivituskatsel, g/katse

W
  act,cold

on tsükli tegelik töö külmkäivituskatsel, kWh

W
  act,hot

on tsükli tegelik töö kuumkäivituskatsel, kWh

Kui toimub perioodiline regenereerimine vastavalt punktile 6.6.2, tuleb regenereerimise korrektsioonitegurid k
  r,u ja k
  r,d korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud heite erimassiga e või sellele liita.

9.   SEADMETE SPETSIFIKATSIOON JA KONTROLLIMINE

Käesolev lisa ei sisalda andmeid vooluhulga, rõhu ja temperatuuri mõõteseadmete ning -süsteemide kohta. Selle asemel on punktis 9.2 sätestatud ainult sellistele heitekatsete tegemiseks vajalikele seadmetele või süsteemidele esitatavad lineaarsusnõuded.

9.1.   Dünamomeetri spetsifikatsioon

Katsetes tuleb kasutada mootori dünamomeetrit, mille parameetrid võimaldavad läbi viia punktides 7.2.1 ja 7.2.2 kirjeldatud katsetsüklit.

Pöördemomendi ja kiiruse mõõtmiseks kasutatavad mõõteseadmed peavad võimaldama mõõta võllile edastatavat võimsust sellise täpsusega, mis on vajalik tsükli valideerimiskriteeriumide täitmiseks. Võimalik, et on vaja lisaarvutusi. Mõõteseadmete täpsus peab olema selline, et ei ületataks punkti 9.2 tabelis 7 esitatud lineaarsusnõudeid.

9.2.   Lineaarsusnõuded

Kõigi mõõteseadmete ja -süsteemide kalibreerimine peab vastama riiklikele (rahvusvahelistele) standarditele. Mõõteseadmed ja -süsteemid peavad vastama tabelis 7 esitatud lineaarsusnõuetele. Punkti 9.2.1 kohane lineaarsuse kontroll tuleb gaasianalüsaatorite puhul läbi viia vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või iga kord pärast süsteemi sellist remontimist või muutmist, mis võib kalibreerimist mõjutada. Muude seadmete ja süsteemide puhul kontrollitakse lineaarsust vastavalt siseauditi korraldusele, seadme tootja nõuetele või standardi ISO 9000 nõuetele.

Tabel 7

Seadmete ja mõõtesüsteemide lineaarsusnõuded

| Mõõtesüsteem | | Tõus
  a1 | Standardviga
  SEE | Determinatsioonikordaja
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori pöörlemiskiirus | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mootori pöördemoment | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kütusevool | ≤ 1 % max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Õhuvool | ≤ 1 % max | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Heitgaasivool | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendusõhu vool | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendatud heitgaasi vool | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasiproovi vool | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasianalüsaatorid | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gaasijaoturid | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperatuurid | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Survetegurid | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tahkete osakeste kaal | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mõõtesüsteem

Formula

Tõus

a1

Standardviga

SEE

Determinatsioonikordaja

r2

Mootori pöörlemiskiirus

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mootori pöördemoment

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kütusevool

≤ 1 % max

0,98 – 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Õhuvool

≤ 1 % max

0,98 – 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Heitgaasivool

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendusõhu vool

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendatud heitgaasi vool

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasiproovi vool

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasianalüsaatorid

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gaasijaoturid

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperatuurid

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Survetegurid

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tahkete osakeste kaal

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   Lineaarsuse kontroll

9.2.1.1.   Sissejuhatus

Lineaarsust tuleb kontrollida iga tabelis 7 loetletud mõõtesüsteemi korral. Mõõtesüsteemile antakse ette vähemalt 10 etalonväärtust või muu kindlaksmääratud arv etalonväärtusi ning mõõdetud väärtusi võrreldakse etalonväärustega vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni abil punktis 7.8.7 esitatud valemi 11 alusel. Tabelis 7 toodud piirnormid tähistavad katsetamisel prognoositavaid maksimumväärtusi.

9.2.1.2.   Üldnõuded

Mõõtesüsteeme soojendatakse vastavalt mõõteseadme tootja soovitustele. Mõõtesüsteeme käitatakse ettenähtud temperatuuride, rõhkude ja vooluhulkade juures.

9.2.1.3.   Menetlus

Lineaarsust kontrollitakse kõigis tavapäraselt kasutatavates mõõtepiirkondades, läbides järgmised astmed:

| a) | seade nullitakse nullsignaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse puhastatud sünteetiline õhk (või lämmastik) otse analüsaatori porti; |
| --- | --- |

a)

seade nullitakse nullsignaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse puhastatud sünteetiline õhk (või lämmastik) otse analüsaatori porti;

| b) | määratakse seadme mõõteulatus mõõteulatuse signaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse sobiv võrdlusgaas otse analüsaatori porti; |
| --- | --- |

b)

määratakse seadme mõõteulatus mõõteulatuse signaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse sobiv võrdlusgaas otse analüsaatori porti;

| c) | korratakse punktis a kirjeldatud nullimist; |
| --- | --- |

c)

korratakse punktis a kirjeldatud nullimist;

| d) | kontrolli tegemiseks antakse seadmele ette 10 etalonväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heitkoguse määramise katsetes oodatava suurima väärtuseni. Gaasianalüsaatoritel suunatakse teadaolevate kontsentratsioonidega punkti 9.3.3.2 kohased gaasid otse analüsaatori porti; |
| --- | --- |

d)

kontrolli tegemiseks antakse seadmele ette 10 etalonväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heitkoguse määramise katsetes oodatava suurima väärtuseni. Gaasianalüsaatoritel suunatakse teadaolevate kontsentratsioonidega punkti 9.3.3.2 kohased gaasid otse analüsaatori porti;

| e) | võrdlusväärtused mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 s jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz; |
| --- | --- |

e)

võrdlusväärtused mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 s jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz;

| f) | 30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetilise keskmise põhjal arvutatakse vähimruutude lineaarregressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.8.7 esitatud valemile 11; |
| --- | --- |

f)

30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetilise keskmise põhjal arvutatakse vähimruutude lineaarregressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.8.7 esitatud valemile 11;

| g) | lineaarregressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 nõuetele; |
| --- | --- |

g)

lineaarregressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 nõuetele;

| (h) | nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral korratakse kontrollimist. |
| --- | --- |

(h)

nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral korratakse kontrollimist.

9.3.   Gaasiliste saasteainete mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.3.1.   Analüsaatori spetsifikatsioonid

9.3.1.1.   Üldsätted

Analüsaatorite mõõtepiirkond ja reageerimisaeg peab vastama siirdekatsel ja statsionaarsel katsel heitgaasikontsentratsioonide mõõtmiseks ettenähtud nõuetele.

Seadmete elektromagnetilise ühilduvuse aste peab minimeerima lisavigade tekke võimalust.

9.3.1.2.   Mõõtetäpsus

Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle etalonväärtusest ja see ei tohi ületada ± 2 % näidust või ± 0,3 % skaala lõppväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem.

9.3.1.3.   Kordustäpsus

Kordustäpsus, mis määratluse kohaselt on 10 korduva reageeringu 2,5-kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta, mis on suurem kui 155 ppm (või ppm C), või 2 % iga mõõtepiirkonna kohta, mis on alla 155 ppm (või ppm C).

9.3.1.4.   Müra

Analüsaatori maksimaalne reaktsioon null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes kümne sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % skaala maksimaalsest näidust kõigis kasutatud mõõtepiirkondades.

9.3.1.5.   Nullväärtuse triiv

Süsteemi nullreaktsiooni triivi täpsustab mõõteseadme tootja.

9.3.1.6.   Mõõtevahemiku triiv

Kalibreerimisreaktsiooni triivi täpsustab mõõteseadme tootja.

9.3.1.7.   Tõusuaeg

Mõõtesüsteemi paigaldatud analüsaatori tõusuaeg ei tohi ületada 2,5 s.

9.3.1.8.   Gaaside kuivatamine

Heitgaase võib mõõta nii niiskena kui ka kuivana. Kasutatava gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaaside koostisele peab olema võimalikult väike. Vee eemaldamisel uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

9.3.2.   Gaasianalüsaatorid

9.3.2.1.   Sissejuhatus

Punktides 9.3.2.2–9.2.3.7 kirjeldatakse kasutatavaid mõõtmispõhimõtteid. Mõõtesüsteemide üksikasjalik kirjeldus on esitatud käesoleva lisa 2. liites. Gaaside analüüsimisel kasutatakse järgmisi mõõteseadmeid. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

9.3.2.2.   Süsinikmonooksiidi (CO) määramine

Süsinikmonooksiidi määramiseks kasutatakse neeldumise määramiseks hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit.

9.3.2.3.   Süsinikdioksiidi (CO2) määramine

Süsinikdioksiidi määramiseks kasutatakse neeldumise määramiseks hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit

9.3.2.4.   Süsivesinike (HC) määramine

Süsivesinike määramiseks kasutatakse kuumleekionisatsioonidetektoriga (HFID) analüsaatorit, kusjuures detektorit, kraane, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Maagaasil töötavate mootorite ja ottomootorite puhul võib süsivesinike määramiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga (FID) analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt käesoleva lisa 2. liide, punkt A.2.1.3).

9.3.2.5.   Metaani (CH4) ja metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) määramine

Metaani ja metaanist erinevate süsivesinike fraktsioon määratakse kuumutatava metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) ja kahe FID abil vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.1.4 ja A.2.1.5 kirjeldatule. Komponentide kontsentratsioonid määratakse punkti 8.6.2 kohaselt.

9.3.2.6.   Lämmastikoksiidide (NOx) määramine

NOx määramiseks on ette nähtud kaks mõõteseadet ja kasutada võib emba-kumba, eeldusel, et need vastavad punktis 9.3.2.6.1 või 9.3.2.6.2 esitatud kriteeriumidele. Et määrata punkti 5.1.1 kohaselt alternatiivse mõõtmismeetodi samaväärsust, on lubatud kasutada üksnes kemoluminestsentsdetektorit (CLD).

9.3.2.6.1.   Kemoluminestsentsdetektor (CLD)

Lämmastikoksiidide määramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga (CLD) või kuumkemoluminestsentsdetektoriga (HCLD) varustatud analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga. Kui määramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 °C), tingimusel, et vee summutava mõju kontrolli (vt punkt 9.3.9.2.2) tulemused on rahuldavad. Nii kemoluminestsentsdetektori kui ka kuumkemoluminestsentsdetektori puhul tuleb kuiva gaasi mõõtmise korral proovivõtutee seinu hoida temperatuuril 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini ja niiske gaasi mõõtmise korral kuni analüsaatorini.

9.3.2.6.2.   Hajumisvaba ultraviolett-detektor (NDUV)

Hajumisvaba ultraviolett-analüsaatorit (NDUV) kasutatakse NOx kontsentratsiooni määramiseks. Kui NDUV-analüsaatoriga määratakse üksnes NO, siis paigaldatakse NO2/NO konverter NDUV-analüsaatorist ülesvoolu. NDUV temperatuur hoitakse väärtusel, mis hoiab ära vee kondenseerumise, välja arvatud juhul, kui NO2/NO konverterist või analüsaatorist ülesvoolu on paigaldatud proovi kuivati.

9.3.2.7.   Õhu ja kütuse suhte mõõtmine

Õhu ja kütuse suhte mõõteseadmeks, mida kasutatakse punkti 8.4.1.6 kohaseks heitgaasivoo määramiseks, peab olema suure mõõtepiirkonnaga õhu ja kütuse suhte andur või tsirkoonium-lambdaandur. Andur tuleb paigaldada vahetult väljalasketorule kohas, kus heitgaasi temperatuur on vee kondenseerumise vältimiseks piisavalt kõrge.

Anduri ja selle juurde kuuluva elektroonika osa täpsus peab olema:

| | ±± 3 % näidu väärtusest, kui l < 2 |
| --- | --- |

±± 3 % näidu väärtusest, kui l < 2

| | ±5 % näidu väärtusest, kui 2 ≤ l < 5 |
| --- | --- |

±5 % näidu väärtusest, kui 2 ≤ l < 5

| | ±10 % näidu väärtusest, kui 5 ≤ l |
| --- | --- |

±10 % näidu väärtusest, kui 5 ≤ l

Eespool sätestatud täpsuse saavutamiseks peab sensor olema kalibreeritud vastavalt seadme tootja kirjeldusele.

9.3.3.   Gaasid

Kalibreerimisgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada.

9.3.3.1.   Puhtad gaasid

Gaaside puhtuse nõuded on määratud allpool esitatud saasteainete piirnormide abil. Tööks on vajalikud järgmised gaasid:

| a) | Lahjendamata heitgaasi korral | Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

a)

Lahjendamata heitgaasi korral

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Puhastatud hapnik
  (puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2) |
| --- | --- |

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2)

| | Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)
  (40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)

(40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Puhastatud tehisõhk
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti) |
| --- | --- |

Puhastatud tehisõhk

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti)

| b) | Lahjendatud heitgaasi korral (vabatahtlikult ka lahjendamata heitgaasi korral) | Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

b)

Lahjendatud heitgaasi korral (vabatahtlikult ka lahjendamata heitgaasi korral)

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

| | Puhastatud hapnik
  (puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2) |
| --- | --- |

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2)

| | Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)
  (40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)

(40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

| | Puhastatud tehisõhk
  (saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (hapnikusisaldus 20,5–21,5 mahuprotsenti) |
| --- | --- |

Puhastatud tehisõhk

(saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(hapnikusisaldus 20,5–21,5 mahuprotsenti)

Kui vastavad gaasiballoonid puuduvad, võib kasutada gaasipuhastusseadet, juhul kui saab näidata normikohast saasteainesisaldust.

9.3.3.2.   Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid

Tööks on võimaluse korral vajalikud järgmise keemilise koostisega gaasisegud. On lubatud kasutada ka muid gaasisegusid tingimusel, et gaasid omavahel ei reageeri. Kalibreerimisgaaside tootja poolt ettenähtud säilitusaja lõppemise kuupäev registreeritakse.

| | C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 9.3.3.1); |
| --- | --- |

C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 9.3.3.1);

| | CO ja puhastatud lämmastik; |
| --- | --- |

CO ja puhastatud lämmastik;

| | NO ja puhastatud lämmastik; |
| --- | --- |

NO ja puhastatud lämmastik;

| | NO2 ja puhastatud tehisõhk; |
| --- | --- |

NO2 ja puhastatud tehisõhk;

| | CO2 ja puhastatud lämmastik; |
| --- | --- |

CO2 ja puhastatud lämmastik;

| | CH4 ja puhastatud tehisõhk; |
| --- | --- |

CH4 ja puhastatud tehisõhk;

| | C2H6 ja puhastatud tehisõhk. |
| --- | --- |

C2H6 ja puhastatud tehisõhk.

Kalibreerimis- ja võrdlusgaasi tegelik kontsentratsioon peab olema vahemikus ± 1 % nimiväärtusest ning peab olema seostatav riiklike ja rahvusvaheliste standarditega. Kalibreerimisgaasi kõik kontsentratsioonid väljendatakse mahu põhjal (mahuprotsent või mahu ppm väärtus).

9.3.3.3.   Gaasijaoturid

Gaasid, mida kasutatakse kalibreerimiseks ja võrdluseks, võidakse saada ka, kasutades gaasijaoturit (täpsussegistit), mille abil gaasi lahjendatakse puhastatud N2 või puhastatud tehisõhuga. Gaasijaoturi täpsus peab olema selline, et segatud kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni täpsus oleks ± 2 %. Selline täpsus eeldab, et segamisel kasutatavad lähtegaaside kontsentratsioonid peavad olema teada vähemalt täpsusega ± 1 % ja seostatavad gaasi riiklike või rahvusvaheliste standarditega. Iga gaasijaoturi kalibreerimist kontrollitakse 15–50 % ulatuses täisskaala väärtusest. Kui esimene kontroll ebaõnnestub, võib teha täiendava kontrolli teise kalibreerimisgaasiga.

Soovi korral võib segamisseadet kontrollida ka lineaarsel põhimõttel töötava mõõteseadmega, näiteks kasutades NO gaasi koos CLDga. Mõõteseadme mõõteulatust kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mida juhitakse vahetult mõõteseadmesse. Gaasijaoturi seadistusi kontrollitakse ning nimiväärtust võrreldakse mõõteseadmega määratud kontsentratsiooniga. Erinevus peab igas punktis olema ± 1 % piires nimiväärtusest.

Punktile 9.2.1 vastava lineaarsuse kontrolli teostamiseks peab gaasijaoturi täpsus olema ± 1 %.

9.3.3.4.   Hapniku interferentsi kontrollgaasid.

Hapniku interferentsi kontrollgaasiks on propaani, hapniku ja lämmastiku segu. Selle propaanisisaldus peab olema 350 ppm C ± 75 ppm C süsivesinikke. Sisaldus määratakse kalibreerimisgaasi lubatud hälbeid arvestades kõikide süsivesinike ja lisandite kromatograafilise analüüsi või dünaamilise segamise teel. Ottomootorite ja diiselmootorite katsetamiseks vajalikud hapnikukontsentratsioonid on loetletud tabelis 8, kusjuures ülejäänud osa kontrollgaasist moodustab puhastatud lämmastik.

Tabel 8

Hapniku interferentsi kontrollgaasid

| Mootoritüüp | O2 kontsentratsioon (%) |
| --- | --- |
| Diiselmootor | 21 (20–22) |
| Diisel- ja ottomootor | 10 (9–11) |
| Diisel- ja ottomootor | 5 (4–6) |
| Ottomootor | 0 (0–1) |

Mootoritüüp

O2 kontsentratsioon (%)

Diiselmootor

21 (20–22)

Diisel- ja ottomootor

10 (9–11)

Diisel- ja ottomootor

5 (4–6)

Ottomootor

0 (0–1)

9.3.4.   Lekkekontroll

Süsteemi kontrollitakse lekkimise suhtes. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti ning ots suletakse korgiga. Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi peab lekke puudumisel kõikide vooluhulgamõõturite näit olema null. Vastupidisel juhul kontrollitakse proovivõtuliine ning viga kõrvaldatakse.

Maksimaalne lubatav lekkimisaste vaakumpoolel on 0,5 % kontrollitava süsteemi osa läbivast vooluhulgast. Analüsaatori vooluhulka ja möödavooluhulka võib kasutada tegelike vooluhulkade hindamiseks.

Alternatiivina võib süsteemi vakumeerida vähemalt rõhuni 20 kPa (absoluutne rõhk 80 kPa). Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi ei või rõhu suurenemine p (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

kus:

| V
  s | on süsteemi maht, l |
| --- | --- |
| q

  vs | on voolukiirus süsteemis, l/min |

V
  s

on süsteemi maht, l

q

  vs

on voolukiirus süsteemis, l/min

Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist proovivõtuliini alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile. Kui õigesti kalibreeritud analüsaatori korral on näit pärast nõuetekohast ajavahemikku ≤ 99 % algkontsentratsioonist, viitab see lekkega seotud probleemile, mis tuleb kõrvaldada.

9.3.5.   Analüütilise süsteemi reageerimisaeg

Süsteemi seadistused reageerimisaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel (st rõhk, voolukiirused, filtri seadistused analüsaatoritel ja kõik muud reageerimisaja mõjud). Reageerimisaja määramiseks viiakse läbi gaasi ümberlülitamine vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. Gaasilülitus tuleb teha vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid peavad muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % täisskaalast.

Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg tuleb salvestada. Reageerimisaeg on määratluse kohaselt ajavahemik gaasi ümberlülitamise ja vastava salvestatud kontsentratsioonimuutuse vahel. Süsteemi reageerimisaeg (t
  90) koosneb mõõtedetektori viiteajast ja detektori tõusuajast. Viiteaeg on määratluse kohaselt aeg vahetamishetkest (t
  0) kuni hetkeni, mil reageering saavutab 10 % lõppnäidust (t
  10). Tõusuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 protsendilt 90 protsendile lõppnäidust (t
  90 – t
  10).

Analüsaatori ja heitgaasi vooluhulgale vastavate signaalide aja vastavusseviimiseks on ülekandeaeg määratluse kohaselt ajavahemik vahetamishetkest (t
  0) kuni hetkeni, mil reageering saavutab 50 % lõppnäidust (t
  50).

Vastavalt punktile 9.3.1.7 peab süsteemi reageerimisaeg olema ≤ 10 s ja tõusuaeg ≤ 2,5 s kõigi piiratud komponentide puhul (CO, NOx, HC või NMHC) kõikides kasutatud mõõtevahemikes. Kui NMHC mõõtmiseks kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldit (NMC), võib süsteemi reageerimisaeg olla pikem kui 10 s.

9.3.6.   NOx konverteri efektiivsuse katsetamine

Lämmastikdioksiidi (NO2) lämmastikoksiidiks (NO) muundamise konverteri efektiivsus määratakse punktide 9.3.6.1–9.3.6.8 kohaselt (vt joonis 8).

Joonis 8.

NO2 konverteri efektiivsuse kontrollimiseks mõeldud katseseadme skeem

Image

9.3.6.1.   Katseseade

Joonisel 8 esitatud katseskeemi ning allpool esitatud menetlust järgides määratakse osonaatori abil konverterite efektiivsus.

9.3.6.2.   Kalibreerimine

CLD ja HCLD kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas null- ja võrdlusgaasi kasutades vastavalt tootja spetsifikaadile (NO sisaldus peab moodustama umbes 80 % mõõtepiirkonnast ning NO2 kontsentratsioon gaaside segus peab olema alla 5 % NO kontsentratsioonist). NOx analüsaator peab olema NO režiimis, selleks et võrdlusgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooni näit tuleb registreerida.

9.3.6.3.   Arvutamine

Konverteri efektiivsus protsentides arvutatakse järgmiselt:

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

kus:

| a | on NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6 |
| --- | --- |
| b | on NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7 |
| c | on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4 |
| d | on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5 |

a

on NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6

b

on NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7

c

on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4

d

on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5

9.3.6.4.   Hapniku lisamine

T-liitmiku kaudu lisatakse gaasivoole pidevalt hapnikku või nullõhku, kuni saadud kontsentratsiooni näit on ligikaudu 20 % väiksem punktis 9.3.6.2 antud kalibreerimisgaasi kontsentratsioonist (analüsaator on NO mõõterežiimis).

Kontsentratsiooni näit c tuleb registreerida. Osonaator on kogu toimingu ajal välja lülitatud.

9.3.6.5.   Osonaatori sisselülitamine

Seejärel lülitatakse osonaator sisse, et tekitada piisavalt osooni, millega alandatakse NO kontsentratsiooni 20 % (minimaalselt 10 %) punktis 9.3.6.2 esitatud kalibreerimiskontsentratsioonist. Kontsentratsiooni näit d registreeritakse (analüsaator on NO mõõterežiimis).

9.3.6.6.   NOx mõõterežiim

Seejärel lülitatakse NO analüsaator NOx mõõterežiimi nii, et gaasisegu (koostisega NO, NO2, O2 ja N2) läbib konverterit. Kontsentratsiooni näit a registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

9.3.6.7.   Osonaatori väljalülitamine

Seejärel lülitatakse osonaator välja. Punktis 9.3.6.6 kirjeldatud gaaside segu juhitakse läbi konverteri detektorisse. Kontsentratsiooni näit b registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

9.3.6.8.   NO mõõterežiim

NO mõõterežiimile ümberlülitamisel väljalülitatud osonaatori korral katkestatakse ka hapniku või tehisõhu voog. Analüsaatori NOx näidu kõrvalekalle punkti 9.3.6.2 kohasel mõõtmisel saadud väärtusest võib olla kuni ± 5 % (analüsaator on NO mõõterežiimis).

9.3.6.9.   Kontrollimiste ajavahemik

Konverteri efektiivsust tuleb määrata vähemalt kord kuus.

9.3.6.10.   Efektiivsusnõue

Konverteri efektiivsus E
  NOx ei tohi olla alla 95 %.

Kui osonaator ei võimalda punkti 9.3.6.5 kohaselt vähendada kontsentratsiooni analüsaatori kõige tavalisemas mõõtepiirkonnas 80 protsendilt 20 protsendile, kasutatakse suurimat mõõtepiirkonda, mille puhul selline vähendamine saavutatakse.

9.3.7.   Leekionisatsioonidetektori reguleerimine

9.3.7.1.   Detektori reageeringu optimeerimine

Leekionisatsioonidetektor reguleeritakse seadme tootja poolt ettenähtud nõuete kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas mõõtepiirkonnas tuleb võrdlusgaasina kasutada propaani sisaldavat õhku.

Pärast kütuse ja õhuvoolu reguleerimist tootja soovituste kohaselt juhitakse analüsaatorisse võrdlusgaas koostisega 350 ± 75 ppm C. Kütusevoole vastav reageering küttegaasi antud vooluhulga korral määratakse võrdlusgaasi ja nullgaasi näitude vahe põhjal. Küttegaasi vooluhulka reguleeritakse astmeliselt tootja spetsifikatsioonist üles- või allapoole. Kalibreerimis- ja nullreaktsioonid kõnealuste kütuse vooluhulkade juures registreeritakse. Kalibreerimis- ja nullreaktsiooni vahe esitatakse graafiliselt ning kütuse vooluhulk reguleeritakse vastavalt kõvera sellele osale, mis vastab suurematele väärtustele. See on esimene voolukiiruse seadistus, mida tuleb vajaduse korral optimeerida sõltuvalt süsivesinike kalibreerimisteguritest ja hapniku interferentsi kontrolli tulemusest kooskõlas punktidega 9.3.7.2 ja 9.3.7.3. Kui hapniku interferents või süsivesinike kalibreerimistegurid ei vasta järgmistele spetsifikatsioonidele, tuleb õhuvoolu reguleerida astmeliselt tootja spetsifikatsioonides esitatud väärtustest suuremaks ja väiksemaks, korrates iga vooluhulga puhul punktides 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kirjeldatud samme.

Soovi korral võib optimeerimist teostada SAE dokumendis nr 770141 kirjeldatud menetluse kohaselt.

9.3.7.2.   Süsivesinike kalibreerimistegurid

Analüsaatori lineaarsuse kontroll tehakse punkti 9.2.1.3 kohaselt propaani sisaldava õhu ja puhastatud tehisõhu abil.

Kalibreerimistegurid määratakse pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (r
  h) on suhe FIDi C1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle tuleb gaasiballooni ette valmistada 24 tundi temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

Kasutatavad katsegaasid ja suhtelised kalibreerimistegurid on järgmised:

| a) | metaan ja puhastatud tehisõhk 1.00 ≤ r
  h ≤ 1.15; |
| --- | --- |

a)

metaan ja puhastatud tehisõhk 1.00 ≤ r
  h ≤ 1.15;

| b) | propüleen ja puhastatud tehisõhk 0.90 ≤ r
  h ≤ 1.1; |
| --- | --- |

b)

propüleen ja puhastatud tehisõhk 0.90 ≤ r
  h ≤ 1.1;

| c) | tolueen ja puhastatud tehisõhk 0.90 ≤ r
  h ≤ 1.1. |
| --- | --- |

c)

tolueen ja puhastatud tehisõhk 0.90 ≤ r
  h ≤ 1.1.

Need väärtused vastavad propaani ja puhastatud tehisõhu kalibreerimisteguri r
  h väärtusele 1.

9.3.7.3.   Hapniku interferentsi kontrollimine

Ainult lahjendamata heitgaasi analüsaatorite korral kontrollitakse hapniku interferentsi analüsaatori kasutuselevõtmisel ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

Valida tuleb selline mõõtepiirkond, kus hapniku interferentsi kontrollimiseks kasutatavate gaaside kontsentratsioon on üle 50 %. Ahju temperatuur peab katse ajal olema nõuetekohane. Hapniku interferentsi kontrolliks kasutatava gaasi spetsifikatsioonid on esitatud punktis 9.3.3.4.

| a) | Analüsaator nullitakse. |
| --- | --- |

a)

Analüsaator nullitakse.

| b) | Määratakse analüsaatori mõõteulatus, kasutades ottomootorite korral 0 % hapnikusegu. Diiselmootorite korral kasutatavate mõõteseadmete mõõteulatus määratakse 21 % hapnikku sisaldava seguga; |
| --- | --- |

b)

Määratakse analüsaatori mõõteulatus, kasutades ottomootorite korral 0 % hapnikusegu. Diiselmootorite korral kasutatavate mõõteseadmete mõõteulatus määratakse 21 % hapnikku sisaldava seguga;

| c) | Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % skaala täisväärtusest, korratakse käesoleva punkti samme a ja b; |
| --- | --- |

c)

Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % skaala täisväärtusest, korratakse käesoleva punkti samme a ja b;

| d) | Analüsaatorile suunatakse hapniku interferentsi kontrollgaasid kontsentratsiooniga 5 % ja 10 %. |
| --- | --- |

d)

Analüsaatorile suunatakse hapniku interferentsi kontrollgaasid kontsentratsiooniga 5 % ja 10 %.

| e) | Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala täisväärtusest, korratakse katset; |
| --- | --- |

e)

Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala täisväärtusest, korratakse katset;

| f) | Hapniku interferents E
  O2 arvutatakse iga punktis d osutatud segu puhul järgmiselt: | (73) |
| --- | --- | --- |
| seejuures on analüsaatori reageering |
| | (74) |

f)

Hapniku interferents E
  O2 arvutatakse iga punktis d osutatud segu puhul järgmiselt:

Formula

(73)

seejuures on analüsaatori reageering

Formula

(74)

kus:

| c
  ref,b | on HC etalonkontsentratsioon etapis b, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref,d | on HC etalonkontsentratsioon etapis d, ppm C |
| c
  FS,b | on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis b, ppm C |
| c
  FS,b | on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis d, ppm C |
| c
  m,b | on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis b, ppm C |
| c
  m,d | on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis d, ppm C |

c
  ref,b

on HC etalonkontsentratsioon etapis b, ppm C

c
  ref,d

on HC etalonkontsentratsioon etapis d, ppm C

c
  FS,b

on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis b, ppm C

c
  FS,b

on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis d, ppm C

c
  m,b

on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis b, ppm C

c
  m,d

on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis d, ppm C

| g) | Hapniku interferents E
  O2 peab kõikide hapniku interferentsi kontrollimisel nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ± 1,5 %. |
| --- | --- |

g)

Hapniku interferents E
  O2 peab kõikide hapniku interferentsi kontrollimisel nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ± 1,5 %.

| h) | kui hapniku interferents E
  O2 on üle 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt valmistaja spetsifikatsioonides toodud väärtustest suuremaks ja väiksemaks; |
| --- | --- |

h)

kui hapniku interferents E
  O2 on üle 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt valmistaja spetsifikatsioonides toodud väärtustest suuremaks ja väiksemaks;

| i) | hapniku interferentsi kontrolli tuleb korrata iga uue seadistuse puhul. |
| --- | --- |

i)

hapniku interferentsi kontrolli tuleb korrata iga uue seadistuse puhul.

9.3.8.   Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) efektiivsus

NMCd kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldamiseks sel teel, et uuritavast gaasist oksüdeeritakse kõik muud süsivesinikud peale metaani. Ideaalis on muundumine metaani puhul 0 % ning teiste süsivesinike, nt etaani puhul 100 %. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kõnealused kaks efektiivsust ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt punkt 8.6.2).

9.3.8.1.   Metaani eemaldamise efektiivsus

Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi leekionisatsioonidetektori NMCst möödavooluga ja ilma selleta ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Efektiivsus määratakse järgmiselt:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

kus:

| c
  HC(w/NMC) | on HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | on HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

on HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

on HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C

9.3.8.2.   Etaani eemaldamise efektiivsus

Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi leekionisatsioonidetektori NMCst möödavooluga ja ilma selleta ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Efektiivsus määratakse järgmiselt:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

kus:

| c
  HC(w/NMC) | on HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | on HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

on HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

on HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C

9.3.9.   Interferents

Kui lisaks uuritavale gaasile on veel muid gaase, võivad need näitu mitmel viisil moonutada. NDIR mõõtevahendite puhul esinev interferents on positiivne juhul, kui segav gaas avaldab uuritava gaasiga samalaadset mõju, kuid vähemal määral. NDIR mõõteseadmete puhul esineb negatiivne interferents juhul, kui segav gaas laiendab mõõdetava gaasi neeldumisriba, CLD mõõtevahendite puhul aga juhul, kui segav gaas summutab reageeringut. Interferentsi kontrollitakse punktide 9.3.9.1 ja 9.3.9.3 kohaselt enne analüsaatorite esmakordset kasutamist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

9.3.9.1.   Interferentsi kontrollimine CO analüsaatori puhul

CO analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO2. Seetõttu puhutakse toatemperatuuril veest läbi CO2 võrdlusgaas, mille kontsentratsioon vastab 80–100 protsendile katse suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest, ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori reageering ei tohi ületada 2 % katse ajal eeldatavast CO keskmisest kontsentratsioonist.

CO2 ja H2O interferentsi võib määrata ka eraldi katsetes. Kui CO2 ja H2O sisaldused ületavad katse ajal eeldatavaid suurimaid väärtusi, siis tuleb kõiki interferentsi iseloomustavaid parameetrite väärtusi vähendada sel teel, et määratud interferents korrutatakse eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja katse ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Samuti võib interferentsi eraldi määrata H2O kontsentratsioonidega, mis on väiksemad katse ajal eeldatavatest suurimatest väärtustest, kuid siis tuleb H2O määratud interferentsi suurendada sel teel, et määratud interferents korrutatakse H2O eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja katse ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Kahe muudetud mastaabiga interferentsi väärtuste summa peab jääma käesolevas punktis sätestatud tolerantsi piiresse.

9.3.9.2.   NOx analüsaatori summutava mõju kontrollimine CLD analüsaatori korral

CLD (ja HCLD) analüsaatorite puhul tuleb tähelepanu pöörata kahele gaasile: CO2 ja veeaurule. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga ning seetõttu tuleb katseliselt kindlaks määrata summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul. Kui CLD analüsaatoris kasutatakse summutuse kompenseerimiseks algoritmi, mis eeldab H2O ja/või CO2 mõõteseadmete kasutamist, siis hinnatakse summutustaset sisselülitatud mõõteseadmete ja algoritmi kasutamisel.

9.3.9.2.1.   CO2 summutava mõju kontrollimine

NDIR analüsaatorist juhitakse läbi võrdlusgaas, mille CO2 sisaldus vastab 80–100 protsendile maksimaalsest mõõtepiirkonnast, ja registreeritakse CO2 sisaldusele vastav väärtus A. Seda gaasi lahjendatakse NO võrdlusgaasiga ligikaudu 50 % ja juhitakse seejärel läbi NDIR ja CLD analüsaatorite, seejuures registreeritakse CO2 ja NO sisaldusele vastavad väärtused B ja C. Seejärel CO2 vool katkestatakse ning läbi (H)CLD juhitakse ainult NO võrdlusgaas ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus D.

Summutusprotsent arvutatakse järgmiselt:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

kus:

| A | on NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, % |
| --- | --- |
| B | on NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, % |
| C | on (H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| D | on (H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm |

A

on NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, %

B

on NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, %

C

on (H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

D

on (H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm

CO2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada alternatiivseid meetodeid, nagu dünaamiline segamine.

9.3.9.2.2.   Vee summutava mõju kontrollimine

See kontroll on nõutav ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel peab arvesse võtma, et NO võrdlusgaas lahjendatakse veeauruga ning et veeauru kontsentratsiooni segus tuleb reguleerida, et see vastaks eeldatavale kontsentratsioonile katse ajal.

Läbi (H)CLD juhitakse võrdlusgaas, milles NO sisaldus vastab 80–100 protsendile tavalise mõõtepiirkonna lõppväärtusest, ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus D. Seejärel juhitakse NO-d sisaldav võrdlusgaas toatemperatuuril läbi vee ja läbi (H)CLD ning registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus C. Määratakse vee temperatuur ja registreeritakse vastav väärtus F. Määratakse küllastunud veeauru rõhk temperatuuril, mis vastab barbotööris oleva vee temperatuurile (F), ja registreeritakse rõhu väärtus G.

Veeauru kontsentratsioon (%) segus arvutatakse järgmiselt:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

ja registreeritakse väärtusena H. Eeldatav lahjendatud NO võrdlusgaasi sisaldus (veeaurus) arvutatakse järgmiselt:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

ja registreeritakse väärtusena D
  e. Eeldatav veeauru suurim kontsentratsioon katse ajal arvutatakse protsendina maksimaalsest CO2 kontsentratsioonist heitgaasis A järgmiselt:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

ja registreeritakse väärtusena H
  m.

Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

kus:

| D
  e | on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| C | on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| H
  m | on suurim veeauru kontsentratsioon, % |
| H | on tegelik veeauru kontsentratsioon, % |

D
  e

on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

C

on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

H
  m

on suurim veeauru kontsentratsioon, %

H

on tegelik veeauru kontsentratsioon, %

9.3.9.2.3.   Suurim lubatav summutus

CO2 ja vee põhjustatud summaarne summutus ei tohi ületada 2 % skaala lõppväärtusest.

9.3.9.3.   NOx analüsaatori summutuse kontrollimine NDUV analüsaatori korral

Süsivesinikud ja H2O võivad tekitada positiivset interferentsi NDUV analüsaatorile ning põhjustada analoogse reageeringu kui NOx. Kui NDUV analüsaatoris kasutatakse kompenseerimiseks algoritme, mille abil mõõdetakse muid gaase sellise interferentsi kontrollimiseks, siis tuleb sellised mõõtmised algoritmide testimiseks läbi viia samal ajal analüsaatorile avaldatava interferentsi kontrollimisega.

9.3.9.3.1.   Menetlus

NDUV analüsaator käivitatakse, seda juhitakse, nullitakse ja mõõteulatus määratakse vastavalt mõõteseadme tootja juhistele. Selliseks kontrolliks on soovitav kasutada mootori heitgaase. NOx kvantitatiivse sisalduse määramiseks heitgaasis kasutatakse CLD-d. CLD reageeringut kasutatakse võrdlusväärtusena. Seega tuleb HC sisaldust heitgaasis määrata FID analüsaatoriga. FID reageeringut kasutatakse süsivesinike sisalduse võrdlusväärtusena.

Kui katses kasutatakse proovi kuivatit, siis suunatakse mootori heitgaasid NDUV analüsaatorisse kuivatist ülesvoolu olevas kohas. Oodatakse analüsaatori näidu stabiliseerumist. Stabiliseerumiseks vajalik aeg võib hõlmata aega, mis on vajalik ülekandetoru läbipuhumiseks ja analüsaatori reageeringu saamiseks. Sellal kui kõik analüsaatorid mõõdavad proovis kontsentratsiooni, tuleb registreerida 30 s jooksul kogutud andmed, ja arvutada kolme analüsaatori näitude aritmeetilised keskmised.

CLD näidu keskväärtus lahutatakse NDUV näidu keskväärtusest. See vahe korrutatakse HC eeldatava kontsentratsiooni ja kontrollimise ajal mõõdetud HC kontsentratsiooni suhtega järgmiselt:

| | (82) |
| --- | --- |

Formula

(82)

kus:

| c
  NOx,CLD | on CLD abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | on NDUV abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm |
| c
  HC,e | on HC eeldatav suurim kontsentratsioon, ppm |
| c
  HC,m | on HC mõõdetud kontsentratsioon, ppm |

c
  NOx,CLD

on CLD abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm

c
  NOx,NDUV

on NDUV abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm

c
  HC,e

on HC eeldatav suurim kontsentratsioon, ppm

c
  HC,m

on HC mõõdetud kontsentratsioon, ppm

9.3.9.3.2.   Suurim lubatav summutus

HC ja vee põhjustatud summaarne summutus ei tohi ületada 2 % NOx katse ajal eeldatavast kontsentratsioonist.

9.3.9.4.   Proovi kuivati

Proovi kuivatis eemaldatakse vesi, mis võib tekitada interferentsi NOx määramisel.

9.3.9.4.1.   Proovi kuivati efektiivsus

Kuiva gaasi CLD analüsaatorite puhul tuleb tõendada, et veeauru suurima eeldatava kontsentratsiooni H
  m (vt punkt 9.3.9.2.2) korral hoiab proovi kuivati niiskusesisalduse CLDs väärtusel ≤ 5 g vett kg kuiva õhu kohta (ehk umbes 0,008 % H2O), mis vastab 100 % suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 3,9 °C ja rõhul 101,3 kPa. See niiskuse spetsifikatsioon on samaväärne ligikaudu 25 % suhtelise õhuniiskusega temperatuuril 25 °C ja rõhul 101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termokuivati väljavooluava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult CLDst ülesvoolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta CLDst väljuva heitgaasi niiskust, kui CLDsse siseneb ainult kuivatist lähtuv voog.

9.3.9.4.2.   NO2 sisseimbumine proovi kuivatis

Vale tehnilise lahenduse tõttu proovi kuivatisse jääv vesi võib proovist eemaldada osa NO2. Kui proovi kuivatit kasutatakse koos NDUV analüsaatoriga, mille ees ei ole NO2/NO konverterit, võib NO2 proovist eralduda enne NOx mõõtmist.

Proovi kuivati peab võimaldama määrata NO2 suurima eeldatava kontsentratsiooni korral vähemalt 95 % NO2 kogusisaldusest.

9.3.10.   Lahjendamata gaasiliste saasteainete proovivõtt vajaduse korral

Gaasiliste saasteainete proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 m või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (olenevalt sellest, kumb on suurem) heitgaasisüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu ning piisavalt mootori lähedale tagamaks, et heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on vähemalt 343 K (70 °C).

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sisselaskeava asuma piisavalt kaugel allavoolu, et proov oleks kõigi silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes representatiivne. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse proovivõtturist ülesvoolu jäävad väljalasketorustikud ühendada. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima CO2 heitega rühmast. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, siis võetakse heitgaasiproov heitgaasi järeltöötlussüsteemist allavoolu.

9.3.11.   Lahjendatud gaasiliste saasteainete proovivõtt vajaduse korral

Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv heitgaasitoru peab vastama käesoleva lisa 2. liites ette nähtud nõuetele. Gaasiliste saasteainete proovivõttur(id) paigaldatakse lahjendustunnelis kohta, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.

Proovi saab tavaliselt võtta kahel viisil:

| a) | heited kogutakse tsükli jooksul proovikotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb proovikott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11°C), NOx puhul peab proovikoti temperatuur olema kõrgem kastepunkti temperatuurist; |
| --- | --- |

a)

heited kogutakse tsükli jooksul proovikotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb proovikott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11°C), NOx puhul peab proovikoti temperatuur olema kõrgem kastepunkti temperatuurist;

| b) | saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli. |
| --- | --- |

b)

saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli.

Taustkontsentratsioon määratakse lahjendustunnelist ülesvoolu paiknevas kohas meetodiga a või b ja see lahutatakse heite kontsentratsioonist vastavalt punktile 8.5.2.3.2.

9.4.   Tahkete osakeste mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.4.1.   Üldnõuded

Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste lahjendus- ja proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltrit, mikrogrammkaalu ning reguleeritava temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema sellise konstruktsiooniga, et on tagatud osakeste representatiivne proov, mis on proportsionaalne heitevooga.

9.4.2.   Üldnõuded lahjendussüsteemile

Tahkete osakeste määramiseks tuleb proov lahjendada filtreeritud välisõhu, tehisõhu või lämmastikuga (lahjendusõhuga). Lahjendussüsteem peab võimaldama järgmist:

| a) | vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides on täielikult välistatud; |
| --- | --- |

a)

vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides on täielikult välistatud;

| b) | lahjendatud heitgaasi temperatuur filtripesa(de)st üles- või allavoolu 20 cm kaugusel hoitakse vahemikus 315–325 K (42–52 °C); |
| --- | --- |

b)

lahjendatud heitgaasi temperatuur filtripesa(de)st üles- või allavoolu 20 cm kaugusel hoitakse vahemikus 315–325 K (42–52 °C);

| c) | lahjendusõhu temperatuur lahjendustunnelisse sisenemise koha vahetus läheduses on vahemikus 293–315 K (20–42 °C); |
| --- | --- |

c)

lahjendusõhu temperatuur lahjendustunnelisse sisenemise koha vahetus läheduses on vahemikus 293–315 K (20–42 °C);

| d) | minimaalne lahjendusaste on vahemikus 5: 1 kuni 7: 1 ja vähemalt 2: 1 esmases lahjendusetapis, arvutatuna mootori maksimaalse heitgaasivoo suhtes; |
| --- | --- |

d)

minimaalne lahjendusaste on vahemikus 5: 1 kuni 7: 1 ja vähemalt 2: 1 esmases lahjendusetapis, arvutatuna mootori maksimaalse heitgaasivoo suhtes;

| e) | osavoolulahjendussüsteemi korral on viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 0,5–5 sekundit; |
| --- | --- |

e)

osavoolulahjendussüsteemi korral on viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 0,5–5 sekundit;

| f) | täisvoolulahjendussüsteemis on viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 1–5 sekundit ja sekundaarses lahjendussüsteemis, kui see on olemas, on viibeaeg sekundaarse lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vähemalt 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

f)

täisvoolulahjendussüsteemis on viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 1–5 sekundit ja sekundaarses lahjendussüsteemis, kui see on olemas, on viibeaeg sekundaarse lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vähemalt 0,5 sekundit.

Lahjendusõhu kuivatamine enne selle sisenemist lahjendussüsteemi on lubatud ning on eriti kasulik suure niiskusesisaldusega lahjendusaine puhul.

9.4.3.   Tahkete osakeste proovi võtmine

9.4.3.1.   Osavoolulahjendussüsteem

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse gaasiliste saasteainete proovivõtturi vahetusse lähedusse, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida interferentsi. Seepärast kohaldatakse punkti 9.3.10 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtuliin peab vastama käesoleva lisa 2. liites esitatud nõuetele.

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sisselaskeava asuma piisavalt kaugel allavoolu, et proov oleks kõigi silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes representatiivne. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse proovivõtturist ülesvoolu jäävad väljalasketorustikud ühendada. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima tahkete osakeste heitega rühmast. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

9.4.3.2.   Täisvoolulahjendussüsteem

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse lahjendustunnelisse gaasiliste saasteainete proovivõtturi lähedale, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida interferentsi. Seepärast kohaldatakse punkti 9.3.11 paigaldussätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtuliin peab vastama käesoleva lisa 2. liites esitatud nõuetele.

9.4.4.   Tahkete osakeste proovivõtufiltrid

Lahjendatud heitgaasi proov võetakse filtriga, mis katseseeria ajal vastab punktide 9.4.4.1–9.4.4.3 nõuetele.

9.4.4.1.   Filtri spetsifikatsioon

Kõigi filtritüüpide 0,3 μm DOP (dioktüülftalaat) või PAO (polü-α-olefiin) kogumisefektiivsus peab olema vähemalt 99 %. Selle nõude näitamiseks võib kasutada proovivõtufiltrite valmistaja tootereitingutes esitatud mõõtmeid. Filtri materjal peab olema kas

| a) | fluorosüsinikuga (PTFE) kaetud klaaskiud või |
| --- | --- |

a)

fluorosüsinikuga (PTFE) kaetud klaaskiud või

| b) | fluorosüsinikmembraan (PTFE). |
| --- | --- |

b)

fluorosüsinikmembraan (PTFE).

9.4.4.2.   Filtri suurus

Filter peab olema ringikujuline, nimiläbimõõduga 47 mm (tolerants 46,50 ± 0,6 mm) ja tööosa (sadestusala) läbimõõt peab olema vähemalt 38 mm.

9.4.4.3.   Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus

Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus peab olema vahemikus 0,90–1,00 m/s, seejuures võib seda vahemikku ületada registreeritud voolukiiruste väärtustest vähem kui 5 %. Kui tahkete osakeste mass filtril on suurem kui 400 μg, siis võib filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus väheneda kuni 0,50 m/s. Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus arvutatakse proovi vooluhulga ja filtri tööpinna jagatisena filtrist ülesvoolu oleva rõhu ja filtri pinna temperatuuri juures.

9.4.5.   Nõuded kaalukambrile ja analüütilistele kaaludele

Kambri (või ruumi) õhk ei tohi sisaldada mingeid saasteaineid (nagu tolm, aerosool või poollenduvad ained), mis võivad tahkete osakeste filtrit saastada. Kaalumisruum peab vastama nõuetele vähemalt 60 min jooksul enne filtrite kaalumist.

9.4.5.1.   Tingimused kaalukambris

Tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur peab olema 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) kogu filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal. Niiskusesisaldus peab vastama kastepunktile 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Kui stabiliseerimine ja kaalumine toimub erinevates keskkondades, siis peab stabiliseerimiskeskkonna temperatuur olema 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), kuid kastepunkti nõue jääb samaks: 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Registreeritakse niiskus ja keskkonna temperatuur.

9.4.5.2.   Võrdlusfiltri kaalumine

12 tunni jooksul pärast proovivõtufiltri kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaht kasutamata võrdlusfiltrit. Need peavad olema sama suurusega ja samast materjalist nagu proovivõtufiltrid. Kaalumistulemusi tuleb korrigeerida üleslükke suhtes.

Kui võrdlusfiltrite kaal muutub proovivõtufiltrite kaalumise vahelisel ajal üle 10 μg, visatakse kõik proovivõtufiltrid ära ja heitkoguse määramise katset korratakse.

Võrdlusfiltreid tuleb perioodiliselt asendada hea inseneritava kohaselt, kuid vähemalt kord aastas.

9.4.5.3.   Analüütilised kaalud

Filtri kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 lineaarsuse kontrolli tingimusele. See tähendab, et kaalude kordustäpsus (standardhälve) peab olema vähemalt 2 μg ning lahutusvõime vähemalt 1 μg (1 jaotis = 1 μg).

Filtri nõutava kaalumistäpsuse tagamiseks tuleb kaalud paigaldada järgmiselt:

| a) | kaalud tuleb välismüra ja vibratsiooni mõju välistamiseks paigutada vibroisolatsiooniga alusele, |
| --- | --- |

a)

kaalud tuleb välismüra ja vibratsiooni mõju välistamiseks paigutada vibroisolatsiooniga alusele,

| b) | kaalud peavad olema õhu konvektsioonivoolude eest kaitstud maandusega ühendatud staatilise hajutava varjega. |
| --- | --- |

b)

kaalud peavad olema õhu konvektsioonivoolude eest kaitstud maandusega ühendatud staatilise hajutava varjega.

9.4.5.4.   Staatilise elektri mõju välistamine

Filter tuleb enne kaalumist neutraliseerida, kasutades nt poloonium-neutraliseerijat või muud samasuguse mõjuga vahendit. PTFE membraanfiltri kasutamisel tuleb mõõta staatilisest elektrilaengust põhjustatud pinge, mille soovituslik väärtus peab olema ± 2,0 V neutraali suhtes.

Kaalumiskeskkonnas peab elektrostaatiliste laengute kuhjumine olema minimaalne. Võimalikud selleks kasutatavad meetodid on järgmised:

| a) | kaalud peavad olema maandatud; |
| --- | --- |

a)

kaalud peavad olema maandatud;

| b) | kui tahkete osakeste proovi käideldakse käsitsi, siis tuleb selleks kasutada roostevabast terasest pintsette; |
| --- | --- |

b)

kui tahkete osakeste proovi käideldakse käsitsi, siis tuleb selleks kasutada roostevabast terasest pintsette;

| c) | pintsetid peavad olema maandatud maanduslindiga või peab käitaja olema varustatud maanduslindiga, mis on ühendatud ühisesse maandusklemmi kaaludega. Maanduslindid peavad olema sobiva elektrilise takistusega, et kaitsta käitajat juhusliku elektrilöögi eest. |
| --- | --- |

c)

pintsetid peavad olema maandatud maanduslindiga või peab käitaja olema varustatud maanduslindiga, mis on ühendatud ühisesse maandusklemmi kaaludega. Maanduslindid peavad olema sobiva elektrilise takistusega, et kaitsta käitajat juhusliku elektrilöögi eest.

9.4.5.5.   Lisatingimused

Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketorust kuni filtripesani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult väike. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

9.4.5.6.   Vooluhulga mõõteseadmete kalibreerimine

Kõik tahkete osakeste proovivõtus ja osavoolulahjendussüsteemis kasutatavad vooluhulgamõõturid peavad läbima punktis 9.2.1 kirjeldatud lineaarsuse kontrolli nii tihti, kui on vajalik käesoleva eeskirja täpsusnõuete täitmiseks. Vooluhulga võrdlusväärtuste leidmiseks tuleb kasutada täpset vooluhulgamõõturit, mis vastab rahvusvahelistele ja/või riiklikele standarditele. Vooluhulkade vahe mõõteseadmete kalibreerimist on kirjeldatud punktis 9.4.6.2.

9.4.6.   Erinõuded osavoolulahjendussüsteemile

Osavoolulahjendussüsteemi konstruktsioon peab võimaldama mootori väljalaskesüsteemist võtta lahjendamata heitgaasi proportsionaalse proovi, mis vastab heitgaaside vooluhulga ajalistele muutustele. Seetõttu on eriti tähtis täpselt kindlaks määrata lahjendusaste r
  d või proovivõtusuhe r
  s nii, et punkti 9.4.6.2 täpsusnõuded on täidetud.

9.4.6.1.   Süsteemi reageerimisaeg

Osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks on vaja kiire reageeringuga süsteemi. Süsteemi ülekandeaeg määratakse punktis 9.4.6.6 esitatud menetluse kohaselt. Kui heitgaasivoo mõõtmise (vt punkt 8.4.1.2) ja osavoolusüsteemi liidetud ülekandeaeg on < 0,3 s, tuleb kasutada juhtimist reaalajas. Kui üleminekuaeg ületab 0,3 s, tuleb kasutada eelnevalt registreeritud katsel põhinevat eelkontrolli. Sellisel juhul peab liidetud tõusuaeg olema ≤ 1 s ja liidetud viiteaeg ≤ 10 s.

Kogu süsteemi reageeringuaeg reguleeritakse nii, et oleks tagatud tahkete osakeste representatiivne proov q

  mp,i, mis on proportsionaalne heitemassi vooluga. Proportsionaalsuse kindlaksmääramiseks tuleb teostada q

  mp,i ja q

  mew,i vahelise seose regressioonanalüüs vähemalt 5 Hz andmehõivesageduse juures ning täidetud peavad olema järgmised kriteeriumid:

| a) | q

  mp,i ja q

  mew,i vahelise lineaarregressiooni korrelatsioonitegur r
  2 ei tohi olla väiksem kui 0,95; |
| --- | --- |

a)

q

  mp,i ja q

  mew,i vahelise lineaarregressiooni korrelatsioonitegur r
  2 ei tohi olla väiksem kui 0,95;

| b) | q

  mew,i alusel tehtud q

  mp,i hinnangu standardviga ei tohi ületada 5 % q

  mp maksimaalväärtusest; |
| --- | --- |

b)

q

  mew,i alusel tehtud q

  mp,i hinnangu standardviga ei tohi ületada 5 % q

  mp maksimaalväärtusest;

| c) | regressioonisirge lõikepunktile vastav q

  mp väärtus ei tohi ületada ± 2 % q

  mp maksimaalväärtusest. |
| --- | --- |

c)

regressioonisirge lõikepunktile vastav q

  mp väärtus ei tohi ületada ± 2 % q

  mp maksimaalväärtusest.

Eelkontroll on nõutav, kui tahkete osakeste süsteemi ülekandeaja t
  50,P ja heitgaasi massivoolusignaali ülekandeaja t
  50,F summa > 0,3 s. Sellisel juhul tuleb teha eelkatse ning kasutada eelkatse heitgaasi massivoolusignaali, et kontrollida proovigaasi voolu tahkete osakeste süsteemi. Osavoolulahjendussüsteemi nõuetekohane reguleerimine saavutatakse, kui q

  mp reguleerimiseks kasutatavat eelkatses määratud q

  mew,pre väärtust nihutatakse eelreguleerimisaja t
  50,P + t
  50,F võrra.

q

  mp,i ja q

  mew,i vahelise korrelatsiooni saamiseks kasutatakse tegeliku katse ajal võetud andmeid, mille puhul q

  mew,i aeg on nihutatud q

  mp,i suhtes t50,F võrra (t
  50,P ei mängi nihutamisel rolli). See tähendab, et ajaline nihe q

  mew ja q

  mp vahel on nende punktis 9.4.6.6 kindlaksmääratud ülekandeaegade vahe.

9.4.6.2.   Nõuded vooluhulkade vahe mõõtmisel

Osavoolulahjendussüsteemide korral tuleb erilist tähelepanu pöörata proovivoolu q

  mp täpsusele, kui seda ei mõõdeta otse, vaid määratakse kindlaks vooluhulkade vahe mõõtmise kaudu:

| | (83) |
| --- | --- |

Formula

(83)

Sellisel juhul peaks vahe suurim lubatud viga olema selline, et q

  mp täpsus jääks vahemikku ± 5 %, juhul kui lahjendusaste on väiksem kui 15. Seda saab arvutada kõikide mõõteseadmete vigade ruutkeskmise abil.

Suuruse q

  mp piisav täpsus saavutatakse ühe järgmise meetodiga.

| a) | q

  mdew ja q

  mdw absoluutne täpsus on ± 0,2 %, mis tagab q

  mp täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Suuremate lahjendusastmete korral ilmnevad suuremad vead; |
| --- | --- |

a)

q

  mdew ja q

  mdw absoluutne täpsus on ± 0,2 %, mis tagab q

  mp täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Suuremate lahjendusastmete korral ilmnevad suuremad vead;

| b) | q

  mdw kalibreeritakse q

  mdew suhtes, nii et saavutatakse q

  mp sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkti 9.4.6.3; |
| --- | --- |

b)

q

  mdw kalibreeritakse q

  mdew suhtes, nii et saavutatakse q

  mp sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkti 9.4.6.3;

| c) | q

  mp täpsus määratakse kaudselt lahjendusastme täpsuse põhjal, mis määratakse märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne q

  mp mõõtetäpsus; |
| --- | --- |

c)

q

  mp täpsus määratakse kaudselt lahjendusastme täpsuse põhjal, mis määratakse märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne q

  mp mõõtetäpsus;

| d) | q

  mdew ja q

  mdw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest, q

  mdew ja q

  mdw vahe maksimumviga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ± 0,2 % suurimast katse ajal saadud qmdew väärtusest. |
| --- | --- |

d)

q

  mdew ja q

  mdw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest, q

  mdew ja q

  mdw vahe maksimumviga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ± 0,2 % suurimast katse ajal saadud qmdew väärtusest.

9.4.6.3.   Vooluhulkade vahe mõõteseadme kalibreerimine

Vooluhulga mõõteseadmetes kasutatav vooluhulgamõõtur tuleb kalibreerida ühe järgmise meetodi abil nii, et tunnelisse minev proovivool q

  mp vastaks punkti 9.4.6.2 täpsusnõuetele.

| a) | q

  mdw mõõtmiseks kasutatav vooluhulgamõõtur ühendatakse järjestikku q

  mdew vooluhulgamõõturiga, kahe kõnealuse vooluhulgamõõturi näitude vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluhulkade väärtustega, mis jaotuvad ühtlaselt katses kasutatava väikseima q

  mdw väärtuse ja ning katses kasutatava q

  mdew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda; |
| --- | --- |

a)

q

  mdw mõõtmiseks kasutatav vooluhulgamõõtur ühendatakse järjestikku q

  mdew vooluhulgamõõturiga, kahe kõnealuse vooluhulgamõõturi näitude vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluhulkade väärtustega, mis jaotuvad ühtlaselt katses kasutatava väikseima q

  mdw väärtuse ja ning katses kasutatava q

  mdew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda;

| b) | kalibreeritud massivoolu seade ühendatakse järjestikku q

  mdew vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku q

  mdw vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50, vastavalt katses kasutatava q

  mdew väärtusele; |
| --- | --- |

b)

kalibreeritud massivoolu seade ühendatakse järjestikku q

  mdew vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku q

  mdw vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50, vastavalt katses kasutatava q

  mdew väärtusele;

| c) | ülekandetoru ühendatakse väljalasketorust lahti ja ülekandetoru ühendatakse q

  mp mõõtmiseks sobiva mõõtepiirkonnaga kalibreeritud vooluhulga mõõteseadmega. q

  mdew väärtus tuleb seadistada katses kasutatavale väärtusele vastavaks ja q

  mdw tuleb seadistada järjestikuliselt vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendusastme vahemikule 3–50. Alternatiivina võib ette näha eraldi kalibreerimistee, mis läheb tunnelist mööda, kuid kogu- ja lahjendusõhu vood läbi vastavate mõõturite vastavad tegelikus katses kasutatavatele; |
| --- | --- |

c)

ülekandetoru ühendatakse väljalasketorust lahti ja ülekandetoru ühendatakse q

  mp mõõtmiseks sobiva mõõtepiirkonnaga kalibreeritud vooluhulga mõõteseadmega. q

  mdew väärtus tuleb seadistada katses kasutatavale väärtusele vastavaks ja q

  mdw tuleb seadistada järjestikuliselt vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendusastme vahemikule 3–50. Alternatiivina võib ette näha eraldi kalibreerimistee, mis läheb tunnelist mööda, kuid kogu- ja lahjendusõhu vood läbi vastavate mõõturite vastavad tegelikus katses kasutatavatele;

| d) | heitgaaside ülekandetorusse juhitakse märgistusgaas. See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponendi sisaldus. Seda tehakse viie lahjendusastme kohta 3 ja 50 vahel. Proovivoolu täpsus määratakse lahjendusastme r
  d põhjal: | (84) |
| --- | --- | --- |

d)

heitgaaside ülekandetorusse juhitakse märgistusgaas. See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponendi sisaldus. Seda tehakse viie lahjendusastme kohta 3 ja 50 vahel. Proovivoolu täpsus määratakse lahjendusastme r
  d põhjal:

Formula

(84)

q

  mp täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust.

9.4.6.4.   Süsinikuvoolu kontrollimine

Tungivalt soovitatakse läbi viia süsinikuvoolu kontrollimine, kasutades tegelikku heitgaasi, et tuvastada mõõtmise ja reguleerimisega seotud probleeme ja kontrollida osavoolusüsteemi nõuetekohast toimimist. Süsinikuvoolu tuleks kontrollida vähemalt iga kord, kui paigaldatakse uus mootor või muudetakse midagi olulist katsekambri konfiguratsioonis.

Mootorit kasutatakse suurimal pöördemomendi koormusel ja pöörlemiskiirusel või mõnel muul statsionaarsel režiimil, kus tekib 5 % või rohkem CO2. Osavoolu proovivõtusüsteemi kasutatakse lahjendusteguri ligikaudsel väärtusel 15: 1.

Kui kontrollitakse süsinikuvoolu, kohaldatakse 4. liites kirjeldatud menetlust. Süsiniku voolukiirused arvutatakse vastavalt käesoleva lisa 4. liites esitatud valemitele 112–114. Erinevus kõikide süsinikuvoolukiiruste väärtustes ei tohi ületada 3 %.

9.4.6.5.   Katse-eelne kontrollimine

Katse-eelne kontrollimine tehakse 2 tunni jooksul enne katset järgmisel viisil.

Vooluhulgamõõturite täpsust kontrollitakse samal meetodil kui kalibreerimise puhul (vt punkt 9.4.6.2) vähemalt kahes punktis, kaasa arvatud q

  mdw vooluhulgaväärtused, mis katses kasutatava q

  mdew väärtuse puhul vastavad lahjendusastmetele vahemikus 5–15.

Juhul kui punktis 9.4.6.2 kirjeldatud kalibreerimismenetluse tulemuste põhjal saab näidata, et vooluhulgamõõturi kalibreering on pikema aja jooksul stabiilne, võib katse-eelse testi ära jätta.

9.4.6.6.   Ülekandeaja määramine

Süsteemi seadeväärtused ülekandeaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel. Ülekandeaja määramiseks kasutatakse järgmist meetodit.

Sõltumatu võrdluseks kasutatav vooluhulgamõõtur, millel on proovi vooluhulga jaoks sobiv mõõtepiirkond, ühendatakse järjestikku proovivõtturiga viimase vahetus läheduses. Selle vooluhulgamõõturi ülekandeaeg peaks olema väiksem kui 100 ms reageerimisaja mõõtmisel kasutatava vooluhulga sammu kohta ja selle voolutakistus peab olema piisavalt väike, et mitte mõjutada osavoolulahjendussüsteemi dünaamilist toimimist, ning see peaks vastama heale inseneritavale.

Osavoolulahjendussüsteemi sisenevat heitgaasivoogu (või õhuvoolu, kui arvutatakse heitgaasivoogu) muudetakse astmeliselt väikesest vooluhulgast vähemalt 90 protsendini heitgaasi maksimaalsest vooluhulgast. Astmelise muutuse käivitaja peab olema sama, mida kasutatakse tegelikus katses eelreguleerimise käivitamiseks. Heitgaasivoo sammu käivitav signaal ja vooluhulgamõõturi reageering salvestatakse sagedusega vähemalt 10 Hz.

Nende andmete põhjal määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi ülekandeaeg, milleks on aeg sammu käivitava signaali algusest kuni hetkeni, mil saavutatakse 50 % vooluhulgamõõturi reageeringust. Samal viisil määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi q
  mp signaali ning heitgaasi vooluhulgamõõturi q
  mew,i signaali ülekandeajad. Neid signaale kasutatakse regressioonanalüüsis, mis tehakse iga katse järel (vt punkt 9.4.6.1).

Arvutust korratakse vähemalt viie vooluhulga suurenemisele ja vähenemisele vastava signaali korral ning leitakse keskmine tulemus. Sellest väärtusest lahutatakse võrdluseks kasutatava vooluhulgamõõturi sisemine ülekandeaeg (< 100 ms). Saadakse osavoolulahjendussüsteemi nn eelväärtus, mida kohaldatakse vastavalt punktile 9.4.6.1.

9.5.   CVS-süsteemi kalibreerimine

9.5.1.   Üldsätted

Püsimahuproovi võtmise süsteemi (CVS) kalibreeritakse täpse vooluhulgamõõturi ja voolutakistust reguleeriva seadme abil. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erineva voolutakistuse korral ning määratakse süsteemi juhtparameetrid ja need seostatakse vooluhulgaga.

Kasutada võib eri tüüpi vooluhulgamõõtureid, näiteks kalibreeritud Venturi toru, kalibreeritud laminaarset vooluhulgamõõturit, kalibreeritud turbiinmõõturit.

9.5.2.   Mahtpumba (PDP) kalibreerimine

Kõik pumba parameetrid mõõdetakse samaaegselt pumbaga jadaühenduses oleva kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru parameetritega. Arvutatud voolukiirus (m3/s pumba sisselaskeava juures, absoluutsel rõhul ja temperatuuril) esitatakse graafiliselt korrelatsioonifunktsioonina, mis vastab pumba parameetrite teatavale kombinatsioonile. Seejärel koostatakse lineaarvõrrand, mis väljendab seost pumba vooluhulga ja korrelatsioonifunktsiooni vahel. Kui CVS-süsteemil on mitu käituskiirust, siis kalibreeritakse kõik kasutatavad vahemikud.

Kalibreerimise ajal tuleb hoida temperatuur muutumatuna.

Lekked kõigis ühendustes ja torudes kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru ja CVS-süsteemi pumba vahel peavad jääma alla 0,3 % kõige madalama vooluga punkti väärtusest (suurima piiranguga ja väikseima mahtpumba töökiirusega punkt).

9.5.2.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (q

  vCVS) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 6 väärtust) arvutatakse tootja poolt ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Õhuvoolu arvväärtus teisendatakse seejärel pumba väljundvooks (V
  0) ühikutes m3 pöörde kohta, sõltuvalt pumba sisselaskeavas olevast temperatuurist ja rõhust järgmiselt:

| | (85) |
| --- | --- |

Formula

(85)

kus:

| q

  vCVS | on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| --- | --- |
| T | on temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |
| p
  p | on absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa |
| n | on pumba pöörlemiskiirus, pööret/s |

q

  vCVS

on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

T

on temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

p
  p

on absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa

n

on pumba pöörlemiskiirus, pööret/s

Pumba rõhu kõikumiste ning nihkemäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemiskiiruse, pumba sisse- ja väljalaskeava vahelise rõhkude vahe ja pumba absoluutse väljalaskerõhu korrelatsioonifunktsioon (X
  0) järgmiselt:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

kus:

| Dp
  p | on pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhkude vahe, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | on absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa |

Dp
  p

on pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhkude vahe, kPa

p
  p

on absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa

Kalibreerimisvõrrandi saamiseks tehakse lineaarse vähimruutude meetodi abil järgmine sobitus:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

| D
  0 ja m | on vastavalt lõikepunkt ning tõus, mis kirjeldavad regressioonisirgeid. |
| --- | --- |

D
  0 ja m

on vastavalt lõikepunkt ning tõus, mis kirjeldavad regressioonisirgeid.

Mitme kiirusega püsimahuproovi võtmise (CVS) süsteemi puhul peavad pumba erinevatele voolukiirustele vastavad kalibreerimiskõverad olema ligikaudu paralleelsed ning lõikepunktiväärtused (D
  0) peavad kasvama, kui pumba vooluhulk väheneb.

Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V
  0 väärtustele täpsusega ± 0,5 %. m väärtused on iga pumba puhul erinevad. Osakeste juurdevool ajas põhjustab pumba libisemismäära vähenemist, millele vastavad m väiksemad väärtused. Seetõttu tuleb pumpa kalibreerida nii kasutuselevõtmisel, pärast suuremaid hooldustöid kui ka siis, kui kogu süsteemi kontrollimisel ilmneb nihkemäära muutus.

9.5.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisel võetakse aluseks valem Venturi toru kriitilise vooluhulga jaoks. Gaasivool on Venturi toru sisselaskerõhu ja temperatuuri funktsioon.

Kriitilise voolu määramiseks koostatakse graafik K
  v ja Venturi toru sisselaskerõhu vahelise sõltuvuse kohta. Kriitilise (tõkestatud) voolu puhul on K
  v väärtus suhteliselt püsiv. Rõhu langedes (vaakum kasvab) Venturi toru tõkestus kaob ning K
  v väheneb ning sellest järeldub, et CFV toimib väljaspool lubatavat piirkonda.

9.5.3.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (q

  vCVS) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 8 väärtust) arvutatakse tootja poolt ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Kalibreerimistegur iga seadistuse puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

kus:

| q

  vCVS | on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |
| p
  p | on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa |

q

  vCVS

on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

p
  p

on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa

Tuleb arvutada keskmine K
  V ja standardhälve. Standardhälve ei tohi ületada ± 0,3 % K
  V keskmisest väärtusest.

9.5.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) kalibreerimine

SSV kalibreerimine põhineb eelhelikiirusega Venturi toru vooluhulga valemil. Gaasi voolukiirus on sisselaskeava rõhu ja temperatuuri ning SSV sisselaskeava ja ahendi vahelise rõhulanguse funktsioon, nagu on näidatud valemiga 53 (vt punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirus (Q
  SSV) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 16 väärtust) arvutatakse tootja poolt ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Vooluhulgategur iga seadistuse kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

| | (89) |
| --- | --- |

Formula

(89)

kus:

| Q
  SSV | on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |
| d
  V | on SSV piiriku läbimõõt, m |
| r
  p | on SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe,= |
| r
  D | on SSV piiriku diameetri d
  V ja sisselasketoru sisediameetri D suhe |

Q
  SSV

on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

d
  V

on SSV piiriku läbimõõt, m

r
  p

on SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe,=Formula

r
  D

on SSV piiriku diameetri d
  V ja sisselasketoru sisediameetri D suhe

Eelhelikiirusega voo vooluhulga vahemiku kindlaksmääramiseks esitatakse C
  d Reynoldsi arvu Re funktsioonina SSV piirikus. Re väärtus SSV piirikus arvutatakse järgmise valemiga:

| | (90) |
| --- | --- |
| ning |
| | (91) |

Formula

(90)

ning

Formula

(91)

kus:

| A1 | on 25,55152 SI-süsteemi ühikutes |
| --- | --- |
| Q
  SSV | on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | on SSV piiriku diameeter, m |
| μ | on gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms |
| b | on 1,458 x 106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5 |
| S | on 110,4 (empiiriline konstant), K |

A1

on 25,55152 SI-süsteemi ühikutesFormula

Q
  SSV

on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

on SSV piiriku diameeter, m

μ

on gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms

b

on 1,458 x 106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5

S

on 110,4 (empiiriline konstant), K

Kuna Q
  SSV on Re valemis lähtesuuruseks, tuleb arvutusi alustada Venturi toru kalibreerimisel alglähenditest Q
  SSV või C
  d väärtuste kohta ja arvutusi korratakse, kuni saadakse Q
  SSV jaoks koonduvad väärtused. Konvergentsimeetod peab andma täpsuseks vähemalt 0,1 % punkti väärtusest.

Vähemalt kuueteist punkti puhul eelhelikiirusega voolu piirkonnas peavad C
  d kalibreerimiskõvera võrrandist arvutatud väärtused jääma vahemikku ± 0,5 % mõõdetud C
  d väärtusest iga kalibreerimispunkti kohta.

9.5.5.   Terviksüsteemi kontroll

Kogu püsimahuproovi võtmise süsteemi ja analüüsisüsteemi täpsuse määramiseks juhitakse tavapärasel viisil töötavasse süsteemi teadaolev kogus gaasilist saasteainet. Saasteainet analüüsitakse ja mass arvutatakse punkti 8.5.2.3 kohaselt, välja arvatud propaani puhul, kui HC teguri väärtuse 0,000480 asemel kasutatakse u teguri väärtust 0,000472. Kasutatakse ühte kahest järgmisest meetodist.

9.5.5.1.   Mõõtmine kriitilise voolu ava abil

Püsimahuproovi võtmise süsteemi juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu teadaolev kogus puhast gaasi (süsinikmonooksiid või propaan). Kui sisendrõhk on piisavalt suur, siis ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav vooluhulk ava väljundrõhust (kriitilisest voolust). Püsimahuproovivõtu süsteem töötab nagu tavalise heitgaasikatse ajal umbes 5–10 minutit. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (proovikoti või integreerimismeetodi abil) ning arvutatakse gaasi mass.

Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

9.5.5.2.   Gravimeetriline mõõtmine

Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väikese ballooni kaal määratakse ±0,01 g täpsusega. CVS-süsteemi juhitakse süsinikmonooksiidi või propaani, samal ajal kui süsteemil lastakse töötada 5–10 minutit tavapärasele heitgaasikatsele vastavates tingimustes. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse massierinevuse määramisega. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (proovikoti või integreerimismeetodi abil) ning arvutatakse gaasi mass.

Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

10.   TAHKETE OSAKESTE ARVU MÕÕTMISE KATSEMENETLUS

10.1.   Proovide võtmine

Tahkete osakeste arvu heitkoguses mõõdetakse pideval proovivõtul kas lisa käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.1 ja A.2.2.2 kirjeldatud osavoolulahjendussüsteemist või käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.3 ja A.2.2.4 kirjeldatud täisvoolulahjendussüsteemist.

10.1.1.   Lahjendusõhu filtreerimine

Lahjendusõhk, mida kasutatakse lahjendussüsteemis heitgaasi lahjendamiseks nii esmasel kui vajaduse korral ka kordusmõõtmisel, filtreeritakse läbi filtrite, mis vastavad käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.2 või A.2.2.4 sätestatud kõrgefektiivse mikroosakeste õhufiltri (HEPA-filtri) nõuetele. Enne HEPA-filtrisse suunamist võib lahjendusõhku soovi korral puhastada söefiltriga, et vähendada ja stabiliseerida süsivesinike kontsentratsiooni selles. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit, kui seda kasutatakse, on soovitatav paigaldada veel lisaks jämeosakeste filter.

10.2.   Tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu kompenseerimine – täisvoolulahjendussüsteem

Selleks et kompenseerida massivoolu, mis on eraldatud lahjendussüsteemist tahkete osakeste arvu määramiseks, suunatakse massivool pärast filtreerimist lahjendussüsteemi tagasi. Alternatiivina võib kogu massivoolu lahjendussüsteemis korrigeerida matemaatiliselt, võttes arvesse tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu. Kui tahkete osakeste arvu ja tahkete osakeste massi määramiseks vajalike proovide võtmisel on lahjendussüsteemist eraldatud kogu massivool väiksem kui 0,5 % kogu lahjendatud heitgaasivoolust lahjendustunnelis (med), võib korrigeerimisest või voolu tagasisuunamisest loobuda.

10.3.   Tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu kompenseerimine – osavoolulahjendussüsteem

10.3.1.   Osavoolulahjendussüsteemi korral peab proovi proportsionaalsuse kontrollimisel võtma arvesse tahkete osakeste arvu määramiseks lahjendussüsteemist eraldatud kogu massivoolu. Selleks tuleb kas suunata tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvool lahjendussüsteemi tagasi voolu mõõtmise seadmest ülesvoolu või teha matemaatiline korrektsioon vastavalt punktile 10.3.2. Täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi puhul tehakse tahkete osakeste massi arvutustes korrektsioon ka osakeste arvu määramiseks eraldatud proovi massivoolu suhtes vastavalt punktile 10.3.3.

10.3.2.   Proovi proportsionaalsuse kontrollimisel lähtutakse heitgaasi hetkelisest voolukiirusest lahjendussüsteemis (qmp
  ), mille korrigeerimiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| a) | kui tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvool suunatakse süsteemist välja, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega: | (92) |
| --- | --- | --- |

a)

kui tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvool suunatakse süsteemist välja, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega:

Formula

(92)

kus:

| qmp | = | heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi sisendis, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| qmdw | = | lahjendusõhu massivoolukiirus, kg/s |
| qex | = | tahkete osakeste arvu määramiseks võetud proovi massivoolukiirus, kg/s |

qmp

=

heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi sisendis, kg/s

qmdew

=

lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

qmdw

=

lahjendusõhu massivoolukiirus, kg/s

qex

=

tahkete osakeste arvu määramiseks võetud proovi massivoolukiirus, kg/s

Osavoolusüsteemi vooluregulaatorile edastatava qex
  signaali täpsus peab igal ajahetkel olema 0,1 % qmdew
  piires ning signaali edastamise sagedus peab olema vähemalt 1 Hz;

| b) | kui tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvool suunatakse osaliselt või täielikult süsteemist välja, kuid lahjendussüsteemi suunatakse voolukiiruse mõõdikust ülesvoolu samaväärne vool, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega: | (93) |
| --- | --- | --- |

b)

kui tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvool suunatakse osaliselt või täielikult süsteemist välja, kuid lahjendussüsteemi suunatakse voolukiiruse mõõdikust ülesvoolu samaväärne vool, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega:

Formula

(93)

kus:

| qmp | = | heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi sisendis, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| qmdw | = | lahjendusõhu massivoolukiirus, kg/s |
| qex | = | tahkete osakeste arvu määramiseks võetud proovi massivoolukiirus, kg/s |
| qsw | = | lahjendustunnelisse suunatud õhu massivoolukiirus, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovi massivoolukiirust, kg/s. |

qmp

=

heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi sisendis, kg/s

qmdew

=

lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

qmdw

=

lahjendusõhu massivoolukiirus, kg/s

qex

=

tahkete osakeste arvu määramiseks võetud proovi massivoolukiirus, kg/s

qsw

=

lahjendustunnelisse suunatud õhu massivoolukiirus, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovi massivoolukiirust, kg/s.

Osavoolusüsteemi vooluregulaatorile edastatavate qex
  ja qsw
  väärtuste erinevus ei tohi kunagi olla suurem kui 0,1 % väärtusest qmdew
  . Signaali(de) edastamise sagedus peab olema vähemalt 1 Hz.

10.3.3.   Tahkete osakeste massi mõõtmise korrigeerimine

Kui täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemist eraldatakse tahkete osakeste arvu määramiseks proovivõtuvool, korrigeeritakse punktide 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt arvutatud tahkete osakeste massi (mPM
  ) järgmiselt, et võtta arvesse eraldatud voolu. Seda korrektsiooni kohaldatakse ka juhul, kui eraldatud vool suunatakse pärast filtreerimist osavoolulahjendussüsteemi tagasi.

| | (94) |
| --- | --- |

Formula

(94)

kus:

| mPM,corr | = | tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu võrra, g/katse, |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | tahkete osakeste mass, mis on arvutatud punkti 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt, g/katse, |
| msed | = | lahjendatud heitgaasi kogumass lahjendustunnelis, kg |
| mex | = | tahkete osakeste arvu määramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass, kg. |

mPM,corr

=

tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu võrra, g/katse,

mPM

=

tahkete osakeste mass, mis on arvutatud punkti 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt, g/katse,

msed

=

lahjendatud heitgaasi kogumass lahjendustunnelis, kg

mex

=

tahkete osakeste arvu määramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass, kg.

10.3.4.   Osavoolulahjendussüsteemist võetud proovi proportsionaalsus

Selleks et tahkete osakeste arvu mõõtmiseks osavoolulahjendussüsteemist võetav proov oleks proportsionaalne heitgaasi massivoolukiirusega, kasutatakse kontrollväärtusena heitgaasi massivoolukiirust, mis on arvutatud ühel punktides 8.4.1.3 – 8.4.1.7 kirjeldatud meetodil. Proportsionaalsust tuleb kontrollida, kasutades regressioonanalüüsi proovi ja heitgaasivoo vahel vastavalt punktile 9.4.6.1.

10.4.   Tahkete osakeste arvu määramine

10.4.1.   Ajaline vastavus

Osavoolulahjendussüsteemi puhul võetakse viibeaja kindlaksmääramisel tahkete osakeste arvu määramise proovivõtu- ja mõõtesüsteemis arvesse tahkete osakeste arvu kajastava signaali jaotust katsetsükli jooksul või heitgaasi massivoolukiirust vastavalt punktis 8.4.2.2 sätestatud menetlusele. Tahkete osakeste arvu määramise proovivõtu- ja mõõtesüsteemi ülekandeaeg määratakse vastavalt käesoleva lisa 8. liite punktile A.8.1.3.7.

10.4.2.   Tahkete osakeste arvu määramine osavoolulahjendussüsteemi abil

Kui tahkete osakeste arvu määramiseks võetakse proov osavoolulahjendussüsteemist punktis 8.4 sätestatud menetluse kohaselt, arvutatakse katsetsükli ajal eraldunud tahkete osakeste arv järgmise valemi kohaselt.

| | (95) |
| --- | --- |

Formula

(95)

kus:

| N | = | katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste arv, |
| --- | --- | --- |
| medf | = | punkti 8.4.3.2.2 kohaselt määratud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi mass katsetsükli jooksul, kg/katse, |
| k | = | kalibreerimisfaktor, millega korrigeeritakse tahkete osakeste arvu mõõturi tulemusi, lähtudes võrdluseks kasutatava mõõturi tulemustest, kui tahkete osakeste arvu mõõtur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste arvu mõõtur võtab kalibreerimisfaktorit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1, |
| | = | tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta, |
| | = | lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub katses kasutatavast lahjendusseadistusest. |
| | = | arvutatakse järgmise valemi põhjal: | (96) |

N

=

katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste arv,

medf

=

punkti 8.4.3.2.2 kohaselt määratud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi mass katsetsükli jooksul, kg/katse,

k

=

kalibreerimisfaktor, millega korrigeeritakse tahkete osakeste arvu mõõturi tulemusi, lähtudes võrdluseks kasutatava mõõturi tulemustest, kui tahkete osakeste arvu mõõtur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste arvu mõõtur võtab kalibreerimisfaktorit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1,

Formula

=

tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta,

Formula

=

lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub katses kasutatavast lahjendusseadistusest.

Formula

=

arvutatakse järgmise valemi põhjal:

Formula

(96)

kus:

| cs,i | = | lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta |
| --- | --- | --- |
| n | = | tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul. |

cs,i

=

lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta

n

=

tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul.

10.4.3.   Tahkete osakeste arvu määramine täisvoolulahjendussüsteemi abil

Kui tahkete osakeste arvu määramiseks võetakse proov osavoolulahjendussüsteemist punktis 8.5 sätestatud menetluse kohaselt, arvutatakse katsetsükli ajal eraldunud tahkete osakeste arv järgmise valemi kohaselt:

| | (97) |
| --- | --- |

Formula

(97)

kus:

| N | = | katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste arv, |
| --- | --- | --- |
| med | = | ükskõik millise punktides 8.5.1.2 – 8.5.1.4 kirjeldatud meetodi kohaselt arvutatud lahjendatud heitgaasi kogumass katsetsükli jooksul, kg/katse, |
| k | = | kalibreerimisfaktor, millega korrigeeritakse tahkete osakeste arvu mõõturi tulemusi, lähtudes võrdluseks kasutatava mõõturi tulemustest, kui tahkete osakeste arvu mõõtur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste arvu mõõtur võtab kalibreerimisfaktorit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1, |
| | = | tahkete osakeste keskmine korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta, |
| | = | lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub katses kasutatavast lahjendusseadistusest. |
| | = | arvutatakse järgmise valemi põhjal: | (98) |

N

=

katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste arv,

med

=

ükskõik millise punktides 8.5.1.2 – 8.5.1.4 kirjeldatud meetodi kohaselt arvutatud lahjendatud heitgaasi kogumass katsetsükli jooksul, kg/katse,

k

=

kalibreerimisfaktor, millega korrigeeritakse tahkete osakeste arvu mõõturi tulemusi, lähtudes võrdluseks kasutatava mõõturi tulemustest, kui tahkete osakeste arvu mõõtur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste arvu mõõtur võtab kalibreerimisfaktorit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1,

Formula

=

tahkete osakeste keskmine korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta,

Formula

=

lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub katses kasutatavast lahjendusseadistusest.

Formula

=

arvutatakse järgmise valemi põhjal:

Formula

(98)

kus:

| cs,i | = | lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta |
| --- | --- | --- |
| n | = | tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul. |

cs,i

=

lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta

n

=

tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul.

10.4.4.   Katse tulemus

10.4.4.1.   Heite erimassi arvutamine

Iga üksiku WHSC katsetsükli, kuumkäivitusega WHTC ja külmkäivitusega WHTC korral arvutatakse heite erimass tahkete osakeste arvuna kWh kohta järgmise valemi kohaselt:

| | (99) |
| --- | --- |

Formula

(99)

kus:

| e | = | eraldunud tahkete osakeste arv kWh kohta, |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | tsükli tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh. |

e

=

eraldunud tahkete osakeste arv kWh kohta,

Wact

=

tsükli tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh.

10.4.4.2.   Perioodilise regenereerimisega heitgaasi järeltöötlussüsteemid

Mootorite puhul, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruva heitgaasi-järeltöötlussüsteemiga, kohaldatakse punktis 6.6.2 kehtestatud üldsätteid. Kuumkäivitusega WHTC korral kaalutakse heitkogust vastavalt valemile 5, kus Formula on keskmine tahkete osakeste arv kWh kohta regenereerimiseta ja Formula on keskmine tahkete osakeste arv kWh kohta regeneratsiooniga. Regenereerimise korrektsioonitegurid arvutatakse vastavalt vajadusele valemite 6, 6a, 7 või 8 kohaselt.

10.4.4.3.   WHTC katse kaalutud keskmine tulemus

WHTC katse puhul on lõplikuks katsetulemuseks külm- ja kuumkäivituskatse (sh vajaduse korral perioodilise regeneratsiooni) tulemuste keskmine, mille arvutamisel on kasutatud üht järgmistest valemitest:

| a) | regenereerimise korrutatava korrektsiooniteguri puhul või mootorite puhul, millel puudub perioodiliselt regenereeruv järeltöötlussüsteem: | (100) |
| --- | --- | --- |

a)

regenereerimise korrutatava korrektsiooniteguri puhul või mootorite puhul, millel puudub perioodiliselt regenereeruv järeltöötlussüsteem:

Formula

(100)

| (b) | regenereerimise liidetava korrektsiooniteguri puhul: | (101) |
| --- | --- | --- |

(b)

regenereerimise liidetava korrektsiooniteguri puhul:

Formula

(101)

kus:

| Ncold | = | külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv, |
| --- | --- | --- |
| Nhot | = | kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv, |
| Wact,cold | = | tsükli tegelik töö külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6, kWh. |
| Wact, hot | = | tsükli tegelik töö kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6, kWh. |
| kr | = | regenereerimise korrektsioonitegur vastavalt punktile 6.6.2; mootorite puhul, millel puudub perioodiliselt regenereeruv järeltöötlussüsteem, kr
  = 1 |

Ncold

=

külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv,

Nhot

=

kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul eraldunud tahkete osakeste koguarv,

Wact,cold

=

tsükli tegelik töö külmkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6, kWh.

Wact, hot

=

tsükli tegelik töö kuumkäivitusega WHTC katsetsükli jooksul vastavalt punktile 7.8.6, kWh.

kr

=

regenereerimise korrektsioonitegur vastavalt punktile 6.6.2; mootorite puhul, millel puudub perioodiliselt regenereeruv järeltöötlussüsteem, kr
  = 1

10.4.4.4.   Lõpptulemuse ümardamine

Kooskõlas standardiga ASTM E 29–06B ümardatakse WHSC katsete lõpptulemusi ja WHTC katsete kaalutud keskmisi tulemusi ühes etapis kolme tüvenumbrini. Pidurdamisest tingitud heite arvutamiseks kasutatavate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

10.5.   Tahkete osakeste foonisisalduse määramine

| 10.5.1. | Selleks et määrata tahkete osakeste foonisisaldus tunnelis, võib mootori valmistaja taotluse korral kas enne või pärast katset mõõta tahkete osakeste foonisisaldust lahjendustunnelis punktis, mis asub tahkete osakeste ja süsivesinike filtritest allavoolu tahkete osakeste mõõtesüsteemi suunas. |
| --- | --- |

10.5.1.

Selleks et määrata tahkete osakeste foonisisaldus tunnelis, võib mootori valmistaja taotluse korral kas enne või pärast katset mõõta tahkete osakeste foonisisaldust lahjendustunnelis punktis, mis asub tahkete osakeste ja süsivesinike filtritest allavoolu tahkete osakeste mõõtesüsteemi suunas.

| 10.5.2. | Tüübikinnituse puhul ei ole lubatud lahutada katsetulemusest tahkete osakeste foonisisaldust tunnelis, kuid tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval nõusolekul võib toodangu vastavuskatsetuste puhul lahutada lahjendatud heitgaasi mõõtetulemustest tahkete osakeste foonisisalduse tunnelis, kui tõestatakse, et see on märkimisväärne. |
| --- | --- |

10.5.2.

Tüübikinnituse puhul ei ole lubatud lahutada katsetulemusest tahkete osakeste foonisisaldust tunnelis, kuid tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval nõusolekul võib toodangu vastavuskatsetuste puhul lahutada lahjendatud heitgaasi mõõtetulemustest tahkete osakeste foonisisalduse tunnelis, kui tõestatakse, et see on märkimisväärne.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab ülemaailmse ühtlustatud raskeveokite sertifitseerimise üldise tehnilise eeskirja nr 4 numeratsioonile. Samas ei ole nimetatud eeskirja mõned punktid käesolevas lisas vajalikud.

(2)  sõltuvalt kütusest

(3)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(5)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4 koefitsienti ugas)

(6)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(7)  sõltuvalt kütusest

(8)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(10)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4 koefitsienti u
  gas)

(11)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

1. liide

WHTC mootori dünamomeetriline graafik

| Aeg | Normaliseeritud pöörlemiskiirusspeed | Normaliseeritud pöördemoment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = mootori talitlus |

Aeg

Normaliseeritud pöörlemiskiirusspeed

Normaliseeritud pöördemoment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = mootori talitlus

2. Liide

Mõõteseadmed

A.2.1.   Käesolev liide sisaldab gaasiliste ainete ja tahkete osakeste heitkoguste kogumis- ja analüüsisüsteemidele esitatavaid põhinõudeid ja üldist kirjeldust. Erinevad konfiguratsioonid annavad samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus käesoleva liite joonistele vajalik. Lisateabe saamiseks ja alasüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad, vooluhulka reguleerivad seadmed ja lülitid. Teatavate süsteemide täpsuse säilitamiseks mittevajalikud koostisosad võib ära jätta, kui see on hea inseneritava kohane.

A.2.1.1.   Analüüsisüsteem

A.2.1.2.   Analüüsisüsteemi kirjeldus

Analüüsisüsteemi gaasiliste saasteainete määramiseks lahjendamata heitgaasis (joonis 9) või lahjendatud heitgaasis (joonis 10) kirjeldatakse järgmiste seadmete kasutamise põhjal:

| a) | HFID- või FID-analüsaator süsivesinike mõõtmiseks; |
| --- | --- |

a)

HFID- või FID-analüsaator süsivesinike mõõtmiseks;

| b) | NDIR-analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks; |
| --- | --- |

b)

NDIR-analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks;

| c) | HCLD või CLD-analüsaator lämmastikoksiidide mõõtmiseks. |
| --- | --- |

c)

HCLD või CLD-analüsaator lämmastikoksiidide mõõtmiseks.

Kõigi komponentide proovid tuleb võtta ühe proovivõtturiga, proov jaotatakse süsteemisiseselt eri analüsaatorite vahel. Soovi korral võib kasutada kahte lähestikku paiknevat proovivõtturit. Tuleb hoolikalt jälgida, et analüüsisüsteemi üheski osas ei toimuks heitgaasi komponentide (kaasa arvatud vesi ja väävelhape) kondenseerumist.

Joonis 9.

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2, NOx, HC määramiseks lahjendamata heitgaasis

Image

Joonis 10.

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2, NOx, HC määramiseks lahjendatud heitgaasis

Image

A.2.1.3.   Joonistel 9 ja 10 märgitud seadmed

| EP | Väljalasketoru |
| --- | --- |
| SP | Lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9) |

EP

Väljalasketoru

SP

Lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9)

Soovitatav on roostevabast terasest sirge, otsast suletud ja mitme avaga proovivõttur. Siseläbimõõt ei tohi olla suurem proovivõtuliini siseläbimõõdust. Proovivõtturi seinte paksus ei tohi olla üle 1 mm. Proovivõtturi kolmel eri radiaaltasandil peab olema vähemalt kolm ava, mille suurus võimaldab proovi võtta ligikaudu samast voolust. Proovivõttur peab võtma proovi vähemalt 80 % väljalasketoru läbimõõdu ulatuses. Kasutada on lubatud ühte või kahte proovivõtturit.

| SP2 | Lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- |

SP2

Lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| a) | kujutama endast kuumutatava proovivõtuliini HSL1 eesmist 254–762 mm pikkust osa; |
| --- | --- |

a)

kujutama endast kuumutatava proovivõtuliini HSL1 eesmist 254–762 mm pikkust osa;

| b) | olema vähemalt 5 mm sisediameetriga, |
| --- | --- |

b)

olema vähemalt 5 mm sisediameetriga,

| c) | olema paigaldatud lahjendustunneli DT (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse); |
| --- | --- |

c)

olema paigaldatud lahjendustunneli DT (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse);

| d) | asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju; |
| --- | --- |

d)

asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju;

| e) | olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks proovivõtturi väljalaskeava juures 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) või ottomootorite puhul 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C); |
| --- | --- |

e)

olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks proovivõtturi väljalaskeava juures 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) või ottomootorite puhul 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C);

| f) | olema FID-ga mõõtmise korral (külm) mittekuumutatav. |
| --- | --- |

f)

olema FID-ga mõõtmise korral (külm) mittekuumutatav.

| SP3 | Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- |

SP3

Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| a) | asetsema samas kohas, kus SP2; |
| --- | --- |

a)

asetsema samas kohas, kus SP2;

| b) | asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju; |
| --- | --- |

b)

asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju;

| c) | olema kuumutatav ja isoleeritud kogu pikkuses, et miinimumtemperatuur oleks vee kondenseerumise vältimiseks 328 K (55 °C). |
| --- | --- |

c)

olema kuumutatav ja isoleeritud kogu pikkuses, et miinimumtemperatuur oleks vee kondenseerumise vältimiseks 328 K (55 °C).

| HF1 | Kuumutatav eelfilter (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

HF1

Kuumutatav eelfilter (mittekohustuslik)

Temperatuur peab olema sama nagu HSL1 puhul.

| HF2 | Kuumutatav filter |
| --- | --- |

HF2

Kuumutatav filter

Filter eraldab kõik tahked osakesed gaasiproovist enne analüsaatorit. Temperatuur peab olema sama nagu HSL1 puhul. Filtrit vahetatakse vastavalt vajadusele.

| HSL1 | Kuumutatav proovivõtuliin |
| --- | --- |

HSL1

Kuumutatav proovivõtuliin

Proovivõtuliini kaudu suunatakse ühest proovivõtturist pärinev gaasiproov jaotuspunkti(desse) ja HC analüsaatorisse.

Proovivõtuliini

| a) | sisediameeter peab olema minimaalselt 4 mm ja maksimaalselt 13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

sisediameeter peab olema minimaalselt 4 mm ja maksimaalselt 13,5 mm;

| b) | materjal peab olema roostevaba teras või PTFE; |
| --- | --- |

b)

materjal peab olema roostevaba teras või PTFE;

| c) | sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 °C) või sellest madalam, |
| --- | --- |

c)

sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 °C) või sellest madalam,

| d) | sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 °C), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

d)

sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 °C), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 °C),

| e) | vahetult kuumutatud filtri HF2 ja HFID ees peab gaasi temperatuur olema 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). |
| --- | --- |

e)

vahetult kuumutatud filtri HF2 ja HFID ees peab gaasi temperatuur olema 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C).

| HSL2 | Kuumutatud NOx proovivõtuliin |
| --- | --- |

HSL2

Kuumutatud NOx proovivõtuliin

Proovivõtuliini

| a) | sein tuleb hoida temperatuuril 328-473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral; |
| --- | --- |

a)

sein tuleb hoida temperatuuril 328-473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral;

| b) | materjal peab olema roostevaba teras või PTFE. |
| --- | --- |

b)

materjal peab olema roostevaba teras või PTFE.

| HP | Kuumutatud proovivõtupump |
| --- | --- |

HP

Kuumutatud proovivõtupump

Pump tuleb kuumutada HSLi temperatuurini.

| SL | CO ja CO2 proovivõtuliin |
| --- | --- |

SL

CO ja CO2 proovivõtuliin

Liini materjal peab olema PTFE või roostevaba teras. Liin võib olla kuumutatav või mittekuumutatav.

| HC | HFID-analüsaator |
| --- | --- |

HC

HFID-analüsaator

Kuumleekionisatsioonidetektor (HFID) või leekionisatsioonidetektor (FID) süsivesinike määramiseks. HFID temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 °C).

| CO, CO2 | NDIR-analüsaator |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR-analüsaator

NDIR-analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi määramiseks (mittekohustuslik lahjendusastme määramiseks tahkete osakeste sisalduse mõõtmisel).

| NOx | CLD-analüsaator või NDUV-analüsaator |
| --- | --- |

NOx

CLD-analüsaator või NDUV-analüsaator

CLD-, HCLD- või NDUV-analüsaator lämmastikoksiidide määramiseks. HCLD kasutamisel tuleb selle temperatuur hoida vahemikus 328–473 K (55–200 °C).

| B | Proovi kuivati (mittekohustuslik NO mõõtmise korral) |
| --- | --- |

B

Proovi kuivati (mittekohustuslik NO mõõtmise korral)

Heitgaasiproovis esineva veeauru jahutamiseks ja kondenseerimiseks. Ei ole kohustuslik, kui analüsaator ei ole tundlik käesoleva lisa punktis 9.3.9.2.2 määratud veeauru interferentsi suhtes. Kui vesi eemaldatakse aurude kondenseerimise teel, tuleb gaasiproovi temperatuuri või kastepunkti jälgida kas veeseparaatoris või allavoolu. Gaasiproovi temperatuur või kastepunkt ei tohi olla üle 280 K (7 °C). Vee eemaldamiseks uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

| BK | Fooniproovi kogumiskott (mittekohustuslik; ainult joonis 10) |
| --- | --- |

BK

Fooniproovi kogumiskott (mittekohustuslik; ainult joonis 10)

Taustkontsentratsioonide mõõtmiseks.

| BG | Proovikott (mittekohustuslik; ainult joonis 10) |
| --- | --- |

BG

Proovikott (mittekohustuslik; ainult joonis 10)

Kontsentratsioonide mõõtmiseks proovis.

A.2.1.4.   Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod (NMC)

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O) ning uuritava proovi voolamisel läbi NMC määrab HFID ainult metaani (CH4). Lisaks tavalisele HC proovivõtuseadmete reale (vt joonised 9 ja 10) paigaldatakse ka teine, eemaldiga varustatud HC proovivõtuseadmete rida, nagu on näidatud joonisel 11. See võimaldab kogu HC, CH4 ja NMHC samaaegset mõõtmist.

Enne katset tuleb heitgaasivoo tüüpilise H2O sisalduse juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 °C) kindlaks määrata metaanist erinevate süsivesinike eemaldi katalüütiline mõju CH4 ja C2H6 kontsentratsioonile. Kastepunkti väärtus ja O2 sisaldus peavad uuritavas heitgaasivoos teada olema. Leekionisatsioonidetektori suhteline näit CH4 ja C2H6 korral määratakse vastavalt käesoleva lisa punktile 9.3.8.

Joonis 11.

Metaanianalüüsi voodiagramm metaanist erinevate süsivesinike eemaldiga (NMC)

Image

A.2.1.5.   Joonisel 11 märgitud seadmed

| NMC | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |
| --- | --- |

NMC

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

Kõigi süsivesinike oksüdeerimiseks peale metaani.

HC

Kuumleekionisatsioonidetektor (HFID) või leekionisatsioonidetektor (FID) HC ja CH4 kontsentratsiooni mõõtmiseks. HFID temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 °C).

| V1 | Ümberlülituskraan |
| --- | --- |

V1

Ümberlülituskraan

Nullgaasi ja võrdlusgaasi valimiseks.

| R | Rõhuregulaator |
| --- | --- |

R

Rõhuregulaator

Proovivõtuliinis oleva rõhu ning HFID analüsaatorisse suunduva voo reguleerimiseks.

A.2.2.   Lahjendussüsteem ja tahkete osakeste proovivõtusüsteem

A.2.2.1.   Osavoolusüsteemi kirjeldus

Lahjendussüsteemi kirjeldus põhineb heitgaasivoo osa lahjendamisel. Heitgaasivoo jaotamiseks ja sellele järgnevaks lahjendamiseks võib kasutada erinevat tüüpi lahjendussüsteeme. Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste proovivõtusüsteemi. Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtumenetluseks ning teist meetodit osaproovivõtumenetluseks. Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatud süsteemi tüübist.

Joonisel 12 kujutatud täisproovivõtusüsteemis juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi (SP) ja ülekandetoru (TT) kaudu väljalasketorust (EP) lahjendustunnelisse (DT). Tunnelit läbiva voo koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC2 ning tahkete osakeste proovivõtupumba (P) abil (vt joonis 16). Lahjendusõhu voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC1 abil, mis võib soovitud heitgaasijaotuse saamiseks kasutada käsusignaalidena parameetreid q

  mew või q

  maw ja q

  mf. Gaasiproovi voog lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe. Lahjendusõhu voolu kiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust tahkete osakeste süsteemi voolumõõturiga FM3 (vt joonis 16). Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal.

Joonis 12.

Täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi skeem

Image

Joonisel 13 kujutatud osaproovivõtusüsteemiga juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi (SP) ja ülekandetoru (TT) kaudu väljalasketorust (EP) lahjendustunnelisse (DT). Tunnelit läbiva voolu koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC1 abil, mis on ühendatud kas lahjendusõhu vooluga või tunneli koguvoolu korral tõmbeventilaatoriga. Vooluregulaator FC1 võib soovitud heitgaasijaotuse saamiseks kasutada käsusignaalidena väärtusi q

  mew või q

  maw ja q

  mf. Gaasiproovi voog lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust voolumõõturiga FM2. Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal. Lahjendustunnelist võetakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi abil tahkete osakeste proov (vt joonis 16).

Joonis 13.

Osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi skeem

Image

A.2.2.2.   Joonistel 12 ja 13 märgitud seadmed

| EP | Väljalasketoru |
| --- | --- |

EP

Väljalasketoru

Väljalasketoru võib olla isoleeritud. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle. Torupoognate arv peab olema võimalikult väike, et vältida osakeste kuhjumist torus seinaga põrkumise tagajärjel. Kui süsteemis kasutatakse stendisummutit, võib ka selle isoleerida. Soovitatakse kasutada sirget toru, mille pikkus ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning pikkus allavoolu vastab toru kolmekordsele läbimõõdule, mõõdetuna proovivõtturi otsast.

| SP | Proovivõttur |
| --- | --- |

SP

Proovivõttur

Proovivõttur peab kuuluma ühte järgmistest tüüpidest:

| a) | väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga ülesvoolu; |
| --- | --- |

a)

väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga ülesvoolu;

| b) | väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga allavoolu; |
| --- | --- |

b)

väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga allavoolu;

| c) | punktis A.2.1.3 esitatud SP kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur; |
| --- | --- |

c)

punktis A.2.1.3 esitatud SP kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur;

| d) | väljalasketoru keskteljel paiknev kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu, nagu näidatud joonisel 14. |
| --- | --- |

d)

väljalasketoru keskteljel paiknev kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu, nagu näidatud joonisel 14.

Proovivõtturi otsa siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4.

Kui kasutatakse alapunktis a kirjeldatud proovivõtturit, tuleb vahetult filtripesast ülesvoolu paigaldada inertne eelseparaator (tsüklon või inertsseparaator), mis eraldab 50 % osakesi, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm.

Joonis 14.

Kübaraga proovivõtturi skeem

Image

| TT | Heitgaasi ülekandetoru |
| --- | --- |

TT

Heitgaasi ülekandetoru

Ülekandetoru peab olema võimalikult lühike, kuid

| a) | kui isolatsioon katab kogupikkusest 80 %, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 0,26 m;
  või |
| --- | --- |

a)

kui isolatsioon katab kogupikkusest 80 %, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 0,26 m;

või

| b) | kui 90 % ulatuses kogupikkusest on selle temperatuur üle 150 °C, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 1 m. |
| --- | --- |

b)

kui 90 % ulatuses kogupikkusest on selle temperatuur üle 150 °C, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 1 m.

Ülekandetoru läbimõõt peab olema proovivõtturi läbimõõduga võrdne või sellest suurem, kuid mitte üle 25 mm läbimõõduga, ja peab paiknema lahjendustunneli keskteljel ja olema suunatud allavoolu.

Eespool sätestatud punkti a korral peab toru olema kuumutatav või see tuleb isoleerida materjaliga, mille maksimaalne soojusjuhtivus on 0,05 W/mK ning isoleerkihi radiaalsuunaline paksus vastab proovivõtturi läbimõõdule.

| FC1 | Vooluregulaator |
| --- | --- |

FC1

Vooluregulaator

Vooluregulaatorit kasutatakse lahjendusõhu voolu reguleerimiseks läbi surveventilaatri PB ja/või tõmbeventilaatori SB. See võib olla ühendatud käesoleva lisa punktis 8.4.1 määratletud heitgaasivoo anduri signaalidega. Vooluregulaatori võib paigaldada vastavast ventilaatorist üles- või allavoolu. Rõhu all oleva õhu juurdevoolu puhul reguleerib FC1 otseselt õhuvoolu.

| FM1 | Voolumõõtur |
| --- | --- |

FM1

Voolumõõtur

Gaasimõõtur või muu voolumõõtur lahjendusõhuvoolu mõõtmiseks. FM1 ei ole kohustuslik juhul, kui surveventilaator PB on kalibreeritud voolu mõõtmiseks.

| DAF | Lahjendusõhu filter |
| --- | --- |

DAF

Lahjendusõhu filter

Lahjendusõhk (välisõhk, tehisõhk või lämmastik) tuleb filtreerida suure efektiivsusega filtri (HEPA) abil, mille algne kogumisefektiivsus on vähemalt 99,97 % vastavalt standardile EN 1822-1 (filtriklass H14 või parem), ASTM F 147193 või samaväärsele standardile.

| FM2 | Voolumõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

FM2

Voolumõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Gaasimõõtur või muu voolumõõtur lahjendatud heitgaasivoo mõõtmiseks. FM2 ei ole kohustuslik juhul, kui tõmbeventilaator SB on kalibreeritud voolu mõõtmiseks.

| PB | Surveventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

PB

Surveventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Lahjendusõhu voolu reguleerimiseks võib suruventilaator PB olla ühendatud vooluregulaatoritega FC1 või FC2. Suruventilaator ei ole nõutav tiibsulguri kasutamise korral. Kui surveventilaator on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendusõhu mõõtmiseks.

| SB | Tõmbeventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

SB

Tõmbeventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Kui tõmbeventilaator on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendatud heitgaasivoo mõõtmisel.

| DT | Lahjendustunnel (osavool) |
| --- | --- |

DT

Lahjendustunnel (osavool)

Lahjendustunnel

| a) | peab olema piisava pikkusega, et tagada turbulentse voolu tingimustes heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine (Reynoldsi arvu Re väärtus on üle 4 000, seejuures on Re määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) osavoolusüsteemis, st täielik segunemine ei ole nõutav kogu proovivõtusüsteemis; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkusega, et tagada turbulentse voolu tingimustes heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine (Reynoldsi arvu Re väärtus on üle 4 000, seejuures on Re määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) osavoolusüsteemis, st täielik segunemine ei ole nõutav kogu proovivõtusüsteemis;

| b) | peab olema valmistatud roostevabast terasest; |
| --- | --- |

b)

peab olema valmistatud roostevabast terasest;

| c) | võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seina temperatuur ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seina temperatuur ei ületa 325 K (52 °C);

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

| PSP | Tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

PSP

Tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Tahkete osakeste proovivõttur on tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmine osa (vt punkt A.2.2.6) ning:

| (a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse; |
| --- | --- |

(a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse;

| b) | selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm; |
| --- | --- |

b)

selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm;

| c) | selle seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

selle seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 °C);

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

A.2.2.3.   Täisvoolulahjendussüsteemi kirjeldus

Kirjeldatakse joonisel 15 kujutatud lahjendussüsteemi, mis põhineb lahjendamata heitgaasi täisvoolu lahjendamisel lahjendustunnelis (DT) ja töötab püsimahuproovi (CVS) põhimõttel.

Lahjendatud heitgaasi voolukiirust mõõdetakse mahtpumba (PDP), kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) abil. Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmisel ja voolu määramisel võib kasutada soojusvahetit (HE) või elektroonilist voolu kompenseerimise süsteemi (EFC). Kuna tahkete osakeste massi määratakse kogu lahjendatud heitgaasivoo põhjal, ei ole lahjendusastet tarvis arvutada.

Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks viiakse lahjendatud heitgaasi proov läbi kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (vt joonis 17). Kahekordset lahjendussüsteemi kirjeldatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle osadest on samad, mis tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis, kuigi osaliselt on tegemist lahjendussüsteemiga.

Joonis 15.

Täisvoolulahjendussüsteemi (CVS) skeem

Image

A.2.2.4.   Joonisel 15 märgitud seadmed

| EP | Väljalasketoru |
| --- | --- |

EP

Väljalasketoru

Väljalasketoru pikkus mootori väljalasketorustiku otsast, turboülelaaduri väljundist või järeltöötlusseadmest kuni lahjendustunnelini ei tohi olla üle 10 m. Kui süsteemi pikkus on üle 4 m, tuleb isoleerida kõik üle 4 meetri pikkused torud, välja arvatud süsteemis olev suitsususe mõõtur, kui see on olemas. Isoleerkihi radiaalsuunaline paksus peab olema vähemalt 25 mm. Isoleermaterjali soojusjuhtivus temperatuuril 673 K ei tohi olla üle 0,1 W/mK. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et seina paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle.

| PDP | Mahtpump |
| --- | --- |

PDP

Mahtpump

PDP mõõdab lahjendatud heitgaasi voolu koguhulka pumba pöörlemiskiiruse ja töömahu põhjal. Heitgaasisüsteemi vasturõhku ei tohi PDP või lahjendusõhu sisselaskesüsteemi abil kunstlikult alandada. Sisselülitatud mahtpumbasüsteemiga töötamisel mõõdetud staatiline vasturõhk peab vastama ilma mahtpumbata töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult PDP ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±6 K juhul, kui ei kasutata voolu kompenseerimist (EFC). Voolu kompenseerimist võib kasutada ainult juhul, kui temperatuur mahtpumba sisselaskeava juures ei ole üle 323 K (50 °C).

| CFV | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru |
| --- | --- |

CFV

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru

CFV mõõdab kogu lahjendatud heitgaasi voolu voolukiiruse tõkestamise abil (kriitiline vool). Sisselülitatud mahtpumbasüsteemiga töötamisel mõõdetud staatiline vasturõhk peab vastama ilma mahtpumbata töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult CFV ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±11 K, juhul kui ei kasutata voolu kompenseerimist (EFC).

| SSV | Eelhelikiirusega Venturi toru |
| --- | --- |

SSV

Eelhelikiirusega Venturi toru

SSV mõõdab kogu lahjendatud heitgaasi voolu, kasutades eelhelikiirusega Venturi toru gaasivoolufunktsiooni sõltuvust sisselaskeavas olevast rõhust ja temperatuurist ning Venturi toru sisendi ja ahendi vahelisest rõhulangusest. Sisselülitatud SSV süsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline vasturõhk peab vastama ilma SSV süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult SSV ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±11 K, juhul kui ei kasutata voolu kompenseerimist (EFC).

| HE | Soojusvaheti (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

HE

Soojusvaheti (mittekohustuslik)

Soojusvaheti peab olema piisava jõudlusega, et säilitada temperatuur eespool nimetatud piirides. EFC kasutamise korral ei ole soojusvaheti kohustuslik.

| EFC | Elektrooniline voolu kompenseerimise süsteem (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

EFC

Elektrooniline voolu kompenseerimise süsteem (mittekohustuslik)

Kui temperatuur PDP, CFV või SSV sisselaskeava juures ei püsi eespool nimetatud piirides, tuleb kasutusele võtta voolu kompenseerimise süsteem voolukiiruse pidevaks mõõtmiseks ning proportsionaalse proovivõtu reguleerimiseks kahekordses lahjendussüsteemis. Selleks kasutatakse pidevalt mõõdetavaid voolukiiruse signaale, et säilitada läbi kahekordse lahjendussüsteemi tahkete osakeste filtrite liikuva proovi voolukiiruse proportsionaalsus (vt joonis 17) ±2,5% piires.

| DT | Lahjendustunnel (koguvoog) |
| --- | --- |

DT

Lahjendustunnel (koguvoog)

Lahjendustunnel

| a) | peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne voolamine (Reynoldsi arvu Re väärtus üle 4 000, kui Re on määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu kohta) ja piisava pikkusega, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne voolamine (Reynoldsi arvu Re väärtus üle 4 000, kui Re on määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu kohta) ja piisava pikkusega, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine;

| b) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

b)

võib olla isoleeritud.

| c) | võib olla kuumutatud, et seinad oleksid piisava temperatuuriga, et vältida veeauru kondenseerumist. |
| --- | --- |

c)

võib olla kuumutatud, et seinad oleksid piisava temperatuuriga, et vältida veeauru kondenseerumist.

Mootori heitgaas juhitakse allavoolu lahjendustunnelisse ning segatakse põhjalikult. Kasutada võib segamisotsikut.

Kahekordse lahjendussüsteemi puhul viiakse lahjendustunnelist võetud proov sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus seda veelgi lahjendatakse ning seejärel läbi proovivõtufiltrite juhitakse (joonis 17). Sekundaarne lahjendussüsteem peab andma piisavalt sekundaarset lahjendusõhku, et kahekordselt lahjendatud heitgaasivoo temperatuur vahetult enne tahkete osakeste filtrit püsiks vahemikus 315–325 K (42–52 °C).

| DAF | Lahjendusõhu filter |
| --- | --- |

DAF

Lahjendusõhu filter

Lahjendusõhku (välisõhk, tehisõhk või lämmastik) tuleb filtreerida suure efektiivsusega filtri (HEPA) abil, mille algne kogumisefektiivsus on vähemalt 99,97 % vastavalt standardile EN 1822-1 (filtriklass H14 või parem), ASTM F 147193 või samaväärsele standardile.

| PSP | Tahkete osakeste proovivõttur |
| --- | --- |

PSP

Tahkete osakeste proovivõttur

Proovivõttur moodustab tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmise osa ning:

| a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse; |
| --- | --- |

a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse;

| b) | see peab olema vähemalt 8 mm siseläbimõõduga, |
| --- | --- |

b)

see peab olema vähemalt 8 mm siseläbimõõduga,

| c) | seda võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C) tingimusel, et õhutemperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

seda võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C) tingimusel, et õhutemperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C);

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

A.2.2.5.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem on vajalik tahkete osakeste kogumiseks tahkete osakeste filtrile ning seda on kujutatud joonistel 16 ja 17. Osavoolulahjendusest täisproovi võtmisel, mille puhul juhitakse kogu lahjendatud heitgaasi proov läbi filtrite, moodustavad lahjendussüsteem ja proovivõtusüsteem tavaliselt ühtse terviku (vt joonis 12). Osavoolu- või täisvoolulahjendusest osaproovi võtmisel, mille puhul läbi filtrite juhitakse ainult osa lahjendatud heitgaasist, moodustavad lahjendus- ja proovivõtusüsteem tavaliselt eraldi tehnilise seadme.

Osavoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist DT võetud lahjendatud heitgaasi proov juhitakse proovivõtupumba P abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT, nagu näidatud joonisel 16. Gaasiproov läbib filtripesa (filtripesad) FH, milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Gaasiproovi voolukiirust reguleeritakse vooluregulaatori FC3 abil.

Täisvoolulahjendussüsteemi korral kasutatakse kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, nagu on näidatud joonisel 17. Lahjendatud heitgaasi proov suunatakse lahjendustunnelist DT läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT sekundaarsesse lahjendustunnelisse SDT, kus see veel kord lahjendatakse. Seejärel juhitakse gaasiproov läbi tahkete osakeste proovivõtufiltreid sisaldava(te) filtripesa(de). Lahjendusõhu voolukiirus on tavaliselt konstantne; gaasiproovi voolukiirust reguleerib vooluregulaator FC3. Kui kasutatakse elektroonilist voolu kompenseerimise süsteemi EFC (vt joonis 15), kasutatakse kogu lahjendatud heitgaasivoolu käsusignaalina FC3-le.

Joonis 16.

Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Image

Joonis 17.

Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Image

A.2.2.6.   Joonistel 16 (ainult osavoolusüsteem) ja 17 (ainult täisvoolusüsteem) kujutatud komponendid

| PTT | Tahkete osakeste ülekandetoru |
| --- | --- |

PTT

Tahkete osakeste ülekandetoru

Ülekandetoru

| a) | peab olema tahkete osakeste suhtes inertne; |
| --- | --- |

a)

peab olema tahkete osakeste suhtes inertne;

| b) | võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

| SDT | Sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17) |
| --- | --- |

SDT

Sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17)

Sekundaarne lahjendustunnel

| a) | peab olema piisava pikkuse ja läbimõõduga selleks, et oleks täidetud käesoleva lisa punkti 9.4.2 alapunktis f esitatud viibeaja nõuded; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkuse ja läbimõõduga selleks, et oleks täidetud käesoleva lisa punkti 9.4.2 alapunktis f esitatud viibeaja nõuded;

| b) | võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

| FH | Filtrihoidja |
| --- | --- |

FH

Filtrihoidja

Filtrihoidja:

| a) | sellel peab olema 12,5° nurga all (keskkohast) lahkneva koonuse kujuline üleminek ülekandetoru läbimõõdult filtri tööpinna läbimõõdule; |
| --- | --- |

a)

sellel peab olema 12,5° nurga all (keskkohast) lahkneva koonuse kujuline üleminek ülekandetoru läbimõõdult filtri tööpinna läbimõõdule;

| b) | võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seinatemperatuur ei ületa 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

Lubatud on kasutada filtrivaheteid (automaatvaheteid) tingimusel, et puudub kogumisfiltrite vaheline vastastiktoime.

PTFE membraanfiltrid paigutatakse filtripesas olevasse spetsiaalsesse magasini.

Kui kasutatakse ülesvoolu suunatud avatud proovivõtturit, tuleb vahetult filtripesast ülesvoolu paigaldada inertne eelseparaator, mis eraldab 50 % osakesi, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm.

| P | Proovivõtupump |
| --- | --- |
| FC2 | Vooluregulaator |

P

Proovivõtupump

FC2

Vooluregulaator

Tahkete osakeste proovi voolukiiruse reguleerimiseks kasutatakse vooluregulaatorit.

| FM3 | Voolumõõtur |
| --- | --- |

FM3

Voolumõõtur

Gaasimõõtur või voolumõõteseade, millega määrata tahkete osakeste proovi vool läbi tahkete osakeste filtri. Selle võib paigaldada proovivõtupumbast P üles- või allavoolu.

| FM4 | Voolumõõtur |
| --- | --- |

FM4

Voolumõõtur

Gaasimõõtur või voolumõõteseade, millega määrata sekundaarse lahjendusõhu vool läbi tahkete osakeste filtri.

| BV | Kuulkraan (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

BV

Kuulkraan (mittekohustuslik)

Kuulkraani läbimõõt ei tohi olla väiksem kui tahkete osakeste ülekandetoru PTT siseläbimõõt ning selle lülitusaeg peab olema alla 0,5 sekundi.

3. Liide

Statistika

A.3.1.   Keskväärtus ja standardhälve

Aritmeetiline keskmine arvutatakse järgmiselt:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

Standardhälve arvutatakse järgmiselt:

| | (103) |
| --- | --- |

Formula

(103)

A.3.2.   Regressioonanalüüs

Regressioonisirge tõus arvutatakse järgmiselt:

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Regressioonisirge lõikepunkt y-teljega arvutatakse järgmiselt:

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

Hinnangu standardviga (SEE) arvutatakse järgmiselt:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

Determinatsioonikordaja arvutatakse järgmiselt:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

A.3.3.   Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemine

Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemise aluseks vastavalt käesoleva lisa punktile 5.1.1 on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja käesolevale lisale vastavatest võrdlussüsteemidest ühe süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset näidiste paari ning mille käigus kasutatakse asjakohast katsetsüklit (katsetsükleid). Kohaldatavateks samaväärsuse kriteeriumiteks on F-katse ja kahepoolne Studenti t-katse.

Kõnealuse statistilise meetodiga kontrollitakse hüpoteesi, mille kohaselt vaatlusaluse süsteemi valimi standardhälve ja valimi mõõdetud heidete keskväärtus ei erine võrdlussüsteemi valimi standardhälbest ja valimi mõõdetud heidete keskväärtusest. Hüpoteesi tõesust kontrollitakse F ja t väärtuste 10 % olulisusastme tasemel. F ja t kriitilised väärtused 7–10 proovipaari jaoks on esitatud tabelis 9. Kui allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud F ja t väärtused ületavad F ja t kriitilisi väärtusi, ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne.

Tuleb järgida järgmist menetlust. Alumised indeksid R ja C tähistavad vastavalt võrdlussüsteemi ja vaatlusalust süsteemi.

| a) | Vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga tehakse vähemalt 7 üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse vastavalt n
  R ja n
  C. |
| --- | --- |

a)

Vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga tehakse vähemalt 7 üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse vastavalt n
  R ja n
  C.

| b) | Arvutatakse keskmised väärtused

  ja

  ning standardhälbed s
  R ja s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Arvutatakse F väärtus järgmise valemiga: | (108) |
| --- | --- | --- |

c)

Arvutatakse F väärtus järgmise valemiga:

Formula

(108)

(murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet s
  R või s
  C, olenevalt sellest, kumb on suurem);

| d) | Arvutatakse t väärtus järgmise valemi abil: | (109) |
| --- | --- | --- |

d)

Arvutatakse t väärtus järgmise valemi abil:

Formula

(109)

| e) | Võrreldakse F ja t arvutatud väärtusi tabelis 9 esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valimi suurus on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastme (90 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid. |
| --- | --- |

e)

Võrreldakse F ja t arvutatud väärtusi tabelis 9 esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valimi suurus on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastme (90 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid.

| f) | Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:






  F-katse puhul:

  , | (110) |
| --- | --- | --- |
| t-katse puhul: | (111) |

f)

Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:

Formula

Formula

(110)

Formula

(111)

| g) | Määratakse kindlaks samaväärsus järgmiselt:






  i) | kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

g)

Määratakse kindlaks samaväärsus järgmiselt:

i)

kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga;

| ii) | kui F ≥ F
  crit või t ≥ t
  crit, siis ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga. |
| --- | --- |

ii)

kui F ≥ F
  crit või t ≥ t
  crit, siis ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga.

Tabel 9

Valimisuurustele vastavad F ja t väärtused

| Valimi suurus | F-katse | t-katse |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6, 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7, 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8, 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9, 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Valimi suurus

F-katse

t-katse

df

Fcrit

df

tcrit

7

6, 6

3,055

6

1,943

8

7, 7

2,785

7

1,895

9

8, 8

2,589

8

1,860

10

9, 9

2,440

9

1,833

4. liide

Süsinikuvoolu kontrollimine

A.4.1.   Sissejuhatus

Ainult väga väike osa heitgaasides sisalduvast süsinikust on pärit kütusest ja sellest minimaalne osa on heitgaasis CO2-na. See on CO2 mõõtmistel põhineva süsteemi vastavustõendamise kontrolli aluseks.

Süsinikuvool heitgaasi mõõtmise süsteemidesse määratakse kütuse voolukulu põhjal. CO2 kontsentratsiooni ja gaasivoolu kiiruse alusel erinevates proovivõtukohtades määratakse süsinikuvool heites ja tahkete osakeste proovivõtusüsteemides.

Mootorist lähtub teadaolev süsinikuvool ning jälgides sama süsinikuvoolu väljalasketorus ja osavooluga tahkete osakeste proovivõtusüsteemi väljalaskeavas, on võimalik kindlaks teha lekke ulatus ja voolu mõõtmise täpsus. Sellise kontrolli eeliseks on see, et komponendid töötavad temperatuuri ja voo osas mootori tegelikes katsetingimustes.

Joonisel 18 on kujutatud proovivõtukohad, kus kontrollitakse süsinikuvoolu. Süsinikuvoolu arvutamise erivalemid iga punkti kohta on esitatud allpool.

Joonis 18.

Süsinikuvoolu kontrolli mõõtepunktid

Image

A.4.2.   Süsinikuvoolu kiirus mootorisse (punkt 1)

Kütuse CH
  α
  O
  ε
  puhul arvutatakse süsiniku massivoolukiirus mootorisse järgmise valemi abil:

| | (112) |
| --- | --- |

Formula

(112)

kus:

| qmf | on kütuse massivoolukiirus, kg/s |
| --- | --- |

qmf

on kütuse massivoolukiirus, kg/s

A.4.3.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendamata heitgaasis (punkt 2)

Süsiniku voolu kiirus mootori väljalasketorus määratakse kindlaks lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivoolukiiruse alusel:

| | (113) |
| --- | --- |

Formula

(113)

kus:

| c
  CO2,r | on niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, % |
| q

  mew | on niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| Me | on heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol |

c
  CO2,r

on niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, %

c
  CO2,a

on niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, %

q

  mew

on niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

Me

on heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol

Kui CO2 kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas heitgaasis, tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt käesoleva lisa punktile 8.1.

A.4.4.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendussüsteemis (punkt 3)

Osavoolulahjendussüsteemi korral tuleb arvesse võtta ka jaotussuhet. Süsinikuvoolu kiirus määratakse lahjendatud CO2 kontsentratsiooni, heitgaasi massivoolukiiruse ja proovi voolukiiruse järgi:

| | (114) |
| --- | --- |

Formula

(114)

kus:

| c
  CO2,d | on niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, % |
| q

  mew | on niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| q

  mp | on heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s |
| Me | on heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol |

c
  CO2,d

on niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, %

c
  CO2,a

on niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, %

q

  mew

on niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

q

  mp

on heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s

Me

on heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol

Kui CO2 kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas heitgaasis, tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt käesoleva lisa punktile 8.1.

A.4.5.   Heitgaasi keskmise molaarmassi arvutamine

Heitgaasi keskmine molaarmass arvutatakse valemi 41 (vt käesoleva lisa punkt 8.4.2.4) abil.

Teise võimalusena võib kasutada järgmisi heitgaasi keskmisi molaarmasse:

| Me
  (diislikütus) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| Me
  (veeldatud naftagaas) | = | 28.6 g/mol |
| Me
  (maagaas) | = | 28.3 g/mol |

Me
  (diislikütus)

=

28,9 g/mol

Me
  (veeldatud naftagaas)

=

28.6 g/mol

Me
  (maagaas)

=

28.3 g/mol

5. liide

Arvutamise näide

A.5.1.   Pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi ümberarvutamine tegelikeks väärtusteks

Näiteks järgmise katsepunkti denormaliseerimine:

| pöörlemiskiirus protsentides | = | 43 protsenti |
| --- | --- | --- |
| pöördemoment protsentides | = | 82 protsenti |

pöörlemiskiirus protsentides

=

43 protsenti

pöördemoment protsentides

=

82 protsenti

kui:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

saame:

Formula

mille puhul on mootori pöörlemiskiirusel 1,178 min–1 kaardistamiskõvera abil saadud suurim pöördemoment 700 Nm

Formula

A.5.2.   Stöhhiomeetriliste arvutuste põhiandmed

| Vesiniku aatommass | 1,00794 amü (aatommassiühikut) |
| --- | --- |
| Süsiniku aatommass | 12,011 amü |
| Väävli aatommass | 32,065 amü |
| Lämmastiku aatommass | 14,0067 amü |
| Hapniku aatommass | 15,9994 amü |
| Argooni aatommass | 39,9 amü |
| Vee molaarmass | 18,01534 g/mol |
| Süsinikdioksiidi molaarmass | 44,01 g/mol |
| Süsinikmonooksiidi molaarmass | 28,011 g/mol |
| Hapniku molaarmass | 31,9988 g/mol |
| Lämmastiku molaarmass | 28,011 g/mol |
| Lämmastikoksiidi molaarmass | 30,008 g/mol |
| Lämmastikdioksiidi molaarmass | 46,01 g/mol |
| Vääveldioksiidi molaarmass | 64,066 g/mol |
| Kuiva õhu keskmine molaarmass | 28,965 g/mol |

Vesiniku aatommass

1,00794 amü (aatommassiühikut)

Süsiniku aatommass

12,011 amü

Väävli aatommass

32,065 amü

Lämmastiku aatommass

14,0067 amü

Hapniku aatommass

15,9994 amü

Argooni aatommass

39,9 amü

Vee molaarmass

18,01534 g/mol

Süsinikdioksiidi molaarmass

44,01 g/mol

Süsinikmonooksiidi molaarmass

28,011 g/mol

Hapniku molaarmass

31,9988 g/mol

Lämmastiku molaarmass

28,011 g/mol

Lämmastikoksiidi molaarmass

30,008 g/mol

Lämmastikdioksiidi molaarmass

46,01 g/mol

Vääveldioksiidi molaarmass

64,066 g/mol

Kuiva õhu keskmine molaarmass

28,965 g/mol

Kokkusurumisefekte arvestamata võib kõiki mootori sisselaske-, põlemis- ja väljalaskeprotsessis osalevaid gaase pidada ideaalseteks gaasideks ning kõik mahuarvutused põhinevad seetõttu Avogadro hüpoteesi kohaselt molaarmahul 22,414 l/mol.

A.5.3.   Gaasilised saasteained (diislikütus)

Allpool on esitatud katsetsükli üksiku punkti mõõteandmed (andmevõtusagedus 1 Hz) massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks. Käesolevas näites on CO ja NOx sisaldust mõõdetud kuivas, HC sisaldust märjas heitgaasis. HC kontsentratsiooni väljendatakse propaani ekvivalendina (C3) ning see tuleb C1 ekvivalendi saamiseks korrutada kolmega. Arvutamismeetod katsetsükli muude punktide puhul on sama.

Arvutusnäites on näitlikkuse mõttes toodud erinevate astmete ümardatud vahetulemused. Tuleb märkida, et tegelikes arvutustes ei ole vahetulemuste ümardamine lubatud (vt punkt 8).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Vaadeldud on järgmise koostisega kütust:

| Koostisaine | Molaarsuhe | Massiprotsent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Koostisaine

Molaarsuhe

Massiprotsent

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Etapp 1.   Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile (käesoleva lisa punkt 8.1):

Valem 16:

Formula

Valem 13:

Formula

Valem 12:

Formula

Formula

Etapp 2.   NOx korrektsioon temperatuuri ja niiskuse suhtes (punkt 8.2.1):

Valem 23:

Formula

Etapp 3.   Tsükli iga punkti saasteainete hetkemassi arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.4.2.3):

Valem 36:

Formula

Formula

Formula

Etapp 4.   Kogu tsükli massiheite arvutamine, integreerides saasteainete hetkeväärtused ja tabelist 5 võetud u väärtused (käesoleva lisa punkt 8.4.2.3).

Järgmist arvutust eeldatakse WHTC katsetsükli puhul (1 800 s) ning saasteainete heitkogus on sama kõigis tsükli punktides.

Valem 36:

Formula

Formula

Formula

Etapp 5.   Heite erimassi arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.6.3):

Valem 69:

Formula

Formula

Formula

A.5.4.   Tahkete osakeste heide (diislikütus)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Etapp 1.   m
  edf arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.4.3.2.2):

Valem 48:

Formula

Valem 47:

Formula

Valem 46:

Formula

Etapp 2.   Tahkete osakeste massi üleslüket arvestav parandus (käesoleva lisa punkt 8.3)

Enne katset:

Valem 26:

Formula

Valem 25:

Formula

Pärast katset:

Valem 26:

Formula

Valem 25:

Formula

Valem 27:

Formula

Step 3:   Tahkete osakeste massiheite arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.4.3.2.2):

Valem 45:

Formula

Etapp 4.   Heite erimassi arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.6.3):

Valem 69:

Formula

A.5.5.   λ-nihketegur (Sλ)

A.5.5.1.   λ-nihketeguri (Sλ) arvutamine (1)

Formula

kus:

| Sλ | = | λ-nihketegur; |
| --- | --- | --- |
| inerts % | = | kütuses leiduvate inertsete gaaside (N2, CO2, He, jms) mahuprotsent; |
| O2* | = | kütuses leiduva hapniku mahuprotsent; |
| n ja m | = | osutavad süsivesinike keskmist koostist kajastavale brutovalemile CnHm ning määratletakse järgmiselt:


  kus:







  CH4 | = | kütuses leiduva metaani mahuprotsent |
| C2 | = | kõikide kütuses leiduvate C2-süsivesinike (C2H6, C2H4 jt) mahuprotsent; |
| C3 | = | kõikide kütuses leiduvate C3-süsivesinike (C3H8, C3H6 jt) mahuprotsent; |
| C4 | = | kõikide kütuses leiduvate C4-süsivesinike (C4H10, C4H8 jt) mahuprotsent; |
| C5 | = | kõikide kütuses leiduvate C5-süsivesinike (C5H12, C5H10 jt) mahuprotsent; |
| Lahjendusõhk | = | kütuses leiduvate lahjendusgaaside (O2*, N2, CO2, He jt) mahuprotsent. |

Sλ

=

λ-nihketegur;

inerts %

=

kütuses leiduvate inertsete gaaside (N2, CO2, He, jms) mahuprotsent;

O2*

=

kütuses leiduva hapniku mahuprotsent;

n ja m

=

osutavad süsivesinike keskmist koostist kajastavale brutovalemile CnHm ning määratletakse järgmiselt:

kus:

CH4

=

kütuses leiduva metaani mahuprotsent

C2

=

kõikide kütuses leiduvate C2-süsivesinike (C2H6, C2H4 jt) mahuprotsent;

C3

=

kõikide kütuses leiduvate C3-süsivesinike (C3H8, C3H6 jt) mahuprotsent;

C4

=

kõikide kütuses leiduvate C4-süsivesinike (C4H10, C4H8 jt) mahuprotsent;

C5

=

kõikide kütuses leiduvate C5-süsivesinike (C5H12, C5H10 jt) mahuprotsent;

Lahjendusõhk

=

kütuses leiduvate lahjendusgaaside (O2*, N2, CO2, He jt) mahuprotsent.

A.5.5.2.   λ-nihketeguri Sλ arvutamise näited:

Näide 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (mahust)

Formula

Formula

Formula

Näide 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (mahust)

Formula

Formula

Formula

Näide 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel Ratios of Automotive Fuels - SAE J1829, juuni 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, ptk 3.4 "Combustion stoichiometry" (lk 68–72)

6. liide

Seadmete ja lisaseadmete paigaldamine heitkoguste määramiseks

| Number | Lisaseadmed | Paigaldatakse heitekatseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselasketorustik | Jah |
| Karterist pärinevate heitkoguste kontrolli süsteem | Jah |
| Kahe sisselasketorustikuga süsteemi juhtimisseadmed | Jah |
| Õhukulumõõtur | Jah |
| Õhu sisselasketorustik | Jah või katsekambri seadmed |
| Õhufilter | Jah või katsekambri seadmed |
| Sisselaskesummuti | Jah või katsekambri seadmed |
| Kiiruspiirik | Jah |
| 2 | Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade | Jah, võimaluse korral reguleeritakse see kõige soodsamasse asendisse |
| 3 | Heitgaasisüsteem | |
| Väljalasketorustik | Jah |
| Ühendustorud | Jah |
| Summuti | Jah |
| Summutitoru | Jah |
| Mootorpidur | Ei või täiesti avatud |
| Ülelaadekompressor | Jah |
| 4 | Kütusepump | Jah |
| 5 | Gaasimootorite seadmed | |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne | Jah |
| Rõhureduktor | Jah |
| Aurusti | Jah |
| Segisti | Jah |
| 6 | Kütuse sissepritseseadmed | |
| Eelfilter | Jah |
| Filter | Jah |
| Pump | Jah |
| Kõrgrõhutoru | Jah |
| Pihusti | Jah |
| Õhu sisselaskeklapp | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, andurid jne | Jah |
| Pöörlemiskiiruse regulaator/juhtimissüsteem | Jah |
| Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest | Jah |
| 7 | Vedelikjahutusseadmed | |
| Radiaator | Ei |
| Ventilaator | Ei |
| Ventilaatorikate | Ei |
| Veepump | Jah |
| Termostaat | Jah, võib olla fikseeritud maksimaalselt avatud asendis |
| 8 | Õhkjahutus | |
| Kate | Ei |
| Ventilaator või puhur | Ei |
| Temperatuuriregulaator | Ei |
| 9 | Elektriseadmed | |
| Generaator | Ei |
| Pool või poolid | Jah |
| Elektrijuhtmed | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem | Jah |
| 10 | Sisselaskeõhu kompressor | |
| Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul | Jah |
| Õhu vahejahuti | Jah, või katsekambri süsteem |
| Jahutusvedelikupump või ventilaator (töötab mootori jõul) | Ei |
| Jahutusvedeliku termostaat | Jah |
| 11 | Õhusaastevastane lisaseade (heitgaaside järeltöötlussüsteem) | Jah |
| 12 | Käivitusseadmed | Jah, või katsekambri süsteem |
| 13 | Määrdeõli pump | Jah |

Number

Lisaseadmed

Paigaldatakse heitekatseks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselasketorustik

Jah

Karterist pärinevate heitkoguste kontrolli süsteem

Jah

Kahe sisselasketorustikuga süsteemi juhtimisseadmed

Jah

Õhukulumõõtur

Jah

Õhu sisselasketorustik

Jah või katsekambri seadmed

Õhufilter

Jah või katsekambri seadmed

Sisselaskesummuti

Jah või katsekambri seadmed

Kiiruspiirik

Jah

2

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, võimaluse korral reguleeritakse see kõige soodsamasse asendisse

3

Heitgaasisüsteem

Väljalasketorustik

Jah

Ühendustorud

Jah

Summuti

Jah

Summutitoru

Jah

Mootorpidur

Ei või täiesti avatud

Ülelaadekompressor

Jah

4

Kütusepump

Jah

5

Gaasimootorite seadmed

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne

Jah

Rõhureduktor

Jah

Aurusti

Jah

Segisti

Jah

6

Kütuse sissepritseseadmed

Eelfilter

Jah

Filter

Jah

Pump

Jah

Kõrgrõhutoru

Jah

Pihusti

Jah

Õhu sisselaskeklapp

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem, andurid jne

Jah

Pöörlemiskiiruse regulaator/juhtimissüsteem

Jah

Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest

Jah

7

Vedelikjahutusseadmed

Radiaator

Ei

Ventilaator

Ei

Ventilaatorikate

Ei

Veepump

Jah

Termostaat

Jah, võib olla fikseeritud maksimaalselt avatud asendis

8

Õhkjahutus

Kate

Ei

Ventilaator või puhur

Ei

Temperatuuriregulaator

Ei

9

Elektriseadmed

Generaator

Ei

Pool või poolid

Jah

Elektrijuhtmed

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem

Jah

10

Sisselaskeõhu kompressor

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah

Õhu vahejahuti

Jah, või katsekambri süsteem

Jahutusvedelikupump või ventilaator (töötab mootori jõul)

Ei

Jahutusvedeliku termostaat

Jah

11

Õhusaastevastane lisaseade (heitgaaside järeltöötlussüsteem)

Jah

12

Käivitusseadmed

Jah, või katsekambri süsteem

13

Määrdeõli pump

Jah

7. Liide

Ammoniaagi mõõtmise kord

A.7.1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse ammoniaagi (NH3) mõõtmise menetlust. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

A.7.2.   NH3 mõõtmiseks on kehtestatud kaks mõõtmispõhimõtet ja neid mõlemat võib kasutada, tingimusel, et kasutatav põhimõte vastab vastavalt punktis A.7.2.1 või A.7.2.2 sätestatud kriteeriumidele. NH3 mõõtmiseks ei ole lubatud kasutada gaasikuivateid.

A.7.2.1.   Laserdioodspektromeeter (Laser Diode Spectrometer, LDS)

A.7.2.1.1.   Mõõtmispõhimõte

LDS mõõdab ühe neeldumisjoonega spektreid. NH3 neeldumisjoon valitakse infrapunase spektripiirkonna läheduses ja skaneeritakse ainumood-dioodlaseriga.

A.7.2.1.2.   Käitis

Analüsaator paigaldatakse kas otse väljalasketorusse (in situ) või analüsaatorikappi, kasutades ekstraktiivset proovivõttu kooskõlas seadme tootja juhendiga. Analüsaatorikappi paigaldamisel peab proovivõtukanal (proovivõtuliin, eelfilter või -filtrid ja klapid) olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist (PTFE) ja see tuleb soojendada temperatuurini 463±10 K (190±10 °C), et minimeerida NH3 kadusid ja kujutise häireid. Lisaks peab proovivõtuliin olema võimalikult lühike.

Heitgaasi temperatuuri ning rõhu, paigalduskeskkonna ja vibratsiooni mõju mõõtmistele tuleb vähendada või kasutada kompensatsioonimeetodeid.

Kui kohapeal tehtavatel mõõtmistel kasutatakse mõõteseadme kaitseks õhkümbrist, ei tohi see mõjutada ühtki seadmest allavoolu mõõdetavat heitgaasikomponenti; vastasel korral tuleb muude heitgaasikomponentide proovid võtta seadmest ülesvoolu.

A.7.2.1.3.   Vastasmõju

Muude heitgaasides sisalduvate gaaside vastasmõju vähendamiseks peab laseri spektraalne eraldusvõime olema piirides 0,5 cm-1.

A.7.2.2.   Fourier’ teisendusega infrapunaanalüsaator

A.7.2.2.1.   Mõõtmispõhimõte

Infrapunaanalüsaator töötab lairiba-infrapunaspektroskoopia põhimõttel. See võimaldab nende heitgaasikomponentide samaaegset mõõtmist, mille standardspektrid on seadmes olemas. Neeldumisspekter (intensiivsus/lainepikkus) arvutatakse mõõdetud interferogrammist (intensiivsus/aeg) Fourier’ teisenduse abil.

A.7.2.2.2.   Paigaldamine ja valimi võtmine

Infrapunaanalüsaator paigaldatakse vastavalt seadme tootja juhistele. Hindamiseks valitakse NH3 lainepikkus. Proovivõtukanal (proovivõtuliin, eelfilter või -filtrid ja klapid) peab olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist (PTFE) ja see tuleb soojendada temperatuurini 463 ± 10 K (190 ± 10 °C), et vähendada NH3 kadusid ja kujutise häireid. Lisaks peab proovivõtuliin olema võimalikult lühike.

A.7.2.2.3.   Vastasmõju

NH3 lainepikkus peab olema vahemikus 0,5 cm-1, et vähendada vastasmõju teiste heitgaasis olevate gaaside poolt.

A.7.3.   Heitekatse kord ja hindamine

A.7.3.1.   Analüsaatorite kontrollimine

Enne heitekatset valitakse analüsaatori mõõtepiirkond. Lubatud on kasutada piirkonna automaatse või käsitsi ümberlülitusega heitgaasianalüsaatoreid. Katsetsükli ajal ei ole heitgaasianalüsaatori mõõtepiirkonna ümberlülitamine lubatud.

Kui seadme suhtes ei kohaldata punkti A.7.3.4.2 nõudeid, siis tuleb määrata null- ja kalibreerimisreaktsioon. Kalibreerimisreaktsiooni saamiseks kasutatakse NH3 gaasi, mis vastab punkti A.7.4.2.7 spetsifikatsioonile. Lubatud on kasutada võrdluskambreid, mis sisaldavad kalibreerimisgaasi NH3.

A.7.3.2.   Heitkoguste kohta andmete kogumine

Katseseeria käivitamisel alustatakse samaaegselt andmete kogumist NH3 kohta. NH3 kontsentratsiooni mõõdetakse pidevalt ja see salvestatakse arvutisüsteemi vähemalt 1 Hz sagedusega.

A.7.3.3.   Toimingud pärast katset

Katse lõpetamisel jätkatakse andmevõttu, kuni süsteemi reageerimisaegade lõppemiseni. Analüsaatori triiv tuleb punkti A.7.3.4.1 kohaselt kindlaks määrata ainult juhul, kui punktis A.7.3.4.2 nõutav teave ei ole kättesaadav.

A.7.3.4.   Analüsaatori triiv

A.7.3.4.1.   Võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 30 minutit pärast katsetsükli lõppu või kütuseaurude eraldumise perioodil määratakse gaasianalüsaatori null- ja kalibreerimisreaktsioon. Katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste erinevus peab olema väiksem kui 2 protsenti täisskaalast.

A.7.3.4.2.   Analüsaatori triivi ei ole vaja kindlaks määrata järgmistes olukordades:

| a) | kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja poolt kehtestatud nullväärtuse ja mõõtevahemiku triiv vastab punkti A.7.3.4.1 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja poolt kehtestatud nullväärtuse ja mõõtevahemiku triiv vastab punkti A.7.3.4.1 nõuetele;

| b) | kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja poolt kehtestatud nullväärtuse ja mõõtevahemiku triiv on pikem kui katse kestus. |
| --- | --- |

b)

kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja poolt kehtestatud nullväärtuse ja mõõtevahemiku triiv on pikem kui katse kestus.

A.7.3.5.   Andmete hindamine

NH3 keskmine kontsentratsioon (ppm/katse) tuleb määrata hetkväärtuste integreerimise teel üle tsükli. Kasutatakse järgmist valemit:

| ppm/katses) | (115) |
| --- | --- |

Formula

(115)

kus:

| c
  NH3,I | on NH3 hetkekontsentratsioon heitgaasis, ppm; |
| --- | --- |
| n | on mõõtmiste arv. |

c
  NH3,I

on NH3 hetkekontsentratsioon heitgaasis, ppm;

n

on mõõtmiste arv.

WHTC puhul määratakse lõpliku katse tulemus kindlaks järgmise valemiga:

| | (116) |
| --- | --- |

Formula

(116)

kus:

| c
  NH3,külm | on NH3 keskmine kontsentratsioon külmkäivituskatses, ppm; |
| --- | --- |
| c
  NH3,kuum | on NH3 keskmine kontsentratsioon kuumkäivituskatses, ppm. |

c
  NH3,külm

on NH3 keskmine kontsentratsioon külmkäivituskatses, ppm;

c
  NH3,kuum

on NH3 keskmine kontsentratsioon kuumkäivituskatses, ppm.

A.7.4.   Analüsaatori spetsifikatsioon ja kontrollimine

A.7.4.1.   Lineaarsusnõuded

Analüsaator peab vastama käesoleva lisa tabeli 7 lineaarsusnõuetele. Vastavalt käesoleva lisa punktile 9.2.1 tuleb lineaarsust kontrollida vähemalt üks kord iga 12 kuu jooksul või siis, kui süsteemi parandatakse või muudetakse selliselt, et see võib mõjutada kalibreerimist. Tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud vähem kui 10 võrdluspunkti, kui on võimalik tõendada võrdväärset täpsust.

Lineaarsuse kontrollimiseks kasutatakse NH3 gaasi, mis vastab punkti A.7.4.2.7 spetsifikatsioonile. Lubatud on kasutada võrdluskambreid, mis sisaldavad kalibreerimisgaasi NH3.

Seadmed, mille signaale kasutatakse kompenseerimisalgoritmide määramiseks, peavad vastama käesoleva lisa tabelis 7 sätestatud lineaarsusnõuetele. Lineaarsuse kontroll tuleb teostada kooskõlas siseauditi korraga kas seadmete tootja poolt või kooskõlas ISO 9000 nõuetega.

A.7.4.2.   Analüsaatori andmed

Analüsaatori mõõtepiirkond ja reageerimisaeg peab vastama mittestatsionaarses ja statsionaarses seisundis NH3 kontsentratsiooni mõõtmiseks ettenähtud nõuetele.

A.7.4.2.1.   Alumine määramispiir

Analüsaatori alumine määramispiir peab kõigil katsetingimustel olema < 2 ppm.

A.7.4.2.2.   Mõõtetäpsus

Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle etalonväärtusest ja see ei tohi ületada ± 2 % näidust või ± 3 % skaala lõppväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem.

A.7.4.2.3.   Nullväärtuse triiv

Nullreaktsiooni triivi ja seotud ajavahemiku määrab seadme tootja.

A.7.4.2.4.   Mõõtevahemiku triiv

Kalibreerimisreaktsiooni triivi ja seotud ajavahemiku määrab seadme tootja.

A.7.4.2.5.   Süsteemi reageerimisaeg

Süsteemi reageerimisaeg peab olema ≤ 20 s.

A.7.4.2.6.   Tõusuaeg

Analüsaatori tõusuaeg peab olema ≤ 5 s.

A.7.4.2.7.   NH3 kalibreerimisgaas

Tööks on vajalikud järgmise keemilise koostisega gaasisegud.

NH3 ja puhastatud lämmastik

Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon peab olema ± 3 % nominaalväärtusest. NH3 kõik kontsentratsioonid väljendatakse mahu põhjal (mahuprotsent või mahu ppm väärtus).

Kalibreerimisgaaside tootja poolt ettenähtud säilitusaja lõppemise kuupäev registreeritakse.

A.7.5.   Alternatiivsed süsteemid

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada ka muid süsteeme või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab samaväärseid tulemusi vastavalt käesoleva lisa punktile 5.1.1.

Tulemuste all peetakse silmas keskmisi tsüklispetsiifilisi NH3 kontsentratsioone.

8. liide

Mõõteseadmed tahkete osakeste arvu mõõtmiseks heitgaasis

A.8.1.   Spetsifikatsioon

A.8.1.1.   Süsteemi ülevaade

A.8.1.1.1.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb proovivõtturist või proovivõtukohast proovi võtmiseks käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.1 ja A.2.2.2 või A.2.2.3 ja A.2.2.4 kirjeldatud lahjendussüsteemis homogeenselt segatud voolust, tahkete osakeste loendurist ülesvoolu paigutatud lenduvate tahkete osakeste püüdurist ning asjakohasest ülekandetorustikust.

A.8.1.1.2.   Soovitav on paigaldada lenduvate tahkete osakeste püüduri sisendi ette tahkete osakeste suuruse eelseparaator (nt tsüklon, inertsseparaator vms). Vastuvõetava alternatiivina võib eelseparaatorina kasutada proovivõtturit, mis toimib asjakohase tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina, nagu näidatud käesoleva lisa 2. liite joonisel 14. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu määramiseks vajalike proovide võtmisel sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu määramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka veel teist eelseparaatorit.

A.8.1.2.   Üldnõuded

A.8.1.2.1.   Tahkete osakeste proovivõtukoht peab asuma lahjendussüsteemis.

Proovivõtturi otsik või proovivõtukoht moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvate tahkete osakeste püüduri sisendisse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele:

Täisvoolulahjendussüsteemi või käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohase osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi puhul paigutatakse proovivõttur tunneli keskjoone lähedale, tunneli 10–20-kordse diameetri võrra gaasisisendist allavoolu, suunaga vastu gaasivoolu tunnelis ning otsiku teljed paralleelselt lahjendustunneli telgedega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1. kohase täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemist paigutatakse proovivõtukoht või proovivõttur tahkete osakeste ülekandetorustikku ülesvoolu tahkete osakeste filtri hoidikust, voolukiiruse mõõdikust ja mis tahes hargnemisest või möödaviigust. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Tahkete osakeste proovivõtturi mõõtmed peavad olema sellised, et proovivõttur ei takistaks osavoolulahjendussüsteemi toimimist.

Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:

täisvoolulahjendussüsteemi puhul peab voolu Reynoldsi arv (Re) olema väiksem kui 1 700;

osavoolulahjendussüsteemi puhul peab voolu Reynoldsi arv (Re) ülekandetorus, st proovivõtturist või proovivõtukohast allavoolu, olema väiksem kui 1 700;

viibeaeg ülekandesüsteemis peab olema ≤ 3 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.

Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisendisse, peab vastama järgmistele nõuetele:

selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;

gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus peab olema ≤ 0,8 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.

A.8.1.2.2.   Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks ja lenduvate tahkete osakeste püüdmiseks.

A.8.1.2.3.   Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste loendurini, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

A.8.1.2.4.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kooskõlas aerosooli proovivõtu hea tavaga, mille kohaselt tuleb vältida järske pööranguid ja järske muutusi ristlõikes, kasutada siledat sisepinda ja vähendada proovivõtuliini pikkust miinimumini. Ristlõike järkjärguline muutmine on lubatud.

A.8.1.3.   Erinõuded

A.8.1.3.1.   Enne tahkete osakeste loenduri läbimist ei tohi tahkete osakeste proov läbida pumpa.

A.8.1.3.2.   Soovitatakse kasutada proovi eelseparaatorit.

A.8.1.3.3.   Proovi ettevalmistamise seadeldis:

| A.8.1.3.3.1. | võimaldab proovi lahjendada ühes või mitmes järgus, et saavutada tahkete osakeste kontsentratsioon, mis oleks alla tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri, ning hoiab gaasi temperatuuri loenduri sisendis alla 35° C; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.1.

võimaldab proovi lahjendada ühes või mitmes järgus, et saavutada tahkete osakeste kontsentratsioon, mis oleks alla tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri, ning hoiab gaasi temperatuuri loenduri sisendis alla 35° C;

| A.8.1.3.3.2. | sisaldab esialgset lahjendusõhu kuumutamise järku, millest väljudes on proovi temperatuur vahemikus 150 °C – 400 °C ning lahjendustegur vähemalt 10; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.2.

sisaldab esialgset lahjendusõhu kuumutamise järku, millest väljudes on proovi temperatuur vahemikus 150 °C – 400 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;

| A.8.1.3.3.3. | hoiab kuumutamisetappidel nominaalset töötemperatuuri pidevalt punktis A.8.1.3.3.2. nimetatud vahemikus, kusjuures lubatud hälve on ± 10 °C. Annab märku sellest, kas kuumutamisetapis on ettenähtud töötemperatuur saavutatud või mitte; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.3.

hoiab kuumutamisetappidel nominaalset töötemperatuuri pidevalt punktis A.8.1.3.3.2. nimetatud vahemikus, kusjuures lubatud hälve on ± 10 °C. Annab märku sellest, kas kuumutamisetapis on ettenähtud töötemperatuur saavutatud või mitte;

| A.8.1.3.3.4. | tagab, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei oleks punkti A.8.2.2.2. kohane tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30nm ja 50nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm; |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.4.

tagab, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei oleks punkti A.8.2.2.2. kohane tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30nm ja 50nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm;

| A.8.1.3.3.5. | see peab samuti tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30nm suuruste tahkete osakeste aurustumise > 99,0 % ulatuses, kusjuures sisselaskekontsentratsioon on ≥ 10 000 cm–3; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.5.

see peab samuti tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30nm suuruste tahkete osakeste aurustumise > 99,0 % ulatuses, kusjuures sisselaskekontsentratsioon on ≥ 10 000 cm–3; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku.

A.8.1.3.4.   Tahkete osakeste loendur:

| A.8.1.3.4.1. | toimib täisvoolu töötingimustel; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.1.

toimib täisvoolu töötingimustel;

| A.8.1.3.4.2. | tagab kooskõlas jälgitava standardiga vahemikus 1 cm–3 kuni tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiirini loendustäpsuse ± 10 %. Kui kontsentratsioon on väiksem kui 100 tahket osakest cm–3 kohta, võib nõuda mõõtmisi, mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide kaupa, et näidata tahkete osakeste loenduri täpsust kõrge statistilise usaldusnivooga; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.2.

tagab kooskõlas jälgitava standardiga vahemikus 1 cm–3 kuni tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiirini loendustäpsuse ± 10 %. Kui kontsentratsioon on väiksem kui 100 tahket osakest cm–3 kohta, võib nõuda mõõtmisi, mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide kaupa, et näidata tahkete osakeste loenduri täpsust kõrge statistilise usaldusnivooga;

| A.8.1.3.4.3. | selle lugemi täpsus peab olema vähemalt 0,1 osakest cm–3, kui kontsentratsioon on alla 100 cm–3; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.3.

selle lugemi täpsus peab olema vähemalt 0,1 osakest cm–3, kui kontsentratsioon on alla 100 cm–3;

| A.8.1.3.4.4. | annab lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsentratsiooni kohta kogu üksikute osakeste loendusrežiimi mõõtepiirkonnas; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.4.

annab lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsentratsiooni kohta kogu üksikute osakeste loendusrežiimi mõõtepiirkonnas;

| A.8.1.3.4.5. | edastab mõõteandmeid sagedusel vähemalt 0,5 Hz; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.5.

edastab mõõteandmeid sagedusel vähemalt 0,5 Hz;

| A.8.1.3.4.6. | tagab, et mõõdetud kontsentratsiooni puhul on reageerimisaeg t90 alla 5 sekundi; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.6.

tagab, et mõõdetud kontsentratsiooni puhul on reageerimisaeg t90 alla 5 sekundi;

| A.8.1.3.4.7. | sisaldab juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, mille korrektsioon on kuni 10 %. Loenduri puhul võidakse kasutada punktis A.8.2.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreerimistegurit, kuid loendustõhususe korrigeerimiseks või määramiseks ei tohi kasutada ühtki muud algoritmi; |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.7.

sisaldab juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, mille korrektsioon on kuni 10 %. Loenduri puhul võidakse kasutada punktis A.8.2.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreerimistegurit, kuid loendustõhususe korrigeerimiseks või määramiseks ei tohi kasutada ühtki muud algoritmi;

| A.8.1.3.4.8. | tagab tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm (±1 nm), loendustõhususe 50 % (±12 %), ning tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm (±1 nm), loendustõhususe > 90 %. Loendustõhususe võib saavutada sisemiste (nt instrumendi konfiguratsioon) või välimiste (nt eelklassifitseerija mõõtmed) vahenditega. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.8.

tagab tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm (±1 nm), loendustõhususe 50 % (±12 %), ning tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm (±1 nm), loendustõhususe > 90 %. Loendustõhususe võib saavutada sisemiste (nt instrumendi konfiguratsioon) või välimiste (nt eelklassifitseerija mõõtmed) vahenditega.

| A.8.1.3.4.9. | Kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse seda seadme valmistaja poolt kindlaksmääranud sagedusega. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.9.

Kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse seda seadme valmistaja poolt kindlaksmääranud sagedusega.

A.8.1.3.5.   Kui punktis, kus kontrollitakse voolukiirust tahkete osakeste loenduris, ei hoita püsivat rõhku ja/või temperatuuri, tuleb neid mõõta tahkete osakeste loenduri sisendis ning edastada tahkete osakeste kontsentratsiooni korrigeerimiseks standardtingimustele vastavaks.

A.8.1.3.6.   Viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis, lenduvate tahkete osakeste püüduris ja väljalasketorus ning tahkete osakeste loenduri reageerimiseaeg t90 ei tohi kokku kesta kauem kui 20 s.

A.8.1.3.7.   Kogu tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (ülekandesüsteem, lenduvate tahkete osakeste püüdur, väljalasketoru ja tahkete osakeste loendur) ülekandeaeg määratakse kindlaks aerosooli pihustamisega otse ülekandesüsteemi sisendi juures. Aerosooli pihustatakse vähem kui 0,1 sekundi jooksul. Katses kasutatav aerosool peaks muutma kontsentratsiooni vähemalt 60% skaala täisväärtusest.

Kontsentratsioonijälg salvestatakse. Tahkete osakeste kontsentratsiooni ja väljalaskevoolu signaalide aja vastavusseviimiseks määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna vahetamishetkest (t0) kuni hetkeni, mil saavutatakse 50 % lõppnäidust (t50).

A.8.1.4.   Soovitatava süsteemi kirjeldus:

Järgmistes punktides kirjeldatakse soovituslikku tahkete osakeste arvu mõõtmise viisi. Samas võib kasutada kõiki süsteeme, mis vastavad punktides A.8.1.2. ja A.8.1.3. esitatud spetsifikatsioonidele.

Joonistel 19 ja 20 on esitatud skeemid tahkete osakeste proovivõtusüsteemi soovitusliku konfiguratsiooni kohta osavoolu- ja täisvoolulahjendussüsteemi puhul.

Joonis 19

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem – osavoolulahjendussüsteem

Image

Joonis 20

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem – täisvoolulahjendussüsteem

Image

A.8.1.4.1.   Proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemi avanevast proovivõtturi otsikust või proovivõtukohast, tahkete osakeste ülekandetorust, tahkete osakeste eelseparaatorist ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist, mis on paigaldatud tahkete osakeste kontsentratsioonimõõturist ülesvoolu. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks (tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendid: PND1 ja PND2) ja tahkete osakeste aurustamiseks (aurustumistoru, ET). Proovivõttur või proovivõtukoht gaasivoost proovi võtmiseks peab asuma lahjendustorus selliselt, et gaasivoo representatiivne proov võetaks lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Viibeaeg süsteemis ning tahkete osakeste loenduri reageerimiseaeg t90 ei tohi kokku kesta kauem kui 20 s.

A.8.1.4.2.   Tahkete osakeste ülekandesüsteem

Proovivõtturi otsik või proovivõtukoht moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist tahkete osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendi sisendisse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele.

Täisvoolulahjendussüsteemide ning käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõttur tunneli keskjoone lähedale, tunneli 10–20-kordse diameetri võrra gaasi sisendist allavoolu, suunaga vastu gaasivoolu tunnelis, ning otsiku teljed paralleelselt lahjendustunneli telgedega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõtukoht tahkete osakeste ülekandetorustikku ülesvoolu tahkete osakeste filtri hoidikust, voolukiiruse mõõdikust ja mis tahes hargnemisest või möödaviigust. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:

voolu Reynoldsi arv (Re) peab olema < 1 700;

viibeaeg ülekandesüsteemis peab olema ≤ 3 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada elektrilise liikuvuse läbimõõduga 30nm tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.

Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisendisse, peab vastama järgmistele nõuetele:

selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;

gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus ei ületa 0,8 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada elektrilise liikuvuse läbimõõduga 30nm tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.

A.8.1.4.3.   Tahkete osakeste eelseparaator

Soovituste kohaselt paigutatakse tahkete osakeste eelseparaator lenduvate tahkete osakeste püüdurist ülesvoolu. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste tahkete osakeste massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse suunatakse, vähemalt 99 % eelseparaatorist väljuma. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu proovide võtmisel sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu määramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka veel teist eelseparaatorit.

A.8.1.4.4.   Lenduvate tahkete osakeste püüdur (VPR)

Lenduvate tahkete osakeste püüdur koosneb järjestikku ühendatud esimesest tahkete osakeste lahjendist (PND1), aurustumistorust ja teisest tahkete osakeste lahjendist (PND2). Sellise lahjendamise eesmärk on vähendada tahkete osakeste kontsentratsiooni proovides, et see oleks tahkete osakeste kontsentratsiooni loendurisse sisenedes väiksem kui üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine mõõtepiir, ning vähendada kristallisatsioonikeskmete teket proovis. Lenduvate tahkete osakeste püüdur annab teavet selle kohta, kas PND1 ja aurustumistoru on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri või mitte.

Püüdur peab tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30nm suuruste tahkete osakeste aurustumise rohkem kui 99 % ulatuses, kusjuures sisselaske kontsentratsioon on vähemalt 10 000 cm–3; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku. Lisaks tuleb tagada, et lenduvate tahkete osakeste püüduris oleks tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30nm ja 50nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm.

A.8.1.4.4.1.   Esimene tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendi (PND1)

Esimene seade on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks ning selle (seina)temperatuur peab olema 150 °C – 400° C. Seinatemperatuuri sättepunkti hoitakse pidevalt nominaalsel töötemperatuuril nimetatud vahemikus (tolerantsiga ±10 °C) ning see ei tohi ületada aurustumistoru seinatemperatuuri (punkt A.8.1.4.4.2). Lahjendis tuleks kasutada HEPA-filtri läbinud lahjendusõhku ning lahjendi lahjendustegur peaks olema 10–200.

A.8.1.4.4.2.   Aurustumistoru

Aurustumistoru seinatemperatuur peab kogu toru pikkuses olema kõrgem või samaväärne osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendi seinatemperatuuriga ning seinatemperatuuri hoitakse fikseeritud nominaalsel töötemperatuuril vahemikus 300 °C – 400 °C (tolerantsiga ±10 °C).

A.8.1.4.4.3.   Teine tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendi (PND2)

PND2 on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks. Lahjendis kasutatakse HEPA-filtri läbinud lahjendusõhku ning lahjendi ühekordse lahjenduse tegur peab püsima vahemikus 10–30. PND2 lahjendustegur valitakse vahemikus 10–15, et tahkete osakeste kontsentratsioon teisest lahjendist allavoolu oleks väiksem kui tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine mõõtepiir ning gaasi temperatuur enne loendurisse sisenemist oleks alla 35 °C.

A.8.1.4.5.   Tahkete osakeste loendur (PNC)

Tahkete osakeste loendur peab vastama punktis A.8.1.3.4 esitatud nõuetele.

A.8.2.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kalibreerimine ja valideerimine (1)

A.8.2.1.   Tahkete osakeste loenduri kalibreerimine

A.8.2.1.1.   Tehniline teenistus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust jälgitavatele standarditele 12 kuu jooksul enne heitekatset.

A.8.2.1.2.   Pärast iga suuremat hooldust tuleb tahkete osakeste loendur korduskalibreerida ja väljastada uus kalibreerimistunnistus.

A.8.2.1.3.   Kalibreerimine peab vastama kalibreerimise standardmeetodile:

| a) | võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust kalibreeritud aerosool-elektromeetri omaga, võttes üheaegselt proove ka elektrostaatiliselt fraktsioneeritud kalibreerimisosakestest; või |
| --- | --- |

a)

võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust kalibreeritud aerosool-elektromeetri omaga, võttes üheaegselt proove ka elektrostaatiliselt fraktsioneeritud kalibreerimisosakestest; või

| b) | võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust muu tahkete osakeste loenduri tulemusega, mida on kalibreeritud eespool kirjeldatud meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

b)

võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust muu tahkete osakeste loenduri tulemusega, mida on kalibreeritud eespool kirjeldatud meetodi kohaselt.

Elektromeetri puhul peab kalibreerimisel kasutama vähemalt kuut standardset kontsentratsiooni, mille korral oleks tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkond kaetud võimalikult ühtlaselt. Kõnealused kontsentratsioonid peavad hõlmama nominaalset null-kontsentratsiooni, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA filtrite ühendamisel iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreerimisel ei kohaldata kalibreerimistegurit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud null-kontsentratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ±10 %, vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse kahe andmekogumi lineaarse regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes kohaldatakse kalibreerimistegurit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (R2) ning see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendi (R2) arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti (null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).

Tahkete osakeste etalonloenduri puhul tuleb kalibreerimisel kasutada vähemalt kuut standardset kontsentratsiooni tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkonnas. Vähemalt kolm kontsentratsiooni peavad olema väiksemad kui 1 000 cm–3, ülejäänud kontsentratsioonid peavad paiknema lineaarselt 1 000 cm–3 ja loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri vahel. Kõnealused kontsentratsioonid peavad hõlmama nominaalset null-kontsentratsiooni, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA filtrite ühendamisel iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreerimisel ei kohaldata kalibreerimistegurit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud null-kontsentratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ±10 %, vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse kahe andmekogumi lineaarse regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes kohaldatakse kalibreerimistegurit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (R2) ning see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendi (R2) arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti (null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).

A.8.2.1.4.   Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust punktis A.8.1.3.4.8 sätestatud nõuetele, mis käsitlevad tahkete osakeste loenduri avastamistõhusust tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loenduri loendustõhusust tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm, ei ole vaja kontrollida.

A.8.2.2.   Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideerimine

A.8.2.2.1.   Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegureid kõikide lahjendusastmete puhul seadme kinnitatud nominaalsete töötemperatuuride juures kalibreeritakse uue seadme puhul ja pärast iga suuremat hooldust. Püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri perioodilise valideerimise nõue hõlmab vaid selle kontrollimist ühelainsal seadistusel, mida tavaliselt kasutatakse mõõtmiste puhul sõidukitel, mis on varustatud diislikütuse tahkete osakeste filtriga. Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- või valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust 6 kuu jooksul enne heitekatset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud.

Lenduvate tahkete osakeste püüdurit määratletakse tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri järgi selliste tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid (fr(d)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, peavad olema vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suuremad ning mitte üle 5 % väiksemad, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimiseks peab tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri keskväärtus olema ±10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibreerimise käigus kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmisest vähendustegurist (Formula).

A.8.2.2.2.   Mõõtmisel kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm, ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete osakeste püüduri sisendis peab olema 5 000 tahket osakest cm–3 kohta. Tahkete osakeste kontsentratsiooni tuleb mõõta seadeldistest nii üles- kui ka allavoolu.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di) ) arvutatakse tahkete osakeste kõikide suuruste puhul järgmiselt:

| | (117) |
| --- | --- |

Formula

(117)

kus:

| Nin(di) | = | diameetriga di tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu; |
| --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | diameetriga di tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu; ning |
| di | = | tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm). |

Nin(di)

=

diameetriga di tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;

Nout(di)

=

diameetriga di tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu; ning

di

=

tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).

Näitajaid Nin(di
  ) and Nout(di
  ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur (Formula) konkreetse lahjendusseadistuse korral arvutatakse järgmiselt:

| | (118) |
| --- | --- |

Formula

(118)

Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida ja valideerida tervikliku üksusena.

A.8.2.2.3.   Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab seadme lenduvate tahkete osakeste püüdmise tõhusust 6 kuu jooksul enne heitekatset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud. Sisselaskekontsentratsiooni ≥ 10 000 cm–3 puhul peab lenduvate tahkete osakeste püüdur minimaalse lahjendusseadistuse korral ja valmistaja soovitatud töötemperatuuril kõrvaldama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) tahked osakesed, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, rohkem kui 99 % ulatuses.

A.8.2.3.   Tahkete osakeste arvu mõõtesüsteemi kontrollimismenetlus

A.8.2.3.1.   Enne iga katset peab tahkete osakeste loendur andma mõõtetulemuseks vähem kui 0,5 tahket osakest cm–3 kohta, kui tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (tahkete osakeste loendur ja lenduvate tahkete osakeste püüdur) sisendiga on ühendatud vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluv või võrdväärse tõhususega HEPA filter.

A.8.2.3.2.   Igakuisel kontrollimisel võib tahkete osakeste loenduris mõõdetud voolukiirus erineda kalibreeritud voolumõõturiga kontrollimisel saadud tahkete osakeste loenduri nominaalsest voolukiirusest 5 % võrra.

A.8.2.3.3.   Igapäevasel kontrollimisel, kui tahkete osakeste loenduri sisendiga on ühendatud standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluva või võrdväärse tõhususega HEPA filter, peab tahkete osakeste loenduri mõõtmistulemus märkima kontsentratsiooniks kuni 0,2 cm–3. Filtri eemaldamisel peab tahkete osakeste loenduri mõõtmistulemus näitama kontsentratsiooni suurenemist vähemalt kuni 100 tahke osakeseni cm–3 kohta, kui loendurisse suunatakse välisõhk, ning vähenema taas tasemele ≤ 0,2 cm–3, kui HEPA filter asetatakse uuesti kohale.

A.8.2.3.4.   Enne iga katset tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et aurustumistoru, kui see on süsteemi lisatud, on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.

A.8.2.3.5.   Enne iga testi tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et lahjendi PND1 on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.

---

(1)  Kalibreerimise ja valideerimise meetodite näidised on kättesaadavad aadressil http://www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp.html.html

---

5. LISA

ETALONKÜTUSTE SPETSIFIKATSIOONID

Diiselmootorite ja segakütuseliste mootorite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed

Tüüp: diislikütus (B7)

| Parameeter | Ühik | Piirnormid (1) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniindeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Tsetaaniarv (2) | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destilleerimine: |
| — | 50 % punkt |

Parameeter

Ühik

Piirnormid (1)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Tsetaaniindeks

46,0

EN ISO 4264

Tsetaaniarv (2)

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Destilleerimine:

—

50 % punkt

°C

245

EN-ISO 3405

| — | 95 % punkt |
| --- | --- |

—

95 % punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

360

EN-ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

EN 22719

Külma filtri ummistumispunkt (CFPP)

°C

5

EN 116

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Väävlisisaldus

mg/kg

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Vasekorrosioon

(3 h 50 °C juures)

Klass

Klass 1

EN-ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Tuhasus

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Kogusaaste

mg/kg

24

EN 12662

Veesisaldus

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugev hape)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oksüdatsioonikindlus (3)

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Määrdevõime (HFRR kulumisjälje diameeter temperatuuril 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Oksüdatsioonikindlus 110 °C juures (3)

H

20,0

EN 15751

FAME (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Tüüp: eriotstarbelistes diiselmootorites kasutatav etanool (ED95) (5)

| Parameeter | Ühik | Piirnormid (6) | Katsemeetod (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | alumine | ülemine |
| Kogualkohol (etanool, sh kõrgemate küllastunud alkoholide sisaldus) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Muud kõrgemad küllastunud monoalkoholid (C3–C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanool | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Happesus, väljendatud äädikhappena | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Välimus | | Selge ja läbipaistev | |
| Leekpunkt | °C | 10 | | EN 3679 |
| Kuivjääk | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Veesisaldus | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (8)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehüüdid, väljendatud äädikhappena | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estrid, väljendatud etüülatsetaadina | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Väävlisisaldus | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfaadid | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Osakestega saastatus | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Anorgaaniline kloriid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 or EN 15492 |
| Vask | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrijuhtivus | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 või prEN 15938 |

Parameeter

Ühik

Piirnormid (6)

Katsemeetod (7)

alumine

ülemine

Kogualkohol (etanool, sh kõrgemate küllastunud alkoholide sisaldus)

% m/m

92,4

EN 15721

Muud kõrgemad küllastunud monoalkoholid (C3–C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Metanool

% m/m

0,3

EN 15721

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Happesus, väljendatud äädikhappena

% m/m

0,0025

EN 15491

Välimus

Selge ja läbipaistev

Leekpunkt

°C

10

EN 3679

Kuivjääk

mg/kg

15

EN 15691

Veesisaldus

% m/m

6,5

EN 15489 (8)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehüüdid, väljendatud äädikhappena

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Estrid, väljendatud etüülatsetaadina

% m/m

0,1

ASTM D1617

Väävlisisaldus

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfaadid

mg/kg

4,0

EN 15492

Osakestega saastatus

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Anorgaaniline kloriid

mg/kg

1,0

EN 15484 or EN 15492

Vask

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrijuhtivus

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 või prEN 15938

Ottomootorite ja segakütuseliste mootorite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed

Tüüp: bensiin (E10)

| Parameeter | Ühik | Piirnormid (9) | Katsemeetod (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine | |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:2005 (11) |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:2005 (11) |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Aururõhk | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Veesisaldus | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilleerimine: |
| — | aurustunud temperatuuril 70 °C |

Parameeter

Ühik

Piirnormid (9)

Katsemeetod (10)

alumine

ülemine

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:2005 (11)

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:2005 (11)

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Aururõhk

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Veesisaldus

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destilleerimine:

—

aurustunud temperatuuril 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

190

210

EN-ISO 3405

Jäägid

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238,

EN 14517

| — | küllastunud |
| --- | --- |

—

küllastunud

% v/v

Teatada

EN 14517

EN 15553

Süsiniku-vesiniku suhe

Teatada

Süsiniku-vesiniku suhe

Teatada

Induktsiooniaeg (12)

minutid

480

EN-ISO 7536

Hapnikusisaldus (13)

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Vaigusisaldus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Väävlisisaldus (14)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vasekorrosioon

(3 h 50 °C juures)

Klass

—

Klass 1

EN-ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforisisaldus (15)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanool (12)

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Tüüp: etanool (E85)

| Parameeter | Ühik | Piirnormid (16) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | Teatada | ISO 3675 |
| Aururõhk | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Väävlisisaldus (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 or EN 15486 |
| Oksüdatsioonikindlus | Minutid | 360 | | EN ISO 7536 |
| Olemasolev vaik
  (lahustiga pestud) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Välimus:
  määratakse välistemperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem | | Selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta | Visuaalne kontroll |
| Etanool ja kõrgemad alkoholid (18) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Kõrgemad alkoholid (C3–C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanool | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Bensiin (19) | % v/v | Ülejäänu | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Veesisaldus | % v/v | | 0,300 | EN 15489 or EN 15692 |
| Anorgaaniliste kloriidide sisaldus | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Korrosioon vaseribal
  (3 h 50°C juures) | Klass | Klass 1 | | EN ISO 2160 |
| Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH) | % m/m | — | 0,0050 | EN 15491 |
| (mg/l) | (40) |
| Elektrijuhtivus | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 või prEN 15938 |
| Süsiniku-vesiniku suhe | | teatada | |
| Süsiniku-vesiniku suhe | | teatada | |

Parameeter

Ühik

Piirnormid (16)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

Teatada

ISO 3675

Aururõhk

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Väävlisisaldus (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 or EN 15486

Oksüdatsioonikindlus

Minutid

360

EN ISO 7536

Olemasolev vaik

(lahustiga pestud)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Välimus:

määratakse välistemperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem

Selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta

Visuaalne kontroll

Etanool ja kõrgemad alkoholid (18)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Kõrgemad alkoholid (C3–C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanool

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Bensiin (19)

% v/v

Ülejäänu

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Veesisaldus

% v/v

0,300

EN 15489 or EN 15692

Anorgaaniliste kloriidide sisaldus

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Korrosioon vaseribal

(3 h 50°C juures)

Klass

Klass 1

EN ISO 2160

Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH)

% m/m

—

0,0050

EN 15491

(mg/l)

(40)

Elektrijuhtivus

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 või prEN 15938

Süsiniku-vesiniku suhe

teatada

Süsiniku-vesiniku suhe

teatada

Tüüp: veeldatud naftagaas

| Parameeter | Ühik | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostis: | | | | EN 27941 |
| C3 sisaldus | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 sisaldus | % v/v | Ülejäänu (21) | Ülejäänu (21) | |
| < C3, > C4 | % v/v | maksimaalselt 2 | maksimaalselt 2 | |
| Olefiinid | % v/v | maksimaalselt 12 | maksimaalselt 15 | |
| Aurustusjääk | mg/kg | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | EN 15470 |
| Vesi temperatuuril 0 °C | | puudub | puudub | EN 15469 |
| Väävlisisaldus, sh odorant | mg/kg | maksimaalselt 10 | maksimaalselt 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vesiniksulfiid | | puuduvad | puuduvad | EN ISO 8819 |
| Korrosioon vaseribal
  (1 h 40 °C juures) | Klass | Klass 1 | Klass 1 | ISO 6251 (22) |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| Mootori oktaaniarv (23) | | vähemalt 89,0 | vähemalt 89,0 | EN 589 B lisa |

Parameeter

Ühik

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis:

EN 27941

C3 sisaldus

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

C4 sisaldus

% v/v

Ülejäänu (21)

Ülejäänu (21)

< C3, > C4

% v/v

maksimaalselt 2

maksimaalselt 2

Olefiinid

% v/v

maksimaalselt 12

maksimaalselt 15

Aurustusjääk

mg/kg

maksimaalselt 50

maksimaalselt 50

EN 15470

Vesi temperatuuril 0 °C

puudub

puudub

EN 15469

Väävlisisaldus, sh odorant

mg/kg

maksimaalselt 10

maksimaalselt 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vesiniksulfiid

puuduvad

puuduvad

EN ISO 8819

Korrosioon vaseribal

(1 h 40 °C juures)

Klass

Klass 1

Klass 1

ISO 6251 (22)

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

Mootori oktaaniarv (23)

vähemalt 89,0

vähemalt 89,0

EN 589 B lisa

Tüüp: maagaas/biometaan

| Kirjeldus | Ühikud | Alus | Piirnormid | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Etalonkütus GR |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaan | | 13 | 11 | 15 | |
| Ülejäänu (24) | mool% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326-5 |

Kirjeldus

Ühikud

Alus

Piirnormid

Katsemeetod

alumine

ülemine

Etalonkütus GR

Koostis:

Metaan

87

84

89

Etaan

13

11

15

Ülejäänu (24)

mool%

—

—

1

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (25)

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G23 |
| --- |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Ülejäänu (26) | mool% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mool% | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G23

Koostis:

Metaan

92,5

91,5

93,5

Ülejäänu (26)

mool%

—

—

1

ISO 6974

N2

mool%

7,5

6,5

8,5

Väävlisisaldus

mg/m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G25 |
| --- |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | mool% | 86 | 84 | 88 | |
| Ülejäänu (28) | mool% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mool% | 14 | 12 | 16 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G25

Koostis:

Metaan

mool%

86

84

88

Ülejäänu (28)

mool%

—

—

1

ISO 6974

N2

mool%

14

12

16

Väävlisisaldus

mg/m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G20 |
| --- |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | mool% | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Ülejäänu (30) | mool% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mool% | | | | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe indeks (neto) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Etalonkütus G20

Koostis:

Metaan

mool%

100

99

100

ISO 6974

Ülejäänu (30)

mool%

—

—

1

ISO 6974

N2

mool%

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbe indeks (neto)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Spetsifikatsioonis esitatud väärtused on „tõelised väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(2)  Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõuetele. Kui peaks tekkima siiski vaidlusi kütuse tarnija ja kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi, juhul kui ei piirduta ühekordse mõõtmisega, vaid tehakse vajaliku kordustäpsuse saavutamiseks piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(3)  Kuigi oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, jääb säilivusaeg siiski tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks tarnijaga nõu pidada.

(4)  Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 spetsifikatsioonile.

(5)  Etanoolkütusele võib lisada lisaaineid, nagu täiteks mootori valmistaja määratletud tsetaaniparandajat, seni, kui ei ole teavet nende negatiivsete kõrvaltoimete kohta. Kui need tingimused on täidetud, siis on suurim lubatud arv 10 % m/m.

(6)  Spetsifikatsioonis esitatud väärtused on „tõelised väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(7)  Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(8)  Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada EN 15489 tingimusi.

(9)  Spetsifikatsioonis esitatud väärtused on „tõelised väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(10)  Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(11)  Lõpptulemuse arvutamisel lahutatakse MONi ja RONi puhul kooskõlas standardiga EN 228:2008 parandustegur 0,2.

(12)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahjendavaid õlisid.

(13)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(14)  Katseprotokolli märgitakse 1. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(15)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(16)  Spetsifikatsioonis esitatud väärtused on „tõelised väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted. Katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, alampiiri määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(17)  Heitekatses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus avaldatakse.

(18)  EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool on ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada.

(19)  Pliivaba bensiini sisalduse saab määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee, alkoholide, MTBE ja ETBE sisaldus.

(20)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

(21)  Ülejäänu tähendab järgmist: ülejäänu = 100 - C3 - <C3 - >C4.

(22)  See meetod ei võimalda söövitavate ainete esinemist täpselt määrata, juhul kui proov sisaldab korrosiooniinhibiitoreid või muid kemikaale, mis vähendavad proovi korrosiooni vaseribal. Seepärast on keelatud lisada selliseid aineid ainuüksi selleks, et mõjutada katsetulemusi.

(23)  Mootori valmistaja taotlusel võib tüübikatsetuse läbiviimisel kasutada suuremat MONi.

(24)  Inertsed gaasid + C2+

(25)  Väärtus, mis määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(26)  Inertsed gaasid (muud kui N2) + C2+ C2+

(27)  Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(28)  Inertsed gaasid (muud kui N2) + C2+ C2+

(29)  Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(30)  Inertsed gaasid (muud kui N2) + C2 + C2+.

(31)  Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(32)  Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

---

6. LISA

TÜÜBIKINNITUSEL TEHNOÜLEVAATUSEKS VAJALIKUD HEITKOGUSTE ANDMED

SÜSINIKMONOOKSIIDI HEITKOGUSTE MÕÕTMINE TÜHIKÄIGUL

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1. | Käesolevas lisas kehtestatakse menetlus süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmiseks tühikäigul (tava- ja suurel pöörlemiskiirusel) bensiini või etanooliga (E85) töötavate ottomootorite puhul või maagaasi/biometaani või veeldatud naftagaasiga töötavate ottomootorite puhul, mis on paigaldatud M2-, N1- või M1-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kehtestatakse menetlus süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmiseks tühikäigul (tava- ja suurel pöörlemiskiirusel) bensiini või etanooliga (E85) töötavate ottomootorite puhul või maagaasi/biometaani või veeldatud naftagaasiga töötavate ottomootorite puhul, mis on paigaldatud M2-, N1- või M1-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni.

2.   ÜLDNÕUDED

| 2.1. | Üldnõueteks on eeskirja nr 83 punktis 5.3.7 sätestatud nõuded koos punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 kirjeldatud eranditega. |
| --- | --- |

2.1.

Üldnõueteks on eeskirja nr 83 punktis 5.3.7 sätestatud nõuded koos punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 kirjeldatud eranditega.

| 2.2. | Eeskirja nr 83 punktis 5.3.7.3 esitatud aatomsuhteid loetakse järgmiselt:






  Hcv= vesiniku ja süsiniku aatomsuhe | — | bensiini (E10) puhul 1,93 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Eeskirja nr 83 punktis 5.3.7.3 esitatud aatomsuhteid loetakse järgmiselt:

Hcv= vesiniku ja süsiniku aatomsuhe

—

bensiini (E10) puhul 1,93

| — | veeldatud naftagaasi puhul 2,525 |
| --- | --- |

—

veeldatud naftagaasi puhul 2,525

| — | maagaasi/biometaani puhul 4,0 |
| --- | --- |

—

maagaasi/biometaani puhul 4,0

| — | etanooli (E85) puhul 2,74 |
| --- | --- |

—

etanooli (E85) puhul 2,74

Ocv= hapniku ja süsiniku aatomsuhe

| — | bensiini (E10) puhul 0,032 |
| --- | --- |

—

bensiini (E10) puhul 0,032

| — | veeldatud naftagaasi puhul 0,0 |
| --- | --- |

—

veeldatud naftagaasi puhul 0,0

| — | maagaasi/biometaani puhul 0,0 |
| --- | --- |

—

maagaasi/biometaani puhul 0,0

| — | etanooli (E85) puhul 0,385 |
| --- | --- |

—

etanooli (E85) puhul 0,385

| 2.3. | 2.A lisa punktis 1.4.3 esitatud tabel (tabel 6) täidetakse käesoleva lisa punktides 2.2 ja 2.4 sätestatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

2.3.

2.A lisa punktis 1.4.3 esitatud tabel (tabel 6) täidetakse käesoleva lisa punktides 2.2 ja 2.4 sätestatud nõuete kohaselt.

| 2.4. | Valmistaja peab kinnitama, et käesoleva lisa punkti 2.1 kohase tüübikinnituse ajal registreeritud lambda väärtus on õige ja vastab 24 kuu jooksul pärast tüübikinnituse kuupäeva tootmises oleva sõidukitüübi lambda väärtusele. Hinnang antakse tootmises olevate sõidukite kontrollimise ja uurimise põhjal. |
| --- | --- |

2.4.

Valmistaja peab kinnitama, et käesoleva lisa punkti 2.1 kohase tüübikinnituse ajal registreeritud lambda väärtus on õige ja vastab 24 kuu jooksul pärast tüübikinnituse kuupäeva tootmises oleva sõidukitüübi lambda väärtusele. Hinnang antakse tootmises olevate sõidukite kontrollimise ja uurimise põhjal.

3.   TEHNILISED NÕUDED

| 3.1. | Tehnilisteks nõueteks on eeskirja nr 83 5. lisas sätestatud nõuded koos punktis 3.2 sätestatud erandiga. |
| --- | --- |

3.1.

Tehnilisteks nõueteks on eeskirja nr 83 5. lisas sätestatud nõuded koos punktis 3.2 sätestatud erandiga.

| 3.2. | Eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2.1 sätestatud etalonkütusteks loetakse käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud vastava spetsifikatsiooniga etalonkütused. |
| --- | --- |

3.2.

Eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2.1 sätestatud etalonkütusteks loetakse käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud vastava spetsifikatsiooniga etalonkütused.

---

7. LISA

MOOTORISÜSTEEMIDE VASTUPIDAVUSE KONTROLLIMINE

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse menetlust, mille kohaselt valitakse mootorid katsete jaoks, mida tehakse halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutusaja saavutamise katseplaani alusel. Halvendustegureid kohaldatakse kooskõlas käesoleva lisa punkti 3.6 nõuetega 4. lisa kohaselt mõõdetud heitkoguste suhtes.

1.2.   Käesolevas lisas kirjeldatakse ka heitetaset mõjutavat hooldust ja heitetaset mittemõjutavat hooldust, mida tehakse kasutusaja saavutamise katseplaani alusel katsetatavatele mootoritele. Niisugune hooldus peab vastama hooldusele, mida tehakse kasutusel olevatele mootoritele, ja sellest peab uute mootorite ja sõidukite omanikke teavitama.

2.   MOOTORITE VALIK KASULIKU TÖÖEA HALVENDUSTEGURITE KINDLAKSTEGEMISEKS

2.1.   Kasuliku tööea halvendustegurite kindlakstegemiseks läbiviidava heitekatse jaoks vajalikud mootorid valitakse käesoleva eeskirja punktis 7 määratletud mootoritüüpkonnast.

2.2.   Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel liigitada omakorda tüüpkondadesse. Selleks, et liigitada erineva silindrite arvu ja konfiguratsiooniga, kuid tehniliste näitajate ja heitgaaside järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõendavad mootorite heitkoguseid vähendava talitluse sarnasust.

2.3.   Mootori valmistaja valib välja ühe mootori, mis esindab vastavalt punktile 2.2 määratletud mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda ja mida katsetatakse punktis 3.2 määratletud kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul, millest teatatakse tüübikinnitusasutusele enne katse algust.

2.3.1.   Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks tuleks katsetada mõnd muud mootorit, valivad tüübikinnitusasutus ja mootorite valmistaja ühiselt katsetatava mootori.

3.   KASULIKU TÖÖEA HALVENDUSTEGURITE KINDLAKSTEGEMINE

3.1.   Üldsätted

Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kohaldatavad halvendustegurid tehakse kindlaks valitud mootorite põhjal, võttes aluseks kasutusaja saavutamise katseplaani, mis hõlmab gaasiliste saasteainete heite ja tahkete osakeste regulaarset määramist WHTC ja WHSC katsetes.

3.2.   Kasutusaja saavutamise katseplaan

Kasutusaja saavutamise katseplaani võib rakendada valmistaja soovil, katsetades valitud mootoriga varustatud sõidukit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel või katsetades valitud mootorit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel dünamomeetril.

3.2.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamine reaalsetes tingimustes ja dünamomeetril

3.2.1.1.   Valmistaja määrab kindlaks mootorite läbitava vahemaa, kasutusaja saavutamise ja vanandamistsükli vormi ja ulatuse kooskõlas heade inseneritavadega.

3.2.1.2.   Valmistaja määrab kindlaks katsepunktid, kus kuumkäivitusega WHTC katse ja WHSC katse käigus mõõdetakse gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguseid. Katsepunkte peab olema vähemalt kolm: üks kasutusaja saavutamise katseplaani alguses, üks umbes selle keskel ja veel üks selle lõpus.

3.2.1.3.   Kooskõlas punktiga 3.5.2 arvutatud heitkoguste piirnormid alguspunktis ja kasuliku tööea lõpp-punktis peavad vastama käesoleva eeskirja punktis 5.3 sätestatud piirnormile, ehkki katsepunktide üksikud heitetulemused võivad olla nendest piirnormidest suuremad.

3.2.1.4.   Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis läbi viia ainult ühe katsetsükli (kas kuumkäivitusega WHTC või WHSC) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

3.2.1.5.   Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutusaja saavutamise katseplaanid.

3.2.1.6.   Kasutusaja saavutamise katseplaan võib olla lühem kui kasulik tööiga, kuid see ei tohi olla lühem punkti 3.2.1.8 tabelis 1 näidatust.

3.2.1.7.   Valmistaja peab kindlaks määrama, millises korrelatsioonis on minimaalne kasutusaja saavutamise periood (läbisõidetud vahemaa) mootori töötundidega dünamomeetril, näiteks milline on kütusekulu korrelatsioon, korrelatsioon sõiduki kiiruse ja mootori pöörete vahel jne.

3.2.1.8.   Minimaalne kasutusaja saavutamise periood

Tabel 1

Minimaalne kasutusaja saavutamise periood

| Sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse (1) | Minimaalne kasutusaja saavutamise periood | Kasulik tööiga |
| --- | --- | --- |
| N1-kategooria sõidukid | 160 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| N2- kategooria sõidukid | 188 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 16 tonni | 188 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ületab 16 tonni | 233 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| M1-kategooria sõidukid | 160 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| M2-kategooria sõidukid | 160 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 7,5 tonni | 188 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |
| M3-kategooria III ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ületab 7,5 tonni | 233 000 km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4. |

Sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse (1)

Minimaalne kasutusaja saavutamise periood

Kasulik tööiga

N1-kategooria sõidukid

160 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

N2- kategooria sõidukid

188 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 16 tonni

188 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ületab 16 tonni

233 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

M1-kategooria sõidukid

160 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

M2-kategooria sõidukid

160 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 7,5 tonni

188 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

M3-kategooria III ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ületab 7,5 tonni

233 000 km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

3.2.1.9.   Lubatud on kiirendatud vanandamine, kohandades kasutusaja saavutamise katseplaani kütusekulu alusel. Kohandamise aluseks on tüüpilise kasutusaegse kütusekulu ja vanandamistsükliaegse kütusekulu suhtarv, kuid vanandamistsükli kütusekulu ei tohi olla tüüpilisest kasutusaegsest kütusekulust rohkem kui 30 protsenti suurem.

3.2.1.10.   Kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.

3.2.2.   Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et kuumkäivitusega WHTC katsete ja WHSC katsete puhul tuleb teostada lisamõõtmisi valmistaja poolt valitud punktide vahel, teavitab ta sellest valmistajat. Valmistaja koostab uue kasutusaja saavutamise katseplaani ja tüübikinnitusasutus annab sellele oma nõusoleku.

3.3.   Mootori katsetamine

3.3.1.   Mootorisüsteemi stabiliseerimine

3.3.1.1.   Valmistaja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kohta kindlaks, mitu tundi sõiduk või mootor peab töötama, enne kui mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerub. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab valmistaja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib valmistaja lasta mootoril töötada 60-125 tundi või samaväärse kilometraaži jooksul vanandamistsüklis, et stabiliseerida mootori järeltöötlussüsteem.

3.3.1.2.   Punktis 3.3.1.1 kindlaksmääratud stabiliseerimisperioodi lõpp loetakse kasutusaja saavutamise katseplaani alguseks.

3.3.2.   Kasutusaja saavutamise katsed

3.3.2.1.   Pärast stabiliseerumisperioodi lastakse mootoril töötada valmistaja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 3.2. Kasutusaja saavutamise katseplaani raames ette nähtud korrapäraste ajavahemike tagant, mille määrab kindlaks valmistaja ja mille vajaduse korral näeb ette tüübikinnitusasutus vastavalt punktile 3.2.2, katsetatakse mootorit kuumkäivitusega WHTC katse ja WHSC katse käigus gaasiliste saasteainete heite ja tahkete osakeste heite suhtes. Kui vastavalt punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (kuumkäivitusega WHTC või WHSC), viiakse teine katsetsükkel (kuumkäivitusega WHTC või WHSC) läbi kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

3.3.2.2.   Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 4 kirjeldatud hooldust.

3.3.2.3.   Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või sõiduki erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui pardadiagnostikasüsteem on avastanud konkreetse probleemi, mis on põhjustanud rikkeindikaatori aktiveerumise.

3.4.   Aruandlus

3.4.1.   Kõik kasutusaja saavutamise katseplaani ajal läbi viidud heitekatsete (kuumkäivitusega WHTC ja WHSC) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks. Kui mõni heitekatse tunnistatakse kehtetuks, peab valmistaja selgitama, miks katse on kehtetuks tunnistatud. Sellisel juhul tuleb järgmise 100-tunnise kasutusaja jooksul teha uued kuumkäivitusega WHTC ja WHSC katseseeriad.

3.4.2.   Valmistaja säilitab dokumendid, mis sisaldavad kogu teavet kõigi kasutusaja saavutamise katseplaani käigus mootoril teostatud heitekatsete ja hoolduste kohta. See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutusaja saavutamise katseplaani käigus läbiviidud heitekatsete tulemustega.

3.5.   Halvendustegurite kindlaksmääramine

3.5.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul kuumkäivitusega WHTC ja WHSC katsete käigus igas katsepunktis mõõdetud iga saasteaine kohta tehakse kõikide katseandmete põhjal sobivaim lineaarse regressiooni analüüs. Kõigi saasteainetega tehtud kõigi katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu käesoleva eeskirja punktis 5.3 esitatud vastavate saasteainete piirnormides, pluss üks kümnendkoht. Kui vastavalt käesoleva lisa punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (kuumkäivitusega WHTC või WHSC) ning teine katsetsükkel (kuumkäivitusega WHTC või WHSC) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, tehakse regressioonanalüüs ainult igas katsepunktis teostatud katseseeria katsetulemuste põhjal.

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud mittelineaarne regressioon.

3.5.2.   Heitkoguste piirnormid iga saasteaine kohta kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja kasuliku tööea lõpp-punktis, mida kohaldatakse katsetatava mootori suhtes, tuleb arvutada regressioonivalemi põhjal. Kui kasutusaja saavutamise katseplaan on kasulikust tööeast lühem, siis määratakse heitkoguste piirnormid kasuliku tööea lõpp-punktis kindlaks punktis 3.5.1 sätestatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise teel.

3.5.3.   Iga saasteaine halvendustegur on määratluse kohaselt kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguses kohaldatavate heitkoguste piirnormide suhtarv (multiplikatiivne halvendustegur).

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul võib kohaldada iga saasteaine suhtes aditiivset halvendustegurit. Aditiivset halvendustegurit käsitatakse erinevusena arvutatud heitkoguste piirnormide vahel kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguses.

Kui arvutuse tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.

Joonisel 1 on näide halvendustegurite kindlaksmääramisest lineaarse regressiooni abil.

Multiplikatiivsete ja aditiivsete halvendustegurite kombineerimine ühes saasteainete sarjas ei ole lubatud.

Kui vastavalt käesoleva lisa punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (kuumkäivitusega WHTC või WHSC) ning teine katsetsükkel (kuumkäivitusega WHTC või WHSC) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, tehakse regressioonanalüüs ainult igas katsepunktis teostatud katseseeria katsetulemuste põhjal.

Joonis 1

Näide halvendusteguri (DF) kindlaksmääramise kohta

3.6.   Kindlaksmääratud halvendustegurid

3.6.1.   Alternatiivina halvendustegurite kindlaksmääramisele kasutusaja saavutamise katseplaani abil võivad mootorite valmistajad kasutada järgmisi kindlaksmääratud multiplikatiivseid halvendustegureid.

Tabel 2

Halvendustegurid

| Katsetsükkel | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
   (3) | NOx | NH3 | Tahkete osakeste mass | Tahkete osakeste arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |

Katsetsükkel

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
   (3)

NOx

NH3

Tahkete osakeste mass

Tahkete osakeste arv

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Kindlaksmääratud aditiivseid halvendustegureid ei ole antud. Kindlaksmääratud multiplikatiivsete halvendustegurite teisendamine aditiivseteks teguriteks ei ole lubatud.

3.7.   Halvendustegurite kohaldamine

3.7.1.   Pärast 4. lisa kohaselt mõõdetud katsetulemusele halvendusteguri kohaldamist (egas, ePM) peavad mootorid iga saasteaine osas vastama heitkoguse piirnormile, mis on esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3. Sõltuvalt halvendusteguri (DF) tüübist kohaldatakse järgmisi norme:

| a) | : | multiplikatiivne | : | (egas või ePM) * DF ≤ heitkoguste piirnorm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | aditiivne | : | (egas või ePM) + DF ≤ heitkoguste piirnorm. |

a)

:

multiplikatiivne

:

(egas või ePM) * DF ≤ heitkoguste piirnorm

b)

:

aditiivne

:

(egas või ePM) + DF ≤ heitkoguste piirnorm.

3.7.2.   Valmistaja võib otsustada kanda ühele mootorite järeltöötlussüsteemi tüüpkonnale kindlaksmääratud halvendusteguri üle teisele mootorisüsteemile, mis ei kuulu samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda. Sellistel juhtudel peab valmistaja tüübikinnitusasutusele tõendama, et mootorisüsteemil, mille jaoks järeltöötlussüsteemi tüüpkonda algselt katsetati, ja mootorisüsteemil, millele halvendustegurid üle kantakse, on samad tehnilised näitajad ja sõidukile paigaldamise nõuded ning et selle mootori või mootorisüsteemi heitetasemed on samalaadsed.

3.7.3.   Iga saasteaine halvendustegurid vastavas katsetsüklis registreeritakse 2.A lisa lisandi punktides 1.4.1 ja 1.4.2 ning 2.C lisa lisandi punktides 1.4.1 ja 1.4.2.

3.8.   Toote vastavuskontroll

3.8.1.   Tootmise vastavust heitenõuetele kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 8 nõuete alusel.

3.8.2.   Valmistaja võib otsustada mõõta saasteaine heitkoguseid enne heitgaasi järeltöötlussüsteemi samal ajal tüübikatsetuse läbiviimisega. Nii tehes võib valmistaja leida mootori ja järeltöötlussüsteemi jaoks eraldi mitteametliku halvendusteguri ning kasutada seda kontrollimise abivahendina tootmisliini lõpus.

3.8.3.   Tüübikinnituse jaoks registreeritakse 2.A lisa lisandi punktides 1.4.1 ja 1.4.2 ning 2.C lisa lisandi punktides 1.4.1 ja 1.4.2 ainult punktidele 3.5 või 3.6 vastavad halvendustegurid.

4.   HOOLDUS

Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks teostatakse hooldus kooskõlas tootja teenindus- ja hooldusraamatuga.

4.1.   Heitkoguseid mõjutav korraline hooldus

4.1.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb heitkoguseid mõjutavat korralist hooldust teostada samade läbisõiduvahemaade või samade ajavahemike tagant, nagu nähakse ette tootja poolt mootori või sõiduki omanikule antavas hooldusjuhendis. Vajadusel võib kasutusaja saavutamise katseplaani käigus seda hoolduskava muuta, tingimusel et sellest ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud.

4.1.2.   Mootori valmistaja kirjeldab kasutusaja saavutamise katseplaanis järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik) ning korralist vahetamist:

| a) | heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid; |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid;

| b) | karteri tuulutuskapp (vajaduse korral); |
| --- | --- |

b)

karteri tuulutuskapp (vajaduse korral);

| c) | kütusepihusti otsad (ainult puhastatakse); |
| --- | --- |

c)

kütusepihusti otsad (ainult puhastatakse);

| d) | kütusepihustid; |
| --- | --- |

d)

kütusepihustid;

| e) | turboülelaadur; |
| --- | --- |

e)

turboülelaadur;

| f) | elektrooniline mootori juhtimisseadis ja selle andurid ja ajamid; |
| --- | --- |

f)

elektrooniline mootori juhtimisseadis ja selle andurid ja ajamid;

| g) | tahkete osakeste filtrite järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle komponendid); |
| --- | --- |

g)

tahkete osakeste filtrite järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle komponendid);

| h) | deNOx-süsteem; |
| --- | --- |

h)

deNOx-süsteem;

| i) | heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik reguleerimisventiilid ja torud; |
| --- | --- |

i)

heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik reguleerimisventiilid ja torud;

| j) | muud heitgaasi järeltöötlussüsteemid. |
| --- | --- |

j)

muud heitgaasi järeltöötlussüsteemid.

4.1.3.   Kriitiliste heitkoguseid mõjutavate osade hooldust teostatakse ainult juhul, kui seda tehakse kasutuse ajal ja sellest teavitatakse sõiduki omanikku.

4.2.   Muudatused korralises hoolduses

4.2.1.   Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse kiita heaks uued korralised hooldused, mida valmistaja soovib kasutusaja saavutamise katseplaani käigus teha ning soovitada mootorite või sõidukite omanikele. Koos taotlusega tuleb esitada andmed, mis kinnitavad vajadust uue korralise hoolduse ja hooldusintervalli järele.

4.3.   Heitetaset mittemõjutav korraline hooldus

4.3.1.   Heitkoguseid mittemõjutavat korralist hooldust, mis on põhjendatud ja tehniliselt vajalik (nt õlivahetus, õlifiltri vahetus, kütusefiltri vahetus, õhufiltri vahetus, jahutussüsteemi hooldus, tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerimine, pöörlemissageduse regulaator, mootori poltide pöördemoment, ventiili reguleerimine, sissepritsedüüsi reguleerimine, seadistuse reguleerimine, veorihmade pingutamine jne) võib teha kasutusaja saavutamise katseplaani kaasatud mootoritel või sõidukitel kõige pikemate vaheaegade tagant, mida valmistaja soovitab omanikul teha.

4.4.   Remont

4.4.1.   Kasutusaja saavutamise katseplaani käigus katsetamiseks valitud mootorite osi, välja arvatud mootorit, heitekontrollisüsteemi või kütusesüsteemi, remonditakse ainult juhul, kui see osa lakkab toimimast või kui mootorisüsteemis tekib rike.

4.4.2.   Kui mootor, heitekontrollisüsteem või küttesüsteem ise lakkab kasutusaja saavutamise käigus toimimast, siis tunnistatakse kasutusaja saavutamine kehtetuks ja alustatakse uue mootorisüsteemiga uut kasutusaja saavutamise tsüklit.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni R.E.3 – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2 punktis 2.

(2)  Kohaldatakse diiselmootorite puhul

(3)  Kohaldatakse ottomootorite puhul.

---

8. LISA

KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE JA MOOTORITE VASTAVUS

1.   SISSEJUHATUS

1.1   Käesolevas lisas sätestatakse kasutusel olevate mootorite ja sõidukite vastavuskontrolli ja -tõendamise nõuded.

2.   KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE/MOOTORITE VASTAVUSKONTROLLI KORD

2.1.   Kasutusel olevate sõidukite või mootoritüüpkonna mootorite vastavust tõendatakse sõidukite katsetamisega maanteel, kasutades tavapärast sõiduviisi tavapärastes tingimustes ja tavapärase nimikoormusega. Vastavuskontrolli katse peab olema tüüpiline sõidukitele, mida kasutatakse nende reaalsetel sõidumarsruutidel nende tavapärase koorma ja tavalise elukutselise sõidukijuhiga. Kui sõidukit ei juhi konkreetse sõiduki tavaline elukutseline juht, siis peab alternatiivne juht olema kvalifitseeritud ja koolitatud juhtima katsealuse kategooria sõidukeid.

2.2.   Kui konkreetse sõiduki tavapäraseid kasutustingimusi peetakse katsete nõuetekohaseks läbiviimiseks ebasobivateks, siis võib valmistaja või tüübikinnitusasutus taotleda alternatiivsete sõidumarsruutide ja nimikoormuste kasutamist.

2.3.   Valmistaja tõendab tüübikinnitusasutusele, et väljavalitud sõiduk, sõiduviisid, tingimused ja nimikoormused on mootoritüüpkonnale tüüpilised. Punktides 4.1 ja 4.5 sätestatud nõuete abil tehakse kindlaks, kas sõiduviisid ja nimikoormused on kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuse katsetamiseks vastuvõetavad.

2.4.   Valmistaja teatab vastavuskatsete aja- ja valimikava uue mootoritüüpkonna esimese tüübikinnituse ajal.

2.5.   Nõuetele mittevastavaks loetakse sõidukid, millel puudub andmevahetuse liides, mis võimaldaks käesoleva eeskirja punktides 9.4.2.1 ja 9.4.2.2 sätestatud vajalike elektroonilise kontrollploki andmete kogumist, samuti puuduvate andmetega või mittestandardset andmeprotokolli kasutavad sõidukid.

2.6.   Nõuetele mittevastavaks loetakse sõidukid, mille puhul elektroonilise kontrollploki andmete kogumine mõjutab sõiduki heiteid või talitust.

3.   MOOTORI VÕI SÕIDUKI VALIK

3.1.   Pärast mootoritüüpkonnale tüübikinnituse saamist viib valmistaja läbi selle mootoritüüpkonna kasutusel olevate sõidukite katsetuse 18 kuu jooksul alates sellest tüüpkonnast oleva mootoriga varustatud sõiduki esmasest registreerimisest. Mitmeetapilise tüübikinnituse korral mõeldakse esmase registreerimise all komplekteeritud sõiduki esmast registreerimist.

Katset korratakse sõidukitel perioodiliselt vähemalt iga kahe aasta järel iga mootoritüüpkonna puhul nende kasuliku tööea jooksul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.

Valmistaja taotlusel võib katsed viis aastat pärast tootmise lõpetamist peatada.

3.1.1.   Kolmest mootorist koosneva miinimumvalimi puhul on seeria katse läbimise tõenäosus siis, kui 20 protsenti sõidukitest või mootoritest on defektsed, 0,90 (tootja risk 10 protsenti) ning seeria vastuvõtmise tõenäosus on siis, kui 60 protsenti sõidukitest või mootoritest on defektsed, 0,10 (tarbija risk 10 protsenti).

3.1.2.   Valimi suhtes määratakse katsestatistik, mis määrab mittevastavate katsete kumulatiivse arvu n-das katses.

3.1.3.   Positiivne või negatiivne otsus seeria kohta tehakse järgmiselt:

| a) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 antud positiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse seeria suhtes positiivne otsus; |
| --- | --- |

a)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 antud positiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse seeria suhtes positiivne otsus;

| b) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 antud negatiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse seeria suhtes negatiivne otsus; |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 antud negatiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse seeria suhtes negatiivne otsus;

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesolevale lisale ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesolevale lisale ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

Tabelis 1 esitatud positiivsete ja negatiivsete otsuste arv on arvutatud rahvusvahelise standardi ISO 8422/1991 alusel.

Tabel 1

Valimikava positiivsete ja negatiivsete otsuste arv

Valimi minimaalne suurus: 3

| Katsetatud mootorite koguarv
  (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv | Negatiivsete otsuste arv |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Katsetatud mootorite koguarv

(valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv

Negatiivsete otsuste arv

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Tüübikinnitusasutus kinnitab valitud mootori- ja sõidukikonfiguratsioonid enne katsemenetluse algust. Valiku tegemiseks esitatakse tüübikinnitusasutusele kriteeriumid, mida kasutatakse konkreetsete sõidukite valimiseks.

3.2.   Valitud mootorid ja sõidukid peavad olema piirkonnas (nt Euroopa Liidus) kasutusel ja registreeritud. Sõiduk peab olema kasutuse jooksul läbinud vähemalt 25 000 km.

3.3.   Katsetatud sõidukil peab olema hooldusregister, millest selgub, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud ja et hooldustööd on tehtud tootja soovituste kohaselt.

3.4.   Kontrollitakse pardadiagnostikasüsteemi, et teha kindlaks mootori nõuetekohane talitlus. Kõik pardadiagnostikasüsteemi mälus sisalduvad rikketeated ja valmisolekukoodid registreeritakse ning tehakse nõutavad parandused.

C-klassi rikkega mootoreid ei ole vaja enne katsetamist parandada. Diagnostika veakoode (DTC) ei tohi kustutada.

Katsetada ei tohi mootorit, mille üks 11. lisa sätetega nõutavatest loenduritest ei ole asendis "0". Sellest tuleb teatada tüübikinnitusasutusele.

3.5.   Mootoril ega sõidukil ei tohi olla ebaotstarbeka kasutamise märke (nt ülekoormus, ebaõige kütus või muu ebaõige kasutus) või muid tegureid (näiteks omavoliline muutmine), mis võiksid mõjutada heidet. Arvesse võetakse arvutis säilitatavat teavet pardadiagnostikasüsteemi veakoodi ja mootori töötundide kohta.

3.6.   Sõiduki kõik heitekontrollisüsteemi elemendid peavad vastama kohaldatavates tüübikinnitusdokumentides sätestatule.

3.7.   Valmistaja võib tüübikinnitusasutusega kooskõlastatult teha kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuskatseid punktis 3.1 sätestatuga võrreldes vähema arvu mootorite või sõidukitega, kui mootoritüüpkonnas valmistatud mootorite arv on väiksem kui 500 ühikut aastas.

4.   KATSETINGIMUSED

4.1.   Sõiduki nimikoormus

Kasutusel olevate sõidukite/mootorite nõuetele vastavuse katsetamiseks võib koormust imiteerida ning kasutada tehiskoormust.

Kui puudub statistika selle kohta, et nimikoormus on sõidukile tüüpiline, siis peab sõiduki nimikoormus olema 50-60 protsenti sõiduki maksimaalsest nimikoormusest.

Maksimaalne nimikoormus tähendab erinevust sõiduki suurima tehniliselt lubatud täismassi ja vastavalt eriresolutsiooni nr 1 (TRANS/WP.29/1045) 3. lisas sätestatud sõidukorras sõiduki massi vahel.

4.2.   Keskkonnatingimused

Katse viiakse läbi järgmistel keskkonnatingimustel:

atmosfäärirõhk on vähemalt 82,5 kPa,

temperatuur on 266 K (–7 °C) või kõrgem, kuid mitte üle temperatuuri, mis määratakse kindlaks järgmise valemi abil konkreetse atmosfäärirõhu korral:

Formula

kus:

| | T on ümbritseva õhu temperatuur, K; |
| --- | --- |

T on ümbritseva õhu temperatuur, K;

| | pb on atmosfäärirõhk, kPa. |
| --- | --- |

pb on atmosfäärirõhk, kPa.

4.3.   Mootori jahutusvedelik

Mootori jahutusvedeliku temperatuur peab olema vastavuses käesoleva lisa 1. liite punktiga A.1.2.6.1.

4.4.   Määrdeõli, kütus ja reaktiiv peavad vastama valmistaja esitatud spetsifikatsioonile.

4.4.1.   Määrdeõli

Võetakse õliproovid.

4.4.2.   Kütus

Katsekütuseks on asjakohaste standardite reguleerimisalas olev müügil olev kütus või käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud etalonkütus. Võetakse kütuseproovid.

4.4.2.1.   Kui kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4 on valmistaja teatanud oma suutlikkusest täita käesoleva eeskirja nõudeid käesoleva eeskirja 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1 deklareeritud müügilolevate kütuste suhtes, siis viiakse läbi katse vähemalt ühe deklareeritud müügiloleva kütuse või deklareeritud müügilolevate kütuste ja asjakohaste standarditega hõlmatud müügilolevate kütuste seguga.

4.4.3.   Reaktiiv

Reaktiivi kasutavatest heitgaaside järeltöötlussüsteemidest võetakse reaktiivi proov. Reaktiiv ei tohi olla külmunud.

4.5.   Teekonnale esitatavad nõuded

Töölõigud tuleb esitada protsendimäärana teekonna kogupikkusest.

Teekond peab sisaldama linnasõitu, millele järgneb sõit asulavälisel teel ja kiirteel vastavalt punktidele 4.5.1-4.5.4. Kui praktilistel põhjustel on õigustatud teistsugune katsejärjestus ja kui on olemas tüübikinnitusasutuse nõusolek, võib kasutada teistsugust linnasõidu ning asulavälisel ja kiirteel sõidu järjekorda.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „umbes” sihtväärtust ±5 protsenti.

Linnasõitu iseloomustab sõiduki kiirus 0–50 km/h, sõitu asulavälisel teel iseloomustab sõiduki kiirus 50–75 km/h, kiirteesõitu iseloomustab sõiduki kiirus üle 75 km/h.

4.5.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 45 protsendi ulatuses linnasõidust, 25 protsendi ulatuses sõidust asulavälisel teel ja 30 protsendi ulatuses sõidust kiirteel.

4.5.2.   M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 45 protsendi ulatuses linnasõidust, 25 protsendi ulatuses sõidust asulavälisel teel ja 30 protsendi ulatuses sõidust kiirteel. I, II või A-klassi M2- ja M3-kategooria sõidukeid katsetatakse umbes 70 protsendi ulatuses linnasõidul ja 30 protsendi ulatuses sõidul asulavälisel teel.

4.5.3.   N2-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 45 protsendi ulatuses linnasõidust, 25 protsendi ulatuses sõidust asulavälisel teel ja 30 protsendi ulatuses sõidust kiirteel.

4.5.4.   N3-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 20 protsendi ulatuses linnasõidust, 25 protsendi ulatuses sõidust asulavälisel teel ja 55 protsendi ulatuses sõidust kiirteel.

4.5.5   Teekonna hindamiseks võib lisasuunisena kasutada järgmist teekonna iseloomulike väärtuste jaotumist WHDC andmebaasis:

| a) | kiirendamine: 26,9 protsenti ajast; |
| --- | --- |

a)

kiirendamine: 26,9 protsenti ajast;

| b) | aeglustamine: 22,6 protsenti ajast; |
| --- | --- |

b)

aeglustamine: 22,6 protsenti ajast;

| c) | püsikiiruse hoidmine: 38,1 protsenti ajast; |
| --- | --- |

c)

püsikiiruse hoidmine: 38,1 protsenti ajast;

| d) | peatumine (sõiduki kiirus = 0): 12,4 protsenti ajast. |
| --- | --- |

d)

peatumine (sõiduki kiirus = 0): 12,4 protsenti ajast.

4.6.   Käitamisnõuded

4.6.1.   Teekond valitakse selliselt, et katse toimuks katkestusteta ja andmeanalüüs oleks pidev, et saavutada punktis 4.6.5 määratletud minimaalne katse kestus.

4.6.2.   Heitkoguste ja muude andmete analüüs peab algama enne mootori käivitamist. Külmkäivituse heited võib heidete hinnangust vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.6 välja jätta.

4.6.3.   Erinevate teekondade andmete kombineerimine ning teekonna andmete muutmine või kustutamine ei ole lubatud.

4.6.4.   Mootori seiskumise korral võib selle uuesti käivitada, kuid andmeanalüüs ei tohi katkeda.

4.6.5.   Katse minimaalne kestus peab olema piisavalt pikk, et teha viiekordne WHTC sõidutsüklite jooksul tehtav töö või produtseerida viiekordne CO2 tuletatud mass kg/tsükli kohta WHTC tsüklist.

4.6.6.   Kaasaskantavaid heitemõõtmisseadmeid varustatakse elektriga välisest toiteplokist ja mitte allikast, mis kasutab energiat vahetult või kaudselt katsealusest mootorist.

4.6.7.   Kaasaskantava heitemõõtmisseadme paigaldamine ei tohi mõjutada sõiduki heiteid ega talitlust.

4.6.8.   Sõidukeid soovitatakse kasutada tavapärastel päevastel liiklemistingimustel.

4.6.9.   Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2. kohase andmete järjepidevuse kontrollimise tulemustega, võib tüübikinnitusasutus lugeda katse kehtetuks.

4.6.10.   Punktides 3.1.1-3.1.3 kirjeldatud valimi sõidukite katsetamiseks kasutatakse ühesugust marsruuti.

5.   MOOTORISÜSTEEMI ELEKTROONILISE KONTROLLPLOKI ANDMEVOOG

5.1.   Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks nõutava elektroonilise kontrollploki andmevoo teabe kättesaadavuse ja nõuetele vastavuse kontroll

5.1.1.   Andmevoo teabe kättesaadavust vastavalt käesoleva eeskirja punktile 9.4.2 tõendatakse enne kasutusel olevate sõidukite katsetamist.

5.1.1.1.   Kui seda teavet ei ole võimalik kaasaskantavate heitemõõtmissseadmete süsteemi abil asjakohasel moel saada, tõendatakse teabe kättesaadavust 9.B lisas kirjeldatud välise pardadiagnostikaskanneri abil.

| 5.1.1.1.1. | Kui kõnealust teavet on võimalik skanneri abil asjakohasel moel kätte saada, loetakse kaasaskantav heitemõõtmissüsteem mittetoimivaks ja katse kehtetuks. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

Kui kõnealust teavet on võimalik skanneri abil asjakohasel moel kätte saada, loetakse kaasaskantav heitemõõtmissüsteem mittetoimivaks ja katse kehtetuks.

| 5.1.1.1.2. | Kui seda teavet ei ole võimalik nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel moel kätte saada kahelt sõidukilt, mille mootorid kuuluvad samasse mootoritüüpkonda, siis loetakse mootor nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

Kui seda teavet ei ole võimalik nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel moel kätte saada kahelt sõidukilt, mille mootorid kuuluvad samasse mootoritüüpkonda, siis loetakse mootor nõuetele mittevastavaks.

5.1.2.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete abil elektroonilise kontrollploki andmevoo teabe alusel arvutatud pöördemomendi signaali vastavust kontrollitakse täiskoormusel vastavalt käesoleva eeskirja punktile 9.4.2.1.

5.1.2.1.   Nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatavat meetodit on kirjeldatud käesoleva lisa 4. liites.

5.1.2.2.   Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaali vastavus loetakse piisavaks, kui arvutatud pöördemoment jääb käesoleva eeskirja punktis 9.4.2.5. sätestatud täiskoormuse pöördemomendi lubatud hälbe piiresse.

5.1.2.3.   Kui arvutatud pöördemoment ei jää käesoleva eeskirja punktis 9.4.2.5 sätestatud täiskoormusel pöördemomentide lubatud hälbe piiresse, siis loetakse mootor katset mitteläbinuks.

6.   HEITKOGUSTE HINDAMINE

6.1.   Katse tuleb läbi viia ja katsetulemused arvutada vastavalt käesoleva lisa 1. liite sätetele.

6.2.   Vastavustegurid arvutatakse ja esitatakse nii CO2 massi põhise kui ka tööpõhise meetodi alusel. Positiivne või negatiivne otsus tehakse tööpõhise meetodi tulemuste alusel.

6.3.   Iga katsetatud mootorisüsteemi heidete vastavustegurite kumulatiivne 90 % protsentiil, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa 1. liites sätestatud mõõtmis- ja arvutusmenetlusele, ei tohi ületada ühtki tabelis 2 esitatud väärtust.

Tabel 2

Kasutusel olevate sõidukite heitekatsete maksimaalsed lubatavad vastavustegurid

| Saasteaine | Maksimaalne lubatav vastavustegur |
| --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC | 1,50 |
| NMHC | 1,50 |
| CH4 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| Tahkete osakeste mass | — |
| Tahkete osakeste arv | — |

Saasteaine

Maksimaalne lubatav vastavustegur

CO

1,50

THC

1,50

NMHC

1,50

CH4

1,50

NOx

1,50

Tahkete osakeste mass

—

Tahkete osakeste arv

—

7.   KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLI TULEMUSTE HINDAMINE

7.1.   Tüübikinnitusasutus peab punktis 10 osutatud kasutusel olevate sõidukite vastavusaruande põhjal tegema ühe järgmistest otsustest:

| a) | mootorisüsteemi tüüpkonna vastavus on nõuetekohane ja edasisi meetmeid ei ole vaja võtta; |
| --- | --- |

a)

mootorisüsteemi tüüpkonna vastavus on nõuetekohane ja edasisi meetmeid ei ole vaja võtta;

| b) | esitatud andmed on otsuse tegemiseks ebapiisavad ning valmistajalt tuleb nõuda lisateavet ja täiendavaid katseandmeid; |
| --- | --- |

b)

esitatud andmed on otsuse tegemiseks ebapiisavad ning valmistajalt tuleb nõuda lisateavet ja täiendavaid katseandmeid;

| c) | kasutusel oleva mootorisüsteemi tüüpkond ei vasta nõuetele ning tuleb rakendada käesoleva eeskirja punktis 9.3 ja käesoleva lisa punktis 9 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

kasutusel oleva mootorisüsteemi tüüpkond ei vasta nõuetele ning tuleb rakendada käesoleva eeskirja punktis 9.3 ja käesoleva lisa punktis 9 sätestatud meetmeid.

8.   KINNITAV KATSETAMINE

8.1.   Kinnitava katsetamise eesmärk on kinnitada mootoritüüpkonna talitlust kasutusel olevate sõidukite heitkoguste osas.

8.2.   Kinnitavaid katseid võivad läbi viia tüübikinnitusasutused.

8.3.   Kinnitav katse viiakse läbi punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud sõidukite katsetamisena. Moodustatakse valim tüüpilistest sõidukitest, mida kasutatakse tavapärastel tingimustel ning katsetatakse käesolevas lisas määratletud korras.

8.4.   Katse tulemust ei saa käsitada rahuldavana, kui kahe või enama sama mootoritüüpkonda esindava mootori katsetamisel ületatakse oluliselt mõne reguleeritud saastekomponendi piirnormi, mis on esitatud punktis 6.

9.   PARANDUSMEETMETE KAVA

9.1.   Parandusmeetmete kavandamisel esitab valmistaja aruande sellele tüübikinnitusasutusele, kus mootorid või sõidukid, mille suhtes võetakse parandusmeetmeid, on registreeritud või kus neid kasutatakse, ning esitab aruande, kui on otsustanud meetmeid võtta. Aruandes tuleb näidata parandusmeetmete üksikasjad ning kirjeldada mootoritüüpkondi, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. Valmistaja annab pärast parandusmeetmete võtmise alustamist tüübikinnitusasutusele pidevalt aru.

9.2.   Valmistaja esitab kogu parandusmeetmete kavaga seotud kirjavahetuse koopiad, peab registrit toodangu turult tagasivõtmise kohta ning annab olukorrast tüübikinnitusasutusele korrapäraselt aru.

9.3.   Valmistaja peab andma parandusmeetmete kavale kordumatu tunnusnime või -numbri.

9.4.   Valmistaja esitatud parandusmeetmete kava peab sisaldama punktides 9.4.1–9.4.11 sätestatud teavet.

9.4.1.   Kõikide parandusmeetmete kavas käsitletud mootorisüsteemide tüüpide kirjeldus.

9.4.2.   Konkreetsete muudatuste, ümberkujunduste, remonditööde, paranduste, kohanduste või muude mootori vastavusse viimiseks tehtavate muudatuste kirjeldus, mis sisaldab lühikokkuvõtet andmetest ja tehnilistest uuringutest, mis toetavad valmistaja otsust vastavusest kõrvalekaldumise parandamiseks võetavate konkreetsete meetmete kohta.

9.4.3.   Kirjeldus meetodite kohta, mida valmistaja kasutab, et mootori- või sõidukiomanikke parandusmeetmetest teavitada.

9.4.4.   Nõuetekohase hoolduse või kasutamise kirjeldus, mille valmistaja seab valikukõlblikkuse tingimuseks parandustööde tegemisel parandusmeetmete kava alusel, ning iga sellise tingimuse kehtestamist põhjendav selgitus. Hoolduse või kasutamisega seotud tingimusi võib kehtestada ainult juhul, kui see on tõendatavalt seotud mittevastavuse ja parandusmeetmetega.

9.4.5.   Menetluse kirjeldus, mida mootori- või sõidukiomanikel tuleb järgida, et mittevastavus kõrvaldataks. See kirjeldus peab sisaldama kuupäeva, millest alates võib parandusmeetmeid võtta, töökojas parandustööde tegemise arvestuslikku aega ning tööde tegemise kohta. Parandustööd tehakse kiiresti, mõistliku aja jooksul pärast sõiduki kohaletoimetamist.

9.4.6.   Mootori- või sõidukiomanikule antud andmete koopia.

9.4.7.   Lühikirjeldus süsteemist, mida valmistaja kasutab, et tagada piisav varustatus parandustööde tegemiseks vajalike osade või süsteemidega. Tuleb teatada aeg, millal osade ja süsteemide varud on piisavad, et võiks alustada meetmete võtmist.

9.4.8.   Koopia kõikidest juhenditest, mis saadetakse parandustöid teostatavatele isikutele.

9.4.9.   Kirjeldus, kuidas mõjutavad kavandatavad parandusmeetmed iga parandusmeetmete kava alusel parandatava mootori- või sõidukitüübi heitkoguseid, kütusekulu, juhitavust ja turvalisust, kaasa arvatud kõnealuseid järeldusi kinnitavad andmed, tehnilised uuringud jne.

9.4.10.   Mis tahes muu teave, aruanded või andmed, mis tüübikinnitusasutuse asjakohase otsuse põhjal võivad vajalikuks osutuda parandusmeetmete kava hindamisel.

9.4.11.   Parandusmeetmete kava puhul, mis sisaldab tagasivõtmist, tuleb tüübikinnitusasutusele esitada parandustööde registreerimisviisi kirjeldus. Märgise kasutamise korral esitatakse selle näidis.

9.5.   Valmistajalt võib nõuda asjakohaselt kavandatud ning vajalike katsete läbiviimist selliste osade ja mootoritega, mille puhul on planeeritavad muudatused, remonditööd või ümberkujundamised juba teostatud, et tõendada muudatuste, remonditööde või ümberkujundamiste tõhusust.

10.   ARUANDLUSMENETLUS

10.1.   Iga katsetatava mootoritüüpkonna kohta esitatakse tüübikinnitusasutusele tehniline aruanne. Nimetatud aruandes tuleb näidata kasutusel olevate mootorite/sõidukite nõuetelevastavuse katsetega seotud tegevus ja tulemused. Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist:

10.1.1.   Üldsätted

10.1.1.1.   Valmistaja nimi ja aadress:

10.1.1.2.   Koostetehas(t)e aadress(id):

10.1.1.3.   Valmistaja esindaja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress

10.1.1.4.   Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)

10.1.1.5.   Mootoritüüpkond

10.1.1.6.   Algmootor

10.1.1.7.   Mootoritüüpkonna liikmed

10.1.1.8.   Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrollile allutatud mootoritega varustatud sõidukite puhul kasutatav sõiduki tehasetähis (VIN).

10.1.1.9.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile, ning nende asukoht

10.1.1.10.   Sõidukikategooria

10.1.1.11.   Mootori tüüp: bensiinil, etanoolil (E85), diislikütusel / maagaasil / veeldatud naftagaasil / etanoolil (ED95) töötav mootor (mittevajalik maha tõmmata)

10.1.1.12.   Kasutusel olevasse mootoritüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele antud tüübikinnituste numbrid, sealhulgas vajaduse korral kõigi laienduste ja parandustööde/toote tagasinõudmiste (ümberehitamiste) numbrid

10.1.1.13.   Tootja teatises märgitud mootorite tüübikinnituste laienduste ja parandustööde/toote tagasinõudmiste üksikasjad.

10.1.1.14.   Tootja teatisega hõlmatud mootori valmistamise ajavahemik (nt „kalendriaasta 2014 jooksul valmistatud sõidukid või mootorid”).

10.1.2.   Mootori/sõiduki valik

10.1.2.1.   Sõiduki või mootori asukoha kindlakstegemise viis

10.1.2.2.   Sõiduki, mootori, kasutusel oleva tüüpkonna valimisse võtmise kriteeriumid

10.1.2.3.   Geograafiline piirkond, kus tootja on sõidukeid kogunud

10.1.3.   Seadmed

10.1.3.1.   Kaasaskantavad heitemõõtmisseadmed, mark ja tüüp

10.1.3.2.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete kalibreerimine

10.1.3.3.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete toiteallikas

10.1.3.4.   Arvutamiseks kasutatud tarkvara ja selle versioon (nt EMROAD 4.0)

10.1.4.   Katseandmed

10.1.4.1.   Katse kuupäev ja kellaaeg

10.1.4.2.   Katse toimumiskoht, sealhulgas teave marsruudi kohta

10.1.4.3.   Ilmastiku- ja keskkonnatingimused (nt temperatuur, niiskus, kõrgus merepinnast)

10.1.4.4.   Katserajal läbitud vahemaa iga sõiduki kohta

10.1.4.5.   Katsekütuse spetsifikatsiooni omadused

10.1.4.6.   Reaktiivi spetsifikatsioon (vajaduse korral)

10.1.4.7.   Määrdeõli spetsifikatsioon

10.1.4.8.   Heitekatse tulemused vastavalt käesoleva lisa 1. liitele

10.1.5.   Mootori andmed

10.1.5.1.   Mootorikütuse tüüp (nt diislikütus, etanool ED95, maagaas, veeldatud naftagaas, bensiin, etanool (E85))

10.1.5.2.   Mootori põlemissüsteem (nt diiselmootor või ottomootor)

10.1.5.3.   Tüübikinnituse number

10.1.5.4.   Mootor ümber ehitatud

10.1.5.5.   Mootori valmistaja

10.1.5.6.   Mootori mudel

10.1.5.7.   Mootori valmistamise aasta ja kuu

10.1.5.8.   Mootori identifitseerimisnumber

10.1.5.9.   Silindrimaht [liitrites]

10.1.5.10.   Silindrite arv

10.1.5.11.   Mootori nimivõimsus: [kW @ rpm]

10.1.5.12.   Mootori suurim pöördemoment: [Nm @ rpm]

10.1.5.13.   Pöörlemiskiirus tühikäigul [p/min]

10.1.5.14.   Valmistaja esitatud täiskoormuse pöördemomendi kõver on kättesaadav (jah/ei)

10.1.5.15.   Valmistaja esitatud täiskoormuse pöördemomendi kõvera viitenumber

10.1.5.16.   DeNOx-süsteem (nt EGR, SCR)

10.1.5.17.   Katalüüsmuunduri tüüp

10.1.5.18.   Tahkete osakeste püüduri tüüp

10.1.5.19.   Kas järeltöötlussüsteemi on muudetud, võrreldes tüübikinnitusega? (jah/ei)

10.1.5.20.   Teave mootorisüsteemi elektroonilise kontrollploki kohta (tarkvara kalibreerimisnumber)

10.1.6.   Andmed sõiduki kohta

10.1.6.1.   Sõiduki omanik

10.1.6.2.   Sõiduki kategooria (nt M3, N3) ja rakendus (nt jäiga kerega veoauto või liigendkallur, linnabuss)

10.1.6.3.   Sõiduki tootja

10.1.6.4.   Sõiduki tehasetähis

10.1.6.5.   Sõiduki registreerimisnumber ja registreerimisriik

10.1.6.6.   Sõiduki mudel

10.1.6.7.   Sõiduki valmistamise aasta ja kuu

10.1.6.8.   Jõuülekande tüüp (nt manuaalne, automaatne vm)

10.1.6.9.   Edasikäikude arv

10.1.6.10.   Läbisõidumõõdiku näit katse alguses [km]

10.1.6.11.   Kombineeritud täismass [kg]

10.1.6.12.   Rehvi suurus [ei ole kohustuslik]

10.1.6.13.   Summutitoru läbimõõt [mm] [ei ole kohustuslik]

10.1.6.14.   Telgede arv

10.1.6.15.   Kütusepaagi (-paakide) maht [liitrites] [ei ole kohustuslik]

10.1.6.16.   Kütusepaakide arv [ei ole kohustuslik]

10.1.6.17.   Reaktiivipaagi (-paakide) maht [liitrites] [ei ole kohustuslik]

10.1.6.18.   Reaktiivipaakide arv [ei ole kohustuslik]

10.1.7.   Katseraja omadused

10.1.7.1.   Läbisõidumõõdiku näit katse alguses [km]

10.1.7.2.   Kestus [s]

10.1.7.3.   Keskmised keskkonnatingimused (arvutatuna mõõdetud hetkeandmete põhjal)

10.1.7.4.   Teave keskkonnatingimuste sensori kohta (sensorite tüüp ja asukoht)

10.1.7.5.   Teave sõiduki kiiruse kohta (nt kumulatiivne kiiruse jaotus)

10.1.7.6.   Punktis 4.5. kirjeldatud linnasõidu ning asulavälisel teel ja kiirteel sõidu ajaline osa kogu teekonna lõikes

10.1.7.7.   Punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiiruse hoidmise ajaline osa kogu teekonna lõikes.

10.1.8.   Mõõdetud hetkeandmed

10.1.8.1.   THC kontsentratsioon [ppm]

10.1.8.2.   CO kontsentratsioon [ppm]

10.1.8.3.   NOx kontsentratsioon [ppm]

10.1.8.4.   CO2 kontsentratsioon [ppm]

10.1.8.5.   CH4 kontsentratsioon [ppm] üksnes maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.8.6.   Heitgaasivool [kg/h]

10.1.8.7.   Heitgaasi temperatuur [°C]

10.1.8.8.   Ümbritseva õhu temperatuur [°C]

10.1.8.9.   Ümbritseva õhu rõhk [kPa]

10.1.8.10.   Ümbritseva õhu niiskusesisaldus [g/kg] [ei ole kohustuslik]

10.1.8.11.   Mootori pöördemoment [Nm]

10.1.8.12.   Mootori pöörlemiskiirus [rpm]

10.1.8.13.   Mootori kütusevool [g/s]

10.1.8.14.   Mootori jahutusvedeliku temperatuur [°C]

10.1.8.15.   Sõiduki teekonnakiirus [km/h] elektroonilisest kontrollplokist ja GPSist

10.1.8.16.   Sõiduki laius [kraadides] (näidata piisava täpsusega, et oleks võimalik jälgida katserada)

10.1.8.17.   Sõiduki pikkus [kraadides]

10.1.9.   Arvutatud hetkeandmed

10.1.9.1.   THC mass [g/s]

10.1.9.2.   CO mass [g/s]

10.1.9.3.   NOx mass [g/s]

10.1.9.4.   CO2 mass [g/s]

10.1.9.5.   CH4 mass [g/s], ainult ottomootorite puhul

10.1.9.6.   THC kumuleeritud mass [g]

10.1.9.7.   CO kumuleeritud mass [g]

10.1.9.8.   NOx kumuleeritud mass [g]

10.1.9.9.   CO2 kumuleeritud mass [g]

10.1.9.10.   CH4 kumuleeritud mass [g], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.9.11.   Arvutatud kütusekulu [g/s]

10.1.9.12.   Mootori võimsus [kW]

10.1.9.13.   Mootori töö [kWh]

10.1.9.14.   Töö akna kestus [s]

10.1.9.15.   Töö aken: mootori keskmine võimsus [%]

10.1.9.16.   Töö aken: THC vastavustegur [-]

10.1.9.17.   Töö aken: CO vastavustegur [-]

10.1.9.18.   Töö aken: NOx vastavustegur [-]

10.1.9.19.   Töö aken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.9.20.   CO2 massi akna kestus [s]

10.1.9.21.   CO2 massi aken: THC vastavustegur [-]

10.1.9.22.   CO2 massi aken: CO vastavustegur [-]

10.1.9.23.   CO2 massi aken: NOx vastavustegur [-]

10.1.9.24.   CO2 massi aken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.10.   Keskmistatud ja integreeritud andmed

10.1.10.1.   Keskmine THC kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik]

10.1.10.2.   Keskmine CO kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik]

10.1.10.3.   Keskmine NOx kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik]

10.1.10.4.   Keskmine CO2 kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik]

10.1.10.5.   Keskmine CH4 kontsentratsioon [ppm], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul [ei ole kohustuslik]

10.1.10.6.   Keskmine heitgaasivool [kg/h] [ei ole kohustuslik]

10.1.10.7.   Keskmine heitgaasi temperatuur [°C] [ei ole kohustuslik]

10.1.10.8.   THC-heited [g]

10.1.10.9.   CO-heited [g]

10.1.10.10.   NOx-heited [g]

10.1.10.11.   CO2-heited [g]

10.1.10.12.   CH4-heited [g], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.11.   Positiivsed ja negatiivsed tulemused

10.1.11.1.   Minimaalne, maksimaalne ja kumulatiivne 90 % protsentiil järgmiste näitajate puhul:

10.1.11.2.   Töö aken: THC vastavustegur [-]

10.1.11.3.   Töö aken: CO vastavustegur [-]

10.1.11.4.   Töö aken: NOx vastavustegur [-]

10.1.11.5.   Töö aken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.11.6.   CO2 massi aken: THC vastavustegur [-]

10.1.11.7.   CO2 massi aken: CO vastavustegur [-]

10.1.11.8.   CO2 massi aken: NOx vastavustegur [-]

10.1.11.9.   CO2 massi aken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.11.10.   Töö aken: minimaalne ja maksimaalne keskmine võimsus aknas [%]

10.1.11.11.   CO2 massi aken: minimaalne ja maksimaalne akna kestus [s]

10.1.11.12.   Töö aken: kehtivate akende protsent

10.1.11.13.   CO2 massi aken: kehtivate akende protsent

10.1.12.   Katsete kontroll

10.1.12.1.   THC analüsaatori nullimise, mõõtevahemiku kalibreerimise ja kontrolli tulemused katse eel ja järel

10.1.12.2.   CO analüsaatori nullimise, mõõtevahemiku kalibreerimise ja kontrolli tulemused katse eel ja järel

10.1.12.3.   NOx analüsaatori nullimise, mõõtevahemiku kalibreerimise ja kontrolli tulemused katse eel ja järel

10.1.12.4.   CO2 analüsaatori nullimise, mõõtevahemiku kalibreerimise ja kontrolli tulemused katse eel ja järel

10.1.12.5.   CH4 analüsaatori nullimise, mõõtevahemiku kalibreerimise ja kontrolli tulemused katse eel ja järel, ainult maagaasil töötavate mootorite puhul

10.1.12.6.   Andmete järjepidevuse kontrolli tulemused vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.

| 10.1.12.6.1. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.1 tehtud lineaarse regressiooni analüüsi tulemused, sealhulgas regressioonisirge kalle m, determinatsioonikordaja (r2) ja regressioonisirge y-teljega lõikumise punkt b. |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.1 tehtud lineaarse regressiooni analüüsi tulemused, sealhulgas regressioonisirge kalle m, determinatsioonikordaja (r2) ja regressioonisirge y-teljega lõikumise punkt b.

| 10.1.12.6.2. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.2 tehtud elektroonilise kontrollploki andmete järjepidevuse kontrolli tulemus. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.2 tehtud elektroonilise kontrollploki andmete järjepidevuse kontrolli tulemus.

| 10.1.12.6.3. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.3 tehtud pidurdamisest tingitud kütusekulu andmete järjepidevuse kontrolli tulemus, sealhulgas arvutatud pidurdamisest tingitud kütusekulu ning kaasaskantavate heitemõõtmisseadmetega tehtud mõõtmiste põhjal arvutatud ja WHTC katses deklareeritud pidurdamisest tingitud kütusekulu suhtarv. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.3 tehtud pidurdamisest tingitud kütusekulu andmete järjepidevuse kontrolli tulemus, sealhulgas arvutatud pidurdamisest tingitud kütusekulu ning kaasaskantavate heitemõõtmisseadmetega tehtud mõõtmiste põhjal arvutatud ja WHTC katses deklareeritud pidurdamisest tingitud kütusekulu suhtarv.

| 10.1.12.6.4. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.4 tehtud sõiduki läbisõidumõõdiku andmete järjepidevuse kontrolli tulemus. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.4 tehtud sõiduki läbisõidumõõdiku andmete järjepidevuse kontrolli tulemus.

| 10.1.12.6.5. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.5 tehtud ümbritseva õhu rõhu andmete järjepidevuse kontrolli tulemus. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.5 tehtud ümbritseva õhu rõhu andmete järjepidevuse kontrolli tulemus.

10.1.13.   Muud lisad, kui neid on.

1. Liide

Sõidukite heitkoguste mõõtmine kaasaskantava heitemõõtmiseseadme abil

A.1.1.   Sissejuhatus

Käesolevas liites kirjeldatakse meetodit, millega määrata heitgaasid sõiduki välimõõtmiste alusel mobiilse kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete abil. Gaasilised heited, mida mõõdetakse mootori väljalasketorust, sisaldavad järgmisi komponente: süsinikmonooksiid, süsivesinikud ja lämmastikoksiidid kokku, lisaks maagaasil töötavate mootorite puhul metaan.

Muul kui maagaasil töötavate gaasimootorite puhul võib valmistaja, tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse valikul metaanist erinevate süsivesinike heitkoguse asemel määrata süsivesinike heite üldkoguse. Sellisel juhul on süsivesinike heite üldkoguse piirnorm samasugune, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja tabelis 5.3 metaanist erinevate süsivesinike jaoks. Sel juhul on vastavustegurite arvutamisel kohaldatav piirnorm punktides A.1.4.2.3 ja A.1.4.3.2 metaanist erinevate süsivesinike heitkoguse piirnorm.

Lisaks mõõdetakse punktis A.1.3 ja A.1.4 kirjeldatud arvutuste tegemiseks süsinikdioksiidi kogus.

A.1.2.   Katsemenetlus

A.1.2.1.   Üldnõuded

Katsed viiakse läbi kaasaskantava heitemõõtmisseadme abil, mis koosneb:

| A.1.2.1.1. | gaasianalüsaatoritest, millega mõõdetakse reguleeritud gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni heitgaasis; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

gaasianalüsaatoritest, millega mõõdetakse reguleeritud gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni heitgaasis;

| A.1.2.1.2. | heitgaasivoolumõõturist, mis põhineb keskmistava Pitot’ toru põhimõttel või samaväärsel põhimõttel; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

heitgaasivoolumõõturist, mis põhineb keskmistava Pitot’ toru põhimõttel või samaväärsel põhimõttel;

| A.1.2.1.3. | globaalsest positsioneerimissüsteemist (edaspidi „GPS”); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

globaalsest positsioneerimissüsteemist (edaspidi „GPS”);

| A.1.2.1.4. | sensoritest, millega mõõdetakse ümbritseva õhu temperatuuri ja rõhku; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

sensoritest, millega mõõdetakse ümbritseva õhu temperatuuri ja rõhku;

| A.1.2.1.5. | ühendusest mootori elektroonilise kontrollplokiga. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

ühendusest mootori elektroonilise kontrollplokiga.

A.1.2.2.   Katseparameetrid

Mõõdetakse ja registreeritakse tabelis 1 esitatud parameetreid.

Tabel 1

Katseparameetrid

| Parameeter | Ühik | Allikas |
| --- | --- | --- |
| THC kontsentratsioon (1) | ppm | Analüsaator |
| CO kontsentratsioon (1) | ppm | Analüsaator |
| NOx kontsentratsioon (1) | ppm | Analüsaator |
| CO2 kontsentratsioon (1) | ppm | Analüsaator |
| CH4 kontsentratsioon (1), (2) | ppm | Analüsaator |
| Heitgaasivool | kg/h | Heitgaasivoolumõõtur |
| Heitgaasi temperatuur | °K | Heitgaasivoolu mõõtur |
| Ümbritseva õhu temperatuur (3) | °K | Andur |
| Ümbritseva õhu rõhk | kPa | Andur |
| Mootori pöördemoment (4) | Nm | Elektrooniline kontrollplokk või andur |
| Mootori pöörlemiskiirus | rpm | Elektrooniline kontrollplokk või andur |
| Mootori kütusevool | g/s | Elektrooniline kontrollplokk või andur |
| Mootori jahutusvedeliku temperatuur | °K | Elektrooniline kontrollplokk või sensor |
| Mootori sisselaskeõhu temperatuur (3) | °K | Andur |
| Sõiduki teekonnakiirus | km/h | Elektrooniline kontrollplokk ja GPS |
| Sõiduki laiuskraad | kraad | GPS |
| Sõiduki pikkuskraad | kraad | GPS |

Parameeter

Ühik

Allikas

THC kontsentratsioon (1)

ppm

Analüsaator

CO kontsentratsioon (1)

ppm

Analüsaator

NOx kontsentratsioon (1)

ppm

Analüsaator

CO2 kontsentratsioon (1)

ppm

Analüsaator

CH4 kontsentratsioon (1), (2)

ppm

Analüsaator

Heitgaasivool

kg/h

Heitgaasivoolumõõtur

Heitgaasi temperatuur

°K

Heitgaasivoolu mõõtur

Ümbritseva õhu temperatuur (3)

°K

Andur

Ümbritseva õhu rõhk

kPa

Andur

Mootori pöördemoment (4)

Nm

Elektrooniline kontrollplokk või andur

Mootori pöörlemiskiirus

rpm

Elektrooniline kontrollplokk või andur

Mootori kütusevool

g/s

Elektrooniline kontrollplokk või andur

Mootori jahutusvedeliku temperatuur

°K

Elektrooniline kontrollplokk või sensor

Mootori sisselaskeõhu temperatuur (3)

°K

Andur

Sõiduki teekonnakiirus

km/h

Elektrooniline kontrollplokk ja GPS

Sõiduki laiuskraad

kraad

GPS

Sõiduki pikkuskraad

kraad

GPS

A.1.2.3.   Sõiduki ettevalmistamine

Sõiduki ettevalmistamine sisaldab järgmist:

| a) | pardadiagnostikasüsteemi kontroll: tuvastatud probleemid tuleb pärast nende lahendamist registreerida ja esitada tüübikinnitusasutusele; |
| --- | --- |

a)

pardadiagnostikasüsteemi kontroll: tuvastatud probleemid tuleb pärast nende lahendamist registreerida ja esitada tüübikinnitusasutusele;

| b) | vajadusel õli, kütuse ja reaktiivi vahetamine. |
| --- | --- |

b)

vajadusel õli, kütuse ja reaktiivi vahetamine.

A.1.2.4.   Mõõteseadmete paigaldamine

A.1.2.4.1.   Põhiseade

Võimalusel tuleb kaasaskantav heitemõõtmisseade alati paigaldada kohta, kus järgmiste nähtuste mõju on minimaalne:

| a) | ümbritseva õhu temperatuuri muutused; |
| --- | --- |

a)

ümbritseva õhu temperatuuri muutused;

| b) | ümbritseva õhu rõhu muutused; |
| --- | --- |

b)

ümbritseva õhu rõhu muutused;

| c) | elektromagnetiline kiirgus; |
| --- | --- |

c)

elektromagnetiline kiirgus;

| d) | mehaanilised šokid ja vibratsioon; |
| --- | --- |

d)

mehaanilised šokid ja vibratsioon;

| e) | välisõhus sisalduvad süsivesinikud - kui kasutatakse FID-analüsaatorit, mis kasutab ümbritsevat õhku FID-põleti õhuna. |
| --- | --- |

e)

välisõhus sisalduvad süsivesinikud - kui kasutatakse FID-analüsaatorit, mis kasutab ümbritsevat õhku FID-põleti õhuna.

Paigaldamisel tuleb järgida kaasaskantava heitemõõtmisseadme valmistaja juhiseid.

A.1.2.4.2.   Heitgaasivoolumõõtur

Heitgaasivoolumõõtur kinnitatakse sõiduki summutitorule. Heitgaasivoolumõõturi andurid paigutatakse kahe sirge torulõigu vahele, mille pikkus peab olema heitgaasivoolumõõturi anduri läbimõõdust vähemalt kaks korda suurem (üles- ja allavoolu). Heitgaasivoolumõõtur soovitatakse paigaldada pärast sõiduki summutit, et vähendada heitgaasi pulseerimise mõju mõõtesignaalidele.

A.1.2.4.3.   Globaalne positsioneerimissüsteem

Antenn paigaldatakse võimalikult kõrgele, et võimalikud takistused maanteesõidul ei tekitaks häireid.

A.1.2.4.4.   Ühendus sõiduki elektroonilise kontrollplokiga

Tabelis 1 loetletud mootori parameetrite registreerimiseks kasutatakse andmeregistraatorit. Kõnealuses andmeregistraatoris võidakse kasutada sõiduki kontrollerivõrgu (Control Area Network, edaspidi „CAN”) andmesiini, et saada juurdepääs elektroonilise kontrollploki andmetele, mida edastatakse CANis vastavalt sellistele standardprotokollidele nagu SAE J1939, J1708 või ISO 15765-4.

A.1.2.4.5.   Gaasiliste heidete proovi võtmine

Proovivõtutoru kuumutatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.3 spetsifikatsioonile ning see isoleeritakse nõuetekohaselt ühenduskohtades (proovivõtutoru ja põhiseadme tagumine külg), et vältida külmade kohtade teket, mille tagajärjel võib proovivõtusüsteem saastuda kondenseerunud süsivesinikega.

Proovivõtutoru paigaldatakse väljalasketorusse vastavalt 4. lisa punkti 9.3.10 nõuetele.

Proovivõtutoru pikkuse muutmisel tuleb kontrollida süsteemi transpordiaegu ja neid vajadusel korrigeerida.

A.1.2.5.   Katse-eelsed menetlused

A.1.2.5.1.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete käivitamine ja stabiliseerimine

Põhiseadmed soojendatakse ja stabiliseeritakse vastavalt seadme valmistaja spetsifikatsioonile, kuni rõhud, temperatuurid ja voolud on saavutanud oma seadistuspunktid.

A.1.2.5.2.   Proovivõtusüsteemi puhastamine

Süsteemi saastumise vältimiseks tuleb kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete proovivõtuliinid vastavalt valmistaja spetsifikatsioonile enne proovivõtu algust puhastada.

A.1.2.5.3.   Analüsaatorite kontrollimine ja kalibreerimine

Analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine ja lineaarsuse kontroll tuleb teostada kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 4. lisa punkti 9.3.3 nõuetele.

A.1.2.5.4.   Heitgaasivoolumõõturi puhastamine

Heitgaasivoolumõõturit tuleb puhastada rõhuandurite ühenduskohtade juures vastavalt seadme valmistaja spetsifikatsioonile. See menetlus peab eemaldama rõhutorudest ning nendega ühendatud voolutoru rõhumõõteportidest kondensaadi ja diisliosakesed.

A.1.2.6.   Heitekatse kulg

A.1.2.6.1.   Katse algus

Heiteproovide võtmine, heitgaasi parameetrite mõõtmine ning mootori ja ümbritseva keskkonna andmete registreerimine peab algama enne mootori käivitamist. Andmeid hakatakse hindama, kui jahutusvedeliku temperatuur tõuseb esmakordselt tasemele 343 K (70 °C) või kui jahutusvedeliku temperatuur stabiliseerub viieminutilise perioodi jooksul vahemikus +/–2 K, sõltuvalt sellest, kumb juhtub enne, kuid hiljemalt 20 minutit pärast mootori käivitamist.

A.1.2.6.2.   Katse käik

Heiteproovide võtmine, heitgaasi parameetrite mõõtmine ning mootori ja ümbritseva keskkonna andmete registreerimine peab jätkuma kasutusel oleva mootori kogu tavapärase töötamisaja jooksul. Mootorit võib peatada ja taaskäivitada, kuid heiteproovide võtmine peab toimuma kogu katse jooksul.

Vähemalt iga kahe tunni järel tuleb regulaarselt kontrollida kaasaskantava heitemõõtmisseadme gaasianalüsaatoreid. Kontrollimise ajal registreeritud andmed märgitakse vastavalt ja neid ei kasutata heitkoguste arvutamiseks.

A.1.2.6.3.   Katsetsükli lõpp

Katse lõppedes jäetakse piisavalt aega proovivõtusüsteemi reageerimisaegade lõppemiseks. Mootori võib peatada enne või pärast analüüsi lõppemist.

A.1.2.7.   Mõõtmiste kontrollimine

A.1.2.7.1.   Analüsaatorite kontrollimine

Punktis A.1.2.5.3 kirjeldatud analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine ja lineaarsuse kontroll tuleb teostada kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 4. lisa punkti 9.3.3 nõuetele.

A.1.2.7.2.   Nullreaktsiooni triiv

Nullreaktsioon on määratluse kohaselt nullgaasile kolmekümne sekundi jooksul antav keskmine reaktsioon koos müraga. Nullväärtuse triiv peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

A.1.2.7.3.   Kalibreerimisreaktsiooni triiv

Kalibreerimisreaktsioon on määratluse kohaselt võrdlusgaasile vähemalt kolmekümne sekundi jooksul antav keskmine reaktsioon koos müraga. Kalibreerimisreaktsiooni triiv peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

A.1.2.7.4.   Triivi kontrollimine

Seda kohaldatakse ainult juhul, kui katse ajal ei korrigeeritud nullväärtuse triivi.

Kasutatud gaasianalüsaatoritel tuleb võimalikult kiiresti, igal juhul hiljemalt 30 minutit pärast katse lõppemist, määrata null- ja kalibreerimisreaktsioon, et kontrollida nende triivi võrreldes katse-eelsete tulemustega.

Analüsaatori triivi puhul kasutatakse järgmisi meetmeid:

| a) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 2 % vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti A.1.2.7.5 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 2 % vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti A.1.2.7.5 kohaselt;

| b) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 2 % või sellest suurem vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti A.1.2.7.5 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 2 % või sellest suurem vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti A.1.2.7.5 kohaselt.

A.1.2.7.5.   Korrigeerimine triivi suhtes

Kui vastavalt punktile A.1.2.7.4 kasutatakse korrigeerimist triivi suhtes, siis arvutatakse korrigeeritud kontsentratsioon vastavalt 4. lisa punktile 8.6.1.

Erinevus pidurdamisest tingitud heitkoguste korrigeerimata ja korrigeeritud väärtuste vahel peab jääma vahemikku ±6 % pidurdamisest tingitud heitkoguste korrigeerimata väärtustest. Kui triiv ületab 6 %, on katse kehtetu. Kui kasutatakse korrigeerimist triivi suhtes, tuleb heitkoguste aruandluses kasutada üksnes triivi suhtes korrigeeritud tulemusi heitkoguste kohta.

A.1.3.   Heitkoguste arvutamine

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ning lisatakse veel üks tüvenumber vastavalt standardile ASTM E 29-06b. Pidurdamisest tingitud heiteni viivate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

A.1.3.1.   Andmete ajalisse vastavusse viimine

Heitkoguse arvutamisel erinevate signaalide vahelisest ajalisest mahajäämusest tuleneva nihke minimeerimiseks tuleb heitkoguse arvutamiseks vajalikud andmed viia ajalisse vastavusse kooskõlas punktidega A.1.3.1.1–A.1.3.1.4.

A.1.3.1.1.   Gaasianalüsaatorite andmed

Gaasianalüsaatorite andmed tuleb nõuetekohaselt ajalisse vastavusse viia 4. lisa punktis 9.3.5 sätestatud korras.

A.1.3.1.2.   Gaasianalüsaatorid ja heitgaasivoolumõõturi andmed

Gaasianalüsaatorite andmed tuleb nõuetekohaselt viia vastavusse heitgaasivoolumõõturi andmetega punktis A.1.3.1.4 sätestatud korras.

A.1.3.1.3.   Kaasaskantava heitemõõtmisseadme ja mootori andmed

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete (gaasianalüsaatorid ja heitgaasivoolumõõtur) andmed tuleb nõuetekohaselt viia vastavusse mootori elektroonilise kontrollploki andmetega punktis A.1.3.1.4 sätestatud korras.

A.1.3.1.4.   Menetlus kaasaskantava heitemõõtmisseadme andmete paremaks ajalisse vastavusse viimiseks

Tabelis 1 loetletud katseandmed jagatakse kolme erinevasse kategooriasse:

| 1. | gaasianalüsaatorid (THC, vajaduse korral CH4, CO, CO2, NOx kontsentratsioonid); |
| --- | --- |

1.

gaasianalüsaatorid (THC, vajaduse korral CH4, CO, CO2, NOx kontsentratsioonid);

| 2. | heitgaasivoolumõõtur (heitgaasi massivool ja heitgaasi temperatuur); |
| --- | --- |

2.

heitgaasivoolumõõtur (heitgaasi massivool ja heitgaasi temperatuur);

| 3. | mootor (pöördemoment, kiirus, temperatuur, kütusevool, sõiduki kiirus elektroonilisest kontrollplokist). |
| --- | --- |

3.

mootor (pöördemoment, kiirus, temperatuur, kütusevool, sõiduki kiirus elektroonilisest kontrollplokist).

Iga kategooria ajalist vastavust teiste kategooriatega kontrollitakse kahe parameetrite kogumi vahelise suurima korrelatsioonikordaja leidmise teel. Kategooria kõiki parameetreid nihutatakse, et maksimeerida korrelatsioonitegurit. Korrelatsioonikordaja arvutamiseks kasutatakse järgmisi parameetreid:

ajalisse vastavusse viimiseks:

| a) | 1. ja 2. kategooria (analüsaatorite ja heitgaasivoolumõõturi andmed) 3. kategooriaga (mootori andmed): sõiduki kiirus GPSi ja elektroonilise kontrollploki alusel; |
| --- | --- |

a)

1. ja 2. kategooria (analüsaatorite ja heitgaasivoolumõõturi andmed) 3. kategooriaga (mootori andmed): sõiduki kiirus GPSi ja elektroonilise kontrollploki alusel;

| b) | 1. kategooria 2. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja heitgaasi mass; |
| --- | --- |

b)

1. kategooria 2. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja heitgaasi mass;

| c) | 2. kategooria 3. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja mootori kütusevool. |
| --- | --- |

c)

2. kategooria 3. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja mootori kütusevool.

A.1.3.2.   Andmete järjepidevuse kontroll

A.1.3.2.1.   Analüsaatorite ja heitgaasivoolumõõturi andmed

Andmete järjepidevust (heitgaasivoolumõõturi mõõdetud heitgaasi massivool ja gaasi kontsentratsioonid) kontrollitakse elektroonilises kontrollplokis mõõdetud kütusevoolu ja vastavalt 4. lisa punktile 8.4.1.6 osutatud valemi alusel arvutatud kütusevoolu korrelatsiooni abil. Kütusevoolu mõõdetud ja arvutatud väärtuste kohta tuleb teostada lineaarne regressioonanalüüs. Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama võrrandiga:

Formula

kus:

| y | on arvutatud mootori kütusevool [g/s]; |
| --- | --- |
| m | on regressioonisirge kalle; |
| x | on mõõdetud kütusevool [g/s] |
| b | on regressioonisirge y-telg. |

y

on arvutatud mootori kütusevool [g/s];

m

on regressioonisirge kalle;

x

on mõõdetud kütusevool [g/s]

b

on regressioonisirge y-telg.

Kalle (m) ja determinatsioonikordaja (r2) arvutatakse iga regressioonisirge jaoks eraldi. Kõnealust analüüsi soovitatakse teha vahemikus 15 protsenti maksimaalsest väärtusest kuni maksimaalse väärtuseni sagedusel, mis on 1 Hz või suurem. Katse kehtimiseks tuleb hinnata kaht järgmist kriteeriumi.

Tabel 2

Lubatud hälbed

| Regressioonisirge kallak, m | 0,9 kuni 1,1 - soovitatav |
| --- | --- |
| Determinatsioonikordaja r2 | min 0,90 - kohustuslik |

Regressioonisirge kallak, m

0,9 kuni 1,1 - soovitatav

Determinatsioonikordaja r2

min 0,90 - kohustuslik

A.1.3.2.2.   Elektroonilise kontrollploki andmed pöördemomendi kohta

Elektroonilisest kontrollplokist saadavate pöördemomendi andmete järjepidevuse kontrollimiseks võrreldakse elektroonilise kontrollploki pöördemomendi maksimaalseid väärtusi erinevatel mootori kiirustel ametliku mootori täiskoormusel pöörlemiskiiruse kõveraga vastavalt käesoleva lisa punktile 5.

A.1.3.2.3.   Kütusekulu pidurdamisel

Kütusekulu pidurdamisel kontrollitakse järgmiselt:

| a) | heitkoguste andmete (gaasianalüsaatori kontsentratsioonid ja heitkoguste massivoo andmed) põhjal arvutatakse kütusekulu vastavalt 4. lisa punktis 8.4.1.6 osutatud valemile; |
| --- | --- |

a)

heitkoguste andmete (gaasianalüsaatori kontsentratsioonid ja heitkoguste massivoo andmed) põhjal arvutatakse kütusekulu vastavalt 4. lisa punktis 8.4.1.6 osutatud valemile;

| b) | arvutatakse töö, kasutades elektroonilise kontrollploki andmeid (mootori pöördemoment ja kiirus). |
| --- | --- |

b)

arvutatakse töö, kasutades elektroonilise kontrollploki andmeid (mootori pöördemoment ja kiirus).

A.1.3.2.4.   Odomeeter

Sõiduki läbisõidumõõdiku näitajat võrreldakse GPSi andmetega ja kontrollitakse.

A.1.3.2.5.   Ümbritseva õhu rõhk

Ümbritseva õhu rõhku võrreldakse GPSi andmetes osutatud kõrguse näitajaga.

A.1.3.3.   Ümberarvutus kuivalt niiskele gaasile

Kui aine kontsentratsioon on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõtmistulemus vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele 4. lisa punktis 8.1 esitatud valemiga.

A.1.3.4.   NOx korrigeerimine niiskuse ja temperatuuri suhtes

Kaasaskantava heitemõõtmisseadmega mõõdetud NOx kontsentratsioone ei korrigeerita ümbritseva õhu temperatuuri ja niiskuse suhtes.

A.1.3.5.   Gaasiheite hetkekoguste arvutamine

Heidete mass määratakse 4. lisa punkti 8.4.2.3 kohaselt.

A.1.4.   Heitkoguste ja vastavustegurite kindlaksmääramine

A.1.4.1.   Keskmistamisakna põhimõte

Massiheited tuleb integreerida liikuva keskmise meetodiga CO2 võrdlusmassi või võrdlustöö alusel. Arvutuste põhimõte on järgmine. Heitemasse ei arvutata kogu andmehulga kohta, vaid terve andmehulga alamhulkade kohta; alamhulkade pikkus määratakse vastavalt mootori CO2 massile või labori baassiirdetsükli jooksul mõõdetud tööle. Liikuvad keskmised arvutused tehakse aja juurdekasvuga Δt, mis võrdub andmete diskreetsussammuga. Neid heiteandmete keskmistamiseks kasutatavaid alamhulki nimetatakse alljärgnevates punktides keskmistamisakendeks.

Ühtki vigaste andmete osa ei tohi töö või CO2 massi ja keskmistamisakna heitekoguste arvutamisel arvesse võtta.

Järgmised andmed loetakse kehtetuks tunnistatud andmeteks:

| a) | seadmete regulaarne kontrollimine ja/või pärast nullväärtusega triivi kontrollimist; |
| --- | --- |

a)

seadmete regulaarne kontrollimine ja/või pärast nullväärtusega triivi kontrollimist;

| b) | andmed, mis ei vasta käesoleva lisa punktides 4.2 ja 4.3 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

andmed, mis ei vasta käesoleva lisa punktides 4.2 ja 4.3 sätestatud tingimustele.

Heidete mass (mg/aken) määratakse 4. lisa punkti 8.4.2.3 kohaselt.

Joonis 1

Sõiduki kiiruse sõltuvus ajast ja sõiduki keskmistatud heitkoguste (alates esimesest keskmistatud aknast) sõltuvus ajast

A.1.4.2.   Tööpõhine meetod

Joonis 2

Tööpõhine meetod

„i”-nda keskmistatud akna kestus t
  2,i
  – t
  1,i
  määratakse järgmiselt:

Formula

kus:

| W(tj,i) | on mootori töö mõõdetuna katse alguse ja aja tj,i
  , vahel, kWh; |
| --- | --- |
| Wref | on mootori töö WHTC kohta, kWh. |
| t2,i | valitakse järgmiselt: |

W(tj,i)

on mootori töö mõõdetuna katse alguse ja aja tj,i
  , vahel, kWh;

Wref

on mootori töö WHTC kohta, kWh.

t2,i

valitakse järgmiselt:

kus Δton andmevõtu periood, mis on võrdne 1 sekundiga või sellest lühem.

A.1.4.2.1.   Heite erimassi arvutamine

Heite erimass e
  gas (mg/kWh) arvutatakse iga akna ja iga saasteaine kohta järgmiselt:

Formula

kus:

| m | on komponendi heite mass, mg/aken; |
| --- | --- |
| | on mootori töö „i”-nda keskmistatud akna jooksul, kWh. |

m

on komponendi heite mass, mg/aken;

Formula

on mootori töö „i”-nda keskmistatud akna jooksul, kWh.

A.1.4.2.2.   Kehtivate akende valimine

Kehtivad aknad on sellised aknad, mille keskmine võimsus on suurem kui võimsuse künnis, milleks on 20 % maksimaalsest mootori võimsusest. Kehtivate akende osakaal peab olema 50 % või suurem.

| A.1.4.2.2.1. | Kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %, siis korratakse andmete hindamist madalamaid võimsuse künniseid kasutades. Võimsuse künnist vähendatakse 1 protsendi kaupa, kuni kehtivate akende osakaal on 50 % või suurem. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %, siis korratakse andmete hindamist madalamaid võimsuse künniseid kasutades. Võimsuse künnist vähendatakse 1 protsendi kaupa, kuni kehtivate akende osakaal on 50 % või suurem.

| A.1.4.2.2.2. | Madalam künnis ei tohi siiski olla väiksem kui 15 protsenti. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Madalam künnis ei tohi siiski olla väiksem kui 15 protsenti.

| A.1.4.2.2.3. | Katse on kehtetu, kui kehtivate akende osakaal 15-protsendilise võimsuse künnise juures on väiksem kui 50 protsenti. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Katse on kehtetu, kui kehtivate akende osakaal 15-protsendilise võimsuse künnise juures on väiksem kui 50 protsenti.

A.1.4.2.3.   Vastavustegurite arvutamine

Vastavustegurid arvutatakse iga kehtiva akna ja saasteaine kohta järgmiselt:

Formula

kus:

| e | on pidurdamisest tingitud komponendi heide, mg/kWh; |
| --- | --- |
| L | on kohaldatav piirnorm, mg/kWh. |

e

on pidurdamisest tingitud komponendi heide, mg/kWh;

L

on kohaldatav piirnorm, mg/kWh.

A.1.4.3.   CO2 massi põhine meetod

Joonis 3

CO2 massi põhine meetod

„i”-nda keskmistatud akna kestus t
  2,i
  – t
  1,i
  määratakse järgmiselt:

Formula

kus:

| mCO2(tj,i) | on CO2 mass, mõõdetuna katse alguse ja aja tj,i
  , vahel, kg; |
| --- | --- |
| mCO2,ref | on CO2 mass, määratuna WHTC kohta, kg; |
| t2,i | valitakse järgmiselt: |

mCO2(tj,i)

on CO2 mass, mõõdetuna katse alguse ja aja tj,i
  , vahel, kg;

mCO2,ref

on CO2 mass, määratuna WHTC kohta, kg;

t2,i

valitakse järgmiselt:

kus Δt on andmevõtu periood, mis on võrdne 1 sekundiga või sellest lühem.

CO2 mass arvutatakse akendes hetkeheidete integreerimise teel, mis on arvutatud vastavalt punktis A.1.3.5 kehtestatud nõuetele.

A.1.4.3.1.   Kehtivate akende valimine

Kehtivad aknad on sellised aknad, mille kestus ei ületa maksimaalset kestust, mis arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| D
  max | on maksimaalne akna kestus, s; |
| --- | --- |
| P
  max | on maksimaalne mootori võimsus, kW. |

D
  max

on maksimaalne akna kestus, s;

P
  max

on maksimaalne mootori võimsus, kW.

| A.1.4.3.1.1. | Kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %, siis korratakse andmete hindamist pikemaid akna kestuseid kasutades. Selleks vähendatakse punktis A.1.4.3.1 toodud valemis olevat väärtust 0,2 sammhaaval 0,01 võrra, kuni kehtivate akende osakaal on 50 % või üle selle. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

Kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %, siis korratakse andmete hindamist pikemaid akna kestuseid kasutades. Selleks vähendatakse punktis A.1.4.3.1 toodud valemis olevat väärtust 0,2 sammhaaval 0,01 võrra, kuni kehtivate akende osakaal on 50 % või üle selle.

| A.1.4.3.1.2. | Mingil juhul ei või kõnealuses valemis väärtust vähendada alla 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

Mingil juhul ei või kõnealuses valemis väärtust vähendada alla 0,15.

| A.1.4.3.1.3. | Katse loetakse kehtetuks, kui kehtivate akende osakaal on alla 50 % akna maksimaalse kestuse korral, arvutatuna vastavalt punktidele A.1.4.3.1., A.1.4.3.1.1. ja A.1.4.3.1.2. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.3.

Katse loetakse kehtetuks, kui kehtivate akende osakaal on alla 50 % akna maksimaalse kestuse korral, arvutatuna vastavalt punktidele A.1.4.3.1., A.1.4.3.1.1. ja A.1.4.3.1.2.

A.1.4.3.2.   Vastavustegurite arvutamine

Vastavustegurid arvutatakse iga akna ja saasteaine kohta järgmiselt:

Formula

seejuures Formula(kasutusaegne suhtarv) ja

Formula(sertifitseerimise suhtarv)

kus:

| m | m on komponendi heite mass, mg/aken; |
| --- | --- |
| | on CO2 mass „i”-nda keskmistatud akna jooksul, kg; |
| mCO2,ref | on mootori CO2 mass, määratuna WHTC kohta, kg; |
| mL | on komponendi heite mass, mis vastab WHTC kohaldatavale piirnormile, mg. |

m

m on komponendi heite mass, mg/aken;

Formula

on CO2 mass „i”-nda keskmistatud akna jooksul, kg;

mCO2,ref

on mootori CO2 mass, määratuna WHTC kohta, kg;

mL

on komponendi heite mass, mis vastab WHTC kohaldatavale piirnormile, mg.

---

(1)  Mõõdetud või korrigeeritud niiskel alusel

(2)  Ainult maagaasil töötavate gaasimootorite puhul

(3)  Kasutada ümbritseva õhu temperatuuri sensorit või sisselaskeõhu temperatuuri sensorit

(4)  Registreeritav väärtus on kas a) kasulik pöördemoment või b) kasulik pöördemoment, mis arvutatakse mootori tegeliku pöördemomendi protsentväärtuse, hõõrdemomendi ja pöördemomendi kontrollväärtuse põhjal vastavalt standardile SAE J1939-71.

2. liide

Kaasaskantavad mõõteseadmed

A.2.1.   Üldsätted

Gaasilisi heiteid mõõdetakse vastavalt käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud menetlusele. Käesolevas liites kirjeldatakse katsete läbiviimiseks kasutatavate kaasaskantavate mõõteseadmete omadusi.

A.2.2.   Mõõteseadmed

A.2.2.1.   Gaasianalüsaatorite üldine spetsifikatsioon

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete gaasianalüsaatorite spetsifikatsioon vastab 4. lisa punktis 9.3.1 sätestatud nõuetele.

A.2.2.2.   Gaasianalüsaatorite tehnoloogia

Gaase analüüsitakse 4. lisa punktis 9.3.2 sätestatud tehnoloogiat kasutades.

Lämmastikoksiidide määramiseks võib kasutada ka mittelahutavaid ultraviolett-tajureid.

A.2.2.3.   Gaasiliste heidete proovi võtmine

Proovivõtturid peavad vastavama 4. lisa 2. liite punkti A.2.1.2 nõuetele. Proovivõtuliin kuumutatakse temperatuurini 190 °C (+/- 10 °C).

A.2.2.4.   Muud seadmed

Mõõteseadmed peavad vastama 4. lisa tabelis 7 ja 4. lisa punktis 9.3.1 esitatud nõuetele.

A.2.3.   Lisaseadmed

A.2.3.1.   Heitgaasivoolumõõturi ühendamine summutitoruga

Heitgaasivoolumõõturi paigaldamine ei tohi suurendada vasturõhku üle mootori valmistaja soovitatud väärtuse ega teha summutitoru pikemaks kui 1,2 m. Heitgaasivoolumõõturi paigaldamisel peab nagu teistegi kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete komponentide puhul järgima kohalikke maanteeohutuse eeskirju ja kindlustamisnõudeid.

A.2.3.2.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete asukoht ja paigaldamistarvikud

Kaasaskantavad heitemõõtmisseadmed paigaldatakse vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.4.

A.2.3.3.   Elektrienergia

Kaasaskantavaid heitemõõtmisseadmeid varustatakse elektriga vastavalt käesoleva lisa punktis 4.6.6 kirjeldatud meetodile.

3. liide

Kaasaskantavate mõõteseadmete kalibreerimine

A.3.1.   Seadmete kalibreerimine ja kontrollimine

A.3.1.1.   Kalibreerimisgaasid

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete gaasianalüsaatoreid kalibreeritakse gaaside abil, mis vastavad 4. lisa punktis 9.3.3 sätestatud nõuetele.

A.3.1.2.   Lekkekatse

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete lekkekatsed viiakse läbi vastavalt 4. lisa punktis 9.3.4 määratletud nõuetele.

A.3.1.3.   Analüütilise süsteemi reageerimisaeg

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete analüütilise süsteemi reageerimisaega kontrollitakse vastavalt 4. lisa punktis 9.3.5 sätestatud nõuetele.

4. liide

Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaali vastavuskontrolli meetod

A.4.1.   Sissejuhatus

Käesolevas liites kirjeldatakse üldiselt elektroonilise kontrollploki pöördemomendi vastavuskontrolli meetodit ISC kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katsetamisel.

Kohaldatava üksikasjaliku menetluse määrab mootori valmistaja, tingimusel, et see on tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud.

A.4.2.   Suurima pöördemomendi meetod

| A.4.2.1. | Suurima pöördemomendi meetod seisneb tõendamises, et sõiduki katsetamisel on saavutatud teatav punkt maksimaalse pöördemomendi kui mootori pöörlemiskiiruse funktsiooni võrdluskõveral. |
| --- | --- |

A.4.2.1.

Suurima pöördemomendi meetod seisneb tõendamises, et sõiduki katsetamisel on saavutatud teatav punkt maksimaalse pöördemomendi kui mootori pöörlemiskiiruse funktsiooni võrdluskõveral.

| A.4.2.2. | Kui ISC kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katsetamise käigus ei ole saavutatud teatavat punkti maksimaalse pöördemomendi kui mootori pöörlemiskiiruse funktsiooni võrdluskõveral, on valmistajal õigus vastavalt vajadusele muuta sõiduki koormust ja/või katseteekonda, et see asjaolu saaks pärast kõnealuste katsete lõpetamist tõendatud. |
| --- | --- |

A.4.2.2.

Kui ISC kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katsetamise käigus ei ole saavutatud teatavat punkti maksimaalse pöördemomendi kui mootori pöörlemiskiiruse funktsiooni võrdluskõveral, on valmistajal õigus vastavalt vajadusele muuta sõiduki koormust ja/või katseteekonda, et see asjaolu saaks pärast kõnealuste katsete lõpetamist tõendatud.

---

9.A LISA

PARDADIAGNOSTIKASÜSTEEMID

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolev lisa reguleerib pardadiagnostikasüsteemide funktsionaalseid aspekte käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvatest sõidukite mootorisüsteemidest lähtuvate heidete kontrollimiseks.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad üld- ja erinõuded on sätestatud 9.B lisa punktis 4 ja neid on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 2.

2.2.   Reserveeritud

2.3.   Täiendavad sätted seirenõuete kohta.

2.3.1.   Sissepritsedüüside rikked

| 2.3.1.1. | Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele analüüsi selle kohta, millist mõju avaldavad riketega sissepritsedüüsid (näiteks umbes või määrdunud sissepritsedüüsid) heitekontrollisüsteemile pikemas perspektiivis, isegi kui pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusi ei ole nende rikete tagajärjel ületatud. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele analüüsi selle kohta, millist mõju avaldavad riketega sissepritsedüüsid (näiteks umbes või määrdunud sissepritsedüüsid) heitekontrollisüsteemile pikemas perspektiivis, isegi kui pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusi ei ole nende rikete tagajärjel ületatud.

| 2.3.1.2. | Pärast käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud perioodi lõppemist kohustub valmistaja esitama tüübikinnitusasutusele kava seiretehnikate kohta, mida valmistaja kavatseb kasutada lisaks 9.B lisa 3. liites nõutud meetoditele punktis 2.3.1.1 nimetatud mõju tuvastamiseks. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Pärast käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud perioodi lõppemist kohustub valmistaja esitama tüübikinnitusasutusele kava seiretehnikate kohta, mida valmistaja kavatseb kasutada lisaks 9.B lisa 3. liites nõutud meetoditele punktis 2.3.1.1 nimetatud mõju tuvastamiseks.

| 2.3.1.2.1. | Kui tüübikinnitusasutus on sellise kava heaks kiitnud, rakendab valmistaja tüübikinnituse saamiseks neid tehnikaid pardadiagnostikasüsteemis. |
| --- | --- |

2.3.1.2.1.

Kui tüübikinnitusasutus on sellise kava heaks kiitnud, rakendab valmistaja tüübikinnituse saamiseks neid tehnikaid pardadiagnostikasüsteemis.

2.3.2.   Tahkete osakeste järeltöötlusseadmete seirenõuded

| 2.3.2.1 | Tahkete osakeste järeltöötlusseadme talitluse, sh filtreerimise ja pideva regenereerimise protsesside suhtes teostatakse seiret võrrelduna tabelis 1 sätestatud pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusega. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Tahkete osakeste järeltöötlusseadme talitluse, sh filtreerimise ja pideva regenereerimise protsesside suhtes teostatakse seiret võrrelduna tabelis 1 sätestatud pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusega.

| 2.3.2.2. | Diisli tahkete osakeste filtri puhul võib valmistaja otsustada rakendada punktis 2.3.2.1 sätestatud seirenõuete asemel 9.B lisa 8. liites sätestatud seirenõudeid, kui valmistaja suudab tehnilise dokumentatsiooni abil tõendada, et olukorra halvenemise korral esineb positiivne korrelatsioon filtreerimistõhususe vähenemise ja surve vähenemise vahel (deltasurve) tahkete osakeste filtris 9.B lisa 8. liites kirjeldatud katse kohastel mootori töötingimustel. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Diisli tahkete osakeste filtri puhul võib valmistaja otsustada rakendada punktis 2.3.2.1 sätestatud seirenõuete asemel 9.B lisa 8. liites sätestatud seirenõudeid, kui valmistaja suudab tehnilise dokumentatsiooni abil tõendada, et olukorra halvenemise korral esineb positiivne korrelatsioon filtreerimistõhususe vähenemise ja surve vähenemise vahel (deltasurve) tahkete osakeste filtris 9.B lisa 8. liites kirjeldatud katse kohastel mootori töötingimustel.

2.4.   Alternatiivne tüübikinnitus

2.4.1.   Reserveeritud (1)

2.4.2.   9.B lisa punktis 4 ja käesolevas lisas sätestatud nõuete alternatiivina võivad mootoritootjad, kelle ülemaailmne aastane tootmismaht mootorite osas, mis mootoritüübilt kuuluvad käesoleva eeskirja reguleerimisalasse, on väiksem kui 500 mootorit aastas, omandada tüübikinnituse käesolevas eeskirjas sätestatud tingimustel, kui mootorisüsteemi heitekontrolliseadmete osi kontrollitakse vähemalt toiteahela järjepidevuse ja andurite signaali ratsionaalsuse ja tõepärasuse osas ning kui järeltöötlusesüsteemi kontrollitakse vähemalt talitluse täieliku lakkamise osas. Mootoritootjad, kelle ülemaailmne aastane tootmismaht mootorite osas, mis oma mootoritüübilt kuuluvad käesoleva eeskirja reguleerimisalasse, on vähem kui 50 mootorit aastas, võivad omandada tüübikinnituse käesolevas eeskirjas sätestatud tingimustel, kui mootorisüsteemi heitekontrollisüsteemi osi kontrollitakse vähemalt toiteahela järjepidevuse ja andurite signaali ratsionaalsuse ja tõepärasuse osas (osade seire).

Valmistajal ei ole lubatud kasutada käesolevas punktis sätestatud alternatiivseid sätteid enama kui 500 mootori puhul aastas.

2.4.3.   Tüübikinnitusasutus peab teavitama teisi lepinguosalisi kõikidest [punkti 2.4.1 ja] punkti 2.4.2 alusel antud tüübikinnitustega seotud asjaoludest.

2.5.   Toodangu vastavus

Pardadiagnostikasüsteemi suhtes rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 8.4 sätteid toodangu vastavuse kohta.

Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et on vaja kontrollida, kas pardadiagnostikasüsteemi tootmine vastab nõuetele, viiakse vastav kontroll läbi käesoleva eeskirja punktis 8.4 sätestatud tingimuste kohaselt.

3.   TALITLUSNÕUDED

3.1.   Talitlusnõuded on esitatud 9.B lisa punktis 5.

3.2.   Pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtused

3.2.1.   Pardadiagnostikasüsteemide suhtes kohaldatavad künnisväärtused on diiselmootorite puhul sätestatud käesoleva lisa tabeli 1 reas „Üldnõuded”, gaasimootorite ja ottomootorite puhul aga, mis on paigaldatud M3-kategooria sõidukitele, sellistele N2–kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni, ning N3-kategooria sõidukitele, tabeli 2 reas „Üldnõuded”.

3.2.2.   Kuni käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud üleminekuperioodi lõppemiseni rakendatakse pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusi, mis on diiselmootorite puhul sätestatud tabeli 1 reas „Üleminekuperiood”, gaasimootorite ja ottomootorite puhul aga, mis on paigaldatud M3-kategooria sõidukitele, sellistele N2–kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni, ja N3 kategooria sõidukitele, tabeli 2 reas „Üleminekuperiood”.

Tabel 1

Pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtused (diiselmootorid)

| | Piirnorm, mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | Tahkete osakeste mass |
| Üleminekuperiood | 1 500 | 25 |
| Üldnõuded | 1 200 | 25 |

Piirnorm, mg/kWh

NOx

Tahkete osakeste mass

Üleminekuperiood

1 500

25

Üldnõuded

1 200

25

Tabel 2

Pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtused (kõik gaasimootorid ja ottomootorid, mis on paigaldatud M3-kategooria sõidukitele, N2-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni, ja N3-kategooria sõidukitele)

| | Piirnorm, mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO
   (2) |
| Üleminekuperiood | 1 500 | |
| Üldnõuded | 1 200 | |

Piirnorm, mg/kWh

NOx

CO
   (2)

Üleminekuperiood

1 500

Üldnõuded

1 200

4.   TÕENDAMISNÕUDED

4.1.   Tõendamisnõuded ja katsemenetlused on sätestatud 9.B lisa punktides 6 ja 7.

5.   DOKUMENTIDE KOHTA KEHTIVAD NÕUDED

5.1.   Dokumentide kohta kehtivad nõuded on esitatud 9.B lisa punktis 8.

6.   TALITLUSNÕUDED

Käesoleva punkti nõudeid kohaldatakse pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete suhtes vastavalt 9.C lisale.

6.1.   Tehnilised nõuded

6.1.1.   Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemide talitluse hindamiseks, sh nõuded kommunikatsiooniprotokollide, lugejate, nimetajate ja nende astmelise suurendamise kohta on sätestatud 9.C lisas.

6.1.2.   Seejuures arvutatakse pardadiagnostikasüsteemi konkreetse seireseadme „m” talitluskoefitsient (IUPRm) järgmise valemi järgi:

Formula

kus:

| | konkreetse seireseadme „m” lugeja (lugejam) on loendur, mis näitab, mitu korda on sõidukit kasutatud tingimustes, mille puhul on olnud täidetud kõik vajalikud seiretingimused, et kõnealune seireseade võiks rikke avastada; |
| --- | --- |

konkreetse seireseadme „m” lugeja (lugejam) on loendur, mis näitab, mitu korda on sõidukit kasutatud tingimustes, mille puhul on olnud täidetud kõik vajalikud seiretingimused, et kõnealune seireseade võiks rikke avastada;

| | konkreetse seireseadme nimetaja „m” (nimetajam) on loendur, mis näitab konkreetse seireseadme jaoks oluliste sõidutsüklite arvu (ehk „mil toimuvad selle konkreetse seireseadme jaoks tähtsust omavad sündmused”). |
| --- | --- |

konkreetse seireseadme nimetaja „m” (nimetajam) on loendur, mis näitab konkreetse seireseadme jaoks oluliste sõidutsüklite arvu (ehk „mil toimuvad selle konkreetse seireseadme jaoks tähtsust omavad sündmused”).

6.1.3.   Sõiduki pardal olevate seireseadmete rühma „g” talitluskoefitsient (IUPRg) arvutatakse järgmise valemi järgi:

Formula

kus:

| | „lugejag” on seireseadmete rühma „g” lugeja ning on sellise konkreetse seireseadme „m” tegelik väärtus (lugejam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigaldatud rühma „g” seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 määratletud talitluskoefitsient;
  ning |
| --- | --- |

„lugejag” on seireseadmete rühma „g” lugeja ning on sellise konkreetse seireseadme „m” tegelik väärtus (lugejam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigaldatud rühma „g” seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 määratletud talitluskoefitsient;

ning

| | „nimetajag” on seireseadmete rühma „g” nimetaja ning on sellise konkreetse seireseadme m tegelik väärtus (nimetajam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigutatud rühma „g” seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 määratletud talitluskoefitsient. |
| --- | --- |

„nimetajag” on seireseadmete rühma „g” nimetaja ning on sellise konkreetse seireseadme m tegelik väärtus (nimetajam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigutatud rühma „g” seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 määratletud talitluskoefitsient.

6.2.   Minimaalne talitluskoefitsient

6.2.1.   9.C lisa punktis 5 sätestatud pardadiagnostikasüsteemi seireseadme „m” talitluskoefitsient IUPRm peab olema võrdne või suurem kui minimaalne talitluskoefitsient IUPRm(min), mis kehtib seireseadme „m” suhtes mootori kogu kasuliku tööea jooksul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.

6.2.2.   Minimaalse talitluskoefitsiendi IUPR(min) väärtus on kõikide seireseadmete puhul 0,1.

6.2.3.   Punktis 6.2.1. sätestatud nõuded loetakse täidetuks kõikide seireseadmerühmade „g” osas, kui täidetud on järgmised tingimused:

| 6.2.3.1. | IUPRg keskmine väärtus on kõikide sõidukite puhul, millel on vaatlusalusesse pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluv mootor, väiksem või võrdne minimaalse talitluskoefitsiendiga IUPR(min), ja |
| --- | --- |

6.2.3.1.

IUPRg keskmine väärtus on kõikide sõidukite puhul, millel on vaatlusalusesse pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluv mootor, väiksem või võrdne minimaalse talitluskoefitsiendiga IUPR(min), ja

| 6.2.3.2. | enamal kui 50 % kõikidest punktis 6.2.3.1 osutatud mootoritest on IUPRg väiksem või võrdne minimaalse talitluskoefitsiendiga IUPR(min). |
| --- | --- |

6.2.3.2.

enamal kui 50 % kõikidest punktis 6.2.3.1 osutatud mootoritest on IUPRg väiksem või võrdne minimaalse talitluskoefitsiendiga IUPR(min).

6.3.   Dokumentide kohta kehtivad nõuded

6.3.1.   Iga kontrollitud komponendi või süsteemiga seotud dokumendid, mida nõutakse 9.B lisa punkti 8 järgi, hõlmavad järgnevat teavet talitlusnäitajate kohta:

| a) | nimetaja ja lugeja astmelise suurendamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

nimetaja ja lugeja astmelise suurendamise kriteeriumid;

| b) | mis tahes kriteerium lugeja ja nimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks. |
| --- | --- |

b)

mis tahes kriteerium lugeja ja nimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks.

| 6.3.1.1. | Mis tahes kriteerium üldnimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks lisatakse punktis 6.3.1 osutatud dokumentidesse. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Mis tahes kriteerium üldnimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks lisatakse punktis 6.3.1 osutatud dokumentidesse.

6.4.   Pardadiagnostika talitluse vastavuse kinnitus

6.4.1.   Taotledes tüübikinnitust, peab valmistaja esitama kinnituse pardadiagnostikasüsteemi talitluse vastavuse kohta vastavalt käesoleva lisa 2. liites sätestatud tüüpvormile. Lisaks sellele kinnitusele kontrollitakse vastavust punktis 6.1 sätestatud nõuetele täiendavate hindamiskriteeriumite järgi, mis on sätestatud punktis 6.5.

6.4.2.   Punktis 6.4.1 osutatud kinnitus lisatakse pardadiagnostika mootoritüüpkonna kohta esitatavatele dokumentidele, mida nõutakse vastavalt käesoleva lisa punktidele 5 ja 6.3.

6.4.3.   Valmistajad kohustuvad säilitama dokumente katseandmete, projekteerimise ja tootmise analüüside ning muu teabe kohta, mis on aluseks kinnitusele pardadiagnostika talitluse vastavuse kohta. Valmistaja teeb sellise teabe tüübikinnitusasutusele nõudmise korral kättesaadavaks.

6.4.4.   Käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud üleminekuperioodi kestel on valmistaja vabastatud punkti 6.4.1 kohase kinnituse esitamise kohustusest.

6.5.   Talitluse hindamine

6.5.1.   Pardadiagnostika talitlust ja vastavust käesoleva lisa punktile 6.2.3 tõendatakse käesoleva lisa 1. liites sätestatud korra kohaselt.

6.5.2.   Riiklikud ametiasutused ja nende esindajad võivad teha täiendavaid katseid, et kontrollida vastavust käesoleva lisa punktile 6.2.3.

| 6.5.2.1. | Et käesoleva lisa punkti 6.5.2 alusel tõendada mittevastavust käesoleva lisa punktis 6.2.3 sätestatud nõuetele, peavad ametiasutused näitama mittevastavust vähemalt ühele punktis 6.2.3 sätestatud nõudele vähemalt 95 % usaldusnivooga, võttes aluseks vähemalt 30 sõidukist koosneva valimi. |
| --- | --- |

6.5.2.1.

Et käesoleva lisa punkti 6.5.2 alusel tõendada mittevastavust käesoleva lisa punktis 6.2.3 sätestatud nõuetele, peavad ametiasutused näitama mittevastavust vähemalt ühele punktis 6.2.3 sätestatud nõudele vähemalt 95 % usaldusnivooga, võttes aluseks vähemalt 30 sõidukist koosneva valimi.

| 6.5.2.2. | Valmistajal on võimalus tõendada vastavust käesoleva lisa punktis 6.2.3 sätestatud nõuetele, mille suhtes on käesoleva lisa punkti 6.5.2.1 kohaselt näidatud mittevastavust, kui valmistaja teeb katse vähemalt 30 sõidukist koosneva valimi põhjal ja selle katse tulemused on suurema statistilise usaldusnivooga kui punktis 6.5.2.1 nimetatud katse puhul. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

Valmistajal on võimalus tõendada vastavust käesoleva lisa punktis 6.2.3 sätestatud nõuetele, mille suhtes on käesoleva lisa punkti 6.5.2.1 kohaselt näidatud mittevastavust, kui valmistaja teeb katse vähemalt 30 sõidukist koosneva valimi põhjal ja selle katse tulemused on suurema statistilise usaldusnivooga kui punktis 6.5.2.1 nimetatud katse puhul.

| 6.5.2.3. | Punktides 6.5.2.1 ja 6.5.2.2 nimetatud katsete puhul peavad nii tüübikinnitusasutused kui ka valmistajad avaldama teisele poolele katse läbiviimise suhtes olulised üksikasjad, sh teabe sõidukite valimise kohta. |
| --- | --- |

6.5.2.3.

Punktides 6.5.2.1 ja 6.5.2.2 nimetatud katsete puhul peavad nii tüübikinnitusasutused kui ka valmistajad avaldama teisele poolele katse läbiviimise suhtes olulised üksikasjad, sh teabe sõidukite valimise kohta.

6.5.3.   Kui käesoleva lisa punktide 6.5.1 või 6.5.2 järgi tehakse kindlaks mittevastavus käesoleva lisa punkti 6.2.3 nõuetele, rakendatakse parandusmeetmeid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 9.3.

---

(1)  Käesolev punkt on reserveeritud tulevasteks alternatiivseteks tüübikinnitusteks (nt Euro VI nõuete ülevõtmine eeskirja nr 83).

(2)  Pardadiagnostikasüsteemide künnisväärtused CO kohta määratakse kindlaks hiljem.

1. liide

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse hindamine

A.1.1.   Üldsätted

A.1.1.1.   Käesolevas liites sätestatakse pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise kord vastavalt käesoleva lisa punktile 6.

A.1.2.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise kord

A.1.2.1.   Mootoritüüpkonna pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendab valmistaja sellele tüübikinnitusasutusele, kes andis kõnealustele sõidukitele või mootoritele tüübikinnituse. Talitluse tõendamisel peab arvesse võtma kõiki vastava mootoritüüpkonna hulka kuuluvaid pardadiagnostika mootoritüüpkondi (joonis 1).

Joonis 1

Kaks pardadiagnostika mootoritüüpkonda ühes mootoritüüpkonnas

A.1.2.1.1.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise korraldab ja viib läbi valmistaja tihedas koostöös tüübikinnitusasutusega.

A.1.2.1.2.   Valmistaja võib nõuetele vastavuse tõendamiseks kasutada asjakohaseid elemente, mida on kasutatud mõnda muude mootoritüüpkonda kuuluvate pardadiagnostika mootoritüüpkondade vastavuse tõendamiseks, eeldusel, et selline varasem tõendamise leidis aset kõige rohkem kaks aastat enne nüüdset tõendamist (joonis 2).

| A.1.2.1.2.1. | Sellisel juhul ei või valmistaja kasutada neid elemente kolmanda või järgneva mootoritüüpkonna vastavuse tõendamiseks, v.a kui tõendamine leiab aset kahe aasta jooksul esmakordsest vastavuse tõendamisest arvates. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

Sellisel juhul ei või valmistaja kasutada neid elemente kolmanda või järgneva mootoritüüpkonna vastavuse tõendamiseks, v.a kui tõendamine leiab aset kahe aasta jooksul esmakordsest vastavuse tõendamisest arvates.

Joonis 2

Eelnevalt tõendatud pardadiagnostika mootoritüüpkonna vastavus

A.1.2.2.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine toimub samal ajal ja sama sagedusega kui 8. lisas sätestatud talitluse vastavuse tõendamine.

A.1.2.3.   Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele vastavuskatsete esialgse ajakava ja näidiste valimise kava uuele mootoritüüpkonnale algse tüübikinnituse andmise ajal.

A.1.2.4.   Sõidukitüübid, millel puuduvad andmevahetusliidesed 9.C lisas sätestatud vajalike talitlusandmete kogumiseks või millel on andmeid puudu või mis kasutavad mittestandardset andmevahetusprotokolli, loetakse nõuetele mittevastavaks.

A.1.2.4.1.   Nõuetele vastavust ei kontrollita sõidukite puhul, millel esinevad mehaanilised või elektririkked, mis takistavad 9.C lisas sätestatud vajalike talitlusandmete kogumist, ja seda sõidukitüüpi ei peeta nõuetele mittevastavaks, v.a kui sõidukeid, mis vastavad valimile kehtestatud nõuetele, ei leita piisavalt, et uuringut korrektselt läbi viia.

A.1.2.5.   Mootori- või sõidukitüübid, mille puhul talitlusandmete kogumine mõjutab pardadiagnostikasüsteemi seiretalitlust, loetakse nõuetele mittevastavaks.

A.1.3.   Pardadiagnostikasüsteemi talitlusandmed

A.1.3.1.   Pardadiagnostikasüsteemi talitlusandmed, mida kasutatakse pardadiagnostika mootoritüüpkonna vastavuse hindamiseks, on teave, mida pardadiagnostikasüsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punktile 6 ja mis tehakse kättesaadavaks vastavalt nimetatud lisa punktile 7.

A.1.4.   Mootori või sõiduki valik

A.1.4.1.   Mootori valimine

A.1.4.1.1.   Kui pardadiagnostika mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), valib valmistaja igast sellisest mootoritüüpkonnast mootorid, et tõendada selle pardadiagnostika mootoritüüpkonna talitlust.

A.1.4.1.2.   Samal tõendamisel võib kasutada ükskõik millist konkreetse pardadiagnostika mootoritüüpkonna mootorit, isegi kui mootoritele paigaldatud seiresüsteemid on erinevast generatsioonist või erineva modifikatsiooniga.

A.1.4.2.   Sõidukite valimine

A.1.4.2.1.   Sõidukirühmad

| A.1.4.2.1.1. | Tõendatavate sõidukite klassifitseerimiseks kasutatakse 6 sõidukirühma:






  a) | N-kategooria sõidukite puhul: pikamaasõidukid, jaotussõidukid ja teised, näiteks ehitussõidukid; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Tõendatavate sõidukite klassifitseerimiseks kasutatakse 6 sõidukirühma:

a)

N-kategooria sõidukite puhul: pikamaasõidukid, jaotussõidukid ja teised, näiteks ehitussõidukid;

| b) | M-kategooria sõidukite puhul: turismi- ja kaugsõidubussid, linnabussid ja teised, nt M1-kategooria sõidukid. |
| --- | --- |

b)

M-kategooria sõidukite puhul: turismi- ja kaugsõidubussid, linnabussid ja teised, nt M1-kategooria sõidukid.

| A.1.4.2.1.2. | Võimalusel valitakse uuringu jaoks sõidukeid igast rühmast. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

Võimalusel valitakse uuringu jaoks sõidukeid igast rühmast.

| A.1.4.2.1.3. | Iga rühma kohta peab olema vähemalt 15 sõidukit. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Iga rühma kohta peab olema vähemalt 15 sõidukit.

| A.1.4.2.1.4. | Kui pardadiagnostika mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), siis igast mootoritüüpkonnast valitav mootorite arv ühe sõidukirühma raames peab võimalikult suures ulatuses peegeldama müüdud ja kasutusel olevate sõidukite arvu konkreetse sõidukirühma lõikes. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Kui pardadiagnostika mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), siis igast mootoritüüpkonnast valitav mootorite arv ühe sõidukirühma raames peab võimalikult suures ulatuses peegeldama müüdud ja kasutusel olevate sõidukite arvu konkreetse sõidukirühma lõikes.

A.1.4.2.2.   Sõidukite kvalifitseerimine

| A.1.4.2.2.1. | Väljavalitud mootorid paigaldatakse sõidukitele, mis on registreeritud ja mida kasutatakse kokkuleppeosalistes riikides. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Väljavalitud mootorid paigaldatakse sõidukitele, mis on registreeritud ja mida kasutatakse kokkuleppeosalistes riikides.

| A.1.4.2.2.2. | Sõidukil peab olema hooldusregister, mis kajastab, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud vastavalt valmistaja juhistele. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Sõidukil peab olema hooldusregister, mis kajastab, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud vastavalt valmistaja juhistele.

| A.1.4.2.2.3. | Kontrollitakse pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast toimimist. Kõik ilmnenud rikked, millel on pardadiagnostikasüsteemi jaoks tähtsus, salvestatakse pardadiagnostikasüsteemi mälus ja teostatakse vajalikud parandustööd. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Kontrollitakse pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast toimimist. Kõik ilmnenud rikked, millel on pardadiagnostikasüsteemi jaoks tähtsus, salvestatakse pardadiagnostikasüsteemi mälus ja teostatakse vajalikud parandustööd.

| A.1.4.2.2.4. | Sõidukil ei tohi olla ebasihipärase kasutamise märke (nt ülekoormus, ebaõige kütuse kasutamine ja muu ebaõige kasutus) või muid tegureid (näiteks omavoliline muutmine), mis võiksid mõjutada pardadiagnostika toimimist. Pardadiagnostikasüsteemi veakoodid ja teave töötundide kohta, mis on arvutimälus salvestatud, kuuluvad tõendite hulka, mille alusel hinnatakse, kas sõidukit on kasutatud ebasihipäraselt või on sõiduk muul põhjusel uuringuks sobimatu. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

Sõidukil ei tohi olla ebasihipärase kasutamise märke (nt ülekoormus, ebaõige kütuse kasutamine ja muu ebaõige kasutus) või muid tegureid (näiteks omavoliline muutmine), mis võiksid mõjutada pardadiagnostika toimimist. Pardadiagnostikasüsteemi veakoodid ja teave töötundide kohta, mis on arvutimälus salvestatud, kuuluvad tõendite hulka, mille alusel hinnatakse, kas sõidukit on kasutatud ebasihipäraselt või on sõiduk muul põhjusel uuringuks sobimatu.

| A.1.4.2.2.5. | Kõik heitekontrollisüsteemi ja pardadiagnostikasüsteemi komponendid peavad vastama tüübikinnitusdokumentides sätestatule. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

Kõik heitekontrollisüsteemi ja pardadiagnostikasüsteemi komponendid peavad vastama tüübikinnitusdokumentides sätestatule.

A.1.5.   Talitluse uurimine

A.1.5.1.   Talitlusandmete kogumine

A.1.5.1.1.   Kooskõlas punkti A.1.6 sätetega võtab valmistaja iga uurimisaluse sõiduki pardadiagnostikasüsteemist järgmise teabe:

| a) | VIN-kood (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

a)

VIN-kood (sõiduki tehasetähis);

| b) | lugejag ja nimetajag iga seireseadmete rühma kohta, mille süsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punkti 6 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

lugejag ja nimetajag iga seireseadmete rühma kohta, mille süsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punkti 6 nõuetele;

| c) | üldnimetaja väärtus; |
| --- | --- |

c)

üldnimetaja väärtus;

| d) | süütetsükliloenduri näit; |
| --- | --- |

d)

süütetsükliloenduri näit;

| e) | mootori summaarne töötundide arv. |
| --- | --- |

e)

mootori summaarne töötundide arv.

A.1.5.1.2.   Uuritava seireseadmete rühma tulemusi ei võeta arvesse, kui nende nimetaja ei ole saavutanud vähemalt väärtust 25.

A.1.5.2.   Talitluse hindamine

A.1.5.2.1.   Konkreetse mootori seireseadmete rühma tegelik talitluskoefitsient (IUPRg) arvutatakse lugejag ja nimetajag alusel, mis saadakse vastava sõiduki pardadiagnostikasüsteemist.

A.1.5.2.2.   Pardadiagnostika mootoritüüpkonna talitluse hindamine vastavalt käesoleva lisa punkti 6.5.1 nõuetele viiakse läbi iga seireseadmete rühma kohta, mis kuulub vastavas sõidukirühmas vaadeldavasse pardadiagnostika mootoritüüpkonda.

A.1.5.2.3.   Iga käesoleva liite punktis A.1.4.2.1 määratletud sõidukirühma osas loetakse pardadiagnostika talitlus tõendatuks käesoleva lisa punkti 6.5.1 tähenduses üksnes juhul, kui iga seireseadmete rühma „g” osas on täidetud järgmised tingimused:

| a) | vaadeldava valimi IUPRg väärtuste keskmine

  on suurem kui 88 % IUPR(min) väärtusest; ning |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | enamal kui 34 protsendil kõikidest vaadeldavasse valimisse kuuluvatest mootoritest on IUPRg väärtus võrdne või suurem kui IUPR(min). |
| --- | --- |

b)

enamal kui 34 protsendil kõikidest vaadeldavasse valimisse kuuluvatest mootoritest on IUPRg väärtus võrdne või suurem kui IUPR(min).

A.1.6.   Aruanne tüübikinnitusasutusele

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele aruande pardadiagnostika mootoritüüpkonna talitluse kohta, mis hõlmab järgmist teavet.

A.1.6.1.   Nimekiri kõnealusesse pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvatest mootoritüüpkondadest (joonis 1)

A.1.6.2.   Tõendamisel kasutatud sõidukite kohta alljärgnev teave:

| a) | tõendamisel kasutatud sõidukite koguarv; |
| --- | --- |

a)

tõendamisel kasutatud sõidukite koguarv;

| b) | sõidukirühmade arv ja tüüp; |
| --- | --- |

b)

sõidukirühmade arv ja tüüp;

| c) | VIN-koodid (sõidukite tehasetähised) ja iga sõiduki lühikirjeldus (tüüp-variant-versioon). |
| --- | --- |

c)

VIN-koodid (sõidukite tehasetähised) ja iga sõiduki lühikirjeldus (tüüp-variant-versioon).

A.1.6.3.   Teave iga sõiduki talitluse kohta:

| a) | lugejag, nimetajag ja talitluskoefitsient (IUPRg) iga seireseadmete rühma kohta; |
| --- | --- |

a)

lugejag, nimetajag ja talitluskoefitsient (IUPRg) iga seireseadmete rühma kohta;

| b) | üldnimetaja, süütetsükliloenduri väärtus, summaarne mootori töötundide arv. |
| --- | --- |

b)

üldnimetaja, süütetsükliloenduri väärtus, summaarne mootori töötundide arv.

A.1.6.4.   Iga seireseadmete rühma talitlusandmete statistika tulemused:

| a) | valimi IUPRg väärtuste keskmine

  ; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | IUPRm(min) väärtusest suurema või sellega võrdse IUPRg väärtusega mootorite arv ja protsent valimis. |
| --- | --- |

b)

IUPRm(min) väärtusest suurema või sellega võrdse IUPRg väärtusega mootorite arv ja protsent valimis.

2. liide

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse vastavuse kinnituse näidis

„(Tootja nimi) kinnitab, et sellesse pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid on konstrueeritud ja toodetud nii, et need vastavad kõikidele 9.A lisa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele.

(Tootja nimi) esitab käesoleva kinnituse heas usus, olles pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite pardadiagnostikasüsteemi talitlust kõigi kohaldatavate töö- ja keskkonnatingimuste ulatuses asjakohaselt insenertehniliselt hinnanud.

[kuupäev]”

---

9.B LISA

PARDADIAGNOSTIKASÜSTEEMIDELE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED

1.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas sätestatakse pardadiagnostikasüsteemide tehnilised nõuded käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvatest mootorisüsteemidest lähtuvate heidete kontrollimiseks.

Lisa aluseks on pardadiagnostikat käsitlev ülemaailmne ühtlustatud üldine tehniline eeskiri (gtr) nr 5.

2.   Reserveeritud (1)

3.   MÕISTED

3.1.   „Hoiatussüsteem” – sõiduki pardal olev süsteem, mis teatab sõidukijuhile või mõnele teisele huvitatud isikule, et pardadiagnostikasüsteem on avastanud rikke.

3.2.   „Kalibreerimise kontrollarv” – mootorisüsteemi poolt arvutatav ja teatatav arv, mis valideerib kalibreerimise/tarkvara terviklikkust.

3.3.   „Osade seire” – sisendosade seire elektriahela rikete ja loogikavigade suhtes ning väljundosade seire elektriahela rikete ja talitlusrikete suhtes. Siin mõeldakse osi, mis on elektriliselt ühendatud mootorisüsteemi kontrolleri(te)ga.

3.4.   „Kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood” – diagnostika veakood, mis on salvestatud ajal, kui pardadiagnostikasüsteem järeldab, et eksisteerib rike.

3.5.   „Pidev rikkenäit” – rikkeindikaator näitab riket pidevalt, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor töötab (süüde sees – mootor sees).

3.6.   „Puudus” – pardadiagnostika seirestrateegia või mõni muu pardadiagnostika funktsioon, mis ei vasta kõigile käesoleva lisa üksikasjalikele nõuetele.

3.7.   „Elektriahela rike” – rike (nt avaahel või lühis), mille tõttu mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb väljapoole anduri ülekandefunktsioonide ettenähtud tööpiirkonda.

3.8.   „Heitepõhine pardadiagnostika tüüpkond” – valmistaja poolt moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles kasutatakse heidetega seotud rikete seireks/diagnoosimiseks samu meetodeid.

3.9.   „Heitetaseme seire” – nende rikete seire, mille tagajärjel ületatakse pardadiagnostika künnisväärtus (OTL) ning mille hulka kuulub vähemalt üks järgmistest:

| a) | otsene heitetaseme mõõtmine, milles kasutatakse summutitoru heitesensorit (-sensoreid) ja mudelit otsese heitetaseme seostamiseks asjaomase katsetsükli heite erimassiga; |
| --- | --- |

a)

otsene heitetaseme mõõtmine, milles kasutatakse summutitoru heitesensorit (-sensoreid) ja mudelit otsese heitetaseme seostamiseks asjaomase katsetsükli heite erimassiga;

| b) | heitetaseme suurenemise näit arvuti sisend- ja väljundteabe seostamisel katsetsükli heite erimassiga. |
| --- | --- |

b)

heitetaseme suurenemise näit arvuti sisend- ja väljundteabe seostamisel katsetsükli heite erimassiga.

3.10.   „Talitlusrike” – rike, mille korral väljundosa ei vasta arvutikäsule oodatud viisil.

3.11.   „Rikke heitekontrollistrateegia” (MECS) – mootorisüsteemi strateegia, mis aktiveeritakse heitega seotud rikke korral.

3.12.   „Rikkeindikaatori olek” – rikkeindikaatori käsuolek, milleks võib olla pidev rikkenäit, lühike rikkenäit, nõudmisel rikkenäit või väljas.

3.13.   „Seire” – (vt „heitetaseme seire”, „talitluse seire” ja „talitluse täieliku lakkamise seire”).

3.14.   „Pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel” – tsükkel, mille jooksul mootorisüsteem töötab mootori katsestendil, et hinnata pardadiagnostikasüsteemi reaktsiooni kvalifitseeritud rikutud osa olemasolule.

3.15.   „Pardadiagnostika algmootorisüsteem” – sellisest heitepõhisest pardadiagnostika tüüpkonnast valitud mootorisüsteem, mille puhul suurem osa pardadiagnostika elemente on vastava tüüpkonna suhtes representatiivsed.

3.16.   „Nõudmisel rikkenäit” – olek, kus rikkeindikaator näitab vastusena juhi kohalt käsitsi esitatud nõudmisele pidevat näitu, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor väljas (süüde sees – mootor väljas).

3.17.   „Ootel diagnostika veakood” – olek, kus pardadiagnostikasüsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seireseade on avastanud, et käimasoleva talitlustsükli või viimati lõpetatud talitlustsükli ajal võis esineda rike.

3.18.   „Võimalik diagnostika veakood” – olek, kus pardadiagnostikasüsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seireseade on avastanud, et rike võib esineda, kuid kinnituseks on vaja täiendavat hindamist. Võimalik diagnostika veakood on ootel diagnostika veakood, mis ei ole kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood.

3.19.   „Varasem aktiivne diagnostika veakood” – varem kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood, mida hoitakse mälus, kui pardadiagnostikasüsteem on järeldanud, et diagnostika veakoodi põhjustanud riket enam ei esine.

3.20.   „Loogikaviga” – rike, mille korral üksikult andurilt või osalt lähtuv signaal ei vasta ootustele, kui seda hinnatakse teiste kontrollisüsteemi anduritelt või osadelt saadud signaalide taustal. Loogikavigade hulka kuuluvad rikked, mille tagajärjel mõõdetud signaalid (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jäävad sensori ülekandefunktsioonide ettenähtud tööpiirkonda.

3.21.   „Valmisolek” – olek, mis näitab, kas seireseade või seireseadmete rühm on töötanud pärast seda, kui nende andmed välise nõudmise või käsuga (nt pardadiagnostikaskanneri kaudu) viimati kustutati.

3.22.   „Lühike rikkenäit” – olek, kus rikkeindikaator näitab pidevat näitu alates hetkest, kui võti viiakse sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (süüde sees – mootor sees), ning kustub 15 sekundi möödudes või võtme viimisel väljalülitatud asendisse, olenevalt sellest, kumb toimub enne.

3.23.   „Tarkvara kalibreerimise tunnuskood” – tähtnumbriline märgirida, mis märgistab mootorisüsteemi paigaldatud heitega seotud kalibreerimist/tarkvaraversiooni (-versioone).

3.24.   „Talitluse täieliku lakkamise seire” – selliste rikete seire, mis põhjustaks süsteemi soovitud funktsiooni täieliku lakkamise.

3.25.   „Soojendustsükkel” – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahutusvedeliku temperatuur tõuseb pärast mootori käivitumist vähemalt 22 K (22 °C / 40 °F) võrra ning jõuab miinimumtemperatuurini 333 K (60 °C / 140 °F). (2)

3.26.   Lühendid

| AES | heitekontrolli abistrateegia |
| --- | --- |
| CV | karteri tuulutus |
| DOC | diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator |
| DPF | diislikütuse tahkete osakeste filter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud DPFide ja pidevalt regenereeruvate püüduritega (CRT) |
| DTC | diagnostika veakood |
| EGR | heitgaasitagastus |
| HC | Süsivesinikud |
| LNT | lahja NOx püünis (või NOx absorber) |
| LPG | veeldatud naftagaas |
| MECS | rikke heitekontrollistrateegia |
| NG | maagaas |
| NOx | lämmastikoksiidid |
| OTL | pardadiagnostika künnisväärtus |
| PM | tahked osakesed |
| SCR | selektiivne katalüütiline redutseerimine |
| SW | klaasipuhastid |
| TFF | talitluse täieliku lakkamise seire |
| VGT | muutuvgeomeetriaga turboülelaadur |
| VVT | muutuvad kütusejaotusfaasid |

AES

heitekontrolli abistrateegia

CV

karteri tuulutus

DOC

diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator

DPF

diislikütuse tahkete osakeste filter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud DPFide ja pidevalt regenereeruvate püüduritega (CRT)

DTC

diagnostika veakood

EGR

heitgaasitagastus

HC

Süsivesinikud

LNT

lahja NOx püünis (või NOx absorber)

LPG

veeldatud naftagaas

MECS

rikke heitekontrollistrateegia

NG

maagaas

NOx

lämmastikoksiidid

OTL

pardadiagnostika künnisväärtus

PM

tahked osakesed

SCR

selektiivne katalüütiline redutseerimine

SW

klaasipuhastid

TFF

talitluse täieliku lakkamise seire

VGT

muutuvgeomeetriaga turboülelaadur

VVT

muutuvad kütusejaotusfaasid

4.   ÜLDNÕUDED

Käesoleva lisa kontekstis peab pardadiagnostikasüsteem suutma avastada rikkeid, näidata nende esinemist rikkeindikaatori abil, teha kindlaks rikete tõenäoline esinemiskoht arvutisüsteemi salvestatud teabe abil ja edastada selle teabe välisarvutisse.

Pardadiagnostikasüsteem peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et see võimaldaks rikke liigid kindlaks määrata sõiduki/mootori kogu kasutusaja jooksul. Selle eesmärgi saavutamisel peab tüübikinnitusasutus mõistma, et oma kasulikust tööeast kauem töötanud mootoritel on pardadiagnostikasüsteemi töönäitajad ja tundlikkus mõningal määral halvenenud, mistõttu pardadiagnostika künnisväärtusi võidakse ületada, enne kui pardadiagnostikasüsteem sõidukijuhile rikkest teatab.

Eelmine lõik ei tähenda, et mootori valmistaja vastutus mootori vastavuse eest laieneks ka ajavahemikule pärast selle kasuliku tööea (st aeg või kilometraaž, mille jooksul heitestandardid või heite piirnormid on jätkuvalt kohaldatavad) lõppu.

4.1.   Pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitustaotlus

4.1.1.   Esmane tüübikinnitus

Mootorisüsteemi valmistaja võib taotleda oma pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnitust, kasutades üht järgmisest kolmest moodusest.

| a) | Mootorisüsteemi valmistaja taotleb üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitust, tõendades, et pardadiagnostikasüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele. |
| --- | --- |

a)

Mootorisüsteemi valmistaja taotleb üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitust, tõendades, et pardadiagnostikasüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele.

| b) | Mootorisüsteemi valmistaja taotleb heidetega seotud pardadiagnostikatüüpkonna tüübikinnitust, tõendades, et tüüpkonna pardadiagnostika algmootorisüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele. |
| --- | --- |

b)

Mootorisüsteemi valmistaja taotleb heidetega seotud pardadiagnostikatüüpkonna tüübikinnitust, tõendades, et tüüpkonna pardadiagnostika algmootorisüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele.

Mootorisüsteemi valmistaja taotleb pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitust, tõendades, et pardadiagnostikasüsteem kuulub juba varem sertifitseeritud heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda.

4.1.2.   Olemasoleva sertifikaadi laiendamine/muutmine

4.1.2.1.   Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võidakse uus mootorisüsteem lisada sertifitseeritud heitepõhisesse pardadiagnostikatüüpkonda uue liikmena, kui kõigil selliselt laiendatud heitepõhise pardadiagnostikatüüpkonna mootoritel kasutatakse endiselt samu heidetega seotud rikete seire- või diagnostikameetodeid.

Kui kõik pardadiagnostika algmootorisüsteemi pardadiagnostika konstruktsioonielemendid on uue mootorisüsteemi suhtes representatiivsed, jääb pardadiagnostika algmootorisüsteem muutumatuks ning valmistaja muudab dokumendipaketti vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

Kui uus mootorisüsteem sisaldab konstruktsioonielemente, mis ei ole esindatud pardadiagnostika algmootorisüsteemis, kuid esindaksid siiski tervet tüüpkonda, muutub uus mootorisüsteem uueks pardadiagnostika algmootorisüsteemiks. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued pardadiagnostika konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva lisa sätetele, ning dokumendipaketti muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

4.1.2.2.   Laiendamine pardadiagnostikasüsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võidakse lubada olemasoleva sertifikaadi laiendamist pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonimuudatuse korral, kui valmistaja tõendab, et konstruktsioonimuudatus vastab käesoleva lisa sätetele.

Dokumendipaketti muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

Kui olemasolev sertifikaat kehtib heitepõhise pardadiagnostikatüüpkonna suhtes, peab valmistaja tüübikinnitusasutusele põhjendama, et heidetega seotud rikete seire- või diagnostikameetodid on endiselt tüüpkonna jaoks ühised ning et pardadiagnostika algmootorisüsteem jääb tüüpkonna suhtes representatiivseks.

4.1.2.3.   Sertifikaadi muutmine rikke liigituse muudatuse arvessevõtmiseks

Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui valmistaja esitab kas tüübikinnituse väljastanud asutuse palvel või omal algatusel taotluse olemasoleva sertifikaadi muutmiseks, et muuta ühe või mitme rikke liigitust.

Sellisel juhul tuleb tõendada, et uus liigitus vastab käesoleva lisa sätetele, ning dokumendipaketti muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

4.2.   Seirenõuded

Pardadiagnostikasüsteem peab teostama kõigi mootorisüsteemis olevate heitega seotud osade ja süsteemide seiret vastavalt 3. liites esitatud nõuetele ning segakütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 esitatud nõuetele. Samas ei pea pardadiagnostikasüsteem kasutama iga 3. liites ning segakütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 osutatud rikke avastamiseks eraldi seireseadet.

Pardadiagnostikasüsteem peab teostama ka omaenda osade seiret.

Käesoleva lisa 3. liites esitatud punktides on loetletud süsteemid või osad, mida pardadiagnostikasüsteem peab jälgima, ning kirjeldatud, millist liiki seiret iga sellise osa või süsteemi puhul eeldatakse (st heitetaseme seire, talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire).

Valmistaja võib otsustada teostada ka muude süsteemide ja osade seiret.

4.2.1.   Seiremeetodi valik

Tüübikinnitusasutused võivad lubada valmistajal kasutada ka muud liiki seiret kui see, mis on nimetatud 3. liites või segakütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7. Valmistaja peab tõendama (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal), et valitud seire liik on usaldusväärne, õigeaegne ja efektiivne.

Kui süsteemi ja/või osa ei ole 3. liites või segakütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 käsitletud, peab valmistaja esitama tüübikinnitusasutusele kinnitamiseks seire suhtes kohaldatava lähenemise. Tüübikinnitusasutus kinnitab valitud seire liigi ja seiremeetodi (st heitetaseme seire, talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire), kui valmistaja on tõendanud (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal) viitega 3. liites või segakütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 osutatud liikidele, et vastav lähenemine on usaldusväärne, õigeaegne ja efektiivne.

4.2.1.1.   Korrelatsioon tegeliku heitetasemega

Heitetaseme seire korral on nõutav korrelatsioon katsetsükli heite erimassiga. Seda seost demonstreeritakse üldjuhul laboritingimustes katsemootoril.

Ülejäänud seirejuhtude korral (st talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire) ei ole korrelatsioon tegeliku heitetasemega vajalik. Samas võib tüübikinnitusasutus nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjude liigitust, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.

Näited:

Elektriline rike ei pruugi vajada korrelatsiooni, sest tegemist on jah/ei-tüüpi rikkega. Deltarõhu kaudu seiratav diislikütuse tahkete osakeste filtri rike ei pruugi vajada korrelatsiooni, sest see ennetab riket.

Kui valmistaja tõendab vastavalt käesoleva lisa tõendamisnõuetele, et talitluse täieliku lakkamise või osa või süsteemi eemaldamise korral ei ületa heitetase pardadiagnostika künnisväärtusi, nõustutakse vastava osa või süsteemi talitluse seirega.

Kui konkreetse saasteaine heitetaseme seireks kasutatakse summutitoru heitesensorit, võidakse kõik ülejäänud seireseadmed vabastada nõudest täiendavaks korrelatsiooniks selle saasteaine tegeliku heitetasemega. Samas ei välista selline vabastus vajadust lisada need teisi seiremeetodeid kasutavad seireseadmed pardadiagnostikasüsteemi, kuna seireseadmed on endiselt vajalikud rikke asukoha kindlakstegemiseks.

Rike tuleb alati liigitada vastavalt punktile 4.5, lähtudes selle mõjust heitetasemele, sõltumata rikke avastamiseks kasutatava seire liigist.

4.2.2.   Osade seire (sisend-/väljundosad/-süsteemid)

Mootorisüsteemi kuuluvate sisendosade puhul peab pardadiagnostikasüsteem avastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral loogikavigu.

Loogikavea diagnostika peab seejärel kontrollima, kas sensori väljund ei ole ebasobivalt madal või kõrge (st peab olema nn kahepoolne diagnostika).

Niivõrd, kui see on võimalik ja tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud, peab pardadiagnostikasüsteem avastama loogikavigu (nt ebasobivalt kõrge või madal) ning elektriahela rikkeid (nt tööpiirkonnast kõrgem ja tööpiirkonnast madalam) eraldi. Lisaks tuleb iga eraldi rikke kohta (nt tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem ja loogikaviga) salvestada kordumatud diagnostika veakoodid.

Mootorisüsteemi kuuluvate väljundosade puhul peab pardadiagnostikasüsteem avastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral seda, kui arvutikäskudele ei järgne nõuetekohast talitlusreaktsiooni.

Niivõrd, kui see on võimalik ja tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud, peab pardadiagnostikasüsteem avastama talitlusrikkeid ja elektriahela rikkeid (nt tööpiirkonnast kõrgem ja tööpiirkonnast madalam) eraldi ning salvestama iga eraldi rikke kohta (nt tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem, talitlusrike) kordumatud diagnostika veakoodid.

Pardadiagnostikasüsteem peab samuti jälgima mootorisüsteemivälistelt osadelt laekuva või nendele antava teabe loogilisust, kui see teave ohustab heitekontrollisüsteemi ja/või mootorisüsteemi nõuetekohast talitlust.

4.2.2.1.   Osade seire erand

Elektriahela rikete ning võimaluse korral mootorisüsteemi talitlusrikete ja loogikavigade seire ei ole nõutav, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | rikke tagajärjel suureneb iga saasteaine heitetase vähem kui 50 % võrra ettenähtud heite piirnormist ning |
| --- | --- |

a)

rikke tagajärjel suureneb iga saasteaine heitetase vähem kui 50 % võrra ettenähtud heite piirnormist ning

| b) | rikke tagajärjel ei ületa ükski heitetase ettenähtud heite piirnormi (3) ning |
| --- | --- |

b)

rikke tagajärjel ei ületa ükski heitetase ettenähtud heite piirnormi (3) ning

| c) | rike ei mõjuta ühtegi osa ega süsteemi, mis võimaldab pardadiagnostikasüsteemil nõuetekohaselt töötada, ning |
| --- | --- |

c)

rike ei mõjuta ühtegi osa ega süsteemi, mis võimaldab pardadiagnostikasüsteemil nõuetekohaselt töötada, ning

| d) | rike ei mõjuta ega aeglusta oluliselt heitekontrollisüsteemi algselt kavandatud talitlusvõimet (nt erandina ei saa käsitada reaktiivisoojendussüsteemi riket külmades tingimustes). |
| --- | --- |

d)

rike ei mõjuta ega aeglusta oluliselt heitekontrollisüsteemi algselt kavandatud talitlusvõimet (nt erandina ei saa käsitada reaktiivisoojendussüsteemi riket külmades tingimustes).

Heitele avaldatav mõju määratakse kindlaks stabiliseeritud mootorisüsteemil mootori dünamomeetri katsestendil vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud tõendamisprotseduurile.

Kui selline tõendamine ei oleks kriteeriumi d osas veenev, esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele sellised asjakohased konstruktsioonielemendid nagu hea inseneritava, tehnilised kaalutlused, simulatsioonid, katsetulemused jne.

4.2.3.   Seiresagedus

Seireseadmed peavad töötama pidevalt, kui seiretingimused on täidetud, või üks kord talitlustsükli ajal (nt seireseadmete puhul, mille töötamine suurendab heitetaset).

Valmistaja taotluse korral võib tüübikinnitusasutus kiita heaks seireseadmed, mis ei tööta pidevalt. Sel juhul teavitab valmistaja sellest selgelt tüübikinnitusasutust ja kirjeldab tingimusi, mille korral seireseadmed töötavad, ning põhjendab seda ettepanekut asjakohaste konstruktsioonielementidega (nt hea inseneritava).

Seireseadmed peavad töötama kohaldatava pardadiagnostikasüsteemi katsetsükli ajal vastavalt punkti 7.2.2 määratlustele.

Seireseadet käsitatakse pidevalt töötavana, kui see töötab sagedusega vähemalt kaks korda sekundis ja avastab selle seireseadme kontrollitava rikke olemasolu või puudumise 15 sekundi jooksul. Kui arvuti sisend- või väljundosa vaadeldakse mootori kontrolli eesmärgil väiksema sagedusega kui kaks korda sekundis, loetakse seireseade samuti pidevalt töötavaks, kui süsteem avastab selle seireseadme kontrollitava rikke olemasolu või puudumise iga vaatluskorra ajal.

Pidevalt seiratavate osade või süsteemide puhul ei ole vaja väljundosa/-süsteemi aktiveerida ainuüksi selle väljundosa/süsteemi seire otstarbel.

4.3.   Pardadiagnostikateabe registreerimisele esitatavad nõuded

Kui rike on avastatud, aga ei ole veel kinnitatud, loetakse võimalik rike „võimalikuks diagnostika veakoodiks” ning sellele vastavalt registreeritakse olek „ootel diagnostika veakood”. „Võimalik diagnostika veakood” ei tohi kaasa tuua hoiatussüsteemi aktiveerimist vastavalt punktile 4.6.

Esimese talitlustsükli ajal võidakse rike lugeda kohe „kinnitatud ja aktiivseks”, ilma et seda oleks eelnevalt loetud „võimalikuks diagnostika veakoodiks”. Sellele antakse olek „ootel diagnostika veakood” ning „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood”.

Kui varasema aktiivse olekuga rike tekib uuesti, võidakse sellele rikkele valmistaja soovi korral anda kohe olek „ootel diagnostika veakood” ning „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood”, ilma et talle oleks antud olekut „võimalik diagnostika veakood”. Kui sellele rikkele antakse „võimalik” olek, peab sellel säilima ka varasem aktiivne olek, kuni see pole veel kinnitatud ja aktiivne.

Seiresüsteem peab otsustama, kas rike esineb, enne rikke esmakordsele avastamisele vahetult järgneva talitlustsükli lõppu. Sel ajal salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne” diagnostika veakood ning hoiatussüsteem aktiveeritakse vastavalt punktile 4.6.

Taastuva rikke heitekontrollistrateegia korral (st mootori järgmise käivituse ajal pöördub talitlus automaatselt tagasi normaalseisundisse ning MECS deaktiveeritakse) ei ole vaja „kinnitatud ja aktiivset” diagnostika veakoodi salvestada, välja arvatud juhul, kui MECS aktiveeritakse uuesti enne järgmise talitlustsükli lõppu. Taastumatu MECSi korral salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne” diagnostika veakood kohe MECSi aktiveerimise järel.

Teatud erijuhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke avastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui kaht talitlustsüklit (nt kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud sõiduki kütusekuluga), võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada seireks rohkem kui kaht talitlustsüklit tingimusel, et valmistaja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (nt tehnilise selgituse, katsetulemuste, ettevõttesiseste kogemuste vms abil).

Kui süsteem ei avasta kogu talitlustsükli jooksul enam kinnitatud ja aktiivset riket, antakse sellele järgmise talitlustsükli alguses varasema aktiivse rikke olek ning seda olekut säilitatakse seni, kuni selle rikkega seonduv pardadiagnostikateave kustutatakse skanneriga või kustutatakse arvutimälust vastavalt punktile 4.4.

Märkus: käesolevas punktis ettenähtud nõudeid on näitlikustatud käesoleva lisa 2. liites.

4.4.   Pardadiagnostikateabe kustutamise suhtes kehtivad nõuded

Pardadiagnostikasüsteem ei kustuta diagnostika veakoodi ja vastavat teavet (koos sellega seotud hetkeseisuga) arvutimälust iseseisvalt enne, kui diagnostika veakoodil on olnud varasema aktiivse rikke olek vähemalt 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul, olenevalt sellest, kumb täitub enne. Pardadiagnostikasüsteem kustutab kõik diagnostika veakoodid ja vastava teabe (koos seotud hetkeseisuga) skanneri või hooldustööriista nõudmisel.

4.5.   Rikete liigituse suhtes kehtivad nõuded

Rikete liigitus määrab kindlaks klassi, millesse avastatud rike liigitatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele.

Rike tuleb sõiduki tegeliku tööea jooksul alati liigitada samasse klassi, välja arvatud juhul, kui sertifikaadi väljastanud asutus või valmistaja leiab, et vastava rikke liigitust on vaja muuta.

Kui erinevate reguleeritud saasteainete heite põhjal või lähtuvalt rikke mõjust muule seirevõimekusele tuleks rike liigitada erinevatesse klassidesse, tuleb rike liigitada sellisesse klassi, millel oleks eelisõigus eristavas kuvastrateegias.

Kui rikke avastamise tagajärjel aktiveeritakse mõni MECS, lähtutakse selle rikke liigitamisel aktiveeritud MECS-i mõjust heitetasemele või selle mõjust muule seirevõimekusele. Seejärel liigitatakse rike klassi, millel on eelisõigus eristavas kuvastrateegias.

4.5.1.   A-klassi rike

Rike loetakse A-klassi rikkeks, kui võib eeldada vastavate pardadiagnostika künnisväärtuste (OTL) ületamist.

Nõustutakse, et selle klassi rikete esinemise korral ei tohi heitetase ületada pardadiagnostika künnisväärtusi.

4.5.2.   B1-klassi rike

Rike loetakse B1-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mille korral võib heitetase tõusta üle pardadiagnostika künnisväärtuste, aga mille täpset mõju heitetasemele ei ole võimalik hinnata, ning seega võib tegelik heitetase sõltuvalt tingimustest olla üle või alla pardadiagnostika künnisväärtuste.

B1-klassi rikete hulka võivad kuuluda rikked, mida avastavad seireseadmed, mis tuletavad heitetaseme andurinäitude või piiratud seirevõimekuse põhjal.

B1-klassi rikete hulka peavad kuuluma rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teostada A- või B1-klassi rikete seiret.

4.5.3.   B2-klassi rike

Rike loetakse B2-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte pardadiagnostika künnisväärtusi ületaval määral.

B1- või B2-klassi riketeks loetakse rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teostada B2-klassi rikete seiret.

4.5.4.   C-klassi rike

Rike loetakse C-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis seiramise korral eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte ettenähtud heite piirnorme ületaval määral.

B1- või B2-klassi riketeks loetakse rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teostada C-klassi rikete seiret.

4.6.   Hoiatussüsteem

Mõne hoiatussüsteemi osa rike ei tohi põhjustada pardadiagnostikasüsteemi talitluse lakkamist.

4.6.1.   Rikkeindikaatori spetsifikatsioon

Rikkeindikaator on visuaalne signaal, mis on tajutav igasugustes valgustingimustes. Rikkeindikaator peab koosnema kollasest või oranžkollasest (nagu määratletud UN/ECE eeskirjas nr 37) hoiatussignaalist, mis on tähistatud sümboliga 0640 vastavalt ISO standardile 7000:2004.

4.6.2.   Rikkeindikaatori süttimisskeemid

Sõltuvalt pardadiagnostikasüsteemi poolt avastatud rikkest (riketest) peab rikkeindikaator süttima vastavalt ühele järgmises tabelis kirjeldatud aktiveerimisrežiimile:

| | Aktiveerimisrežiim 1 | Aktiveerimisrežiim 2 | Aktiveerimisrežiim 3 | Aktiveerimisrežiim 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiveerimise tingimused | Rike puudub | C-klassi rike | B-klassi rike ja B1 loendurid < 200 h | A-klassi rike või B1 loendur > 200 h |
| Süüde sees, mootor sees | Kuva puudub | Eristav kuvastrateegia | Eristav kuvastrateegia | Eristav kuvastrateegia |
| Süüde sees, mootor väljas | Ühtlustatud kuvastrateegia | Ühtlustatud kuvastrateegia | Ühtlustatud kuvastrateegia | Ühtlustatud kuvastrateegia |

Aktiveerimisrežiim 1

Aktiveerimisrežiim 2

Aktiveerimisrežiim 3

Aktiveerimisrežiim 4

Aktiveerimise tingimused

Rike puudub

C-klassi rike

B-klassi rike ja B1 loendurid < 200 h

A-klassi rike või B1 loendur > 200 h

Süüde sees, mootor sees

Kuva puudub

Eristav kuvastrateegia

Eristav kuvastrateegia

Eristav kuvastrateegia

Süüde sees, mootor väljas

Ühtlustatud kuvastrateegia

Ühtlustatud kuvastrateegia

Ühtlustatud kuvastrateegia

Ühtlustatud kuvastrateegia

Kuvastrateegia näeb ette, et rikkeindikaator aktiveeritaks vastavalt sellele klassile, millesse rike kuulub. See strateegia peab olema lukustatud tarkvaralise koodiga, mis ei ole skanneri abil igakordselt kättesaadav.

Rikkeindikaatori aktiveerimise strateegiat tingimustel, kus süüde on sees ja mootor väljas, on kirjeldatud punktis 4.6.4.

Joonistel B1 ja B2 on kujutatud ettenähtud aktiveerimisstrateegiad, kui süüde on sees ja mootor on sees või väljas.

Joonis B1

Lambikontroll ja valmisoleku näit

Image

Joonis B.2

Rikete kuvastrateegia: kohaldatav on ainult eristav strateegia

Image

4.6.3.   Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui mootor on sees

Kui võti viiakse sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (mootor sees), antakse rikkeindikaatorile väljalülitumiskäsk, välja arvatud juhul, kui punkti 4.6.3.1 tingimused on täidetud.

4.6.3.1.   Rikkeindikaatori kuvastrateegia

Rikkeindikaatori aktiveerimisel on pideval rikkenäidul eelisõigus, lühikese rikkenäidu ja nõudmisel rikkenäidu ees. Rikkeindikaatori aktiveerimisel on lühikesel rikkenäidul eelisõigus nõudmisel rikkenäidu ees.

4.6.3.1.1.   A-klassi rikked

Pardadiagnostikasüsteem annab käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks, kui salvestatakse kinnitatud diagnostika veakood, mis on seotud A-klassi rikkega.

4.6.3.1.2.   B-klassi rikked

Pardadiagnostikasüsteem annab järgmisel süüte sisselülitamisel käsu lühikese rikkenäidu kuvamiseks, kui eelnevalt on salvestatud kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood, mis on seotud B-klassi rikkega.

Alati, kui B1 loendur jõuab 200 tunnini, annab pardadiagnostikasüsteem käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks.

4.6.3.1.3.   C-klassi rikked

Valmistaja võib teha C-klassi rikkeid puudutava teabe kättesaadavaks nõudmisel rikkenäidu abil, mis on kasutatav kuni mootori käivitamiseni.

4.6.3.1.4.   Rikkeindikaatori deaktiveerimisskeemid

„Pidev rikkenäit” lülitub ümber „lühikeseks rikkenäiduks”, kui toimub üks käivitussündmus ning algselt pideva rikkenäidu aktiveerinud riket käimasoleva talitlustsükli ajal enam ei avastata ja pidevat rikkenäitu ei aktiveerita ka mõne teise rikke tõttu.

„Lühike rikkenäit” deaktiveeritakse, kui riket ei avastata kolme järjestikuse talitlustsükli ajal pärast seda talitustsüklit, mil seireseade avastas asjaomase rikke puudumise, ning rikkeindikaatorit ei aktiveerita ka mõne teise A- või B-klassi rikke tõttu.

Käesoleva lisa 2. liite joonised 1, 4A ja 4B illustreerivad lühikese ja pideva rikkeindikaatori deaktiveerimist erinevates kasutusolukordades.

4.6.4.   Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui süüde on sees ja mootor väljas

Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui süüde on sees ja mootor väljas, koosneb kahest toimingujadast, mille vahele jääb 5-sekundiline periood, mil rikkeindikaator on väljas:

| a) | esimese jada ülesanne on näidata rikkeindikaatori töökorras olekut ja seiratavate osade valmisolekut; |
| --- | --- |

a)

esimese jada ülesanne on näidata rikkeindikaatori töökorras olekut ja seiratavate osade valmisolekut;

| b) | teise jada ülesanne on näidata rikete esinemist. |
| --- | --- |

b)

teise jada ülesanne on näidata rikete esinemist.

Teist jada korratakse kuni mootori käivitamiseni (4) (mootor sees) või kuni võtme viimiseni väljalülitatud asendisse.

Valmistaja taotluse korral võib see aktiveerimine esineda üksnes talitlustsükli jooksul (näiteks käivitava/seiskava süsteemi puhul)

4.6.4.1.   Rikkeindikaatori töökorras olek/valmisolek

Rikkeindikaator põleb pidevalt 5 sekundit, et näidata oma töökorras olekut.

Rikkeindikaator jääb 10 sekundi vältel kustunuks.

Rikkeindikaator jääb seejärel 5 sekundiks põlema, et näidata kõigi seiratavate osade valmisolekut.

Rikkeindikaator vilgub 5 sekundi jooksul üks kord sekundis, kui üks või mitu seiratavat osa ei ole valmis.

Seejärel jääb rikkeindikaator 5 sekundiks kustunuks.

4.6.4.2.   Rikke esinemine/puudumine

Pärast punktis 4.6.4.1 kirjeldatud toimingujada näitab rikkeindikaator sõltuvalt kohaldatavast aktiveerimisrežiimist vilkumise või pideva põlemisega rikke olemasolu, nagu on kirjeldatud järgmistes punktides, või ühekordsete vilkumiste seeriaga rikete puudumist. Vilkumise korral peab rikkeindikaator vaheldumisi süttima 1 sekundiks ja seejärel kustuma samuti 1 sekundiks ning sellele vilkumiste seeriale järgneb 4 sekundi pikkune periood, mil rikkeindikaator on kustunud.

Käsitletakse nelja aktiveerimisrežiimi ning seejuures on aktiveerimisrežiimil 4 eelisõigus aktiveerimisrežiimide 1, 2 ja 3 suhtes, aktiveerimisrežiimil 3 on eelisõigus aktiveerimisrežiimide 1 ja 2 suhtes ning aktiveerimisrežiimil 2 on eelisõigus aktiveerimisrežiimi 1 suhtes.

4.6.4.2.1.   Aktiveerimisrežiim 1 – rikke puudumine

Rikkeindikaator vilgub ühe korra.

4.6.4.2.2.   Aktiveerimisrežiim 2 – „nõudmisel rikkenäit”

Rikkeindikaator vilgub kaks korda, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu nõudmisel rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

4.6.4.2.3.   Aktiveerimisrežiim 3 – „lühike rikkenäit”

Rikkeindikaator vilgub kolm korda, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu lühikeseks rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

4.6.4.2.4.   Aktiveerimisrežiim 4 – „pidev rikkenäit”

Rikkeindikaator põleb pidevalt („pidev rikkenäit”), kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu pidevaks rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

4.6.5.   Riketega seotud loendurid

4.6.5.1.   Rikkeindikaatori loendurid

4.6.5.1.1.   Pideva rikkenäidu loendur

Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu loendurit, mis registreerib mootori töötundide arvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiivne.

Pideva rikkenäidu loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

Pideva rikkenäidu loendur peab töötama järgmiselt:

| a) | nullist alustades peab pideva rikkenäidu loendur alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse; |
| --- | --- |

a)

nullist alustades peab pideva rikkenäidu loendur alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse;

| b) | pideva rikkenäidu loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud; |
| --- | --- |

b)

pideva rikkenäidu loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud;

| c) | pideva rikkenäidu loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul avastatakse rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise; |
| --- | --- |

c)

pideva rikkenäidu loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul avastatakse rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise;

| d) | pideva rikkenäidu loendur alustab loendamist uuesti nullist, kui rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, avastatakse pärast kolme töötsükli möödumist loenduri viimasest peatumispunktist; |
| --- | --- |

d)

pideva rikkenäidu loendur alustab loendamist uuesti nullist, kui rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, avastatakse pärast kolme töötsükli möödumist loenduri viimasest peatumispunktist;

| e) | pideva rikkenäidu loendur nullitakse juhul, kui:






  i) | 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul pärast loenduri viimast peatumist (olenevalt sellest, kumb saabub enne) ei avastata ühtegi riket, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, või |
| --- | --- | --- |

e)

pideva rikkenäidu loendur nullitakse juhul, kui:

i)

40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul pärast loenduri viimast peatumist (olenevalt sellest, kumb saabub enne) ei avastata ühtegi riket, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, või

| ii) | pardadiagnostikaskanner annab pardadiagnostikasüsteemile käsu kustutada pardadiagnostikateave. |
| --- | --- |

ii)

pardadiagnostikaskanner annab pardadiagnostikasüsteemile käsu kustutada pardadiagnostikateave.

Joonis C1

Rikkeindikaatori loendurite aktiveerimispõhimõtete illustratsioon

Joonis C2

B1 loenduri aktiveerimispõhimõtete illustratsioon

4.6.5.1.2.   Pideva rikkenäidu üldloendur

Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu üldloendurit, mis registreerib mootori tööea ulatuses töötundide koguarvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiivne.

Pideva rikkenäidu üldloendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust.

Pideva rikkenäidu üldloendurit ei tohi nullida mootorisüsteem, skanner ega akust lahtiühendamine.

Pideva rikkenäidu üldloendur peab töötama järgmiselt:

| a) | pideva rikkenäidu üldloendur peab alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse; |
| --- | --- |

a)

pideva rikkenäidu üldloendur peab alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse;

| b) | pideva rikkenäidu üldloendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud; |
| --- | --- |

b)

pideva rikkenäidu üldloendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud;

| c) | pideva rikkenäidu üldloendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse. |
| --- | --- |

c)

pideva rikkenäidu üldloendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse.

Joonis C1 kujutab pideva rikkenäidu üldloenduri tööpõhimõtet ning käesoleva lisa 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks.

4.6.5.2.   B1-klassi riketega seotud loendurid

4.6.5.2.1.   Üksik B1 loendur

Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama B1 loendurit, mis registreerib mootori töötundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud B1-klassi rikkega.

B1 loendur peab töötama järgmiselt:

| a) | B1 loendur peab alustama loendamist kohe, kui avastatakse B1-klassi rike ning salvestatakse kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood; |
| --- | --- |

a)

B1 loendur peab alustama loendamist kohe, kui avastatakse B1-klassi rike ning salvestatakse kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood;

| b) | B1 loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui ükski B1-klassi rike ei ole kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud; |
| --- | --- |

b)

B1 loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui ükski B1-klassi rike ei ole kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud;

| c) | B1 loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul avastatakse järgmine B1-klassi rike. |
| --- | --- |

c)

B1 loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul avastatakse järgmine B1-klassi rike.

Kui B1 loendur on jõudnud üle 200 mootori töötunni, viib pardadiagnostikasüsteem loenduri väärtuse 190 mootori töötunnile, kui pardadiagnostikasüsteem on kindlaks teinud, et B1-klassi rike ei ole enam kinnitatud ega aktiivne, või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud. B1 loendur peab jätkama loendamist mootori 190 töötunnist, kui kolme talitlustsükli jooksul tekib järgmine B1-klassi rike.

B1 loendur nullitakse, kui kolme järjestikuse talitlustsükli jooksul ei ole avastatud ühtegi B1-klassi riket.

Märkus: B1 loendur ei näita mootori töötundide arvu ühe konkreetse B1-klassi rikkega.

B1 loendur võib koondada kahe või enama B1-klassi rikkega läbitud töötundide arvu, ilma et ükski neist riketest oleks püsinud loenduri näidule vastava aja vältel.

B1 loenduri ülesanne on üksnes kindlaks määrata, kas on vaja aktiveerida pidev rikkenäit.

Joonis C2 kujutab B1 loenduri tööpõhimõtet ning käesoleva lisa 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks.

4.6.5.2.2.   Mitu B1 loendurit

Valmistaja võib kasutada mitut B1 loendurit. Sellisel juhul peab süsteem suutma määrata igale B1-klassi rikkele konkreetse B1 loenduri.

Konkreetse B1 loenduri juhtimine lähtub samadest reeglitest, mis kehtivad üksiku B1 loenduri puhul, nii et iga konkreetne B1 loendur alustab loendamist siis, kui avastatakse sellele loendurile vastav B1-klassi rike.

4.7.   Pardadiagnostikateave

4.7.1.   Salvestatud teave

Pardadiagnostikasüsteemi poolt salvestatud teave peab olema kättesaadav pardavälisteks päringuteks järgmiste pakettidena:

| a) | teave mootori oleku kohta; |
| --- | --- |

a)

teave mootori oleku kohta;

| b) | teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta; |
| --- | --- |

b)

teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta;

| c) | remondiks vajalik teave. |
| --- | --- |

c)

remondiks vajalik teave.

4.7.1.1.   Teave mootori oleku kohta

See teave annab täitevasutusele (5) teada rikkeindikaatori oleku ja sellega seotud andmed (nt pideva rikkenäidu loendur, valmisolek).

Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele teeäärsetele kontrolliseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad täitevametnikule järgmist teavet:

| a) | eristav/mitteeristav kuvastrateegia; |
| --- | --- |

a)

eristav/mitteeristav kuvastrateegia;

| b) | VIN-kood (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

b)

VIN-kood (sõiduki tehasetähis);

| c) | pideva rikkenäidu esinemine; |
| --- | --- |

c)

pideva rikkenäidu esinemine;

| d) | pardadiagnostikasüsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

d)

pardadiagnostikasüsteemi valmisolek;

| e) | mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur). |
| --- | --- |

e)

mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur).

See teave peab olema kättesaadav ainult lugemiseks (st ilma kustutamisvõimaluseta).

4.7.1.2.   Teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta

See teave annab mis tahes ülevaatusjaamale (6) teatud hulga mootoriga seotud pardadiagnostika-andmeid, mis näitavad rikkeindikaatori olekut ja sellega seotud andmeid (rikkenäitude loendurid), aktiivsete/kinnitatud A- ja B-klassi rikete loendit ja sellega seotud andmeid (nt B1 loendur).

Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele ülevaatusseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad ülevaatuse teostajale järgmist teavet:

| a) | eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitustähise juurde lisatav gtr (ja versiooni) number; |
| --- | --- |

a)

eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitustähise juurde lisatav gtr (ja versiooni) number;

| b) | eristav/mitteeristav kuvastrateegia; |
| --- | --- |

b)

eristav/mitteeristav kuvastrateegia;

| c) | VIN-kood (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

c)

VIN-kood (sõiduki tehasetähis);

| d) | rikkeindikaatori olek; |
| --- | --- |

d)

rikkeindikaatori olek;

| e) | pardadiagnostikasüsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

e)

pardadiagnostikasüsteemi valmisolek;

| f) | pardadiagnostikateabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

f)

pardadiagnostikateabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| g) | mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur); |
| --- | --- |

g)

mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur);

| h) | mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur); |
| --- | --- |

h)

mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur);

| i) | suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus; |
| --- | --- |

i)

suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus;

| j) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

j)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| k) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

k)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| l) | B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

l)

B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| m) | tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id); |
| --- | --- |

m)

tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id);

| n) | kalibreerimise kontrollarv(ud). |
| --- | --- |

n)

kalibreerimise kontrollarv(ud).

See teave peab olema kättesaadav ainult lugemiseks (st ilma kustutamisvõimaluseta).

4.7.1.3.   Remondiks vajalik teave

See teave edastab remonditehnikule kõik käesolevas lisas nimetatud pardadiagnostika-andmed (nt hetkeseisundi teabe).

Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele remondikatsetusseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad remonditehnikule järgmist teavet:

| a) | eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitustähise juurde lisatav gtr (ja versiooni) number; |
| --- | --- |

a)

eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitustähise juurde lisatav gtr (ja versiooni) number;

| b) | VIN (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

b)

VIN (sõiduki tehasetähis);

| c) | rikkeindikaatori olek; |
| --- | --- |

c)

rikkeindikaatori olek;

| d) | pardadiagnostikasüsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

d)

pardadiagnostikasüsteemi valmisolek;

| e) | pardadiagnostikateabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

e)

pardadiagnostikateabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| f) | seireseadme olek (st käimasoleva sõidutsükli ülejäänud ajaks deaktiveeritud, käimasoleval sõidutsüklil lõpetanud või käimasoleval sõidutsüklil pooleli) pärast mootori viimast väljalülitamist iga seireseadme kohta, mida kasutatakse valmisoleku määramiseks; |
| --- | --- |

f)

seireseadme olek (st käimasoleva sõidutsükli ülejäänud ajaks deaktiveeritud, käimasoleval sõidutsüklil lõpetanud või käimasoleval sõidutsüklil pooleli) pärast mootori viimast väljalülitamist iga seireseadme kohta, mida kasutatakse valmisoleku määramiseks;

| g) | mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator oli aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur); |
| --- | --- |

g)

mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator oli aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur);

| h) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

h)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| i) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

i)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| j) | mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur); |
| --- | --- |

j)

mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur);

| k) | suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus; |
| --- | --- |

k)

suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus;

| l) | B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid ning mootori töötundide arv B1 loenduri(te)st; |
| --- | --- |

l)

B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid ning mootori töötundide arv B1 loenduri(te)st;

| m) | C-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

m)

C-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| n) | ootel diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass; |
| --- | --- |

n)

ootel diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass;

| o) | varasemad aktiivsed diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass; |
| --- | --- |

o)

varasemad aktiivsed diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass;

| p) | reaalajateave originaalseadmete valmistaja (OEM) poolt valitud ja toetatud sensorisignaalide, sise- ja väljundsignaalide kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.2 ja 5. liide); |
| --- | --- |

p)

reaalajateave originaalseadmete valmistaja (OEM) poolt valitud ja toetatud sensorisignaalide, sise- ja väljundsignaalide kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.2 ja 5. liide);

| q) | käesolevas lisas nõutud andmed hetkeseisundi kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.1.4. ja 5. liide); |
| --- | --- |

q)

käesolevas lisas nõutud andmed hetkeseisundi kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.1.4. ja 5. liide);

| r) | tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id); |
| --- | --- |

r)

tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id);

| s) | kalibreerimise kontrollarv(ud). |
| --- | --- |

s)

kalibreerimise kontrollarv(ud).

Pardadiagnostikasüsteem peab kustutama kõik mootorisüsteemi registreeritud rikked ja nendega seotud andmed (teave tööaja kohta, hetkeseisundid jne) vastavalt käesoleva lisa sätetele, kui sellekohane nõue esitatakse väliste remondikatsetusseadmete kaudu käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatava standardi kohaselt.

4.7.1.4.   Teave hetkeseisundi kohta

Vähemalt üks „hetkeseisundi” teabenäit tuleb salvestada valmistaja valikul kas võimaliku diagnostika veakoodi või kinnitatud ja aktiivse diagnostika veakoodi salvestamise ajal. Valmistajal on lubatud hetkeseisundi teavet uuendada, kui ootel diagnostika veakood uuesti tuvastatakse.

Hetkeseisund peab kirjeldama sõiduki töötingimusi rikke avastamise hetkel ning sisaldama salvestatud andmetega seotud diagnostika veakoodi. Hetkeseisundi teabenäit peab sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 näidatud teavet. Samuti peab hetkeseisundi teabenäit sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelites 2 ja 3 esitatud teavet, mida kasutatakse seire või kontrolli eesmärgil selles konkreetses kontrollplokis, mis diagnostika veakoodi salvestas.

A-klassi rikkega seotud hetkeseisundi teabe salvestamisel on eelisõigus B1-klassi rikkega seotud teabe ees, millel omakorda on eelisõigus B2-klassi rikkega seotud teabe ees ning viimasel omakorda C-klassi rikkega seotud teabe ees. Esimesel avastatud rikkel on eelisõigus viimati avastatud rikke ees, välja arvatud juhul, kui viimati avastatud rike kuulub kõrgemasse klassi.

Kui pardadiagnostikasüsteem seirab mõnda seadet, mida ei ole käsitletud käesoleva lisa 5. liites, peab hetkeseisundi teave hõlmama andmeid selle seadme andurite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites. Tüübikinnitusasutus esitab need tüübikinnitamise ajal kinnitamiseks.

4.7.1.5.   Valmisolek

Välja arvatud punktides 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 ja 4.7.1.5.3 nimetatud erandite puhul, on valmisoleku kontroll „lõppenud”, kui seda olekut puudutav seireseade või seireseadmete rühm on töötanud ja avastanud selle seireseadme kontrollitava rikke olemasolu (st salvestanud kinnitatud ja aktiivse diagnostika veakoodi) või puudumise pärast seda, kui selle andmed on välise nõudmise või käsuga (nt pardadiagnostikaskanneri kaudu) viimati kustutatud. Valmisoleku kontroll on „lõpetamata”, kui veakoodide mälu (vt punkt 4.7.4) välise skanneri nõudmisel või käsul (nt pardadiagnostikaskanneri kaudu) kustutatakse.

Mootori tavapärane väljalülitamine ei tohi põhjustada valmisoleku muutumist.

4.7.1.5.1.   Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja esitada taotluse, et seireseadme valmisoleku näit muutuks „lõppenuks” ka siis, kui seireseade ei ole töötanud ja avastanud selle seireseadme kontrollitava rikke olemasolu või puudumist, kui seire on deaktiveeritud mitme talitlustsükli vältel (vähemalt 9 talitlustsüklit või 72 töötundi) seoses äärmuslike töötingimuste püsimisega (nt külm välistemperatuur, suur kõrgus). Kõigis sellistes taotlustes tuleb märkida seiresüsteemi deaktiveerimise tingimused ning talitlustsüklite arv, mis tuleks läbida ilma seireseadme tööd lõpetamata, enne kui valmisoleku näit muutuks „lõppenuks”. Valmistaja taotluses käsitletavad äärmuslik välistemperatuur või suur kõrgus ei tohi kunagi olla väiksem kui käesolevas lisas täpsustatud tingimused pardadiagnostikasüsteemi ajutise väljalülitamise puhul.

4.7.1.5.2.   Valmisoleku alla kuuluvad seireseadmed

Valmisolekut toetatakse kõikide seireseadmete või seireseadmerühmade puhul, mis on nimetatud käesolevas lisas ning mida nõutakse käesolevale lisale viitamisel, välja arvatud käesoleva lisa 3. liite punktid 11 ja 12.

4.7.1.5.3.   Pidevate seireseadmete valmisolek

Nende seireseadmete või seireseadmerühmade puhul, mis on nimetatud käesoleva lisa 3. liite punktides 1,7 ja 10 ja mida nõutakse käesolevale lisale viitamisel ning mida peetakse käesoleva lisa kohaselt pidevalt töötavaks, on valmisoleku näit alati „lõppenud”.

4.7.2.   Teave andmevoo kohta

Pardadiagnostikasüsteem peab skannerile nõudmisel reaalajas kättesaadavaks tegema käesoleva lisa 5. liite tabelites 1–4 esitatud teabe (asendusväärtuste asemel tuleks kasutada tegelikke signaaliväärtusi).

Arvutatud koormuse ja pöördemomendi parameetrite osas peab pardadiagnostikasüsteem teatama kõige täpsemad väärtused, mis on arvutatud kasutatavas elektroonilises kontrollplokis (nt mootorit kontrolliv arvuti).

Käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 on esitatud mootori koormuse ja pöörlemiskiirusega seotud kohustusliku pardadiagnostikateabe loend.

Käesoleva lisa 5. liite tabelis 3 on näidatud muu pardadiagnostikateave, mis tuleb esitada, kui heitekontrolli- või pardadiagnostikasüsteem seda kasutab mis tahes pardadiagnostika seireseadmete aktiveerimiseks või deaktiveerimiseks.

Käesoleva lisa 5. liite tabelis 4 on näidatud teave, mis tuleb esitada juhul, kui mootor on selliselt varustatud, tundlik või arvutab vastava teabe. (7) Valmistaja soovi korral võib esitada ka muud teavet hetkeseisundi või andmevoo kohta.

Kui pardadiagnostikasüsteem seirab mõnda seadet, mida ei ole käsitletud käesoleva lisa 5. liites (nt SCR), peab andmevoogu puudutav teave hõlmama andmeid selle seadme sensorite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites. Tüübikinnitusasutus esitab need tüübikinnitamise ajal kinnitamiseks.

4.7.3.   Pardadiagnostikateabe kättesaadavus

Pardadiagnostikateave peab olema kättesaadav ainult vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele alalõikudele. (8)

Pardadiagnostikateabe kättesaadavus ei tohi sõltuda mis tahes juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes valmistajalt või tema edasimüüjatelt. Pardadiagnostikateabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja erilist dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

Toetatud peab olema üks pardadiagnostikateabele juurdepääsu meetod (nt üks juurdepääsupunkt/sõlm), mis võimaldab kätte saada kogu pardadiagnostikateabe. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kogu käesolevas lisas nõutud pardadiagnostikateabele. Samuti peab see meetod võimaldama juurdepääsu käesolevas lisas määratletud väiksematele spetsiifilistele infopakettidele (nt tehnoseisundi infopaketid heitega seotud pardadiagnostika puhul).

Pardadiagnostikateabe kättesaadavus tuleb tagada, kasutades vähemalt ühte järgmistest käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardiseeriatest:

| a) | ISO 27145 koos ISO 15765-4 (CAN-põhine); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 koos ISO 15765-4 (CAN-põhine);

| b) | ISO 27145 koos ISO 13400 (TCP/IP-põhine); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 koos ISO 13400 (TCP/IP-põhine);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

Valmistajad kasutavad alati, kui võimalik, ISO või SAE määratletud veakoode (nt P0xxx, P2xxx jne). Kui selline vea tuvastamine ei ole võimalik, võib sõiduki valmistaja kasutada standardi ISO 27145 või SAE J1939 vastavate punktide kohaseid diagnostilisi veakoode. Veakoodid peavad olema täielikult kättesaadavad käesoleva lisa nõuetele vastavate standarditud diagnostikavahendite abil.

Valmistaja esitab ISO või SAE standardiorganisatsioonile asjakohase ISO või SAE protsessi kaudu heidet mõjutavad diagnostika-andmed, mida ei ole standardites ISO 27145 või SAE J1939 täpsustaud, kuid mis on seotud käesoleva lisaga.

Pardadiagnostikateave peab olema kättesaadav juhtmeühenduse abil.

Pardadiagnostikasüsteem peab edastama pardadiagnostika-andmed nõudmise korral, kui kasutatakse käesoleva lisa 6. liites (sidepidamine välise testriga) nimetatud kohaldatavatele standardile vastavat skannerit.

4.7.3.1.   CAN-põhine juhtmeühendus

Pardadiagnostikasüsteemi juhtmeühenduse andmesidekiirus peab olema 250 kbps või 500 kbps.

Valmistaja ülesanne on valida modulatsioonikiirus ja projekteerida pardadiagnostikasüsteem vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud ja käesoleva lisas viidatud standardite nõuetele. Pardadiagnostikasüsteem peab lubama välise katseseadme poolset automaatset tuvastust nende kahe modulatsioonikiiruse vahel.

Sõiduki ja välise diagnostikaseadme (nt skanner) vaheline ühendusliides peab olema standarditud ning peab vastama kõigile ISO 150313 tüübi A (12 V alalisvool), tüübi B (24 V alalisvool) või SAE J1939-13 (12 või 24 V alalisvool) nõuetele.

4.7.3.2.   Reserveeritud TCP/IP (Etherneti–põhise) juhtmeühenduse jaoks.

4.7.3.3.   Diagnostikaliidese asukoht

Diagnostikaliides peab paiknema sõiduki sisemuses juhipoolse jalaorva piirkonnas, mis piirneb sõiduki juhipoolse küljega ja keskkonsooli juhipoolse servaga (või keskkonsooli puudumise korral sõiduki keskjoonega) ning ei tohi madalaimas reguleeritavas asendis asuda kõrgemal kui rooliratta alaosa. Liides ei või paikneda keskkonsooli peal ega sees (st põrandale paigaldatud käigukangi, seisupiduri hoova ega kruusihoidikute lähedastel horisontaalpindadel, samuti mitte raadio, kliimaseadme või navigatsioonisüsteemi nuppude läheduses asuvatel vertikaalpindadel). Liidese asukoht peab olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav (nt pardavälise töövahendi ühendamiseks). Juhipoolse uksega varustatud sõidukitel peab liides olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav isiku jaoks, kes seisab (või on kükakil) sõiduki kõrval juhipoolsel küljel, kui juhipoolne uks on avatud.

Valmistaja taotlusel võib tüübikinnitusasutus heaks kiita mõne teise asukoha tingimusel, et paigalduskoht on kergesti ligipääsetav ning kaitstud juhusliku vigastamise eest tavapärastel kasutustingimustel, nt ISO 15031 standardiseerias kirjeldatud asukoht.

Kui diagnostikaliides on kaetud või paikneb spetsiaalses seadmekarbis, peab kaas või sahtliluuk olema avatav käsitsi, ilma tööriistade abita, ning sellel peab olema liidese asukoha tähistamiseks selgelt loetav silt „OBD”.

Valmistaja võib oma eemärkidest lähtuvalt varustada sõidukeid täiendavate diagnostikaliideste ja andmesidesõlmedega, mis ei ole mõeldud nõutavate pardadiagnostikafunktsioonide täitmiseks. Kui täiendav liides vastab ühele käesoleva lisa 6. liites lubatud standardsele diagnostikaliidesele, märgistatakse sildiga „OBD” ainult käesolevas lisas nõutav liides, et eristada seda teistest sarnastest liidestest.

4.7.4.   Pardadiagnostikateabe kustutamine/lähtestamine skanneri abil

Skanneri nõudmisel kustutatakse arvutimälust või lähtestatakse käesolevas lisas nimetatud väärtuseni järgmised andmed.

| Pardadiagnostika andmed | Kustutatav | Lähtestatav
   (9) |
| --- | --- | --- |
| Rikkeindikaatori olek | | X |
| Pardadiagnostikasüsteemi valmisolek | | X |
| Mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur) | X | |
| Kõik diagnostika veakoodid | X | |
| Suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus | | X |
| Mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st | | X |
| Käesolevas lisas nõutavad andmed hetkeseisundi kohta | X | |

Pardadiagnostika andmed

Kustutatav

Lähtestatav
   (9)

Rikkeindikaatori olek

X

Pardadiagnostikasüsteemi valmisolek

X

Mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur)

X

Kõik diagnostika veakoodid

X

Suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus

X

Mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st

X

Käesolevas lisas nõutavad andmed hetkeseisundi kohta

X

Pardadiagnostikateave ei tohi kustuda, kui katkeb ühendus sõiduki aku(de)ga.

4.8.   Elektrooniline turvalisus

Igal heitekontrolliseadmega varustatud sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud valmistaja lubatud juhtudel. Valmistaja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, tehnohoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks.

Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema kaitstud omavolilise muutmise vastu ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab standardile ISO 15031–7 (SAE J2186 või J1939-73) tingimusel, et turvalisusega seotud teabevahetus toimub käesolevas lisas ette nähtud protokollide kohaselt ja diagnostikaliidese abil. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata.

Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud või joodetud arvutikorpused).

Valmistajad peavad võtma nõuetekohaseid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.

Valmistajad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt vabastust mõnest kõnealusest nõudest selliste sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumide hulgas, mida tüübikinnitusasutus erandi kaalumisel arvesse võtab, on järgmised (kuid need ei tarvitse olla ainsad kriteeriumid): töökiipide kättesaadavus, sõiduki suur jõudlus ning sõiduki kavandatud müügimaht.

Valmistajad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (nt programmeeritav elekterkustutusega püsimälu, EEPROM), peavad tõkestama loata ümberprogrammeerimist. Valmistajad peavad kasutama omavolilise muutmise vastase kaitse tugevdatud strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu valmistaja välisarvutile. Tüübikinnitusasutused võivad heaks kiita alternatiivsed meetodid, mis tagavad samaväärse kaitse omavolilise muutmise vastu.

4.9.   Pardadiagnostikasüsteemi vastupidavus

Pardadiagnostikasüsteem peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et see võimaldaks rikke liigid kindlaks määrata sõiduki või mootorisüsteemi kogu kasutusaja jooksul.

Kõik täiendavad pardadiagnostikasüsteemide vastupidavust käsitlevad sätted sisalduvad käesolevas lisas.

Pardadiagnostikasüsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see sõiduki tegeliku kasutusaja jooksul vanuse ja/või läbisõidu põhjal osaliselt või täielikult deaktiveeruks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada pardadiagnostikasüsteemi efektiivsust aja jooksul.

5.   Talitlusnõuded

5.1.   Künnisväärtused

Käesoleva lisa 3. liites osutatud pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtused kohaldatavate seirekriteeriumide osas on sätestatud käesoleva eeskirja põhiosas.

5.2.   Pardadiagnostikasüsteemi ajutine väljalülitamine

Tüübikinnitusasutus võib lubada OBD-süsteemi ajutist väljalülitamist järgmistes alalõikudes toodud tingimustel.

Tüübikinnituse ajal peab valmistaja esitama tüübikinnitusasutusele üksikasjaliku kirjelduse kõigist pardadiagnostikasüsteemi ajutise väljalülitamise strateegiatest ning andmed ja/või tehnilise hinnangu, mis tõendab, et vastavates tingimustes seire teostamine oleks ebausaldusväärne või ebapraktiline.

Igal juhul peab seire taastuma kohe, kui ajutist väljalülitamist põhjustanud tingimused on lakanud.

5.2.1.   Mootori/sõiduki kasutusohutus

Valmistajad võivad taotleda luba lülitada kasutusohutuse strateegiatest mõjutatud pardadiagnostika-seiresüsteemid nende strateegiate aktiveerumise ajaks välja.

Pardadiagnostika seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui selline hindamine võiks ohustada sõiduki ohutut kasutamist.

5.2.2.   Ümbritseva keskkonna temperatuuri- ja kõrgustingimused

Valmistajad võivad taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete väljalülitamiseks:

| a) | kui ümbritseva õhu temperatuur on alla 266 K (-7 °C) olukorras, kus jahuti temperatuur ei ole saavutanud vähemalt miinimumtemperatuuri 333 K (60 °C); või |
| --- | --- |

a)

kui ümbritseva õhu temperatuur on alla 266 K (-7 °C) olukorras, kus jahuti temperatuur ei ole saavutanud vähemalt miinimumtemperatuuri 333 K (60 °C); või

| b) | kui ümbritseva õhu temperatuur on külmunud reaktiivi korral alla 266 K (-7 °C); või |
| --- | --- |

b)

kui ümbritseva õhu temperatuur on külmunud reaktiivi korral alla 266 K (-7 °C); või

| c) | kui ümbritseva õhu temperatuur on üle 308 K (35 °C); või |
| --- | --- |

c)

kui ümbritseva õhu temperatuur on üle 308 K (35 °C); või

| d) | kõrgustel üle 2 500 meetri merepinnast. |
| --- | --- |

d)

kõrgustel üle 2 500 meetri merepinnast.

Valmistaja võib lisaks taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadme ajutiseks väljalülitamiseks muude ümbritseva õhu temperatuuride ja kõrgustingimuste puhul, kui on kindlaks tehtud, et valmistaja on andmete ja/või tehnilise hinnanguga tõestanud, et kõnealused ümbritseva keskkonna tingimused põhjustaksid oma mõjuga osale endale (nt osa külmumine, mõju ühilduvusele sensori lubatud hälvetega) eksliku diagnoosi.

Märkus: ümbritseva keskkonna tingimusi võib hinnata kaudsete meetoditega. Näiteks võidakse välisõhu temperatuur kindlaks määrata sisselastava õhu temperatuuri põhjal.

5.2.3.   Madal kütusetase

Valmistajad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase / surve või kui kütus lõpeb (nt kütusesüsteemi rikke või süütetõrke avastamine).

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| | NG | LPG |
| a) | Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust, olenevalt sellest, kumb on väiksem. |

Diislikütus

Gaas

NG

LPG

a)

Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

X

X

| b) | Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusesurve ei ületa 20% kütuserõhu kasutusvahemikust paagis. |
| --- | --- |

b)

Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusesurve ei ületa 20% kütuserõhu kasutusvahemikust paagis.

X

5.2.4.   Sõiduki aku või süsteemi pingetasemed

Valmistajad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab sõiduki aku või süsteemi pingetase.

5.2.4.1.   Madal pinge

Kui seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku tühjenemine või süsteemi madal pinge, võivad valmistajad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge on alla 90% nimipingest (või 11,0 volti 12-voldise aku ja 22,0 volti 24-voldise aku korral). Valmistajad võivad taotleda luba kasutada süsteemi seire väljalülitamiseks siintoodust kõrgemat pingeläve.

Valmistaja peab tõendama, et seire vastava pinge juures oleks ebausaldusväärne ning et sõiduki kasutamine pikema aja vältel pärast väljalülitamispiiri saabumist on vähetõenäoline või et pardadiagnostikasüsteem seirab akut või süsteemi pinget ning avastab rikke, kui pinge langeb teiste seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele.

5.2.4.2.   Kõrge pinge

Kui heitega seotud seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku või süsteemi kõrge pinge, võivad valmistajad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge ületab valmistaja poolt määratud pingeläve.

Valmistaja peab tõendama, et seire valmistaja poolt määratust kõrgema pinge juures oleks ebausaldusväärne ning et sõiduki elektrilise laadimissüsteemi/generaatori hoiatuslamp süttib (või pingemõõdik asub „punases tsoonis”) või pardadiagnostikasüsteem seirab akut või süsteemi pinget ning avastab rikke, kui pinge tõuseb teiste seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele.

5.2.5.   Aktiivne jõuvõtuseade

Valmistaja võib taotleda luba jõuvõtuseadmest mõjutatud seiresüsteemide ajutiseks väljalülitamiseks sellise seadmega varustatud sõidukitel, kui jõuvõtuseade on ajutiselt aktiivne.

5.2.6.   Sundregenereerimine

Valmistaja võib taotleda luba mootorist allavoolu asuva heitekontrollisüsteemi (nt tahkete osakeste filtri) sundregenereerimisest mõjutatud pardadiagnostika-seiresüsteemi väljalülitamiseks sellise sundregenereerimise ajaks.

5.2.7.   Heitekontrolli abistrateegia (AES)

Valmistaja võib taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete väljalülitamiseks AES-i, sealhulgas MECS-i, töötamise ajal tingimustel, mida ei ole juba käsitletud punktis 5.2, kui AES-i töö mõjutab seireseadme seirevõimekust.

5.2.8.   Tankimine

Pärast tankimist võib gaasiküttega sõiduki tootja pardadiagnostikasüsteemi ajutiselt välja lülitada, kui süsteem peab kohanema, et elektrooniline kontrollplokk võiks tuvastada kütuse kvaliteedi ja koostise muutuse.

Pardadiagnostikasüsteem tuleb sisse lülitada kohe pärast uue kütuse tuvastamist ja mootori parameetrite ümberseadistamist. Väljalülituse maksimaalne kestus on 10 minutit.

6.   TÕENDAMISNÕUDED

Pardadiagnostikasüsteemi käesoleva lisa nõuetele vastavuse tõendamise põhielemendid on järgmised:

| a) | pardadiagnostika algmootorisüsteemi valiku kord. Valmistaja valib pardadiagnostika algmootorisüsteemi kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega. |
| --- | --- |

a)

pardadiagnostika algmootorisüsteemi valiku kord. Valmistaja valib pardadiagnostika algmootorisüsteemi kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega.

| b) | Rikke liigituse tõendamise kord. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele vastava pardadiagnostika algmootorisüsteemi iga rikke liigituse ning vajalikud toetavad andmed iga liigituse põhjendamiseks. |
| --- | --- |

b)

Rikke liigituse tõendamise kord. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele vastava pardadiagnostika algmootorisüsteemi iga rikke liigituse ning vajalikud toetavad andmed iga liigituse põhjendamiseks.

| c) | Rikutud osa kvalifitseerimise kord. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutuse nõudmisel pardadiagnostikasüsteemi katsetamisel kasutatavad rikutud osad. Need osad kvalifitseeritakse valmistaja esitatud toetavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

c)

Rikutud osa kvalifitseerimise kord. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutuse nõudmisel pardadiagnostikasüsteemi katsetamisel kasutatavad rikutud osad. Need osad kvalifitseeritakse valmistaja esitatud toetavate andmete põhjal.

| d) | Etalonkütuse valik gaasimootori korral. |
| --- | --- |

d)

Etalonkütuse valik gaasimootori korral.

6.1.   Heitepõhine pardadiagnostika tüüpkond

Valmistaja vastutab heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna koosseisu kindlaksmääramise eest. Mootorisüsteemide rühmitamine heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda peab põhinema heal inseneritaval ning selle peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus.

Mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, võivad kuuluda samasse heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda.

6.1.1.   Heitepõhist pardadiagnostika tüüpkonda määravad parameetrid

Heitepõhist pardadiagnostika tüüpkonda iseloomustavad põhilised konstruktsiooniparameetrid, mis peavad olema ühised kõigile tüüpkonna mootorisüsteemidele.

Selleks et lugeda mootorisüsteeme kuuluvaks ühte ja samasse pardadiagnostika mootoritüüpkonda, peavad nende järgmised põhiparameetrid olema sarnased:

| a) | heitekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

a)

heitekontrollisüsteem;

| b) | pardadiagnostika seiremeetodid; |
| --- | --- |

b)

pardadiagnostika seiremeetodid;

| c) | talitluse ja osade seire kriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

talitluse ja osade seire kriteeriumid;

| d) | seireparameetrid (nt sagedus). |
| --- | --- |

d)

seireparameetrid (nt sagedus).

Valmistaja peab tõendama nende sarnasuste olemasolu tehnilise või muu vastava menetlusega ning tüübikinnitusasutus kiidab need heaks.

Valmistaja võib taotleda, et tüübikinnitusasutus lubaks mootori heitekontrollisüsteemi seire- või diagnostikameetodites väikesi erinevusi, mis on tingitud süsteemi konfiguratsiooni variantidest, kui valmistaja peab neid meetodeid sarnasteks ning:

| a) | nad erinevad ainult vaatlusaluste osade väliste tunnuste osas (nt mõõtmed, heitgaasivool jne) või |
| --- | --- |

a)

nad erinevad ainult vaatlusaluste osade väliste tunnuste osas (nt mõõtmed, heitgaasivool jne) või

| b) | nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal. |
| --- | --- |

b)

nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal.

6.1.2.   Pardadiagnostika algmootorisüsteem

Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna vastavus käesoleva lisa nõuetele on tõendatud juhul, kui on näidatud selle tüüpkonna pardadiagnostika algmootorisüsteemi vastavust.

Pardadiagnostika algmootorisüsteemi valib valmistaja ning see kuulub heakskiitmisele tüübikinnitusasutuse poolt.

Enne katsetamist võib tüübikinnitusasutus otsustada nõuda, et taotleja valiks tõendamiseks teise mootori.

Samuti võib valmistaja teha tüübikinnitusasutusele ettepaneku täiendavate mootorite katsetamiseks, et hõlmata kogu heitepõhine pardadiagnostika tüüpkond.

6.2.   Rikete liigituse tõendamise kord

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele dokumendid, mis põhjendavad iga rikke nõuetekohast liigitust. Need dokumendid peavad sisaldama rikkeanalüüsi (nt „rikkerežiimi ja mõju analüüsi” elemente) ning võivad lisaks sisaldada:

| a) | simulatsioonitulemusi; |
| --- | --- |

a)

simulatsioonitulemusi;

| b) | katsetulemusi; |
| --- | --- |

b)

katsetulemusi;

| c) | viiteid varem heaks kiidetud liigitusele. |
| --- | --- |

c)

viiteid varem heaks kiidetud liigitusele.

Järgmistes punktides on loetletud nõuded korrektse liigituse tõendamiseks, kaasa arvatud katsenõuded. Väikseim katsete arv on neli ja suurim katsete arv on heitepõhises pardadiagnostika tüüpkonnas vaadeldavate mootoritüüpkondade neljakordne arv. Tüübikinnitusasutus võib katse katkestada igal ajal enne nimetatud rikkekatsete maksimaalse arvu saavutamist.

Erijuhtudel, kui liigituse katsetamine ei ole võimalik (nt kui MECS on aktiveeritud ja vastavat katset ei saa mootoril läbi viia vms), võidakse rike liigitada tehnilise põhjenduse alusel. Valmistaja peab selle erandi dokumenteerima ja see peab saama tüübikinnitusasutuselt heakskiidu.

6.2.1.   A-klassi liigituse tõendamine

Kui valmistaja liigitab rikke A-klassi, ei kohaldata selle suhtes tõendamiskatset.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke A-klassi, nõuab tüübikinnitusasutus rikke liigitamist vastavalt vajadusele B1-, B2- või C-klassi.

Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel.

6.2.2.   B1-klassi liigituse tõendamine (eristus A ja B1 vahel)

Selleks et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi, peavad dokumendid selgelt tõendama, et teatud tingimustel (10) põhjustab see rike heitetaseme, mis jääb alla pardadiagnostika künnisväärtusi.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab rikke B1-klassi liigitamiseks heitekatset, peab valmistaja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud rikkekogused jäävad valitud tingimustel alla pardadiagnostika künnisväärtuste:

| a) | valmistaja valib katsetingimused kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- |

a)

valmistaja valib katsetingimused kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega;

| b) | valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusi. |
| --- | --- |

b)

valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostikasüsteemi künnisväärtusi.

Kui valmistaja ei suuda tõendada, et rike tuleb liigitada B1-klassi, liigitatakse see A-klassi.

6.2.3.   B1-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B1-klassi, kuna tema arvates ei ole pardadiagnostika künnisväärtusi ületatud, nõuab tüübikinnitusasutus kõnealuse rikke ümberliigitamist B2- või C-klassi. Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumentidele, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel.

6.2.4.   B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)

Selleks et põhjendada rikke liigitamist B2-klassi, peab valmistaja tõendama, et heitetase jääb alla pardadiagnostika künnisväärtusi.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B2-klassi, kuna tema arvates on pardadiagnostika künnisväärtusi ületatud, võidakse valmistajalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla pardadiagnostika künnisväärtuste. Kui katse ebaõnnestub, nõuab tüübikinnitusasutus rikke ümberliigitamist A- või B1-klassi ning valmistaja peab seejärel tõendama vastavat liigitust ja uuendama dokumendid.

6.2.5.   B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja C vahel)

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B2-klassi, kuna tema arvates ei ole ettenähtud heite piirnorme ületatud, nõuab tüübikinnitusasutus kõnealuse rikke ümberliigitamist C-klassi. Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumentidele, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel.

6.2.6.   C-klassi liigituse tõendamine

Selleks et põhjendada rikke liigitamist C-klassi, peab valmistaja tõendama, et heitetase jääb alla ettenähtud heite piirnorme.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke C-klassi, võidakse valmistajalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla ettenähtud heite piirnormi.

Kui katse ebaõnnestub, nõuab tüübikinnitusasutus rikke ümberliigitamist ning valmistaja peab seejärel tõendama vastavat ümberliigitust ja uuendama dokumendid.

6.3.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele täieliku dokumendipaketi, mis põhjendab pardadiagnostikasüsteemi seirevõimekuse vastavust ning mille hulka võivad kuuluda:

| a) | algoritmid ja otsustusgraafikud; |
| --- | --- |

a)

algoritmid ja otsustusgraafikud;

| b) | katse- ja/või simulatsioonitulemused; |
| --- | --- |

b)

katse- ja/või simulatsioonitulemused;

| c) | viited varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jne. |
| --- | --- |

c)

viited varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jne.

Järgmistes punktides on loetletud nõuded pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamiseks, kaasa arvatud katse läbiviimise nõuded. Katsete arv peab vastama heitepõhises pardadiagnostika tüüpkonnas vaadeldavate mootoritüüpkondade neljakordsele arvule, kuid ei tohi olla väiksem kui 8.

Valitud seireseadmed peavad vastama punktis 4.2 nimetatud erinevatele seiremeetoditele (st heitetaseme seire, talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire) tasakaalustatud viisil. Valitud seireseadmed peavad kajastama käesoleva lisa 3. liites loetletud punkte tasakaalustatud viisil.

6.3.1.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine katsetamise teel

Lisaks punktis 6.3 nimetatud toetavatele andmetele peab valmistaja tõendama spetsiifiliste heitekontrollisüsteemide või osade nõuetekohast seiret, katsetades neid mootori katsestendil vastavalt käesoleva lisa punktis 7.2 toodud katsetamiskorrale.

Sellisel juhul teeb valmistaja kättesaadavaks kvalifitseeritud rikutud osad või elektriseadme, mida kasutatakse rikke simuleerimiseks.

Rikke nõuetekohast avastamist pardadiagnostikasüsteemi poolt ja selle süsteemi nõuetekohast reaktsiooni rikke avastamisele (rikkenäit, diagnostika veakoodi salvestamine jne) tõendatakse vastavalt punktile 7.2.

6.3.2.   Rikutud osa (või süsteemi) kvalifitseerimine

Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatseks valitud rikke seirel lähtutakse summutitoru heitkogustest (11) (heitetaseme seire – vt punkt 4.2) ja nõutakse, et valmistaja tõendaks heitekatse põhjal selle rikutud osa kvalifitseerimist.

Erijuhtudel ei pruugi olla võimalik rikutud osi või süsteeme kvalifitseerida katsete teel (nt kui rikke heitekontrollistrateegia on aktiveeritud ja mootoril ei saa nõutavat katset läbi viia vms). Sellistel juhtudel tuleb rikutud osa kvalifitseerida ilma katseteta. Valmistaja peab selle erandi dokumenteerima ja see peab saama tüübikinnitusasutuselt heakskiidu.

6.3.2.1.   A- ja B1-klassi rikete avastamise tõendamiseks kasutatava rikutud osa kvalifitseerimise kord

6.3.2.1.1.   Heitetaseme seire

Kui tüübikinnitusasutuse valitud rike annab tulemuseks summutitoru heitkogused, mis võivad ületada pardadiagnostika künnisväärtuse, peab valmistaja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei põhjusta vastava heitkoguste tõusu tasemeni, mis on 20 % kõrgem kui pardadiagnostika künnisväärtus.

6.3.2.1.2.   Talitluse seire

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib talitluse seire käigus pardadiagnostika künnisväärtust ületada rohkem kui 20 protsenti. Sellist taotlust tuleb põhjendada igal üksikjuhul eraldi.

Kui lisas 15 on nõutud talitluse seiret juhul, kui kahekütuselise mootori või sõiduki gaaskütusekulu on ebanormaalne, kvalifitseeritakse rikutud osa ilma viiteta pardadiagnostika künnisväärtustele.

6.3.2.1.3.   Osade seire

Osade seire puhul kvalifitseeritakse rikutud osa ilma pardadiagnostika künnisväärtustele viitamata.

6.3.2.2.   B2-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise kord

B2-klassi rikete korral ning tüübikinnitusasutuse nõudmisel peab valmistaja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetasemete tõusu üle pardadiagnostika künnisväärtuse.

6.3.2.3.   C-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise kord

B2-klassi rikete korral ning tüübikinnitusasutuse nõudmisel peab valmistaja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetasemete tõusu üle ettenähtud heite piirnormi.

6.3.3.   Katsearuanne

Katsearuanne peab sisaldama vähemalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud teavet.

6.4.   Puudusi sisaldava pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus

6.4.1.   Tüübikinnitusasutused võivad valmistaja taotlusel anda tüübikinnituse pardadiagnostikasüsteemile isegi juhul, kui süsteemil on üks või mitu puudust.

Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete täitmine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.

Tüübikinnitusasutus võtab arvesse valmistajalt saadud andmeid, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, teostusaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootorimudelite järkjärguline tootmisse võtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite versioonitäiendid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa nõuetele ning kas valmistaja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva lisa nõuete täitmiseks.

Tüübikinnitusasutus ei võta vastu puudusi sisaldava süsteemi tüübikinnitustaotlust, kui mõni nõutav diagnostiline seireseade puudub süsteemist täielikult (s.t käesoleva lisa 3. liites nõutud seireseadmed puuduvad täielikult).

6.4.2.   Puuduste kõrvaldamiseks lubatud aeg

Puudusi lubatakse üheks aastaks alates mootorisüsteemile tüübikinnituse andmise kuupäevast.

Kui valmistaja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et puuduse kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning täiendavat teostusaega, võidakse seda puudust lubada veel üheks aastaks tingimusel, et puuduse kõrvaldamiseks lubatud aja kogupikkus ei ületa kolme aastat (s.t lubatud on anda kolm korda üheaastane periood puuduse kõrvaldamiseks).

Valmistaja ei saa taotleda puuduste kõrvaldamiseks lubatud aja pikendamist.

6.5.   Etalonkütuse valik gaasimootori korral

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine ja rikete klassifikatsioon viiakse läbi ühe 5. lisas nimetatud etalonkütusega, millega asjaomane mootor on ette nähtud töötama.

Etalonkütuse valiku teeb tüübikinnitusasutus, kes jätab katselaborile piisavalt aega valitud etalonkütuse hankimiseks.

7.   KATSEMENETLUSED

7.1.   Katsetamise kord

Rikete nõuetekohase liigituse ja pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohase seiretalitluse katselist tõendamist loetakse küsimusteks, mida katsetusprotsessis käsitletakse eraldi. Näiteks A-klassi rike ei vaja liigituskatset, aga võib vajada pardadiagnostikasüsteemi talitluse katset.

Vajaduse korral võib kasutada ühte ja sama katset, et tõendada rikke nõuetekohast liigitust, valmistaja esitatud rikutud osa kvalifikatsiooni ning pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast seiretalitlust.

Mootorisüsteem, millel pardadiagnostikasüsteemi katsetatakse, peab vastama käesoleva eeskirja heitenõuetele.

7.1.1.   Katsemenetlus rikete liigituse tõendamiseks

Kui tüübikinnitusasutus nõuab punkti 6.2 kohaselt, et valmistaja põhjendaks konkreetse rikke liigitust katseliselt, koosneb nõuetele vastavuse tõendamine reast heitekatsetest.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab vastavalt punktile 6.2.2. katseid, et põhjendada rikke liigitamist A-klassi asemel B1-klassi, peab valmistaja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitkogused jäävad valitud tingimustel alla pardadiagnostika künnisväärtusi:

| a) | valmistaja valib need katsetingimused kokkuleppel tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- |

a)

valmistaja valib need katsetingimused kokkuleppel tüübikinnitusasutusega;

| b) | valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostika künnisväärtusi. |
| --- | --- |

b)

valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostika künnisväärtusi.

Heitekatset võidakse valmistaja taotlusel korrata kuni kolm korda.

Kui mõne sellise katse puhul on heitkogused allpool kavandatud pardadiagnostika künnisväärtust, loetakse rikke liigitus B1-klassi heakskiidetuks.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab katseid, et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi asemel B2-klassi või B2-klassi asemel C-klassi, siis heitekatset ei korrata. Kui katse käigus on heite mõõteväärtused suuremad kui vastavalt kas pardadiagnostika künnisväärtus või heite piirnorm, tuleb rike ümber liigitada.

Märkus: vastavalt punktile 6.2.1 ei kohaldata käesolevat punkti A-klassi liigitatud rikete suhtes.

7.1.2.   Katsemenetlus pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamiseks

Kui tüübikinnitusasutus nõuab vastavalt punktile 6.3 pardadiagnostikasüsteemi talitluse katsetamist, peab vastavuse tõendamine koosnema järgmistest etappidest:

| a) | tüübikinnitusasutus valib rikke ning valmistaja teeb kättesaadavaks sellele vastava rikutud osa või süsteemi; |
| --- | --- |

a)

tüübikinnitusasutus valib rikke ning valmistaja teeb kättesaadavaks sellele vastava rikutud osa või süsteemi;

| b) | kui see on asjakohane ja kui seda palutakse, tõendab valmistaja heitekatse abil, et rikutud osa kvalifitseerub seiresüsteemi vastavuse tõendamiseks; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane ja kui seda palutakse, tõendab valmistaja heitekatse abil, et rikutud osa kvalifitseerub seiresüsteemi vastavuse tõendamiseks;

| c) | valmistaja tõendab, et hiljemalt katsetsüklite seeria lõpuks reageerib pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa sätetele vastaval viisil (st rikkeindikaatori näit, diagnostika veakoodi salvestus jms). |
| --- | --- |

c)

valmistaja tõendab, et hiljemalt katsetsüklite seeria lõpuks reageerib pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa sätetele vastaval viisil (st rikkeindikaatori näit, diagnostika veakoodi salvestus jms).

7.1.2.1.   Rikutud osa kvalifitseerimine

Kui tüübikinnitusasutus nõuab valmistajalt rikutud osa kvalifitseerimist punkti 6.3.2 kohase katse abil, tuleb vastav tõendamine läbi viia heitekatse vormis.

Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamine mootorisüsteemile muudab võimatuks võrdlemise pardadiagnostika künnisväärtustega (nt kui vastava heite määramise katsetsükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

Kui rikutud osa või seadme paigaldamine mootorile tingib selle, et katse käigus ei ole võimalik saavutada täiskoormuskõverat (nagu see on määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

7.1.2.2.   Rikke avastamine

Iga seireseade, mille tüübikinnitusasutus on valinud mootori katsestendil katsetamiseks, peab reageerima kvalifitseeritud rikutud osa lisamisele viisil, mis pardadiagnostika kahe järjestikuse katsetsükli jooksul, mis tehakse käesoleva lisa punkti 7.2.2 kohaselt, vastab käesoleva lisa nõuetele.

Kui seire kirjelduses on määratud ja tüübikinnitusasutus on heaks kiitnud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte talitlustsüklit, võidakse pardadiagnostika katsetsüklite arvu suurendada vastavalt valmistaja taotlusele.

Tõendamiskatse käigus eraldatakse pardadiagnostika katsetsüklid üksteisest mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja määramisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist, ning tingimusi, mis peavad valitsema, et mootori järgmise käivitamise ajal saaks seire toimuda.

Katse loetakse lõppenuks kohe, kui pardadiagnostikasüsteem on reageerinud käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil.

7.2.   Kohaldatavad katsed

Käesoleva lisa kontekstis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | heite määramise katsetsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse reguleeritud saasteainete mõõtmiseks rikutud komponendi või süsteemi kvalifitseerimisel, |
| --- | --- |

a)

heite määramise katsetsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse reguleeritud saasteainete mõõtmiseks rikutud komponendi või süsteemi kvalifitseerimisel,

| b) | pardadiagnostika katsetsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse, et tõendada pardadiagnostika seireseadmete võimet avastada rikkeid. |
| --- | --- |

b)

pardadiagnostika katsetsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse, et tõendada pardadiagnostika seireseadmete võimet avastada rikkeid.

7.2.1.   Heite määramise katsetsükkel

Käesolevas lisas heitetaseme mõõtmiseks ette nähtud katsetsükkel on 4. lisas kirjeldatud WHTC katsetsükkel.

7.2.2.   Pardadiagnostika katsetsükkel

Käesolevas lisas ette nähtud pardadiagnostika katsetsükkel on 4.B lisas kirjeldatud WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa.

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib konkreetse seireseadme puhul kasutada alternatiivset pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklit (nt WHTC katsetsükli külmkäivitusosa). Taotlus peab sisaldama tõendeid (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne) selle kohta, et

| a) | nõutav katsetsükkel on sobiv tõendamaks, et seire toimub reaalsetes sõidutingimustes ning |
| --- | --- |

a)

nõutav katsetsükkel on sobiv tõendamaks, et seire toimub reaalsetes sõidutingimustes ning

| b) | WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa on kõnealuse seire (näiteks vedelkütuse kulu seire) jaoks vähem sobiv. |
| --- | --- |

b)

WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa on kõnealuse seire (näiteks vedelkütuse kulu seire) jaoks vähem sobiv.

7.2.3.   Katsetingimused

Punktides 7.2.1 ja 7.2.2 osutatud katsete läbiviimiseks vajalikud tingimused (temperatuur, kõrgus, kütuse kvaliteet jms) peavad olema samad, mis on nõutavad 4. lisas kirjeldatud WHTC katsetsükli läbiviimiseks.

Heitekatse puhul, mille eesmärk on põhjendada konkreetse rikke liigitamist B1-klassi, võivad katsetingimused valmistaja otsusel vastavalt punktile 6.2.2 erineda eelmistes punktides nimetatud tingimustest.

7.3.   Talitluse seire puhul kasutatav tõendamisprotsess

Valmistaja võib talitluse seire puhul kasutada käesoleva lisa 7. liites sätestatud tõendamisnõudeid.

Tüübikinnitusasutused võivad lubada valmistajal kasutada ka muud talitluse seire meetodit kui käesoleva lisa 7. liites nimetatud meetod. Valmistaja tõendab tema poolt valitud seiremeetodit veenva tehnilise näite abil, lähtudes konstruktsiooniomadustest, või katsetulemuste abil või viitega varasematele tüübikinnitustele või mõne muu vastuvõetava meetodi abil, näitamaks, et vähemalt usaldusväärsuse, ajakohasuse ja tõhususe poolest on täidetud käesoleva lisa 7. liites sätestatud nõuded.

7.4.   Katsearuanded

Katsearuanne peab sisaldama vähemalt 4. liites sätestatud teavet.

8.   NÕUDED DOKUMENTATSIOONILE

8.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatavad dokumendid

Valmistaja esitab dokumendipaketi, mis sisaldab pardadiagnostikasüsteemi täielikku kirjeldust. Dokumendipakett esitatakse kahes osas:

| a) | esimene osa, mis võib olla lühike, tingimusel, et selles esitatakse tõendid seireseadmete, sensorite/ajamite ja töötingimuste omavaheliste seoste kohta (st kirjeldatakse kõiki seireseadmete tööd lubavaid ja keelavaid tingimusi). Dokumendid peavad kirjeldama pardadiagnostikasüsteemi talitlust, sealhulgas rikete tähtsusjärjestust hierarhilises liigituses. Seda materjali säilitab tüübikinnitusasutus. Nõudmisel võidakse see teave teha kättesaadavaks huvitatud isikutele; |
| --- | --- |

a)

esimene osa, mis võib olla lühike, tingimusel, et selles esitatakse tõendid seireseadmete, sensorite/ajamite ja töötingimuste omavaheliste seoste kohta (st kirjeldatakse kõiki seireseadmete tööd lubavaid ja keelavaid tingimusi). Dokumendid peavad kirjeldama pardadiagnostikasüsteemi talitlust, sealhulgas rikete tähtsusjärjestust hierarhilises liigituses. Seda materjali säilitab tüübikinnitusasutus. Nõudmisel võidakse see teave teha kättesaadavaks huvitatud isikutele;

| b) | teine osa, mis sisaldab andmeid, sh üksikasju kvalifitseeritud rikutud osade või süsteemide ja nendega seotud katsetulemuste kohta, mida kasutatakse eespool osutatud otsustusprotsessis abistava tõendusmaterjalina, ning kus on loetletud kõik mootorisüsteemis kasutatavad ja pardadiagnostikasüsteemi poolt jälgitavad sisend- ja väljundsignaalid. Kõnealuses teises osas tuleb samuti kirjeldada iga seirestrateegiat ja otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

b)

teine osa, mis sisaldab andmeid, sh üksikasju kvalifitseeritud rikutud osade või süsteemide ja nendega seotud katsetulemuste kohta, mida kasutatakse eespool osutatud otsustusprotsessis abistava tõendusmaterjalina, ning kus on loetletud kõik mootorisüsteemis kasutatavad ja pardadiagnostikasüsteemi poolt jälgitavad sisend- ja väljundsignaalid. Kõnealuses teises osas tuleb samuti kirjeldada iga seirestrateegiat ja otsustusprotsessi.

Teine osa peab jääma rangelt konfidentsiaalseks. Seda võib säilitada tüübikinnitusasutus või selle võib tüübikinnitusasutuse otsusel jätta ka valmistaja kätte, kuid see peab olema tüübikinnitusasutusele tüübikinnituse andmise ajal või mis tahes ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul kontrollimiseks kättesaadav.

8.1.1.   iga jälgitava osa või süsteemiga seotud dokumendid

Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave iga jälgitava osa või süsteemi kohta:

| a) | rikked ja nendega seotud diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

a)

rikked ja nendega seotud diagnostika veakoodid;

| b) | rikete avastamiseks kasutatavad seiremeetodid; |
| --- | --- |

b)

rikete avastamiseks kasutatavad seiremeetodid;

| c) | rikete avastamiseks kasutatavad parameetrid ja vajalikud tingimused ning vajaduse korral ka veakriteeriumide piirväärtused (talitluse ja osade seire); |
| --- | --- |

c)

rikete avastamiseks kasutatavad parameetrid ja vajalikud tingimused ning vajaduse korral ka veakriteeriumide piirväärtused (talitluse ja osade seire);

| d) | diagnostika veakoodide salvestamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

d)

diagnostika veakoodide salvestamise kriteeriumid;

| e) | seire ajaline pikkus (st seire lõpetamiseks vajalik tööaeg/protseduur) ja seire sagedus (nt pidev, üks kord teekonna kohta vms). |
| --- | --- |

e)

seire ajaline pikkus (st seire lõpetamiseks vajalik tööaeg/protseduur) ja seire sagedus (nt pidev, üks kord teekonna kohta vms).

8.1.2.   rikete liigitusega seotud dokumendid

Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave rikete liigituse kohta.

Igale diagnostilisele veakoodile vastava rikke liigitus tuleb dokumenteerida. Erinevate mootoritüüpide (nt erinevate mootorivõimsuste) puhul, mis kuuluvad samasse heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda, võib see liigitus olla erinev.

See teave peab sisaldama käesoleva lisa punktis 4.2 nõutud tehnilist põhjendust A-, B1- või B2-klassi liigitamiseks.

8.1.3.   Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga seotud dokumendid

Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna kohta.

Tuleb esitada heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna kirjeldus. See kirjeldus peab sisaldama tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loendit ja kirjeldust, pardadiagnostika algmootorisüsteemi kirjeldust ja kõiki elemente, mis iseloomustavad tüüpkonda käesoleva lisa punkti 6.1.1 kohaselt.

Kui heitepõhine pardadiagnostika tüüpkond sisaldab erinevatesse mootoritüüpkondadesse kuuluvaid mootoreid, tuleb esitada nende mootoritüüpkondade kokkuvõtlik kirjeldus.

Lisaks peab valmistaja esitama loendi kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning märkima, millist teabevahetusprotokolli kasutatakse heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna puhul.

8.2.   Dokumendid pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamiseks sõidukile

Mootori valmistaja peab oma mootorisüsteemi paigaldusdokumentidele lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et maanteel või vajaduse korral mujal kasutatav sõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele. Need dokumendid peavad sisaldama muu hulgas järgmist:

| a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh sätted, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh sätted, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga;

| b) | teostatav kontrolliprotseduur. |
| --- | --- |

b)

teostatav kontrolliprotseduur.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi tüübikinnitusprotsessi käigus.

Märkus: Kui sõiduki valmistaja taotleb tüübikinnitust pardadiagnostikasüsteemi sõidukile paigaldamise kohta, ei ole need dokumendid nõutavad.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud nummerdus vastab WWH-OBD üldise tehnilise eeskirja nr 5 nummerdusele. Samas ei ole mõned WWH-OBD üldise tehnilise eeskirja punktid käesolevas lisas vajalikud.

(2)  See määratlus ei tähenda, et jahutusvedeliku temperatuuri mõõtmiseks on vaja temperatuuriandurit.

(3)  Mõõdetud väärtuse puhul loetakse, et see võtab arvesse katsestendi süsteemi vastavaid täpsustolerantse ja katsetulemuste suuremad varieeruvust rikke tõttu.

(4)  Mootorit võib käsitada käivitatuna käivitamisfaasi jooksul.

(5)  Selle infopaketi tüüpiline kasutus võib olla mootorisüsteemi heitenäitajatega seotud tehnoseisundi kindlaksmääramine.

(6)  Selle infopaketi tüüpiline kasutus võib olla täpne arusaamine mootorisüsteemi heitenäitajatega seotud tehnoseisundist.

(7)  Mootori varustamine vastavate seadmetega ei ole nõutav, kui selle ainus eesmärk on esitada lisa 5 tabelites 3 ja 4 nimetatud teavet.

(8)  Tootjal on lubatud kasutada täiendavat pardadiagnostika displeid, näiteks armatuurlauale paigutatud videokuva seadet, ligipääsu andmiseks OBD-teabele. Sellise lisaseadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

(9)  Käesoleva lisa vastavas jaotises määratletud väärtuseni

(10)  Tingimused, mis võivad mõjutada seda, kas ja millal pardadiagnostika künnisväärtusi on ületatud, võivad olla näiteks mootorisüsteemi vanus või see, kas katse on viidud läbi uue või kulunud osaga.

(11)  Käesolevat punkti laiendatakse hiljem ka teistele seireseadmetele peale heite piirnormi seireseadmete.

1. liide

Pardadiagnostikasüsteemide paigalduse tüübikinnitus

Käesolev liide käsitleb juhtumit, mil sõiduki valmistaja taotleb tüübikinnitust seoses sellis(t)e pardadiagnostikasüsteemi(de) sõidukile paigaldamisega, mis kuulub (kuuluvad) heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda ning on sertifitseeritud käesoleva lisa nõuetele vastavuse suhtes.

Sellisel juhul nõutakse lisaks käesoleva lisa üldnõuetele ka õige paigalduse tõendamist. Tõendamine peab toimuma vastava konstruktsioonielemendi, kontrollkatsete tulemuste vms põhjal ning peab puudutama järgmiste elementide vastavust käesoleva lisa nõuetele:

| a) | pardadiagnostikasüsteemi paigaldus sõidukile seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga; |
| --- | --- |

a)

pardadiagnostikasüsteemi paigaldus sõidukile seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga;

| b) | rikkeindikaator (piktogramm, aktiveerimisskeemid jne); |
| --- | --- |

b)

rikkeindikaator (piktogramm, aktiveerimisskeemid jne);

| c) | juhtmeühendusega sideliides. |
| --- | --- |

c)

juhtmeühendusega sideliides.

Kontrollitakse rikkeindikaatori nõuetekohast süttimist, teabe salvestamist ning pardadiagnostikasüsteemi parda- ja välisarvuti sidelinki. Siiski ei tohi ükski kontroll nõuda mootorisüsteemi mahamonteerimist (nt võidakse valida elektriline lahtiühendus).

2. liide

Rikked. Diagnostika veakoodi oleku illustratsioon. Rikkeindikaatorite ja loendurite aktiveerimisskeemide illustratsioon

Käesolevas liites püütakse näitlikustada käesoleva lisa punktides 4.3 ja 4.6.5 esitatud nõudeid.

See sisaldab järgmisi jooniseid:

| Joonis 1. | Diagnostika veakoodi olek B1-klassi rikke korral |
| --- | --- |
| Joonis 2. | Diagnostika veakoodi olek kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral |
| Joonis 3. | Diagnostika veakoodi olek B1-klassi rikke kordumise korral |
| Joonis 4A. | A-klassi rike – rikkeindikaatori ja rikkeindikaatorite loendurite aktiveerumine |
| Joonis 4B. | Pideva rikkenäidu deaktiveerimispõhimõtete illustratsioon |
| Joonis 5. | B1-klassi rike – B1 loenduri aktiveerumine viie kasutusjuhtumi korral |

Joonis 1.

Diagnostika veakoodi olek B1-klassi rikke korral

Joonis 2.

Diagnostika veakoodi olek kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral

Joonis 3.

Diagnostika veakoodi olek B1-klassi rikke kordumise korral

Joonis 4A.

A-klassi rike – rikkeindikaatori ja rikkeindikaatorite loendurite aktiveerumine

Joonis 4B.

Pideva rikkenäidu deaktiveerimispõhimõtete illustratsioon

Joonis 5.

B1-klassi rike – B1 loenduri aktiveerumine viie kasutusjuhtumi korral

Joonis 1.

Diagnostika veakoodi olek B1-klassi rikke korral

Märkused:

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire |
| --- | --- |
| N, M | Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M.
  Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke avastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA. |

Image

punkt, kus toimub vastava rikke seire

N, M

Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M.

Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke avastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA.

Joonis 2.

Diagnostika veakoodi olek kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral

Märkused:

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire |
| --- | --- |
| N, M, |
| N', M' | Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on esimese rikke puhul „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M ning teise rikke puhul N’ ja M’.
  Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke avastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA. |
| N + 40 | neljakümnes talitlustsükkel pärast rikkeindikaatori esmakordset kustumist või mootori 200 töötundi, olenevalt sellest, kumb täitub varem. |

Image

punkt, kus toimub vastava rikke seire

N, M,

N', M'

Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on esimese rikke puhul „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M ning teise rikke puhul N’ ja M’.

Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke avastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA.

N + 40

neljakümnes talitlustsükkel pärast rikkeindikaatori esmakordset kustumist või mootori 200 töötundi, olenevalt sellest, kumb täitub varem.

Joonis 3.

Diagnostika veakoodi olek B1-klassi rikke kordumise korral

Märkused:

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire. |
| --- | --- |
| N, M, |
| N', M' | Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on rikke esmakordse esinemise puhul „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M ning teistkordse esinemise puhul N’ ja M’.
  Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke avastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA. |

Image

punkt, kus toimub vastava rikke seire.

N, M,

N', M'

Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on rikke esmakordse esinemise puhul „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M ning teistkordse esinemise puhul N’ ja M’.

Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke avastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA.

Joonis 4A.

A-klassi rike – rikkeindikaatori ja rikkeindikaatoritenäitude loendurite aktiveerumine

| Märkus: | Joonisel 4B on kujutatud pideva rikkenäidu deaktiveerimisega seotud üksikasjad erijuhul, mil esineb ka „võimalik” olek. |
| --- | --- |

Märkus:

Joonisel 4B on kujutatud pideva rikkenäidu deaktiveerimisega seotud üksikasjad erijuhul, mil esineb ka „võimalik” olek.

Joonis 4B.

Pideva rikkenäidu deaktiveerimispõhimõtete illustratsioon

Märkused:

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire. |
| --- | --- |
| M | talitlustsükkel, kus seireseade esmakordselt leiab, et kinnitatud ja aktiivne rike on lakanud olemast. |
| Näide 1 – | juhtum, kus seireseade ei avasta talitlustsükli M käigus rikke olemasolu. |
| Näide 2 – | juhtum, kus seireseade on talitlustsükli M käigus varem avastanud rikke olemasolu. |
| Näide 3 – | juhtum, kus seireseade avastab talitlustsükli M käigus rikke olemasolu, olles esmalt leidnud, et riket ei ole. |

Image

punkt, kus toimub vastava rikke seire.

M

talitlustsükkel, kus seireseade esmakordselt leiab, et kinnitatud ja aktiivne rike on lakanud olemast.

Näide 1 –

juhtum, kus seireseade ei avasta talitlustsükli M käigus rikke olemasolu.

Näide 2 –

juhtum, kus seireseade on talitlustsükli M käigus varem avastanud rikke olemasolu.

Näide 3 –

juhtum, kus seireseade avastab talitlustsükli M käigus rikke olemasolu, olles esmalt leidnud, et riket ei ole.

Joonis 5.

B1-klassi rike – B1 loenduri aktiveerumine viie kasutusjuhtumi korral.

| Märkus: | Selles näites eeldatakse üheainsa B1 loenduri kasutamist. |
| --- | --- |

Märkus:

Selles näites eeldatakse üheainsa B1 loenduri kasutamist.

3. liide

Seirenõuded

Käesoleva liite punktides on loetletud süsteemid või osad, mida pardadiagnostikasüsteem peab jälgima vastavalt käesoleva lisa punktile 4.2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad need nõuded kõikide mootoritüüpide suhtes.

3. liite punkt 1

Elektriliste/elektrooniliste osade seire

Käesolevas liites kirjeldatud heitekontrollisüsteemide juhtimiseks või jälgimiseks kasutatavate elektriliste/elektrooniliste osade suhtes kohaldatakse osade seiret vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 sätetele. See hõlmab muu hulgas rõhuandureid, temperatuuriandureid, heitgaasiandureid ja olemasolu korral hapnikuandureid, detonatsiooniandureid, sisse-väljalaskesüsteemi kütuse või reaktiivide pihustit/pihusteid, sisse-väljalaskesüsteemi põleteid või kütteelemente, hõõgküünlaid, siseneva õhu kuumuteid.

Tagasisidestatud reguleerimissüsteemi olemasolu korral peab pardadiagnostikasüsteem jälgima süsteemi võimet säilitada projektikohast reguleerimist tagasiside alusel (nt lülitada sisse reguleerimine tagasiside alusel valmistaja määratud ajavahemike järel, süsteem ei suuda säilitada reguleerimist tagasiside alusel, reguleerimine tagasiside alusel on ära kasutanud kogu valmistaja lubatud reguleerimisala) – osade seire.

Eelkõige tuleb juhtudel, kus reaktiivi sisestamist kontrollitakse suletud ahela meetodil, rakendada käesolevas punktis sätestatud seirenõudeid, ent avastatud rikkeid ei liigitata C-klassi riketeks.

Märkus: Neid sätteid kohaldatakse kõikide elektriliste/elektrooniliste osade suhtes isegi siis, kui need kuuluvad käesoleva liite teistes punktides kirjeldatud seireseadmetesse.

3. liite punkt 2

DPF-süsteem

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima järgmiste DPF-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | DPF-substraat: DPF-substraadi olemasolu – talitluse täieliku lakkamise seire; |
| --- | --- |

a)

DPF-substraat: DPF-substraadi olemasolu – talitluse täieliku lakkamise seire;

| b) | DPFi talitlus: DPFi ummistumine – talitluse täielik lakkamine; |
| --- | --- |

b)

DPFi talitlus: DPFi ummistumine – talitluse täielik lakkamine;

| c1) | DPFi filtreerimisvõime: DPFi filtreerimise ja pideva regenereerimise protsess. See nõue kehtiks üksnes tahkete osakeste heite suhtes – heitetasemete seire.
  Alternatiivina (olenevalt asjaoludest) (1) peab pardadiagnostikasüsteem jälgima järgmist: |
| --- | --- |

c1)

DPFi filtreerimisvõime: DPFi filtreerimise ja pideva regenereerimise protsess. See nõue kehtiks üksnes tahkete osakeste heite suhtes – heitetasemete seire.

Alternatiivina (olenevalt asjaoludest) (1) peab pardadiagnostikasüsteem jälgima järgmist:

| c2) | DPFi talitlus: filtreerimis- ja regenereerimisprotsess (nt osakeste kogunemine filtreerimise käigus ja osakeste eemaldamine sundregeneratsiooni käigus) – talitluse seire vastavalt käesoleva lisa 8. liitele. |
| --- | --- |

c2)

DPFi talitlus: filtreerimis- ja regenereerimisprotsess (nt osakeste kogunemine filtreerimise käigus ja osakeste eemaldamine sundregeneratsiooni käigus) – talitluse seire vastavalt käesoleva lisa 8. liitele.

Märkus: perioodilist regenereerimist jälgitakse selle põhjal, kui hästi suudab seade talitleda ettenähtud viisil (näiteks sooritada regeneratsioon valmistaja määratud aja jooksul, sooritada regeneratsioon nõudmise peale jne). See on üheks elemendiks vastava seadmega seotud osade seires.

3. liite punkt 3

Selektiivse katalüütilise redutseerimise (SCR) seire

Käesolevas punktis tähendab SCR selektiivset katalüütilist redutseerimist või muud lahja NOx katalüüsiseadet. Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima järgmiste SCR-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritseseade: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist kas sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritseseade: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist kas sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire;

| b) | aktiivne/intrusiivne reaktiiv: reaktiivi olemasolu pardal, reaktiivi nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse muud reaktiivi kui kütus (nt uurea) – talitluse seire; |
| --- | --- |

b)

aktiivne/intrusiivne reaktiiv: reaktiivi olemasolu pardal, reaktiivi nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse muud reaktiivi kui kütus (nt uurea) – talitluse seire;

| c) | aktiivne/intrusiivne reaktiiv: võimaluste piires reaktiivi kvaliteet, kui kasutatakse muud reaktiivi kui kütus (nt uurea) – talitluse seire; |
| --- | --- |

c)

aktiivne/intrusiivne reaktiiv: võimaluste piires reaktiivi kvaliteet, kui kasutatakse muud reaktiivi kui kütus (nt uurea) – talitluse seire;

| d) | SCR katalüütilise konversiooni efektiivsus: katalüsaatori SCR võime muundada NOx – heitetaseme seire. |
| --- | --- |

d)

SCR katalüütilise konversiooni efektiivsus: katalüsaatori SCR võime muundada NOx – heitetaseme seire.

3. liite punkt 4

Lahja NOx püüdur (LNT või NOx adsorber)

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima järgmiste LNT-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | LNT suutlikkus: LNT-süsteemi võime adsorbeerida/salvestada ja muundada lämmastikoksiide NOx – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

LNT suutlikkus: LNT-süsteemi võime adsorbeerida/salvestada ja muundada lämmastikoksiide NOx – talitluse seire;

| b) | LNT aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritsesüsteem: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist kas sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

LNT aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritsesüsteem: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist kas sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire.

3. liite punkt 5

Oksüdatsioonikatalüsaatorite (sealhulgas diislikütuse oksüdeerimise katalüsaatori – DOC) seire

Käesolevat punkti kohaldatakse oksüdatsioonikatalüsaatorite suhtes, mis on teistest järeltöötlussüsteemidest eraldi. Järeltöötlussüsteemi korpuses sisalduvaid oksüdatsioonikatalüsaatoreid käsitletakse käesoleva liite vastava punkti all.

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima mootori oksüdeerimiskatalüsaatorite järgmiste elementide nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | süsivesinike muundamise efektiivsus: oksüdeerimiskatalüsaatori suutlikkus muundada süsivesinikke süsteemis teistest järeltöötlusseadmetest eespool – talitluse täieliku lakkamise seire; |
| --- | --- |

a)

süsivesinike muundamise efektiivsus: oksüdeerimiskatalüsaatori suutlikkus muundada süsivesinikke süsteemis teistest järeltöötlusseadmetest eespool – talitluse täieliku lakkamise seire;

| b) | süsivesinike muundamise efektiivsus: oksüdatsioonikatalüsaatori võime muundada süsivesinikke süsteemis teiste järeltöötlusseadmete järel – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

b)

süsivesinike muundamise efektiivsus: oksüdatsioonikatalüsaatori võime muundada süsivesinikke süsteemis teiste järeltöötlusseadmete järel – talitluse täieliku lakkamise seire.

3. liite punkt 6

Heitgaasitagastussüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima heitgaasitagastussüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootoritel:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a1) | Heitgaasitagastuse aeglane/kiire vool: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse voolukiirus, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – heitetaseme seire. |

Diislikütus

Gaas

a1)

Heitgaasitagastuse aeglane/kiire vool: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse voolukiirus, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – heitetaseme seire.

X

| a2) | Heitgaasitagastuse aeglane/kiire vool: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse voolukiirus, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – talitluse seire. |
| --- | --- |

a2)

Heitgaasitagastuse aeglane/kiire vool: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse voolukiirus, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – talitluse seire.

X

| a3) | Heitgaasitagastuse aeglane vool: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse voolukiirus, tuvastades seisundi „voolukiirus liiga väike” – talitluse täieliku lakkamise seire või talitluse seire, vastavalt käesolevale punktile. |
| --- | --- |

a3)

Heitgaasitagastuse aeglane vool: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse voolukiirus, tuvastades seisundi „voolukiirus liiga väike” – talitluse täieliku lakkamise seire või talitluse seire, vastavalt käesolevale punktile.

X

X

| b) | Heitgaasitagastuse täiturseadme aeglane reaktsioon: heitgaasitagastussüsteemi võime saavutada käsuga etteantud voolukiirus valmistaja määratud aja jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

Heitgaasitagastuse täiturseadme aeglane reaktsioon: heitgaasitagastussüsteemi võime saavutada käsuga etteantud voolukiirus valmistaja määratud aja jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

X

X

| c1) | Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada valmistaja määratud jahutusefektiivsus – talitluse seire |
| --- | --- |

c1)

Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada valmistaja määratud jahutusefektiivsus – talitluse seire

X

X

| c2) | Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada valmistaja määratud jahutusefektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire vastavalt käesolevale punktile. |
| --- | --- |

c2)

Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada valmistaja määratud jahutusefektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire vastavalt käesolevale punktile.

X

X

| a3) | Heitgaasitagastuse aeglane vool (talitluse täieliku lakkamise seire või talitluse seire) |
| --- | --- |

a3)

Heitgaasitagastuse aeglane vool (talitluse täieliku lakkamise seire või talitluse seire)

Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostika künnisväärtusi ka siis, kui heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastusvoolu kiirus lakkaks täielikult (näiteks mootorist allavoolu asuva SCR-süsteemi korrektse toimimise tõttu), siis:

| 1. | kui heitgaasitagastusvoolu kiirust kontrollitakse suletud ahela meetodil, tuvastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui heitgaasitagastussüsteem ei suuda suurendada heitgaasitagastusvoolu nõutava voolukiiruseni.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

1.

kui heitgaasitagastusvoolu kiirust kontrollitakse suletud ahela meetodil, tuvastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui heitgaasitagastussüsteem ei suuda suurendada heitgaasitagastusvoolu nõutava voolukiiruseni.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

| 2. | kui heitgaasitagastusvoolu kiirust kontrollitakse avatud ahela meetodil, avastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui süsteemis ei esine tuvastatavat heitgaasitagastusvoolu olukorras, kus heitgaasitagastusvoolu esinemine on ootuspärane.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

2.

kui heitgaasitagastusvoolu kiirust kontrollitakse avatud ahela meetodil, avastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui süsteemis ei esine tuvastatavat heitgaasitagastusvoolu olukorras, kus heitgaasitagastusvoolu esinemine on ootuspärane.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

| c2) | Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus (talitluse täieliku lakkamise seire) |
| --- | --- |

c2)

Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus (talitluse täieliku lakkamise seire)

Kui heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada valmistaja määratud jahutustegevuse näitajaid lakkab täielikult ja seiresüsteem sellisel puhul riket ei avasta (sest tagajärjeks olev heitkoguste suurenemine ei ulatuks pardadiagnostika künnisväärtusteni mitte ühegi saasteaine osas), peab pardadiagnostikasüsteem avastama rikke, kui süsteemis ei toimu tuvastatavas mahus heitgaasitagastuse jahutust.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

3. liite punkt 7

Kütusesüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima järgmiste kütusesüsteemi elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootoritel.

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas – talitluse seire |

Diislikütus

Gaas

a)

Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas – talitluse seire

X

| b) | Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas, kui süsteem on konstrueeritud selliselt, et rõhku saab reguleerida muudest parameetritest sõltumatult – talitluse seire |
| --- | --- |

b)

Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas, kui süsteem on konstrueeritud selliselt, et rõhku saab reguleerida muudest parameetritest sõltumatult – talitluse seire

X

| c) | Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuse ajastust vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate anduritega – talitluse seire |
| --- | --- |

c)

Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuse ajastust vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate anduritega – talitluse seire

X

| d) | Kütuse sissepritsesüsteem: võime säilitada soovitud õhu-kütuse-suhe (sealhulgas isekohandumisvõime) – talitluse seire |
| --- | --- |

d)

Kütuse sissepritsesüsteem: võime säilitada soovitud õhu-kütuse-suhe (sealhulgas isekohandumisvõime) – talitluse seire

X

3. liite punkt 8

Õhukäitluse ja turboülelaaduri/ülelaadimisrõhu kontrollisüsteem

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima õhukäitluse ja turboülelaaduri/ülelaadimisrõhu kontrollisüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootoritel:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – heitetaseme seire |

Diislikütus

Gaas

a1)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – heitetaseme seire

X

| a2) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – talitluse seire |
| --- | --- |

a2)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – talitluse seire

X

| a3) | Turboülelaaduri alatalitlus: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhk, tuvastades seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” – talitluse täieliku lakkamise seire või talitluse seire, vastavalt käesolevale punktile. |
| --- | --- |

a3)

Turboülelaaduri alatalitlus: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhk, tuvastades seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” – talitluse täieliku lakkamise seire või talitluse seire, vastavalt käesolevale punktile.

X

X

| b) | Muutuvgeomeetriaga turbo (VGT) aeglane reaktsioon: VGT-süsteemi võime saavutada käsuga etteantud geomeetriline kuju valmistaja poolt määratud aja jooksul – talitluse seire |
| --- | --- |

b)

Muutuvgeomeetriaga turbo (VGT) aeglane reaktsioon: VGT-süsteemi võime saavutada käsuga etteantud geomeetriline kuju valmistaja poolt määratud aja jooksul – talitluse seire

X

X

| c) | Õhu vahejahutus: õhu vahejahutussüsteemi efektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

c)

Õhu vahejahutus: õhu vahejahutussüsteemi efektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire.

X

X

| a3) | Turboülelaaduri alatalitlus (talitluse täieliku lakkamise seire) |
| --- | --- |

a3)

Turboülelaaduri alatalitlus (talitluse täieliku lakkamise seire)

| 1. | Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostika künnisväärtusi isegi siis, kui ülelaadimisrõhu süsteemi võime säilitada nõutaval tasemel ülelaadimisrõhku lakkaks täielikult, ja ülelaadimisrõhku kontrollitakse suletud ahela meetodil, siis peab pardadiagnostikasüsteem avastama rikke, kui ülelaadimisrõhu süsteem ei suuda tõsta ülelaadimisrõhku nõutavale tasemele.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

1.

Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostika künnisväärtusi isegi siis, kui ülelaadimisrõhu süsteemi võime säilitada nõutaval tasemel ülelaadimisrõhku lakkaks täielikult, ja ülelaadimisrõhku kontrollitakse suletud ahela meetodil, siis peab pardadiagnostikasüsteem avastama rikke, kui ülelaadimisrõhu süsteem ei suuda tõsta ülelaadimisrõhku nõutavale tasemele.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

| 2. | Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostika künnisväärtusi isegi juhul, kui ülelaadimisrõhu süsteemi võime säilitada ülelaadimisrõhku nõutaval tasemel lakkaks täielikult, ja ülelaadimisrõhku kontrollitakse avatud ahela meetodil, siis peab pardadiagnostikasüsteem avastama rikke, kui süsteemis ei ole tuvastatavas mahus ülelaadimisrõhku olukorras, kus ülelaadimisrõhu esinemine on ootuspärane.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

2.

Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostika künnisväärtusi isegi juhul, kui ülelaadimisrõhu süsteemi võime säilitada ülelaadimisrõhku nõutaval tasemel lakkaks täielikult, ja ülelaadimisrõhku kontrollitakse avatud ahela meetodil, siis peab pardadiagnostikasüsteem avastama rikke, kui süsteemis ei ole tuvastatavas mahus ülelaadimisrõhku olukorras, kus ülelaadimisrõhu esinemine on ootuspärane.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

3. liite punkt 9

Muutuvate gaasijaotusfaasidega (VVT) süsteem

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima muutuvate gaasijaotusfaasidega (VVT) süsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | VVT sihtviga: VVT-süsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusejaotus – talitluse seire. |
| --- | --- |

a)

VVT sihtviga: VVT-süsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusejaotus – talitluse seire.

| b) | VVT aeglane reaktsioon: VVT-süsteemi võime saavutada käsuga etteantud gaasijaotusfaas valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

VVT aeglane reaktsioon: VVT-süsteemi võime saavutada käsuga etteantud gaasijaotusfaas valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

3. liite punkt 10

Süütetõrke seire

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | Ettekirjutused puuduvad. |

Diislikütus

Gaas

a)

Ettekirjutused puuduvad.

X

| b) | Katalüsaatori kahjustust põhjustada võiv süütetõrge (nt jälgides süütetõrgete esinemisprotsenti teatava ajavahemiku jooksul) – talitluse seire |
| --- | --- |

b)

Katalüsaatori kahjustust põhjustada võiv süütetõrge (nt jälgides süütetõrgete esinemisprotsenti teatava ajavahemiku jooksul) – talitluse seire

X

3. liite punkt 11

Karteri tuulutussüsteemi seire

Ettekirjutused puuduvad.

3. liite punkt 12

Mootori jahutussüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima mootori jahutussüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd:

| a) | mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): kinnikiilunud avatud termostaat. Valmistajad ei pea tagama termostaadi seiret, kui selle rike ei muuda teisi pardadiagnostika seireseadmeid töövõimetuks – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

a)

mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): kinnikiilunud avatud termostaat. Valmistajad ei pea tagama termostaadi seiret, kui selle rike ei muuda teisi pardadiagnostika seireseadmeid töövõimetuks – talitluse täieliku lakkamise seire.

Valmistajad ei pea tagama mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuurianduri seiret, kui mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuuriandurit ei kasutata mitte ühegi heitekontrollisüsteemi suletud ahelas / tagasisidestatud reguleerimissüsteemis ja/või see ei muuda ühtegi teist seireseadet töövõimetuks.

Kui mootor töötab tingimustes, mis võib põhjustada ekslikke diagnoose (nt sõidukit kasutatakse tühikäigul rohkem kui 50–75 % jooksul soojendusajast), võivad valmistajad seireseadme töö peatada või seda edasi lükata seni, kuni suletud tagasisideahel võimaldab etteantud temperatuuri.

3. liite punkt 13

Heitgaasi- ja hapnikuandurite seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | heitgaasiandurite elektrilisi elemente nendega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire |

Diislikütus

Gaas

a)

heitgaasiandurite elektrilisi elemente nendega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire

X

X

| b) | nii primaarseid kui ka sekundaarseid (kütuse reguleerimissüsteemi) hapnikuandureid. Neid andureid vaadeldakse heitgaasianduritena, mille nõuetekohast tööd jälgitakse vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire. |
| --- | --- |

b)

nii primaarseid kui ka sekundaarseid (kütuse reguleerimissüsteemi) hapnikuandureid. Neid andureid vaadeldakse heitgaasianduritena, mille nõuetekohast tööd jälgitakse vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire.

X

3. liite punkt 14

Tühikäigu pöörlemiskiiruse kontrollisüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima tühikäigu pöörlemiskiiruse kontrollisüsteemi elektriliste elementide nõuetekohast tööd selliste elementidega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1.

3. liite punkt 15

Kolmeastmeline katalüsaator

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima kolmeastmelise katalüsaatori nõuetekohast tööd sellega varustatud mootoritel:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | kolmeastmelise katalüsaatori konversiooni efektiivsus: katalüsaatori võime muundada NOx ja CO – talitluse seire |

Diislikütus

Gaas

a)

kolmeastmelise katalüsaatori konversiooni efektiivsus: katalüsaatori võime muundada NOx ja CO – talitluse seire

X

---

(1)  C1 kohaldatakse 3. lisa tabelis 1 sätestatud B- ja C-etapi suhtes. C2 kohaldatakse 3. lisa tabelis 1 sätestatud A-etapi suhtes.

4. liide

Tehnilise vastavuse aruanne

Aruande annab välja tüübikinnitusasutus vastavalt käesoleva lisa punktidele 6.3.3 ja 7.3 pärast pardadiagnostikasüsteemi või heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna ülevaatamist, kui vastav süsteem või tüüpkond vastab käesoleva liite nõuetele.

Nimetatud aruandesse märgitakse täpne viide käesolevale liitele (sh selle versiooni number).

Samuti märgitakse täpne viide käesolevale eeskirjale (sh selle versiooni number).

Kõnealune aruanne sisaldab esilehte, mis näitab pardadiagnostikasüsteemi või heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna lõplikku vastavust, ning järgmist viit osist:

| Punkt 1 | Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta |
| --- | --- |
| Punkt 2 | Teave pardadiagnostikasüsteemi vastavuse kohta |
| Punkt 3 | Teave puuduste kohta |
| Punkt 4 | Teave pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatsete kohta |
| Punkt 5 | Katseprotokoll |

Punkt 1

Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta

Punkt 2

Teave pardadiagnostikasüsteemi vastavuse kohta

Punkt 3

Teave puuduste kohta

Punkt 4

Teave pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatsete kohta

Punkt 5

Katseprotokoll

Tehnilise aruande sisu koos selles olevate osistega peab hõlmama vähemalt järgmistes näidetes esitatud elemente.

Aruandes peab olema öeldud, et aruande reprodutseerimine või väljavõtteline avaldamine ilma allakirjutanud tüübikinnitusasutuse kirjaliku loata on keelatud.

Lõpliku vastavuse aruanne

Käesolev dokumendipakett ja selles kirjeldatud pardadiagnostikasüsteem / heitepõhine pardadiagnostika tüüpkond vastavad järgmise eeskirja nõuetele:

Eeskiri ... /versioon .../jõustumiskuupäev ... /kütuse liik ...

Eeskirjaga on üle võetud järgmine üldine tehniline norm:

gtr .../A + B/versioon .../kuupäev ....

Tehnilises vastavusaruandes on ... lehekülge.

Koht, kuupäev: ...

Autor (nimi ja allkiri)

Tüübikinnitusasutus (nimi, pitser)

Tehnilise vastavusaruande punkt 1 (näidis)

Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta

1.   Taotletava tüübikinnituse liik

| Taotletav tüübikinnitus |
| --- |
| — | Üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus |

Taotletav tüübikinnitus

—

Üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus

JAH/EI

| — | Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna tüübikinnitus |
| --- | --- |

—

Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna tüübikinnitus

JAH/EI

| — | Pardadiagnostikasüsteemi kui sertifitseeritud heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna liikme tüübikinnitus |
| --- | --- |

—

Pardadiagnostikasüsteemi kui sertifitseeritud heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna liikme tüübikinnitus

JAH/EI

| — | Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda |
| --- | --- |

—

Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda

JAH/EI

| — | Laiendamine pardadiagnostikasüsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks |
| --- | --- |

—

Laiendamine pardadiagnostikasüsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

JAH/EI

| — | Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks |
| --- | --- |

—

Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks

JAH/EI

2.   Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta

| Üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus |
| --- |
| — | mootorisüsteemi tüüpkonna tüüp (tüübid) (1) / (vajaduse korral, vt käesoleva lisa punkt 6.1) või üksiku(te) mootorisüsteemi(de) tüüp (tüübid) (1) |

Üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus

—

mootorisüsteemi tüüpkonna tüüp (tüübid) (1) / (vajaduse korral, vt käesoleva lisa punkt 6.1) või üksiku(te) mootorisüsteemi(de) tüüp (tüübid) (1)

...

| — | pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna tüübikinnitus

| — | Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp (1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp (1)

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide (1) loend |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide (1) loend

...

| — | pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Pardadiagnostikasüsteemi kui sertifitseeritud heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna liikme tüübikinnitus

| — | Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp (1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp (1)

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide (1) loend |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide (1) loend

...

| — | Uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüpkonna nimetus (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüpkonna nimetus (vajaduse korral)

...

| — | Uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüp (1) |
| --- | --- |

—

Uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüp (1)

...

| — | Laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

Laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda

| — | Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade (vajadusel laiendatud) loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade (vajadusel laiendatud) loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide (1) loend (vajadusel laiendatud) |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide (1) loend (vajadusel laiendatud)

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (uus või muutumatu) tüüp (1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (uus või muutumatu) tüüp (1)

...

| — | Laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

Laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Laiendamine pardadiagnostikasüsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

| — | Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral)

...

| — | Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpide (1) loend |
| --- | --- |

—

Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpide (1) loend

...

| — | Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (vajaduse korral, uus või muutumatu) tüüp (1) |
| --- | --- |

—

Heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (vajaduse korral, uus või muutumatu) tüüp (1)

...

Muudetud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks

| — | Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral)

...

| — | Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpide (1) loend |
| --- | --- |

—

Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpide (1) loend

...

Muudetud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Tehnilise vastavusaruande punkt 2 (näidis)

Teave pardadiagnostikasüsteemi vastavuse kohta

1.   Dokumendipakett

| Elemendid, mis tuleb valmistajal esitada heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna dokumendipaketis, on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa punkti 8 nõuetele järgmistes küsimustes: | |
| --- | --- |
| — | iga jälgitava osa või süsteemiga seotud dokumendid |

Elemendid, mis tuleb valmistajal esitada heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna dokumendipaketis, on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa punkti 8 nõuetele järgmistes küsimustes:

—

iga jälgitava osa või süsteemiga seotud dokumendid

JAH/EI

| — | iga diagnostika veakoodiga seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

iga diagnostika veakoodiga seotud dokumendid

JAH/EI

| — | rikete liigitusega seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

rikete liigitusega seotud dokumendid

JAH/EI

| — | heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonnaga seotud dokumendid

JAH/EI

| — | Valmistaja on dokumendipaketis esitanud dokumendid, mida nõutakse käesoleva lisa punkti 8.2 alusel pardadiagnostikasüsteemi paigaldamiseks sõidukisse, ning need dokumendid on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa nõuetele: |
| --- | --- |

—

Valmistaja on dokumendipaketis esitanud dokumendid, mida nõutakse käesoleva lisa punkti 8.2 alusel pardadiagnostikasüsteemi paigaldamiseks sõidukisse, ning need dokumendid on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa nõuetele:

JAH/EI

| — | Pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldus vastab käesoleva lisa 1. liitele: |
| --- | --- |

—

Pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldus vastab käesoleva lisa 1. liitele:

JAH/EI

2.   Dokumentide sisu

| Seire |
| --- |
| Seireseadmed vastavad käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele: | JAH/EI |
| Liigitus |
| Rikete liigitus vastab käesoleva lisa punkti 4.5 nõuetele: | JAH/EI |
| Rikkeindikaatori aktiveerumisskeem |
| Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.6.3 on rikkeindikaatori aktiveerumisskeem: | Eristav/mitteeristav |
| Rikkeindikaatori aktiveerumine ja kustumine vastab käesoleva lisa punkti 4.6 nõuetele: | JAH/EI |
| Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine |
| Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine vastab käesoleva lisa punktide 4.3 ja 4.4 nõuetele: | JAH/EI |
| Pardadiagnostikasüsteemi väljalülitamine |
| Dokumendipaketis kirjeldatud strateegiad pardadiagnostikasüsteemi ajutiseks lahtiühendamiseks või väljalülitamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 5.2 nõuetele: | JAH/EI |
| Elektroonikasüsteemi turvalisus |
| Valmistaja kirjeldatud meetmed elektroonikasüsteemi turvalisuse jaoks vastavad käesoleva lisa punkti 4.8 nõuetele: | JAH/EI |

Seire

Seireseadmed vastavad käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele:

JAH/EI

Liigitus

Rikete liigitus vastab käesoleva lisa punkti 4.5 nõuetele:

JAH/EI

Rikkeindikaatori aktiveerumisskeem

Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.6.3 on rikkeindikaatori aktiveerumisskeem:

Eristav/mitteeristav

Rikkeindikaatori aktiveerumine ja kustumine vastab käesoleva lisa punkti 4.6 nõuetele:

JAH/EI

Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine

Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine vastab käesoleva lisa punktide 4.3 ja 4.4 nõuetele:

JAH/EI

Pardadiagnostikasüsteemi väljalülitamine

Dokumendipaketis kirjeldatud strateegiad pardadiagnostikasüsteemi ajutiseks lahtiühendamiseks või väljalülitamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 5.2 nõuetele:

JAH/EI

Elektroonikasüsteemi turvalisus

Valmistaja kirjeldatud meetmed elektroonikasüsteemi turvalisuse jaoks vastavad käesoleva lisa punkti 4.8 nõuetele:

JAH/EI

Tehnilise vastavusaruande punkt 3 (näidis)

Teave puuduste kohta

| Pardadiagnostikasüsteemi puuduste arv | (ex: (nt: 4 viga) |
| --- | --- |
| Puudused vastavad käesoleva lisa punkti 6.4 ja nõuetele | JAH/EI |
| Puudus nr 1 |
| — | Puuduse objekt |

Pardadiagnostikasüsteemi puuduste arv

(ex: (nt: 4 viga)

Puudused vastavad käesoleva lisa punkti 6.4 ja nõuetele

JAH/EI

Puudus nr 1

—

Puuduse objekt

nt uurea kontsentratsiooni mõõtmine (SCR) määratud hälbe piirides

| — | Puuduse periood |
| --- | --- |

—

Puuduse periood

nt üks aasta / kuus kuud alates tüübikinnituse andmise kuupäevast

(Puuduste 2...n-1 kirjeldus)

Puudus nr n

| — | Puuduse objekt |
| --- | --- |

—

Puuduse objekt

nt NH3 kontsentratsiooni mõõtmine SCR-süsteemi järel

| — | Puuduse periood |
| --- | --- |

—

Puuduse periood

nt üks aasta/kuus kuud alates tüübikinnituse andmise kuupäevast

Tehnilise vastavusaruande punkt 4 (näidis)

Pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatsed

1.   Pardadiagnostikasüsteemi katsetulemus

| Katsetulemused |
| --- |
| Eeltoodud nõuetekohases dokumendipaketis kirjeldatud pardadiagnostikasüsteemi on edukalt katsetatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6, et tõendada selle punktis 5 loetletud seireseadmete ja rikete liigituse vastavust nõuetele: | JAH/EI |

Katsetulemused

Eeltoodud nõuetekohases dokumendipaketis kirjeldatud pardadiagnostikasüsteemi on edukalt katsetatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6, et tõendada selle punktis 5 loetletud seireseadmete ja rikete liigituse vastavust nõuetele:

JAH/EI

Üksikasjad läbiviidud tõendamiskatsete kohta on esitatud punktis 5.

1.1.   Mootori katsestendil katsetatud pardadiagnostikasüsteem

| Mootor |
| --- |
| — | Mootori nimi (valmistaja ja kaubanimi): |

Mootor

—

Mootori nimi (valmistaja ja kaubanimi):

...

| — | Mootori tüüp (vastavalt tüübikinnitusdokumendile): |
| --- | --- |

—

Mootori tüüp (vastavalt tüübikinnitusdokumendile):

...

| — | Mootori number (seerianumber): |
| --- | --- |

—

Mootori number (seerianumber):

...

Käesoleva lisaga hõlmatud kontrollplokid (sh mootori elektroonilised kontrollplokid)

| — | Põhifunktsioon: |
| --- | --- |

—

Põhifunktsioon:

...

| — | Tunnuskood (tarkvara ja kalibreerimine): |
| --- | --- |

—

Tunnuskood (tarkvara ja kalibreerimine):

...

Diagnostikavahend (katsetamise ajal kasutatud skanner)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tüüp: |
| --- | --- |

—

Tüüp:

...

| — | Tarkvara/versioon |
| --- | --- |

—

Tarkvara/versioon

...

Teave katse kohta

| — | Ümbritsevad katsetingimused (temperatuur, niiskus, rõhk): |
| --- | --- |

—

Ümbritsevad katsetingimused (temperatuur, niiskus, rõhk):

...

| — | Katse toimumiskoht (sh kõrgus): |
| --- | --- |

—

Katse toimumiskoht (sh kõrgus):

...

| — | Etalonkütus: |
| --- | --- |

—

Etalonkütus:

...

| — | Mootori määrdeõli: |
| --- | --- |

—

Mootori määrdeõli:

...

| — | Katse kuupäev: |
| --- | --- |

—

Katse kuupäev:

...

2.   Pardadiagnostikasüsteemi paigalduse tõendamiskatsed

| Lisaks pardadiagnostikasüsteemi / heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna tõendamisele on katsetatud pardadiagnostikasüsteemi / heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate pardadiagnostikasüsteemide paigaldust sõidukile vastavalt 9.B lisa 1. liite sätetele | JAH/EI |
| --- | --- |

Lisaks pardadiagnostikasüsteemi / heitepõhise pardadiagnostika tüüpkonna tõendamisele on katsetatud pardadiagnostikasüsteemi / heitepõhisesse pardadiagnostika tüüpkonda kuuluvate pardadiagnostikasüsteemide paigaldust sõidukile vastavalt 9.B lisa 1. liite sätetele

JAH/EI

2.1.   Pardadiagnostikasüsteemi paigalduse katsetulemus

| Katsetulemused |
| --- |
| Kui pardadiagnostikasüsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil, on pardadiagnostikasüsteemi paigaldust edukalt katsetatud vastavalt 9.B lisa 1. liitele | JAH/EI |

Katsetulemused

Kui pardadiagnostikasüsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil, on pardadiagnostikasüsteemi paigaldust edukalt katsetatud vastavalt 9.B lisa 1. liitele

JAH/EI

2.2.   Katsetatud paigaldus

Kui pardadiagnostikasüsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil:

| Katsetatud sõiduk |
| --- |
| — | Sõiduki nimi (valmistaja ja kaubanimi): |

Katsetatud sõiduk

—

Sõiduki nimi (valmistaja ja kaubanimi):

...

| — | Sõiduki tüüp: |
| --- | --- |

—

Sõiduki tüüp:

...

| — | Sõiduki tehasetähis (VIN): |
| --- | --- |

—

Sõiduki tehasetähis (VIN):

...

Diagnostikavahend (katsetamise ajal kasutatud skanner)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tüüp: |
| --- | --- |

—

Tüüp:

...

| — | Tarkvara / versioon: |
| --- | --- |

—

Tarkvara / versioon:

...

Teave katse kohta

| — | Koht ja kuupäev: |
| --- | --- |

—

Koht ja kuupäev:

...

Tehnilise vastavusaruande punkt 5 (näidis)

Katseprotokoll

| Pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatse |
| --- |
| |
| - Üldine - | - Rikkeliigituse tõendamine - | - Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine - |
| | - Katse - | - Heitetase - | - Liigitus - | - Rikutud osa kvalifitseerimine - | - Rikkeindikaatori aktiveerumine - |
| Rikkerežiim | Veakood | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Üle süsteemi künnisväärtuse | Alla süsteemi künnisväärtuse | Alla EL + X | Valmistaja pakutud liigitus | Lõplik liigitus (1) | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Tingimustele vastav | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Pidev rikkenäit pärast ... tsüklit | Lühike rikkenäit pärast ... tsüklit | Nõudmisel rikkenäit pärast ... tsüklit |
| |
| SCR-süsteemi doseerimisklapp | P2... | pole katsetatud | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| Heitgaasitagastuse klapp, elektriline | P1... | pole katsetatud | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Heitgaasitagastuse klapp, mehaaniline | P1... | pole katsetatud | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Heitgaasitagastuse klapp, mehaaniline | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | pole katsetatud | | jah | | | | | |
| Heitgaasitagastuse klapp, mehaaniline | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Õhutemp. sensor, elektriline | P1... | pole katsetatud | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Õlitemp. sensor, elektriline | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | pole katsetatud | | jah | | | | | |

Pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatse

- Üldine -

- Rikkeliigituse tõendamine -

- Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine -

- Katse -

- Heitetase -

- Liigitus -

- Rikutud osa kvalifitseerimine -

- Rikkeindikaatori aktiveerumine -

Rikkerežiim

Veakood

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Üle süsteemi künnisväärtuse

Alla süsteemi künnisväärtuse

Alla EL + X

Valmistaja pakutud liigitus

Lõplik liigitus (1)

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Tingimustele vastav

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Pidev rikkenäit pärast ... tsüklit

Lühike rikkenäit pärast ... tsüklit

Nõudmisel rikkenäit pärast ... tsüklit

SCR-süsteemi doseerimisklapp

P2...

pole katsetatud

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Heitgaasitagastuse klapp, elektriline

P1...

pole katsetatud

A

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

1.

Heitgaasitagastuse klapp, mehaaniline

P1...

pole katsetatud

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Heitgaasitagastuse klapp, mehaaniline

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

pole katsetatud

jah

Heitgaasitagastuse klapp, mehaaniline

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Õhutemp. sensor, elektriline

P1...

pole katsetatud

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

1.

Õlitemp. sensor, elektriline

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

pole katsetatud

jah

Märkused: 1) Sertifitseerimisasutuse taotlusel võidakse rike liigitada mõnda muusse klassi kui see, mida pakub valmistaja.

Käesoleval lehel on loetletud ainult rikked, mida on katsetatud liigituse või talitluse suhtes, samuti rikked, mille liigitust on sertifitseerimisasutuse taotlusel muudetud.

Riket võib katsetada selle liigituse või selle talitluse või mõlema suhtes.

Heitgaasitagastuse mehaanilise klapi kohta käiva näite puhul on tabelis esitatud kõik kolm võimalikku juhtumit.

---

(1)  Nagu on esitatud tüübikinnitusdokumendis.

5. liide

Teave hetkeseisundi ja andmevoo kohta

Järgmistes tabelites on loetletud teabeühikud, mida on käsitletud käesoleva lisa punktides 4.7.1.4 ja 4.7.2.

Tabel 1

Kohustuslikud nõuded

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemiskiirusel saavutatavast suurimast pöördemomendist) | x | x |
| Mootori pöörlemiskiirus | x | x |
| Mootori jahutusvedeliku temperatuur (või samaväärne) | x | x |
| Baromeetriline rõhk (mõõdetud või hinnanguline) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemiskiirusel saavutatavast suurimast pöördemomendist)

x

x

Mootori pöörlemiskiirus

x

x

Mootori jahutusvedeliku temperatuur (või samaväärne)

x

x

Baromeetriline rõhk (mõõdetud või hinnanguline)

x

x

Tabel 2

Mittekohustuslik teave mootori pöörlemiskiiruse ja koormuse kohta

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Juhi poolt nõutav mootori pöördemoment (protsendina suurimast pöördemomendist) | x | x |
| Mootori tegelik pöördemoment (arvutatud protsendina suurimast pöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal) | x | x |
| Mootori suurim võrdluspöördemoment | | x |
| Mootori suurim võrdluspöördemoment funktsioonina mootori kiirusest | | x |
| Mootori käivitumisest möödunud aeg | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Juhi poolt nõutav mootori pöördemoment (protsendina suurimast pöördemomendist)

x

x

Mootori tegelik pöördemoment (arvutatud protsendina suurimast pöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal)

x

x

Mootori suurim võrdluspöördemoment

x

Mootori suurim võrdluspöördemoment funktsioonina mootori kiirusest

x

Mootori käivitumisest möödunud aeg

x

x

Tabel 3

Mittekohustuslik teave, kui seda kasutab heitekontrolli- või pardadiagnostikasüsteem mis tahes pardadiagnostikateabe lubamiseks või keelamiseks

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Kütuse tase (nt protsendina kütusepaagi nominaalmahutavusest) või kütuse rõhk paagis (nt protsendina kütuserõhu kasutusvahemikust paagis) | x | x |
| Mootoriõli temperatuur | x | x |
| Sõiduki kiirus | x | x |
| Gaasimootorite korral kütuse kvaliteedi kohanduse olek (sisse/välja lülitatud) | | x |
| Pinge mootorit kontrollivas arvutisüsteemis (peajuhtkiibil) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Kütuse tase (nt protsendina kütusepaagi nominaalmahutavusest) või kütuse rõhk paagis (nt protsendina kütuserõhu kasutusvahemikust paagis)

x

x

Mootoriõli temperatuur

x

x

Sõiduki kiirus

x

x

Gaasimootorite korral kütuse kvaliteedi kohanduse olek (sisse/välja lülitatud)

x

Pinge mootorit kontrollivas arvutisüsteemis (peajuhtkiibil)

x

x

Tabel 4

Mittekohustuslik teave juhul, kui mootor on varustatud vastava teabe mõõtmiseks või arvutamiseks vajalike seadmetega:

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Seguklapi absoluutpositsioon / sisselastava õhu klapi positsioon (sisselastava õhu reguleerimiseks kasutatava klapi asend) | x | x |
| Diislikütuse kontrollisüsteemi olek suletud tööpiirkonnaga süsteemi puhul (nt suletud tööpiirkonnaga kütuserõhusüsteemi korral) | x | x |
| Kütusepritse rõhk | x | x |
| Sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk) | x | x |
| Representatiivne kütuse sissepritse ajastus (esimese põhisissepritse algus) | x | x |
| Käsule vastav kütusepritse rõhk | x | x |
| Käsule vastav sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk) | x | x |
| Sisselastava õhu temperatuur | x | x |
| Atmosfääriõhu temperatuur | x | x |
| Turboülelaaduri sisselaskeava / väljalaskeava õhutemperatuur (kompressor ja turbiin) | x | x |
| Turboülelaaduri sisselaskeava / väljalaskeava rõhk (kompressor ja turbiin) | x | x |
| Vahejahutusõhu temperatuur (pärast vahejahutit, kui see on paigaldatud) | x | x |
| Tegelik ülelaadimisrõhk | x | x |
| Õhuvoolu kiirus õhu massivoolukiiruse sensorilt | x | x |
| Käsule vastav heitgaasitagastuse klapi töötsükkel/asend (kui heitgaasitagastussüsteemi selliselt reguleeritakse) | x | x |
| Heitgaasitagastusklapi tegelik töötsükkel/asend | x | x |
| Jõuvõtuseadme olek (aktiivne või mitteaktiivne) | x | x |
| Gaasipedaali asend | x | x |
| Liiane pedaali absoluutasend | x | kui mõõdetakse |
| Kütuse hetkekulu | x | x |
| Käsule vastav/ sihtülelaadimisrõhk (kui turbotalitlust reguleeritakse ülelaadimisrõhuga) | x | x |
| Diislikütuse tahkete osakeste filtri (DPF) sisselaskeava rõhk | x | x |
| DPF väljalaskeava rõhk | x | x |
| DPF deltarõhk | x | x |
| Mootorist väljuva heitgaasi rõhk | x | x |
| DPF sisselaskeava temperatuur | x | x |
| DPF väljalaskeava temperatuur | x | x |
| Mootorist väljuva heitgaasi temperatuur | x | x |
| Turboülelaaduri/turbiini kiirus | x | x |
| Muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend | x | x |
| Käsule vastav muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend | x | x |
| Piirdeklapi asend | x | x |
| Õhu ja kütuse suhte anduri väljund | | x |
| Hapnikuanduri väljund | | x |
| Sekundaarse hapnikuanduri väljund (kui see on paigaldatud) | | x |
| NOx anduri väljund | | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Seguklapi absoluutpositsioon / sisselastava õhu klapi positsioon (sisselastava õhu reguleerimiseks kasutatava klapi asend)

x

x

Diislikütuse kontrollisüsteemi olek suletud tööpiirkonnaga süsteemi puhul (nt suletud tööpiirkonnaga kütuserõhusüsteemi korral)

x

x

Kütusepritse rõhk

x

x

Sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk)

x

x

Representatiivne kütuse sissepritse ajastus (esimese põhisissepritse algus)

x

x

Käsule vastav kütusepritse rõhk

x

x

Käsule vastav sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk)

x

x

Sisselastava õhu temperatuur

x

x

Atmosfääriõhu temperatuur

x

x

Turboülelaaduri sisselaskeava / väljalaskeava õhutemperatuur (kompressor ja turbiin)

x

x

Turboülelaaduri sisselaskeava / väljalaskeava rõhk (kompressor ja turbiin)

x

x

Vahejahutusõhu temperatuur (pärast vahejahutit, kui see on paigaldatud)

x

x

Tegelik ülelaadimisrõhk

x

x

Õhuvoolu kiirus õhu massivoolukiiruse sensorilt

x

x

Käsule vastav heitgaasitagastuse klapi töötsükkel/asend (kui heitgaasitagastussüsteemi selliselt reguleeritakse)

x

x

Heitgaasitagastusklapi tegelik töötsükkel/asend

x

x

Jõuvõtuseadme olek (aktiivne või mitteaktiivne)

x

x

Gaasipedaali asend

x

x

Liiane pedaali absoluutasend

x

kui mõõdetakse

Kütuse hetkekulu

x

x

Käsule vastav/ sihtülelaadimisrõhk (kui turbotalitlust reguleeritakse ülelaadimisrõhuga)

x

x

Diislikütuse tahkete osakeste filtri (DPF) sisselaskeava rõhk

x

x

DPF väljalaskeava rõhk

x

x

DPF deltarõhk

x

x

Mootorist väljuva heitgaasi rõhk

x

x

DPF sisselaskeava temperatuur

x

x

DPF väljalaskeava temperatuur

x

x

Mootorist väljuva heitgaasi temperatuur

x

x

Turboülelaaduri/turbiini kiirus

x

x

Muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend

x

x

Käsule vastav muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend

x

x

Piirdeklapi asend

x

x

Õhu ja kütuse suhte anduri väljund

x

Hapnikuanduri väljund

x

Sekundaarse hapnikuanduri väljund (kui see on paigaldatud)

x

NOx anduri väljund

x

6. liide

Viited standarditele

Käesolev liide sisaldab viiteid tööstusstandarditele, mida tuleb käesoleva lisa sätete kohaselt kasutada sõidukile/mootorile jadaühendusliidese lisamiseks. Kindlaks on määratud kaks lubatud lahendust:

| a) | ISO 27145 kas koos ISO 15765-4-ga (CAN-põhine) või koos ISO 13400-ga (TCP/IP-põhine); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 kas koos ISO 15765-4-ga (CAN-põhine) või koos ISO 13400-ga (TCP/IP-põhine);

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Peale selle on teisi ISO või SAE standardeid, mis on kohaldatavad vastavalt käesoleva lisa sätetele.

Kui käesolevas lisas on viidatud standardile ISO 27145, tähendab see viidet järgmistele standarditele:

| a) | ISO 27145-1 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 1. osa: Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused”; |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 1. osa: Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused”;

| b) | ISO 27145-2 ISO/PAS 27145-2:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 2. osa: Ühtne heidetega seotud andmete sõnastik”; |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 ISO/PAS 27145-2:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 2. osa: Ühtne heidetega seotud andmete sõnastik”;

| c) | ISO 27145-3 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 3. osa: Ühtne teadete sõnastik”; |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 3. osa: Ühtne teadete sõnastik”;

| d) | ISO 27145-4 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 4. osa: Ühendus sõiduki ja katseseadmete vahel”. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 4. osa: Ühendus sõiduki ja katseseadmete vahel”.

Kui käesolevas lisas on viidatud standardile J1939-73, tähendab see viidet järgmisele standardile:

J1939-73 „RAKENDUSE KIHT – DIAGNOSTIKA”, 2011.

Kui käesolevas lisas on viidatud standardile ISO 13400, tähendab see viidet järgmistele standarditele:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 1. osa: Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused”; |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 1. osa: Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused”;

| b) | FDIS 13400-3: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 2. osa: Võrgu ja transpordikihi nõuded ja teenused”; |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 2. osa: Võrgu ja transpordikihi nõuded ja teenused”;

| c) | FDIS 13400-3: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 3. osa: IEEE 802.3-põhine traadiga sõidukiliides”; |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 3. osa: IEEE 802.3-põhine traadiga sõidukiliides”;

| d) | [seni veel finaliseerimata] 13400-4: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 4. osa: Etherneti-põhine kiire andmelingi konnektor”. |
| --- | --- |

d)

[seni veel finaliseerimata] 13400-4: 2011 „Maanteesõidukid – Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP) – 4. osa: Etherneti-põhine kiire andmelingi konnektor”.

7. liide

Talitluse seire

A.7.1.   Üldsätted

A.2.1.1.   Käesolevas liites on sätestatud tõendamisprotsessi eeskirjad, mida kohaldatakse teatavatel talitluse seire juhtudel.

A.7.2.   Talitluse seire tõendamine

A.7.2.1.   Rikke liigituse kinnitamine

| A.7.2.1.1. | Nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 4.2.1.1, ei ole talitluse seire puhul korrelatsioon tegeliku heitetasemega vajalik. Siiski võib tüübikinnitusasutus nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjude liigitamist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2. |
| --- | --- |

A.7.2.1.1.

Nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 4.2.1.1, ei ole talitluse seire puhul korrelatsioon tegeliku heitetasemega vajalik. Siiski võib tüübikinnitusasutus nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjude liigitamist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.7.2.2.   Valmistaja poolt valitud talitluse seire tüübikinnitus

| A.7.2.2.1. | Valmistaja valitud talitluse seire meetodi tüübikinnitusotsuse tegemisel võtab tüübikinnitusasutus arvesse valmistaja esitatud tehnilist teavet. |
| --- | --- |

A.7.2.2.1.

Valmistaja valitud talitluse seire meetodi tüübikinnitusotsuse tegemisel võtab tüübikinnitusasutus arvesse valmistaja esitatud tehnilist teavet.

| A.7.2.2.2. | Talitluse lävikriteeriumid, mille valmistaja on valinud vaatlusaluse seireseadme jaoks, määratakse pardadiagnostika mootoritüüpkonna algmootori kohta järgmise kvalifitseerimiskatse käigus:






  A.7.2.2.2.1. | Kvalifitseerimiskatse tehakse samal viisil, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 6.3.2. |
| --- | --- | --- |

A.7.2.2.2.

Talitluse lävikriteeriumid, mille valmistaja on valinud vaatlusaluse seireseadme jaoks, määratakse pardadiagnostika mootoritüüpkonna algmootori kohta järgmise kvalifitseerimiskatse käigus:

A.7.2.2.2.1.

Kvalifitseerimiskatse tehakse samal viisil, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 6.3.2.

| A.7.2.2.2.2. | Vaatlusaluse osa talitluse halvenemist mõõdetakse ja hiljem kasutatakse seda pardadiagnostika mootoritüüpkonna algmootori talitluse künnisväärtusena. |
| --- | --- |

A.7.2.2.2.2.

Vaatlusaluse osa talitluse halvenemist mõõdetakse ja hiljem kasutatakse seda pardadiagnostika mootoritüüpkonna algmootori talitluse künnisväärtusena.

| A.7.2.2.3. | Algmootori jaoks kinnituse saanud talitluse seire kriteeriumid loetakse kohaldatavaks kõikide teiste samasse pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite suhtes ilma täiendava tõendamise vajaduseta. |
| --- | --- |

A.7.2.2.3.

Algmootori jaoks kinnituse saanud talitluse seire kriteeriumid loetakse kohaldatavaks kõikide teiste samasse pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite suhtes ilma täiendava tõendamise vajaduseta.

| A.7.2.2.4. | Valmistaja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppel võib talitluse künnisväärtust kohandada teiste pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite jaoks, et võtta arvesse erinevaid konstruktsiooniparameetreid (nt heitgaasitagastuse jahuti suurus). Kokkuleppe asjakohasust tuleb põhjendada tehniliste elementidega. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.

Valmistaja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppel võib talitluse künnisväärtust kohandada teiste pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite jaoks, et võtta arvesse erinevaid konstruktsiooniparameetreid (nt heitgaasitagastuse jahuti suurus). Kokkuleppe asjakohasust tuleb põhjendada tehniliste elementidega.

| A.7.2.2.4.1. | Tüübikinnitusasutuse nõudmisel võib punktis A.7.2.2.2 kirjeldatud tüübikinnitusmenetluse läbi viia veel ühel pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluval mootoril. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.1.

Tüübikinnitusasutuse nõudmisel võib punktis A.7.2.2.2 kirjeldatud tüübikinnitusmenetluse läbi viia veel ühel pardadiagnostika mootoritüüpkonda kuuluval mootoril.

A.7.2.3.   Rikutud osa kinnitamine

| A.7.2.3.1. | Teatava pardadiagnostika mootoritüüpkonna jaoks valitud seireseadme pardadiagnostikatalitluse tõendamiseks kvalifitseeritakse rikutud osa, kasutades pardadiagnostika mootoritüüpkonna algmootorit vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3.2. |
| --- | --- |

A.7.2.3.1.

Teatava pardadiagnostika mootoritüüpkonna jaoks valitud seireseadme pardadiagnostikatalitluse tõendamiseks kvalifitseeritakse rikutud osa, kasutades pardadiagnostika mootoritüüpkonna algmootorit vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3.2.

| A.7.2.3.2. | Kui punkti A.7.2.2.4.1 kohaselt katsetatakse ka teist mootorit, kvalifitseeritakse rikutud osa, kasutades nimetatud teist mootorit vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3.2. |
| --- | --- |

A.7.2.3.2.

Kui punkti A.7.2.2.4.1 kohaselt katsetatakse ka teist mootorit, kvalifitseeritakse rikutud osa, kasutades nimetatud teist mootorit vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3.2.

A.7.2.4.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine

| A.7.2.4.1. | Pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendatakse vastavalt käesoleva lisa punktis 7.1.2 sätestatud nõuetele, kasutades algmootori jaoks sobivaks tunnistatud kvalifitseeritud rikutud osa. |
| --- | --- |

A.7.2.4.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendatakse vastavalt käesoleva lisa punktis 7.1.2 sätestatud nõuetele, kasutades algmootori jaoks sobivaks tunnistatud kvalifitseeritud rikutud osa.

8. liide

Tõendamisnõuded diislikütuse tahkete osakeste suletud filtri talitluse seire korral

A.8.1.   Üldsätted

A.8.1.1.   Käesolevas liites on sätestatud pardadiagnostika tõendamisprotsess, mida rakendatakse diislikütuse tahkete osakeste suletud filtri talitluse seirel.

A.8.1.2.   Rikutud tahkete osakeste suletud filtri saab luua näiteks nii, kui puurida augud filtri substraati või hööveldada maha filtri substraadi otsad.

A.8.2.   Kvalifitseerimiskatse

A.8.2.1.   Põhimõte

| A.8.2.1.1. | Rikutud tahkete osakeste suletud filter loetakse kvalifitseeritud rikutud osaks, kui katse tarbeks ette nähtud mootori töötingimuste juures alaneb rõhk („deltarõhk”) kõnealuses rikutud filtris vähemalt 60 % rõhu alanemisest puhtas, rikkumata sama tüüpi tahkete osakeste suletud filtris. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

Rikutud tahkete osakeste suletud filter loetakse kvalifitseeritud rikutud osaks, kui katse tarbeks ette nähtud mootori töötingimuste juures alaneb rõhk („deltarõhk”) kõnealuses rikutud filtris vähemalt 60 % rõhu alanemisest puhtas, rikkumata sama tüüpi tahkete osakeste suletud filtris.

| A.8.2.1.1.1. | Valmistaja tõendab, et nimetatud puhas ja rikkumata tahkete osakeste suletud filter tekitab sama vastusurve, nagu rikutud tahkete osakeste filter tekitas enne, kui see rikuti. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.1.

Valmistaja tõendab, et nimetatud puhas ja rikkumata tahkete osakeste suletud filter tekitab sama vastusurve, nagu rikutud tahkete osakeste filter tekitas enne, kui see rikuti.

A.8.2.2.   Kvalifitseerimismenetlus

| A.8.2.2.1. | Rikutud tahkete osakeste suletud filtri kvalifitseerimiseks käitatakse mootorit, millele kõnealune filter on paigaldatud, stabiilsetes tingimustes sellisel kiirusel ja sellise koormusega, mis on käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt ette nähtud WHSC katse 9. režiimi jaoks (55 % normaalkiirusest ja 50 % normaalsest pöördemomendist). |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Rikutud tahkete osakeste suletud filtri kvalifitseerimiseks käitatakse mootorit, millele kõnealune filter on paigaldatud, stabiilsetes tingimustes sellisel kiirusel ja sellise koormusega, mis on käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt ette nähtud WHSC katse 9. režiimi jaoks (55 % normaalkiirusest ja 50 % normaalsest pöördemomendist).

| A.8.2.2.2. | Et rikutud tahkete osakeste suletud filtrit tunnustataks kvalifitseeritud rikutud osana, peab valmistaja tõendama, et rõhumuutus rikutud tahkete osakeste suletud filtris, mõõdetuna mootori käitamisel punktis A.8.2.2.1 sätestatud tingimustel, ei ole protsentuaalselt väiksem kui käesoleva liite punktide A.8.2.1.1 ja A.8.2.1.2 kohane rõhumuutus puhtas, rikkumata filtris samadel tingimustel. |
| --- | --- |

A.8.2.2.2.

Et rikutud tahkete osakeste suletud filtrit tunnustataks kvalifitseeritud rikutud osana, peab valmistaja tõendama, et rõhumuutus rikutud tahkete osakeste suletud filtris, mõõdetuna mootori käitamisel punktis A.8.2.2.1 sätestatud tingimustel, ei ole protsentuaalselt väiksem kui käesoleva liite punktide A.8.2.1.1 ja A.8.2.1.2 kohane rõhumuutus puhtas, rikkumata filtris samadel tingimustel.

A.8.2.3.   Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine

| A.8.2.3.1. | Pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendatakse vastavalt käesoleva lisa punktis 7.1.2 sätestatud nõuetele nii, et kvalifitseeritud rikutud tahkete osakeste suletud filter on paigaldatud algmootorile. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendatakse vastavalt käesoleva lisa punktis 7.1.2 sätestatud nõuetele nii, et kvalifitseeritud rikutud tahkete osakeste suletud filter on paigaldatud algmootorile.

---

9.C LISA

TEHNILISED NÕUDED PARDADIAGNOSTIKASÜSTEEMIDE TALITLUSE HINDAMISEKS KASUTUSAJAL

1.   KOHALDATAVUS

Käesolev lisa oma praeguses versioonis on kohaldatav üksnes diiselmootoriga maanteesõidukite suhtes.

2.   RESERVEERITUD

3.   MÕISTED

3.1.   „Talitluskoefitsient”

Pardadiagnostikasüsteemi konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient (IUPR) avaldub kujul: Formula

3.2.   „Lugeja”

Konkreetse seireseadme m lugeja (lugejam) on loendur, mis näitab, mitu korda on sõidukit kasutatud tingimustes, mille puhul on ette tulnud seiretingimused, mida on kõnealusele seireseadmele vaja rikke tuvastamiseks.

3.3.   „Nimetaja”

Konkreetse seireseadme m nimetaja (nimetajam) on loendur, mis näitab sõiduki sõitude arvu, võttes seejuures arvesse kõnealuse seireseadme eritingimusi.

3.4.   „Üldnimetaja”

Üldnimetaja on loendur, mis näitab sõiduki kasutuskordade arvu, võttes seejuures arvesse üldisi tingimusi.

3.5.   Lühendid

| IUPR | Talitluskoefitsient |
| --- | --- |
| IUPRm | Konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient |

IUPR

Talitluskoefitsient

IUPRm

Konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient

4.   ÜLDNÕUDED

Pardadiagnostikasüsteem peab suutma kasutusajal jälgida ja registreerida käesolevas punktis määratud pardadiagnostika seireseadmete talitlusandmeid (punkt 6), salvestama need andmed arvuti mällu ja nõudmise korral edastama need välisarvutisse (punkt 7).

Seireseadme talitlusandmed koosnevad lugejast ja nimetajast, mis võimaldavad arvutada talitluskoefitsiendi.

4.1.   Talitluskoefitsiendi seireseadmed

4.1.1.   Seireseadmete rühmad

Valmistaja peab kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaralisi algoritme, et ükshaaval jälgida ja registreerida käesoleva lisa 1. liites nimetatud seireseadmete rühmade talitlusandmeid.

Valmistaja ei ole kohustatud kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaralisi algoritme üksikute seireseadmete talitlusandmete jälgimiseks ja registreerimiseks, kui need seireseadmed töötavad pidevalt 9.B lisa punktis 4.2.3 esitatud määratluse kohaselt ja kui need seireseadmed kuuluvad juba ühte käesoleva lisa 1. liites nimetatud seireseadmete rühma.

Erinevate väljalasketorustike või mootorigruppidega seotud seireseadmete talitlusandmeid tuleb jälgida ja registreerida eraldi, nagu on sätestatud punktis 6, ja edastada punkti 7 kohaselt.

4.1.2.   Mitu seireseadet

Iga seireseadmete rühma korral, mille puhul punktis 4.1.1 nõutakse andmeedastust, peab pardadiagnostikasüsteem kasutusajal jälgima kõikide sellesse rühma kuuluvate seireseadmete talitlusandmeid eraldi vastavalt punktile 6.

4.2.   Piirangud talitlusandmete kasutamisel

Ühe sõiduki talitlusandmeid kasutatakse suurema sõidukite rühma pardadiagnostikasüsteemi talitluse statistiliseks hindamiseks kasutusajal.

Erinevalt muudest pardadiagnostikaandmetest ei saa kasutusaja kohta käivaid talitlusandmeid kasutada järelduste tegemiseks konkreetse sõiduki tehnoseisundi kohta.

5.   NÕUDED TALITLUSKOEFITSIENDI ARVUTAMISEKS

5.1.   Talitluskoefitsiendi arvutamine

Kõikide käesolevas lisas käsitletavate seireseadmete kohta arvutatakse talitluskoefitsient järgmise valemi järgi:

Formula

kus lugejam ja nimetajam väärtust suurendatakse käesolevas punktis esitatud tingimuste kohaselt.

5.1.1.   Koefitsiendile esitatavad nõuded süsteemis arvutamise ja salvestamise korral

Kõikide koefitsientide IUPRm minimaalne väärtus peab olema null ja maksimaalne väärtus 7,99527 ning lahutusvõime 0,000122 (1).

Konkreetse osa korral loetakse koefitsient võrdseks nulliga siis, kui vastav lugeja on null ja vastav nimetaja ei ole null.

Konkreetse osa korral loetakse koefitsient võrdseks maksimaalse väärtusega 7,99527 siis, kui vastav nimetaja on null või kui lugeja ja nimetaja jagatise tegelik väärtus on suurem maksimaalsest väärtusest 7,99527.

5.2.   Nõuded lugeja astmelise suurendamise kohta

Lugeja arvväärtust ei tohi suurendada rohkem kui üks kord sõidutsükli vältel.

Konkreetse seireseadme lugejat suurendatakse 10 sekundi jooksul ning üksnes juhul, kui ühe ja sama sõidutsükli jooksul on täidetud järgmised kriteeriumid:

| a) | on täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud konkreetse osa seireks, et avastada rike ja salvestada võimalik diagnostiline veakood, sealhulgas seadmete tööd lubavad kriteeriumid, vastavate veakoodide olemasolu või puudumine, seireaja piisav pikkus ja diagnostika prioriteetsuse määramine (nt diagnostika prioriteetsusega „A” tuleb teha enne diagnostikat prioriteetsusega „B”).

  Märkus: Konkreetse seireseadme lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks ei pruugi piisata sellest, et on täidetud kõik seiretingimused, mis võimaldavad kõnealusel seireseadmel teha kindlaks, et riket ei ole. |
| --- | --- |

a)

on täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud konkreetse osa seireks, et avastada rike ja salvestada võimalik diagnostiline veakood, sealhulgas seadmete tööd lubavad kriteeriumid, vastavate veakoodide olemasolu või puudumine, seireaja piisav pikkus ja diagnostika prioriteetsuse määramine (nt diagnostika prioriteetsusega „A” tuleb teha enne diagnostikat prioriteetsusega „B”).

Märkus: Konkreetse seireseadme lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks ei pruugi piisata sellest, et on täidetud kõik seiretingimused, mis võimaldavad kõnealusel seireseadmel teha kindlaks, et riket ei ole.

| b) | Seireseadmete korral, mis vajavad rikke avastamiseks ühe ja sama sõidutsükli jooksul mitut etappi või sündmust, peavad olema täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud kõigi sündmuste puhul. |
| --- | --- |

b)

Seireseadmete korral, mis vajavad rikke avastamiseks ühe ja sama sõidutsükli jooksul mitut etappi või sündmust, peavad olema täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud kõigi sündmuste puhul.

| c) | Seireseadmete korral, mida kasutatakse rikete kindlakstegemiseks ja mis hakkavad tööle üksnes pärast võimaliku diagnostilise veakoodi salvestamist, võivad lugeja ja nimetaja väärtused vastata algse rikke avastanud seireseadme väärtustele. |
| --- | --- |

c)

Seireseadmete korral, mida kasutatakse rikete kindlakstegemiseks ja mis hakkavad tööle üksnes pärast võimaliku diagnostilise veakoodi salvestamist, võivad lugeja ja nimetaja väärtused vastata algse rikke avastanud seireseadme väärtustele.

| d) | Seireseadmete jaoks, mille puhul on rikke olemasolu täiendavaks uurimiseks vaja sekkumist, võib valmistaja esitada tüübikinnitusasutusele alternatiivse viisi lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks. See alternatiiv peab olema samaväärne sellega, mis võimaldab rikke olemasolu korral lugeja väärtust astmeliselt suurendada. |
| --- | --- |

d)

Seireseadmete jaoks, mille puhul on rikke olemasolu täiendavaks uurimiseks vaja sekkumist, võib valmistaja esitada tüübikinnitusasutusele alternatiivse viisi lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks. See alternatiiv peab olema samaväärne sellega, mis võimaldab rikke olemasolu korral lugeja väärtust astmeliselt suurendada.

Seireseadmete korral, mis töötavad või lõpetavad töö mootori väljalülitamisel, suurendatakse lugeja väärtust astmeliselt 10 sekundi jooksul pärast seda, kui seireseade on mootori väljalülitamise ajal töö lõpetanud, või järgmise sõidutsükli esimese 10 sekundi jooksul pärast mootori käivitamist.

5.3.   Nõuded nimetaja astmelise suurendamise kohta

5.3.1.   Astmelise suurendamise üldreeglid

Nimetaja arvväärtust suurendatakse üks kord sõidutsükli jooksul, juhul kui kõnealuse sõidutsükli ajal:

| a) | suurendatakse üldnimetajat punkti 5.4 kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

suurendatakse üldnimetajat punkti 5.4 kohaselt ning

| b) | nimetaja ei ole blokeeritud punkti 5.6 kohaselt ning |
| --- | --- |

b)

nimetaja ei ole blokeeritud punkti 5.6 kohaselt ning

| c) | vastavalt vajadusele siis, kui on täidetud punktis 5.3.2 esitatud täiendavad astmelise suurendamise erieeskirjad. |
| --- | --- |

c)

vastavalt vajadusele siis, kui on täidetud punktis 5.3.2 esitatud täiendavad astmelise suurendamise erieeskirjad.

5.3.2.   Täiendavad astmelise suurendamise erieeskirjad seireseadme korral

5.3.2.1.   Eraldi nimetaja aurustusega süsteemi jaoks (reserveeritud)

5.3.2.2.   Eraldi nimetaja sekundaarõhuga süsteemi jaoks (reserveeritud)

5.3.2.3.   Eraldi nimetaja osade/süsteemide jaoks, mis töötavad üksnes mootori käivitamisel.

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse üksnes mootori käivitamisel töötavate osade või süsteemide seireseadmete nimetaja(te) väärtust astmeliselt siis, kui osa või strateegia saab käsu sisselülitamiseks, et töötada vähemalt 10 sekundit.

Nimetatud sisselülitatud seisundi aja määramisel võib pardadiagnostikasüsteem mitte arvesse võtta aega, mil ükskõik milline osa või strateegia töötab hiljem sama sõidutsükli ajal sekkumisrežiimil üksnes seire eesmärgil.

5.3.2.4.   Eraldi nimetaja osade või süsteemide jaoks, mis ei tööta pidevrežiimis

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse mittepidevrežiimis töötavate osade või süsteemide (nt muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemid – VVT – või heitgaasitagastusklapid) seireseadmete nimetaja(te) väärtusi astmeliselt siis, kui kõnealune osa või süsteem saab tööks vajaliku käsu (nt käsu „sees”, „avatud”, „suletud”, „blokeeritud”) sõidutsükli ajal vähemalt kaks korda, või siis, kui vastav summaarne aeg on vähemalt 10 sekundit, olenevalt sellest, kumb sündmus toimub varem.

5.3.2.5.   Eraldi nimetaja DPFi jaoks

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse DPFi nimetaja(te) väärtusi astmeliselt vähemalt ühe sõidutsükli ajal siis, kui nimetaja väärtuse viimase astmelise suurendamisega võrreldes on sõiduk kokku sõitnud vähemalt 800 sõidukilomeetrit või kui mootor on töötanud vähemalt 750 minutit.

5.3.2.6.   Eraldi nimetaja oksüdatsioonikatalüsaatori jaoks

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse DPFi aktiivseks regenereerimiseks kasutatava oksüdatsioonikatalüsaatori seireseadmete nimetaja(te) väärtusi vähemalt ühe sõidutsükli jooksul astmeliselt siis, kui regenereerimine lülitatakse sisse vähemalt 10 sekundiks.

5.3.2.7.   Eraldi nimetaja hübriidsüsteemide jaoks (reserveeritud)

5.4.   Nõuded üldnimetaja astmelise suurendamise kohta

Üldnimetaja arvväärtust suurendatakse 10 sekundi jooksul üksnes juhul, kui ühe sõidutsükli ajal on täidetud kõik järgmised kriteeriumid.

| a) | Sõidutsükli alustamisest möödunud summaarne aeg on vähemalt 600 sekundit, seejuures






  i) | kõrgus merepinnast on alla 2 500 meetri ning |
| --- | --- | --- |

a)

Sõidutsükli alustamisest möödunud summaarne aeg on vähemalt 600 sekundit, seejuures

i)

kõrgus merepinnast on alla 2 500 meetri ning

| ii) | välisõhu temperatuur on vähemalt 266 K (–7 °C) ning |
| --- | --- |

ii)

välisõhu temperatuur on vähemalt 266 K (–7 °C) ning

| iii) | välisõhu temperatuur ei ole üle 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

välisõhu temperatuur ei ole üle 308 K (35 °C).

| b) | Mootori summaarne tööaeg pöörete arvuga vähemalt 1 150 pööret minutis on vähemalt 300 sekundit, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused; alternatiivina võib valmistaja lubada 1 150 pöördele minutis vastava kriteeriumi asemel mootori töötamist vähemalt 15 % arvestuslikul koormusel või liikumiskiirusel vähemalt 40 km/h. |
| --- | --- |

b)

Mootori summaarne tööaeg pöörete arvuga vähemalt 1 150 pööret minutis on vähemalt 300 sekundit, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused; alternatiivina võib valmistaja lubada 1 150 pöördele minutis vastava kriteeriumi asemel mootori töötamist vähemalt 15 % arvestuslikul koormusel või liikumiskiirusel vähemalt 40 km/h.

| c) | Mootor töötab pideval tühikäigurežiimil (st juht ei vajuta gaasipedaalile ja sõiduki liikumiskiirus on alla 1,6 km/h või on mootori pöörete arvu erinevus tavalisele soojendusfaasile vastavast tühikäigurežiimist alla 200 pöörde minutis) vähemalt 30 sekundi jooksul, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused. |
| --- | --- |

c)

Mootor töötab pideval tühikäigurežiimil (st juht ei vajuta gaasipedaalile ja sõiduki liikumiskiirus on alla 1,6 km/h või on mootori pöörete arvu erinevus tavalisele soojendusfaasile vastavast tühikäigurežiimist alla 200 pöörde minutis) vähemalt 30 sekundi jooksul, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused.

5.5.   Süütetsükliloenduri näidu astmelisele suurendamisele esitatavad nõuded

Süütetsükliloenduri näitu võib astmeliselt suurendada üksnes üks kord mootori iga käivitamise ajal.

5.6.   Lugejate, nimetajate ja üldnimetaja astmelise suurendamise blokeerimine

5.6.1.   10 sekundi jooksul sellise rikke tuvastamisest (st kui võimalik või kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood on salvestatud), mis blokeerib seireseadme, blokeerib pardadiagnostikasüsteem vastava lugeja ja nimetaja astmelise suurendamise kõigi blokeeritud seireseadmete korral.

Kui riket enam ei tuvastata (st võimalik diagnostika veakood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), peab 10 sekundi jooksul kõikide vastavate lugejate ja nimetajate astmeline suurendamine jätkuma.

5.6.2.   10 sekundi jooksul alates hetkest, mil käivitub jõuvõtuseade (PTO), mis blokeerib 9.B lisa punkti 5.2.5 kohaselt lubatud seireseadme, blokeerib pardadiagnostikasüsteem kõigi blokeeritud seireseadmete vastavate lugejate ja nimetajate väärtuste edasise astmelise suurendamise.

Kui jõuvõtutoiming lõpeb, peab 10 sekundi jooksul kõikide vastavate lugejate ja nimetajate suurendamine jätkuma.

5.6.3.   Rikke korral (st võimalik või kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood on salvestatud), mis ei võimalda kindlaks määrata, kas punktis 5.3 nimetatud seireseadme m nimetajam kohta käivad kriteeriumid on täidetud (2), blokeerib pardadiagnostikasüsteem 10 sekundi jooksul lugejam ja nimetajam edasise astmelise suurendamise.

Lugejam ja nimetajam astmelist suurendamist tuleb jätkata 10 sekundi jooksul alates rikke lõppemisest (st ootekood kustub ise või skanneri käsu tulemusena).

5.6.4.   Rikke korral (st võimalik või kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood on salvestatud), mis ei võimalda määrata, kas punktis 5.4 nimetatud üldnimetaja kohta käivad kriteeriumid on täidetud, blokeerib pardadiagnostikasüsteem 10 sekundi jooksul üldnimetaja edasise astmelise suurendamise.

Üldnimetaja väärtuse astmelist suurendamist tuleb jätkata 10 sekundi jooksul alates rikke lõppemisest (st ootekood kustub ise või skanneri käsu tulemusena).

Ühelgi muul juhul ei tohi üldnimetaja suurendamist peatada.

6.   NÕUDED TALITLUSANDMETE JÄLGIMISEKS JA REGISTREERIMISEKS

Pardadiagnostikasüsteem jälgib kõikide käesoleva lisa 1. liites loetletud seireseadmerühmade puhul eraldi lugejate ja nimetajate väärtusi iga seireseadme kohta, mis on loetletud 9.B lisa 3. liites ja mis kuulub sellesse rühma.

Vastava lugeja ja nimetaja väärtused tuleb edastada üksnes selle seireseadme puhul, mille puhul on arvude suhe väikseim.

Kui kahel või enamal seireseadmel on sama suhe, tuleb selle seireseadmete rühma kohta edastada selle seireseadme lugeja ja nimetaja väärtused, mille nimetaja on suurim.

Et kõrvalmõjudeta määrata kindlaks rühma väikseim suhe, võetakse arvesse üksnes seireseadmeid, mida on selles rühmas konkreetselt nimetatud (nt kui NOx andurit kasutatakse ühes 9.B lisa 3. liite punktis 3 „SCR” nimetatud seireseadmes, võetakse seda arvesse seireseadmete rühmas „heitgaasiandurid”, mitte aga seireseadmete rühmas „SCR”).

Samuti peab pardadiagnostikasüsteem jälgima ja edastama üldnimetaja ja süütetsükliloenduri vastavaid väärtusi.

Märkus: Punkti 4.4.1 kohaselt ei ole valmistajad kohustatud rakendama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaralisi algoritme, et eraldi jälgida ja edastada pidevalt töötavate seireseadmete vastavate lugejate ja nimetajate väärtusi.

7.   NÕUDED TALITLUSANDMETE SALVESTAMISEKS JA EDASTAMISEKS

Talitlusandmete edastamine on uus kasutusjuhtum ega sisaldu kolmes olemasolevas kasutusjuhtumis, mida kasutatakse võimalike rikete korral.

7.1.   Teave talitlusandmete kohta

Pardadiagnostikasüsteemi abil registreeritud teave talitlusandmete kohta peab välisarvutist tuleva nõudmise korral olema kättesaadav punkti 7.2 kohaselt.

See teave annab tüübikinnitusasutusele talitlusandmeid.

Pardadiagnostikasüsteem esitab kogu teabe (vastavalt 9.B lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele IUPR-katseseadmele, mis andmed assimileerib ja annab ülevaatuse teostajale järgmise teabe:

| a) | VIN-kood (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

a)

VIN-kood (sõiduki tehasetähis);

| b) | süsteemis iga seireseadmete rühma kohta punkti 6 kohaselt registreeritud lugeja ja nimetaja väärtused; |
| --- | --- |

b)

süsteemis iga seireseadmete rühma kohta punkti 6 kohaselt registreeritud lugeja ja nimetaja väärtused;

| c) | üldnimetaja väärtus; |
| --- | --- |

c)

üldnimetaja väärtus;

| d) | süütetsükliloenduri näidu väärtus; |
| --- | --- |

d)

süütetsükliloenduri näidu väärtus;

| e) | mootori summaarne töötundide arv; |
| --- | --- |

e)

mootori summaarne töötundide arv;

| f) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

f)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| g) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid. |
| --- | --- |

g)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid.

See teave peab olema kättesaadav ainult kirjutuskaitstud kujul (st ilma kustutamisvõimaluseta).

7.2.   Juurdepääs talitlusandmetele

Juurdepääs talitlusandmetele on tagatud ainult vastavalt 9.B lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele alapunktidele (3).

Juurdepääs talitlusandmetele ei tohi sõltuda juurdepääsukoodist ega muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes valmistajalt või tema tarnijatelt. Talitlusandmete tõlgendamiseks ei tohi vaja olla spetsiaalset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

Talitlusandmetele juurdepääsu meetod (st juurdepääsupunkt/-sõlm) peab olema sama, mida kasutatakse kogu pardadiagnostikateabe saamiseks. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kõikidele käesolevas lisas nõutud talitlusandmetele.

7.3.   Talitlusandmete lähtestamine

7.3.1.   Nullimine

Kõik arvväärtused nullitakse üksnes juhul, kui toimub staatilise säil-muutmälu (NVRAM) lähtestamine (näiteks ümberprogrammeerimisel). Arvväärtusi ei tohi nullida mingil muul juhul, kaasa arvatud siis, kui saadakse skanneri käsk kustutada veakoodid.

7.3.2.   Lähtestamine mälu ületäitumise korral

Kui mingi konkreetse seireseadme korral saavutab lugeja või nimetaja väärtuse 65 535 ± 2, siis jagatakse mõlemad arvud enne astmelist suurendamist kahega, et vältida ületäitumisega seonduvaid probleeme.

Kui süütetsükliloenduri näit saavutab maksimaalväärtuse 65 535 ± 2, võib järgmises süütetsüklis süütetsükliloenduri näidu asendada ja võtta astmelise suurendamise väärtuseks null, et vältida ületäitumisega seonduvaid probleeme.

Kui üldnimetaja saavutab maksimaalväärtuse 65 535 ± 2, siis võib järgmises sõidutsüklis üldnimetaja väärtuse asendada ja võtta astmelise suurendamise väärtuseks null, mis vastab üldnimetaja määratlusele, et vältida ületäitumisega seonduvaid probleeme.

---

(1)  See väärtus vastab kuueteistkümnendesitusviisis esitatud maksimaalsele väärtusele 0 x FFFF ja lahutusvõimele 0 x 1.

(2)  nt sõiduki kiirus / mootori pöörete arv / arvestuslik koormus, välistemperatuur, kõrgus merepinnast, tühikäigurežiim või tööaeg.

(3)  Valmistajal on lubatud talitlusandmetele juurdepääsu tagamiseks kasutada täiendavat pardadiagnostika kuvarit, näiteks armatuurlauale paigutatud videokuvaseadet. Sellise lisaseadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

1. liide

Seireseadmete rühmad

Käesolevas lisas käsitletakse järgmisi seireseadmete rühmi:

| A. | Oksüdatsioonikatalüsaatorid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 5. |
| --- | --- |

A.

Oksüdatsioonikatalüsaatorid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 5.

| B. | Selektiivse katalüütilise redutseerimise süsteemid (SCR)
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 3. |
| --- | --- |

B.

Selektiivse katalüütilise redutseerimise süsteemid (SCR)

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 3.

| C. | Heitgaasi- ja hapnikuandurid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 13. |
| --- | --- |

C.

Heitgaasi- ja hapnikuandurid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 13.

| D. | Heitgaasitagastussüsteemid ja VVT
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktides 6 ja 9. |
| --- | --- |

D.

Heitgaasitagastussüsteemid ja VVT

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktides 6 ja 9.

| E. | DPF-süsteemid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 2. |
| --- | --- |

E.

DPF-süsteemid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 2.

| F. | Ülelaadimisrõhu juhtimissüsteem
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 8. |
| --- | --- |

F.

Ülelaadimisrõhu juhtimissüsteem

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 8.

| G. | NOx adsorber
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 4. |
| --- | --- |

G.

NOx adsorber

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 4.

| H. | Kolmeastmeline katalüsaator
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 15. |
| --- | --- |

H.

Kolmeastmeline katalüsaator

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 15.

| I. | Aurustusega süsteemid (reserveeritud) |
| --- | --- |

I.

Aurustusega süsteemid (reserveeritud)

| J. | Sekundaarõhu süsteem (reserveeritud) |
| --- | --- |

J.

Sekundaarõhu süsteem (reserveeritud)

Iga konkreetne seireseade kuulub üksnes ühte nimetatud rühma.

---

10. LISA

TSÜKLIVÄLISTE HEIDETE JA TÖÖTAVA SÕIDUKI HEITKOGUSTE PIIRAMISE NÕUDED

1.   KOHALDATAVUS

Käesolevas lisas on sätestatud talitlusnõuded ja keeld kasutada katkestusstrateegiat mootorite ja sõidukite puhul, millele on antud tüübikinnitus käesoleva eeskirja kohaselt, et tagada tõhus kontroll mootori eri töörežiimidest ja keskkonnatingimustest tulenevate heitkoguste üle sõidukite tavapärasel kasutamisel. Ühtlasi on selles lisas kehtestatud katsemenetlused tsükliväliste heidete katsetamiseks tüübikinnituse ajal ja sõiduki tegelikul kasutamisel.

Lisa aluseks on ülemaailmne ühtlustatud tsükliväliste heidete üldine tehniline eeskiri nr 10.

2.   RESERVEERITUD (1)

3.   MÕISTED

3.1.   „Mootori käivitamine” – protsess, mis algab mootori väntvõlli pöörlema hakkamisest ja kestab kuni ajani, mil mootori pöörlemiskiirus minutis on 150 pöörde võrra väiksem tavalisest soojenenud mootori pöörlemiskiirusest tühikäigul (mis on määratud automaatkäigukastiga sõidukite korral juhiku asendiga).

3.2.   „Mootori soojenemine” – sõiduki piisav töötamisaeg, et jahutusvedeliku temperatuur jõuaks vähemalt 70 °C-ni.

3.3.   „Nominaalkiirus” – pöörlemiskiiruse regulaatori lubatud täiskoormusel töötava mootori suurim kiirus vastavalt valmistaja müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmetele või pöörlemiskiiruse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt valmistaja poolt müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmetele.

3.4.   „Reguleeritud saasteained” – „gaasilised saasteained” ja „tahked osakesed” käesoleva eeskirja punktis 2 määratletud tähenduses.

4.   ÜLDNÕUDED

Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada reguleeritud saasteainete heitkoguseid, tuleb konstrueerida, ehitada, monteerida ja paigaldada nii, et mootor ja sõiduk vastaks käesoleva lisa sätetele.

4.1.   Katkestusstrateegiate keelamine

Mootorisüsteeme ja sõidukeid ei tohi varustada katkestusstrateegiaga.

4.2.   Reserveeritud (2)

5.   TALITLUSNÕUDED

5.1.   Heitekontrollistrateegiad

Heitekontrollistrateegiad kavandatakse nii, et normaaltingimustes kasutatav mootorisüsteem vastaks käesoleva lisa sätetele. Normaaltingimustes kasutus ei piirdu punktis 6 kindlaksmääratud kasutustingimustega.

5.1.1.   Heitekontrolli põhistrateegiatele esitatavad nõuded

Heitekontrolli põhistrateegia ei tohi eristada töötamist tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatse ajal töötamisest muudes olukordades ega näha ette madalamat heitekontrolli taset tingimustes, mida kohaldatavas tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatse menetluses põhimõtteliselt ei arvestata.

5.1.2.   Heitekontrolli abistrateegiatele esitatavad nõuded

Heitekontrolli abistrateegia ei tohi vähendada heitekontrolli efektiivsust võrreldes heitekontrolli põhistrateegiatega tingimustes, mida on mõistlik eeldada sõiduki tavapärase töötamise ja kasutamise ajal, välja arvatud juhul, kui heitekontrolli abistrateegia vastab ühele järgmistest erijuhtudest:

| a) | selle kasutamist arvestatakse põhimõtteliselt tüübikatsetustes, sealhulgas käesoleva lisa punkti 7 kohastes tsükliväliste heidete katsemenetlustes ja käesoleva eeskirja punkti 9 kohastes kasutusel olevate sõidukite/mootorite kohta käivates sätetes; |
| --- | --- |

a)

selle kasutamist arvestatakse põhimõtteliselt tüübikatsetustes, sealhulgas käesoleva lisa punkti 7 kohastes tsükliväliste heidete katsemenetlustes ja käesoleva eeskirja punkti 9 kohastes kasutusel olevate sõidukite/mootorite kohta käivates sätetes;

| b) | see aktiveeritakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustuste või avarii eest; |
| --- | --- |

b)

see aktiveeritakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustuste või avarii eest;

| c) | see aktiveeritakse üksnes mootori käivitamise või soojenemise ajal vastavalt käesolevas lisas esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

c)

see aktiveeritakse üksnes mootori käivitamise või soojenemise ajal vastavalt käesolevas lisas esitatud määratlusele;

| d) | selle tööd kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi üht tüüpi reguleeritud saasteainete kontrolli osas, et säilitada kontroll teist tüüpi eeskirjadega reguleeritud heitmete üle konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida kohaldatava tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatsete juures põhimõtteliselt ei arvestata. Selline heitekontrolli abistrateegia peab üldkokkuvõttes kompenseerima ümbritseva keskkonna äärmuslike tingimuste mõju viisil, mis tagab piisava kontrolli kõigi reguleeritud saasteainete üle. |
| --- | --- |

d)

selle tööd kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi üht tüüpi reguleeritud saasteainete kontrolli osas, et säilitada kontroll teist tüüpi eeskirjadega reguleeritud heitmete üle konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida kohaldatava tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatsete juures põhimõtteliselt ei arvestata. Selline heitekontrolli abistrateegia peab üldkokkuvõttes kompenseerima ümbritseva keskkonna äärmuslike tingimuste mõju viisil, mis tagab piisava kontrolli kõigi reguleeritud saasteainete üle.

5.2.   Gaasiliste ja tahkete osakeste heite ülemaailmselt ühtlustatud piirnormid, mida ei tohi ületada (World-harmonized Not-To-Exceed, WNTE)

5.2.1.   Heitkogused ei tohi ületada punktis 5.2.2 sätestatud kohaldatavaid heite piirnorme.

5.2.2.   Kohaldatavad heitkoguste piirnormid on järgmised:

| a) | CO puhul: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

CO puhul: 2 000 mg/kWh;

| b) | THC puhul: 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

THC puhul: 220 mg/kWh;

| c) | NOx puhul: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

NOx puhul: 600 mg/kWh;

| d) | tahkete osakeste puhul: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

tahkete osakeste puhul: 16 mg/kWh.

6.   KESKKONNA- JA TÖÖTINGIMUSED

Heitkoguste WNTE-piirnorme kohaldatakse:

| a) | kõikide atmosfäärirõhkude korral, mis on vähemalt 82,5 kPa; |
| --- | --- |

a)

kõikide atmosfäärirõhkude korral, mis on vähemalt 82,5 kPa;

| b) | kõikide temperatuuride korral, mis on konkreetse õhurõhu korral võrdsed valemiga 5 määratud temperatuuriga või alla selle: | (5) |
| --- | --- | --- |

b)

kõikide temperatuuride korral, mis on konkreetse õhurõhu korral võrdsed valemiga 5 määratud temperatuuriga või alla selle:

Formula

(5)

kus:

| T | ümbritseva keskkonna temperatuur (K) |
| --- | --- |
| pb | atmosfäärirõhk (kPa); |

T

ümbritseva keskkonna temperatuur (K)

pb

atmosfäärirõhk (kPa);

| c) | kõikide mootori jahutusvedeliku temperatuuride juures, mis ületavad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

kõikide mootori jahutusvedeliku temperatuuride juures, mis ületavad 343 K (70 °C).

Kohaldatavad atmosfäärirõhu ja temperatuuri tingimused on kujutatud joonisel 1.

WNTE-piirnormide atmosfäärirõhu ja temperatuuri vahemikud

Joonis 1

Atmosfäärirõhu ja temperatuuri tingimused

7.   MOOTORI TSÜKLIVÄLISED KATSED TÜÜBIKINNITUSE AJAL LABORIS JA TÖÖTAVAL SÕIDUKIL

Vastavalt käesolevale eeskirjale ei kohaldata tsüklivälise osa laborikatse nõudeid ottomootorite tüübikinnituse suhtes.

7.1.   WNTE kontrolli piirkond

WNTE kontrolli piirkond koosneb mootori pöörlemiskiiruse ja koormuse mõõtepunktidest, mis on määratletud punktides 7.1.1–7.1.6. Joonisel 2 on kujutatud WNTE kontrolli piirkond.

7.1.1.   Mootori pöörlemiskiiruste vahemik

WNTE kontrolli piirkond peab hõlmama kõiki pöörlemiskiirusi vahemikus, mis jääb WHTC katsetsükli ajal kiiruste kumulatiivse jaotuse 30. protsentiili, sealhulgas tühikäigu (n30), ja sellise suurima pöörlemiskiiruse vahele, mille korral saadakse 70 % maksimaalsest võimsusest (nhi). Joonisel 3 on kujutatud konkreetse mootori korral WNTE pöörlemissageduse kumulatiivne jaotus.

7.1.2.   Mootori pöördemomendi vahemik

WNTE kontrolli piirkond peab hõlmama kõiki mootori koormusele vastavaid mõõdetud punkte, mille korral pöördemoment on vähemalt 30 % mootori maksimaalsest pöördemomendist.

7.1.3.   Mootori võimsusklass

Olenemata punktide 7.1.1 ja 7.1.2 sätetest tuleb need pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi mõõtepunktid, mis vastavad väiksemale võimsusele kui 30 % mootori maksimaalsest võimsusest, jätta kõikide heidete puhul WNTE kontrolli piirkonnast välja.

7.1.4.   Mootori tüüpkonna kontseptsiooni rakendamine

Põhimõtteliselt on igal mootoril, mis kuulub ainulaadse pöördemomendi ja võimsuse vahelise sõltuvusega tüüpkonda, oma WNTE kontrolli piirkond. Kasutuskatse ajal kasutatakse vastava mootori WNTE kontrolli piirkonda. Tüübikatsetuse (sertifitseerimiskatse) jaoks WHDC üldise tehnilise eeskirja kohase mootoritüüpkonna kontseptsiooni raames võib valmistaja valikuliselt rakendada mootori tüüpkonna jaoks üht WNTE kontrolli piirkonda järgmiste tingimuste korral:

| a) | kasutada võib üht WNTE kontrolli piirkonda jäävat mootori pöörlemiskiirust, juhul kui mootori mõõdetud pöörlemiskiirused n30 ja nhi ei erine valmistaja deklareeritud pöörlemiskiirustest rohkem kui ±3 %. Kui mõni pöörlemiskiirus ületab hälbe, siis kasutatakse WNTE kontrolli piirkonna määramiseks mootori mõõdetud pöörlemiskiirusi; |
| --- | --- |

a)

kasutada võib üht WNTE kontrolli piirkonda jäävat mootori pöörlemiskiirust, juhul kui mootori mõõdetud pöörlemiskiirused n30 ja nhi ei erine valmistaja deklareeritud pöörlemiskiirustest rohkem kui ±3 %. Kui mõni pöörlemiskiirus ületab hälbe, siis kasutatakse WNTE kontrolli piirkonna määramiseks mootori mõõdetud pöörlemiskiirusi;

| b) | WNTE kontrolli piirkonnas võib kasutada ühtainsat mootori pöördemomendi/võimsuse vahemikku, juhul kui see hõlmab täielikult tüüpkonna kohta käivat vahemikku alates suurimast nimiväärtusest kuni väikseima nimiväärtuseni. Alternatiivina on lubatud mootori nimiväärtusi rühmitada erinevatesse WNTE kontrolli piirkondadesse. |
| --- | --- |

b)

WNTE kontrolli piirkonnas võib kasutada ühtainsat mootori pöördemomendi/võimsuse vahemikku, juhul kui see hõlmab täielikult tüüpkonna kohta käivat vahemikku alates suurimast nimiväärtusest kuni väikseima nimiväärtuseni. Alternatiivina on lubatud mootori nimiväärtusi rühmitada erinevatesse WNTE kontrolli piirkondadesse.

Joonis 2

WNTE kontrolli piirkonna näide

Joonis 3

WNTE pöörlemiskiiruste kumulatiivse jaotuse näide

7.1.5.   Nõustumine teatavate WNTE tööpunktide väljajätmisega

Valmistaja võib taotleda, et tüübikinnitusasutus jätaks sertifitseerimise/tüübikinnituse ajal tööpunktid punktides 7.1.1–7.1.4 määratletud WNTE kontrolli piirkonnast välja. Tüübikinnitusasutus võib sellist väljajätmist lubada tingimusel, et valmistaja tõendab, et mootor ei ole mis tahes sõiduki puhul kunagi suuteline töötama selliste punktide kohaselt.

7.2.   WNTE sündmuse minimaalne kestus ja andmete kogumise sagedus

7.2.1.   Et määrata kindlaks vastavus punktis 5.2 sätestatud WNTE heite piirnormidele, tuleb lasta mootoril töötada punktis 7.1 määratletud WNTE kontrolli piirkonnas ning selle heitkogused tuleb mõõta ja summeerida vähemalt 30-sekundilise ajavahemiku kohta. WNTE sündmust määratletakse kui ühtainsat summeeritud heitkoguste hulka kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Näiteks kui mootor töötab WNTE kontrolli piirkonnas ja sellele vastavates ümbritseva keskkonna tingimustes järjest 65 sekundi jooksul, siis on see üks WNTE sündmus ja heitkoguste keskmised väärtused arvutatakse kogu 65sekundilise perioodi kohta. Laborikatse korral kasutatakse punktis 7.5 sätestatud summeerimisaega.

7.2.2.   Kui mootor on varustatud heitekontrollisüsteemiga, mis näeb ette perioodiliste regenereerimissündmuste toimumise, ning kui regenereerimissündmus toimub WNTE katse ajal, peab keskmise väärtuse arvutamiseks kasutatav ajavahemik olema vähemalt niisama pikk kui sündmustevaheline aeg, mis korrutatakse proovivõtuperioodis toimunud täielike regenereerimistsüklite arvuga. Seda nõuet rakendatakse üksnes selliste mootorite korral, mis annavad elektroonilise signaali regenereerimistsükli alguse kohta.

7.2.3.   WNTE sündmus on jada andmeid, mis kogutakse mootori töötamise ajal WNTE kontrolli piirkonnas sagedusega vähemalt 1 Hz vähemalt sündmuse kestusele vastava või pikema aja jooksul. Arvutatakse mõõdetud heitkoguste keskmine igale WNTE sündmusele vastava aja kohta.

7.3.   Katsetamine kasutusajal

Tüübikinnituse ajal tehakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud korra kohaselt kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamise katse, kasutades sõidukis algmootorit.

7.3.1.   Valmistaja võib valida, millise sõidukiga katse tehakse, kuid see valik peab saama tüübikinnitusasutuse heakskiidu. Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatseks kasutatava sõiduki omadused peavad olema tüüpilised mootorisüsteemi jaoks ette nähtud sõidukikategooriale. Kasutada võib ka prototüüpsõidukit.

7.3.2.   Sõidukis võib tüübikinnitusasutuse nõudmisel katsetada sama mootoritüüpkonda kuuluvat lisamootorit või muus sõidukikategoorias kasutatavat samaväärset mootorit.

7.4.   WNTE laboratoorsed katsed

Kui käesoleva lisa sätted võetakse laborikatsete aluseks, siis kehtib järgmine.

7.4.1.   Reguleeritud saasteainete eriheitkogused määratakse kõikjal üle kogu WNTE kontrolli piirkonna paiknevate juhusliku jaotusega katsepunktide alusel. Kõik katsepunktid peavad jääma kontrollipiirkonnale kantud ruudustiku kolme juhuslikult valitud lahtrisse. Mootorite puhul, mille nominaalkiirus on alla 3 000 pöörde minutis, koosneb ruudustik üheksast lahtrist, ja mootorite puhul, mille nominaalkiirus on 3 000 pööret minutis või suurem, 12 lahtrist. Ruudustik määratakse järgmiselt:

| a) | ruudustiku välispiirid vastavad WNTE kontrolli piirkonnale; |
| --- | --- |

a)

ruudustiku välispiirid vastavad WNTE kontrolli piirkonnale;

| b) | 9 lahtriga ruudustiku korral paiknevad 2 vertikaaljoont võrdsetel kaugustel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi, 12 lahtriga ruudustiku korral paiknevad kolm vertikaaljoont võrdsetel kaugustel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi; ning |
| --- | --- |

b)

9 lahtriga ruudustiku korral paiknevad 2 vertikaaljoont võrdsetel kaugustel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi, 12 lahtriga ruudustiku korral paiknevad kolm vertikaaljoont võrdsetel kaugustel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi; ning

| c) | 2 joont võrdsetel kaugustel punktidest, mis tähistavad mootori pöördemomenti (1/3) igal vertikaaljoonel WNTE kontrolli piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

2 joont võrdsetel kaugustel punktidest, mis tähistavad mootori pöördemomenti (1/3) igal vertikaaljoonel WNTE kontrolli piirkonnas.

Konkreetsete mootorite korral kasutatavate ruudustike näited on kujutatud joonistel 5 ja 6.

7.4.2.   Igaühes valitud kolmest ruudustiku lahtrist peab olema 5 juhuslikult valitud katsepunkti, seega tuleb WNTE kontrolli piirkonnas katsed läbi viia 15 juhuslikult valitud punktis. Kõikides lahtrites tuleb katsed läbi viia järjestikuliselt, seega tuleb teha katsed ruudustiku ühe lahtri kõigis 5 punktis, enne kui minnakse üle järgmisse lahtrisse. Katsepunktid on kombineeritud üheks üleminekurampidega statsionaarseks tsükliks.

7.4.3.   Järjekord, milles toimub katsetamine ruudustiku igas lahtris, ja punktide katsetamise järjekord igas lahtris valitakse juhuslikult. Ruudustiku 3 lahtrit, milles tehakse katsed, ruudustiku lahtrite katsetamise järjekorra ja punktide katsetamise järjekorra ruudustiku lahtris valib tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus tunnustatud statistiliste randomiseerimismeetodite alusel.

7.4.4.   Reguleeritud gaasiliste saasteainete keskmised eriheitkogused, mis mõõdetakse mis tahes tsükli jooksul 5 katsepunkti sisaldavas ruudustikulahtris, ei tohi ületada punktis 5.2 sätestatud WNTE piirnorme.

7.4.5.   Reguleeritud tahkete osakeste keskmised eriheitkogused, mis mõõdetakse kogu 15-punktilise katsetsükli jooksul, ei tohi ületada punktis 5.2 sätestatud WNTE piirnorme.

7.5.   Laborikatse käik

7.5.1.   Pärast WHSC tsükli lõppu tuleb mootorit kolme minuti jooksul WHSC 9. režiimis ette valmistada. Katse peab algama kohe pärast ettevalmistusfaasi lõppu.

7.5.2.   Mootor peab igas juhuslikult valitud katsepunktis töötama 2 minutit. See aeg hõlmab eelmisest statsionaarsele olekule vastavast punktist pärinevat künnist. Katsepunktidevaheline üleminek peab olema lineaarne nii mootori pöörlemiskiiruse kui ka koormuse suhtes ja kestma 20 ± 1 sekundit.

7.5.3.   Katse summaarne kestus algusest kuni lõpuni peab olema 30 minutit. Ruudustiku igas lahtris juhuslikult valitud 5 punktile vastav katse peab kestma 10 minutit, mõõdetuna 1. punktile vastava künnise algusest kuni 5. punktis toimuva statsionaarsele olekule vastava mõõtmiseni. Joonisel 5 on kujutatud katse käik.

7.5.4.   WNTE laborikatse peab vastama 4. lisa punktis 7.8.7 esitatud statistilise valideerimise reeglitele.

7.5.5.   Heitkogused mõõdetakse kooskõlas 4. lisa punktidega 7.5, 7.7 ja 7.8.

7.5.6.   Katsetulemused arvutatakse kooskõlas 4. lisa punktiga 8.

Joonis 4.

WNTE katsetsükli alguse skemaatiline näide

Joonised 5 ja 6

WNTE katsetsükli ruudustikud

7.6.   Ümardamine

Iga lõplik katsetulemus ümardatakse ühe korraga kohaldatavas WHDC heitestandardis ette nähtud komakohtade arvuni ning lisatakse veel oluline komakoht vastavalt standardile ASTM E 29-06. Pidurdamisest tingitud heite vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

8.   RESERVEERITUD

9.   RESERVEERITUD

10.   KINNITUS TSÜKLIVÄLISTE HEIDETE VASTAVUSE KOHTA

Tüübikinnituse taotlemisel peab valmistaja esitama kinnituse, et mootoritüüpkond või sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, millega piiratakse tsükliväliseid heitkoguseid. Lisaks sellele kinnitusele tuleb kehtivate heite piirnormide ja kasutusnõuete järgimist kontrollida lisakatsete abil.

10.1.   Tsükliväliste heidete vastavuse kinnituse näidis

Alljärgnevalt üks vastavuskinnituse näidis:

„(Valmistaja nimi) kinnitab, et sellesse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid vastavad käesoleva lisa kõikidele nõuetele. (Valmistaja nimi) esitab selle kinnituse heas usus, olles mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite heitkoguseid kõigi kohaldatavate töö- ja keskkonnatingimuste ulatuses asjakohaselt insenertehniliselt hinnanud.”

10.2.   Tsükliväliste heidete vastavuse kinnituse alus

Valmistaja säilitab tootmisettevõttes dokumente, mis sisaldavad kõiki katseandmeid, tehnilisi analüüse ja muud teavet, mis on aluseks tsükliväliste heidete vastavuse kinnitusele. Valmistaja esitab nõudmise korral sellise teabe sertifitseerimis- või tüübikinnitusasutusele.

11.   DOKUMENTATSIOON

Tüübikinnitusasutus võib nõuda valmistajalt dokumendipaketi esitamist. Selles peaksid olema kirjeldatud mootorisüsteemi kõik konstruktsioonielemendid, heitekontrollistrateegia ja vahendid, mille abil kontrollitakse väljundina saadavaid muutujaid kas otsese või kaudse kontrolli teel.

See teave võib hõlmata heitekontrollistrateegia täielikku kirjeldust. Lisaks võib selles sisalduda teave kõikide heitekontrolli abi- ja põhistrateegiate töö kohta, sealhulgas selliste parameetrite kirjeldus, mida mis tahes heitekontrolli abistrateegia muudab, ja heitekontrolli abistrateegia töö piirtingimused ning viited sellele, millised heitekontrolli abi- ja põhistrateegiad on käesolevas lisas sätestatud katsemenetluste tingimustes tõenäoliselt aktiivsed.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab tsükliväliste heidete üldise tehnilise eeskirja nr 10 numeratsioonile. Samas ei ole mõned tsükliväliste heidete tehnilise eeskirja punktid käesolevas lisas vajalikud.

1

(2)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab tsükliväliste heidete üldise tehnilise eeskirja nr 10 numeratsioonile. Samas ei ole mõned tsükliväliste heidete tehnilise eeskirja punktid käesolevas lisas vajalikud.

2

1. liide

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete (PEMS) tõendamiskatse tüübikinnitusel

A.1.1.   Sissejuhatus

Käesolevas liites kirjeldatakse kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatse käiku tüübikinnitusel.

A.1.2.   Katsesõiduk

A.1.2.1.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatseks kasutatav sõiduk peab esindama sõidukitüüpi, millele paigaldamiseks on mootorisüsteem ette nähtud. Kasutada võib prototüüpsõidukit või tootmises olevat kohandatud sõidukit.

A.1.2.2.   Kontrollitakse elektroonilise kontrollploki andmevoo teabe kättesaadavust ja vastavust (näiteks käesoleva eeskirja 8. lisa punkti 5 kohaselt).

A.1.3.   Katsetingimused

A.1.3.1.   Sõiduki nimikoormus

Sõiduki nimikoormus on 50-60 % sõiduki maksimaalsest nimikoormusest vastavalt II lisale.

A.1.3.2.   Keskkonnatingimused

Katse tehakse 8. lisa punktis 4.2. kirjeldatud keskkonnatingimustes.

A.1.3.3.   Mootori jahutusvedeliku temperatuur peab olema vastavuses 8. lisa punktiga 4.3.

A.1.3.4.   Kütus, määrdeained ja reaktiiv

Kütus, määrdeõli ja reaktiiv heitgaaside järeltöötlussüsteemi jaoks peavad vastama 8. lisa punkti 4.4 sätetele.

A.1.3.5.   Teekonnale ja käitamisele esitatavad nõuded

Teekonnale ja käitamisele esitatavad nõuded on kirjeldatud 8. lisa punktides 4.5 – 4.6.8.

A.1.4.   Heitkoguste hindamine

A.1.4.1.   Katsete tegemisel ja katsetulemuste arvutamisel järgitakse 8. lisa punkti 6 nõudeid.

A.1.5.   Aruanne

A.1.5.1.   Tehnilises aruandes, milles kirjeldatakse kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatset, täpsustatakse toimingud ja tulemused ning esitatakse vähemalt järgmine teave:

| a) | üldandmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.1; |
| --- | --- |

a)

üldandmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.1;

| b) | selgitus selle kohta, miks katseks kasutatud sõidukit/sõidukeid võib lugeda mootorisüsteemi paigaldamiseks ette nähtud sõidukitüüpi esindavaks; |
| --- | --- |

b)

selgitus selle kohta, miks katseks kasutatud sõidukit/sõidukeid võib lugeda mootorisüsteemi paigaldamiseks ette nähtud sõidukitüüpi esindavaks;

| c) | andmed katseseadmete kohta ja katseandmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.3 ja 10.1.4; |
| --- | --- |

c)

andmed katseseadmete kohta ja katseandmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.3 ja 10.1.4;

| d) | andmed katsetatud mootori kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.5; |
| --- | --- |

d)

andmed katsetatud mootori kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.5;

| e) | andmed katsetamisel kasutatud sõiduki kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.6; |
| --- | --- |

e)

andmed katsetamisel kasutatud sõiduki kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.6;

| f) | andmed katseraja omaduste kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.7; |
| --- | --- |

f)

andmed katseraja omaduste kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.7;

| g) | arvutatud hetkeandmed ja mõõtmised, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.8 ja 10.1.9; |
| --- | --- |

g)

arvutatud hetkeandmed ja mõõtmised, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.8 ja 10.1.9;

| h) | keskmistatud ja summeeritud andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.10; |
| --- | --- |

h)

keskmistatud ja summeeritud andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.10;

| i) | Andmed katse läbimise või mitteläbimise kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.11; |
| --- | --- |

i)

Andmed katse läbimise või mitteläbimise kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.11;

| j) | andmed katsete kontrolli kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.12. |
| --- | --- |

j)

andmed katsete kontrolli kohta, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.12.

---

11. LISA

NÕUDED NOX KONTROLLIMEETMETE NÕUETEKOHASE TOIMIMISE TAGAMISEKS

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas on sätestatud nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks. See hõlmab ka nõudeid sõidukite kohta, mis kasutavad heidete vähendamiseks reaktiive.

2.   ÜLDNÕUDED

Kõik käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvad mootorisüsteemid peavad olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et nad vastaksid neile nõuetele mootori kogu tavapärase kasutusaja jooksul tavapäraste kasutustingimuste korral. Selle eesmärgi saavutamiseks on vastuvõetav, et mootorite puhul, mis on olnud kasutusel üle käesoleva eeskirja punktis 5.4 nimetatud asjakohase vastupidavusaja, võib esineda seiresüsteemi talitluse ja tundlikkuse mõningast halvenemist.

2.1.   Alternatiivne tüübikinnitus

2.1.1.   Reserveeritud (1)

2.2.   Nõutav teave

2.2.1.   Valmistaja esitab 1. lisas sätestatud vormil teabe, mis kirjeldab ammendavalt käesoleva lisaga hõlmatud mootorisüsteemi funktsionaalseid ja talitluslikke omadusi.

2.2.2.   Tüübikinnitustaotluses peab valmistaja täpsustama kõigi heitekontrollisüsteemis kasutatavate reaktiivide omadused. See spetsifikatsioon peab sisaldama tüüpe ja kontsentratsioone, töötemperatuuri tingimusi ja viiteid rahvusvahelistele standarditele.

2.2.3.   Tüübikinnitusasutusele tuleb tüübikinnituse taotlemise ajal esitada üksikasjalik kirjalik teave, milles kirjeldatakse täielikult juhi hoiatussüsteemi talitluslikke kasutusomadusi vastavalt punktile 4 ning juhi meeldetuletussüsteemi talitluslikke kasutusomadusi vastavalt punktile 5.

2.2.4.   Kui valmistaja taotleb mootori või mootoritüüpkonna tüübikinnitust eraldi seadmestikuna, peab ta käesoleva eeskirja punktis 3.1.3, 3.2.3 või 3.3.3 osutatud dokumendipaketti lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et sõiduk vastab maanteel või muus asjaomases kohas kasutamise korral käesoleva lisa nõuetele. Dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:

| a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas sätted, mis tagavad ühilduvuse mootorisüsteemis olevate seire-, hoiatus- ja meeldetuletussüsteemidega, et tagada vastavus käesoleva lisa nõuetele; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas sätted, mis tagavad ühilduvuse mootorisüsteemis olevate seire-, hoiatus- ja meeldetuletussüsteemidega, et tagada vastavus käesoleva lisa nõuetele;

| b) | kontrollimenetlus, mida tuleb järgida mootori paigaldamisel sõidukile. |
| --- | --- |

b)

kontrollimenetlus, mida tuleb järgida mootori paigaldamisel sõidukile.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi tüübikinnitusprotsessi käigus.

Punktides a ja b nimetatud dokumentatsiooni ei nõuta, kui valmistaja taotleb sõidukile tüübikinnitust seoses heidetega.

2.3.   Töötingimused

2.3.1.   Kõik käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvad mootorisüsteemid peavad vastavalt 10. lisale säilitama heitekontrolli funktsiooni kõigis tingimustes, mis üldjuhul valitsevad vastava piirkonna territooriumil (nt Euroopa Liidus), eelkõige madalal keskkonnatemperatuuril.

2.3.2.   Heitekontrolli seiresüsteem peab töötama, kui

| a) | ümbritseva keskkonna temperatuur on vahemikus 266 K –308 K (–7 °C ... 35 °C); |
| --- | --- |

a)

ümbritseva keskkonna temperatuur on vahemikus 266 K –308 K (–7 °C ... 35 °C);

| b) | kõrgus merepinnast on alla 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

kõrgus merepinnast on alla 1 600 m;

| c) | mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C).

Käesolevat punkti ei kohaldata reaktiivi taseme jälgimisel paagis, kus seire peab toimuma kõigis tingimustes, mil mõõtmine on tehniliselt teostatav, sealhulgas kõigis tingimustes, mil vedel reaktiiv ei ole külmunud.

2.4.   Reaktiivide külmumiskaitse

2.4.1.   Valmistaja võib kasutada soojendusega või soojenduseta reaktiivipaaki ja doseerimissüsteemi vastavalt punkti 2.3.1. üldnõuetele. Soojendusega süsteem peab vastama punkti 2.4.2. nõuetele. Soojenduseta süsteem peab vastama punkti 2.4.3. nõuetele.

2.4.1.1.   Soojenduseta reaktiivipaagi ja doseerimissüsteemi kasutamine peab olema märgitud sõiduki omanikule ette nähtud kirjalikku juhendisse.

2.4.2.   Soojendusega reaktiivipaak ja doseerimissüsteem

2.4.2.1.   Kui reaktiiv on külmunud, peab valmistaja tagama, et reaktiiv on kasutamiseks saadaval hiljemalt 70 minutit pärast sõiduki käivitamist ümbritseva keskkonna temperatuuril 266 K (–7 °C).

2.4.2.2.   Tõendamine

| 2.4.2.2.1. | Reaktiivipaaki ja doseerimissüsteemi tuleb seisutada temperatuuril 255 K (–18 °C) 72 tundi või kuni reaktiivi mass tahkestub. |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

Reaktiivipaaki ja doseerimissüsteemi tuleb seisutada temperatuuril 255 K (–18 °C) 72 tundi või kuni reaktiivi mass tahkestub.

| 2.4.2.2.2. | Pärast punktis 2.4.2.2.1 sätestatud seisutusperioodi tuleb mootor käivitada ja lasta sel töötada ümbritseva keskkonna temperatuuril 266 K (–7 °C) järgmiselt: 10–20 minutit tühikäigul, seejärel kuni 50 minutit koormusel mitte üle 40 %. |
| --- | --- |

2.4.2.2.2.

Pärast punktis 2.4.2.2.1 sätestatud seisutusperioodi tuleb mootor käivitada ja lasta sel töötada ümbritseva keskkonna temperatuuril 266 K (–7 °C) järgmiselt: 10–20 minutit tühikäigul, seejärel kuni 50 minutit koormusel mitte üle 40 %.

| 2.4.2.2.3. | Reaktiivi doseerimise süsteem peab punktides 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 kirjeldatud katsemenetluse lõpus olema täiesti töökorras. |
| --- | --- |

2.4.2.2.3.

Reaktiivi doseerimise süsteem peab punktides 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 kirjeldatud katsemenetluse lõpus olema täiesti töökorras.

| 2.4.2.2.4. | Punktis 2.4.2.2. esitatud nõuetele vastavuse tõendamine võib toimuda mootori või sõiduki dünamomeetriga varustatud külmkatsekambris või põhineda sõiduki välikatsetel vastavalt tüübikinnitusasutuse äranägemisele. |
| --- | --- |

2.4.2.2.4.

Punktis 2.4.2.2. esitatud nõuetele vastavuse tõendamine võib toimuda mootori või sõiduki dünamomeetriga varustatud külmkatsekambris või põhineda sõiduki välikatsetel vastavalt tüübikinnitusasutuse äranägemisele.

2.4.3.   Soojenduseta reaktiivipaak ja doseerimissüsteem

2.4.3.1.   Kui ümbritseva keskkonna temperatuuril ≤ 266 K (–7 °C) reaktiivi doseerimist ei toimu, peab aktiveeruma punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem.

2.4.3.2.   Kui ümbritseva keskkonna temperatuuril alla 266 K (–7 °C) ei toimu maksimaalselt 70 minuti jooksul pärast sõiduki käivitamist reaktiivi doseerimist, peab aktiveeruma punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem.

2.5.   Igal sõidukile paigaldatud eraldi reaktiivipaagil peavad olema vahendid proovi võtmiseks paagis olevast vedelikust, ilma et selleks oleks vaja teavet, mida ei säilitata sõiduki pardal. Proovivõtukoht peab olema kergesti juurdepääsetav ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata. Võtmeid või süsteeme, mida hoitakse tavaliselt sõidukil paagi lukustamiseks, ei käsitata käesoleva punkti tähenduses erivahendite ega -meetoditena.

3.   HOOLDUSNÕUDED

3.1.   Valmistaja peab andma kõigile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud uute sõidukite või uute mootorite omanikele kirjaliku juhendi heitekontrollisüsteemi ja selle nõuetekohase talitluse kohta või korraldama sellise juhendi edastamise.

Juhend peab sisaldama selgitust, et kui sõiduki heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt, teavitatakse juhti probleemist hoiatussüsteemi abil ning et hoiatuse eiramisel blokeerib juhi meeldetuletussüsteem sõiduki töö jätkamise.

3.2.   Juhendis peavad olema kirjas sõiduki nõuetekohase kasutamise ja hoolduse nõuded, sealhulgas asjakohaste reaktiivide õige kasutamise juhised, et tagada sõiduki heitkoguste ettenähtud tase.

3.3.   Juhend peab olema kirjutatud arusaadavas ja mittetehnilises keeles ning selle liikmesriigi ametlikus keeles või keeltes, kus uut sõidukit või mootorit müüakse või kus see registreeritakse.

3.4.   Juhendis tuleb märkida, kas sõiduki käitaja peab tarbitavaid reaktiive lisama tavapäraste tehniliste hoolduste vahelisel ajal. Juhendis tuleb märkida ka reaktiivi nõutav kvaliteet. Juhendis tuleb täpsustada, kuidas käitaja peab reaktiivipaaki täitma. Teabes peab olema näidatud ka seda tüüpi sõiduki hinnanguline reaktiivikulu ja kui sageli tuleb reaktiivi eeldatavalt lisada.

3.5.   Juhendis tuleb selgitada, et nõuetekohaste omadustega reaktiivi kasutamine ja lisamine on oluline, selleks et sõiduk vastaks nõuetele, mis on kehtestatud sellele sõidukitüübile vastavustunnistuse väljaandmiseks.

3.6.   Juhendis tuleb märkida, et sõiduki kasutamine ilma reaktiivita võib olla kuritegu, kui heitkogust vähendava reaktiivi kasutamine on ette nähtud.

3.7.   Juhendis tuleb selgitada hoiatussüsteemi ja juhi meeldetuletussüsteemi tööpõhimõtteid. Lisaks tuleb sõiduki talitluse ja tõrgete logimise seisukohalt selgitada, mida võib kaasa tuua hoiatussüsteemi eiramine, reaktiivi mittelisamine või probleemi lahendamata jätmine.

4.   JUHI HOIATAMISE SÜSTEEM

4.1.   Sõidukil peab olema juhi hoiatamise süsteem, mille visuaalsed märguanded hoiatavad juhti reaktiivi vähesusest, reaktiivi ebapiisavast kvaliteedist, liiga väikesest reaktiivikulust või avastatud rikkest, mis võib olla põhjustatud süsteemi omavolilisest muutmisest ja põhjustada juhi meeldetuletussüsteemi rakendumise, kui riket õigeaegselt ei parandata. Hoiatussüsteem peab olema aktiivne ka siis, kui punktis 5 kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteem on aktiveeritud.

4.2.   9.B lisas kirjeldatud sõiduki pardadiagnostika kuvamise süsteemi ei tohi kasutada punktis 4.1 kirjeldatud visuaalsete märguannete andmiseks. Hoiatus ei tohi olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis (s.t rikkeindikaatorina) või muude mootori hooldustööde puhul. Kui hoiatuse aktiveerumise põhjust ei ole kõrvaldatud, ei tohi hoiatussüsteemi või visuaalse märguande väljalülitamine olla võimalik skanneri abil. Hoiatussüsteemi ja visuaalse märguande aktiveerimise ja deaktiveerimise tingimusi kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

4.3.   Juhi hoiatamise süsteem võib kuvada lühiteateid, sealhulgas teateid, mis näitavad selgelt järgmist:

| a) | allesjäänud teekonna pikkus või aeg enne esimese või teise taseme meeldetuletuse aktiveerumist; |
| --- | --- |

a)

allesjäänud teekonna pikkus või aeg enne esimese või teise taseme meeldetuletuse aktiveerumist;

| b) | pöördemomendi vähenemise tase; |
| --- | --- |

b)

pöördemomendi vähenemise tase;

| c) | tingimused, mille korral sõiduki töövõime saab taastada. |
| --- | --- |

c)

tingimused, mille korral sõiduki töövõime saab taastada.

Käesolevas punktis esitatud teadete kuvamisel kasutatav süsteem võib olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis või hooldustööde otstarbel.

4.4.   Hoiatussüsteem võib sisaldada ka juhi tähelepanu äratavat helisignaali. Juht võib hoiatava helisignaali välja lülitada.

4.5.   Juhi hoiatamise süsteem aktiveerub vastavalt punktidele 6.2, 7.2, 8.4 ja 9.3.

4.6.   Juhi hoiatamise süsteem lülitub välja, kui selle aktiveerumise esilekutsunud tingimused on kõrvaldatud. Juhi hoiatamise süsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle aktiveerumise põhjused pole kõrvaldatud.

4.7.   Hoiatussüsteemi talitluse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid.

4.8.   Päästeteenistuse sõidukid või sõidukid, mis on konstrueeritud ja ehitatud kasutamiseks relvajõududes, kodanikukaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes, võib varustada seadmega, mis võimaldab hoiatussüsteemi visuaalse märguande hämardada.

4.9.   Juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumis- ja deaktiveerumismenetluse üksikasjad on sätestatud käesoleva lisa 2. liites.

4.10.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse taotlemisel peab valmistaja tõendama juhi hoiatamise süsteemi toimimist vastavalt käesoleva lisa 1. liitele.

5.   JUHI MEELDETULETUSSÜSTEEM

5.1.   Sõiduk peab olema varustatud juhi kaheastmelise meeldetuletussüsteemiga, mis koosneb esimese taseme meeldetuletusest (talitluse piiramine) ja teise taseme meeldetuletusest (sisuline sõiduki talitluse blokeerimine).

5.2.   Juhi meeldetuletussüsteemi nõue ei kehti mootorite ja sõidukite suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks päästeteenistuses, ega mootorite ja sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja ehitatud kasutamiseks relvajõududes, kodanikukaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes. Juhi meeldetuletussüsteemi ei saa püsivalt deaktiveerida keegi teine peale mootori või sõiduki valmistaja.

5.3.   Esimese taseme meeldetuletussüsteem

Esimese taseme meeldetuletussüsteem peab vähendama mootori maksimaalset pöördemomenti 25 % võrra kiirusvahemikus tippmomendist kuni kiirusregulaatori katkestuspunktini vastavalt käesoleva lisa 3. liitele. Mootori suurim kasutada olev vähendatud pöördemoment, mis ei vasta pöördemomendi haripunktile, ei tohi ületada vähendatud pöördemomenti, mis vastab pöördemomendi haripunkti pöörlemiskiirusele.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse sõiduki esmakordsel peatumisel pärast punktides 6.3, 7.3, 8.5 ja 9.4 sätestatud tingimuste ilmnemist.

5.4.   Teise taseme meeldetuletussüsteem

Sõiduki või mootori valmistaja peab sõiduki või mootori varustama vähemalt ühe punktides 5.4.1–5.4.3 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteemiga ja punktis 5.4.4 kirjeldatud blokeerimissüsteemiga ajapiirangu alusel.

5.4.1.   Taaskäivitusjärgne blokeerimissüsteem peab piirama sõiduki kiiruse väärtuseni 20 km/h („roomamisrežiim”) pärast mootori seiskamist juhi nõudel (võti välja).

5.4.2.   Tankimisjärgne blokeerimissüsteem peab piirama sõiduki kiiruse väärtuseni 20 km/h („roomamisrežiim”) pärast kütusetaseme tõusu mõõdetava koguse võrra, mis ei tohi olla üle 10 % kütusepaagi mahust ja mille peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus kütusemõõdiku tehniliste omaduste ja tootja deklaratsioon alusel.

5.4.3.   Parkimisjärgne blokeerimissüsteem peab piirama sõiduki kiiruse väärtuseni 20 km/h („roomamisrežiim”) pärast sõiduki paigalseisu üle ühe tunni.

5.4.4.   Ajapiirangupõhine blokeerimissüsteem peab piirama sõiduki kiiruse väärtuseni 20 km/h („roomamisrežiim”) esimesel võimalusel, mil sõiduk peatub pärast mootori kaheksatunnist tööd, kui ükski punktides 5.4.1–5.4.3 kirjeldatud süsteem ei ole eelnevalt aktiveerunud.

5.5.   Juhi meeldetuletussüsteem peab aktiveeruma vastavalt punktidele 6.3, 7.3, 8.5 ja 9.4.

5.5.1.   Kui juhi meeldetuletussüsteem on määranud, et aktiveerida tuleb teise taseme meeldetuletussüsteem, peab esimese taseme meeldetuletussüsteem jääma aktiivseks, kuni sõiduki kiirus on piiratud väärtusega 20 km/h („roomamisrežiim”).

5.6.   Juhi meeldetuletussüsteem peab välja lülituma, kui selle käivitumise esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Juhi meeldetuletussüsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle käivitumise põhjused pole kõrvaldatud.

5.7.   Juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerumis- ja deaktiveerumismenetluse üksikasjad on sätestatud käesoleva lisa 2. liites.

5.8.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse taotlemisel peab valmistaja tõendama juhi meeldetuletussüsteemi toimimist vastavalt käesoleva lisa 1. liitele.

6.   REAKTIIVI OLEMASOLU

6.1.   Reaktiivi näidik

Sõiduki armatuurlaual peab olema spetsiaalne näidik, mis teavitab juhti selgelt ja arusaadavalt reaktiivi tasemest reaktiivipaagis. Reaktiivinäidiku minimaalne vastuvõetav toimivustase peab tagama reaktiivitaseme pideva näidu, samas kui punktis 4 osutatud juhi hoiatamise süsteem aktiveeritakse juhul, kui ilmneb probleem reaktiivi kättesaadavusega. Reaktiivinäidik võib olla analoog- või digitaalnäiduga ja võib näidata taset proportsioonina paagi täismahust, allesjäänud reaktiivi kogust või hinnangulist allesjäänud sõidukaugust.

Reaktiivinäidik paigaldatakse kütusenäidiku vahetusse lähedusse.

6.2.   Juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumine

6.2.1.   Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab aktiveeruma juhul, kui reaktiivi tase on alla 10 % reaktiivipaagi mahust või valmistaja valikul ka rohkem.

6.2.2.   Esitatav hoiatus peab juhile piisavalt arusaadavalt teatama, et reaktiivi tase on liiga madal. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb visuaalse hoiatusena kuvada teade reaktiivi madala taseme kohta (näiteks „Karbamiidi tase madal”, „AdBlue tase madal” või „Reaktiivi tase madal”).

6.2.3.   Juhi hoiatussüsteem ei pea kohe alguses pidevalt aktiveeruma, kuid aktiveerumise intensiivsus peab kasvama nii, et see muutub pidevaks, kui reaktiivi tase langeb väga madalale võrreldes reaktiivipaagi mahuga ja läheneb punktile, mil peab rakenduma juhi meeldetuletussüsteem. Juhi teavitamise maksimumtase on valmistaja otsustada, kuid see peab olema piisavalt palju märgatavam kui punkt, mille juures rakendub juhi meeldetuletussüsteem vastavalt punktile 6.3.

6.2.4.   Pidev hoiatussignaal ei tohi olla hõlpsasti blokeeritav või eiratav. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada selge teade (näiteks „lisage karbamiidi”, „lisage reaktiivi AdBlue” või „lisage reaktiivi”). Pideva hoiatuse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid.

6.2.5.   Juhi hoiatamise süsteemi väljalülitamine ei tohi olla võimalik enne reaktiivi lisamist tasemeni, mis ei nõua hoiatussüsteemi aktiveerimist.

6.3.   Juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

6.3.1.   Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reaktiivi tase reaktiivipaagis langeb alla 2,5 % paagi nimimahust või alla kõrgema protsendimäära vastavalt valmistaja valikule.

6.3.2.   Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reaktiivipaak on tühi (st doseerimissüsteem ei saa paagist reaktiivi juurde võtta) või reaktiivi tase on mis tahes protsendimäära juures alla 2,5 % paagi täismahust valmistaja äranägemisel.

6.3.3.   Juhi teise taseme meeldetuletussüsteemi väljalülitamine ei tohi olla võimalik enne reaktiivi lisamist tasemeni, mis ei nõua süsteemi vastavat aktiveerimist.

7.   REAKTIIVI KVALITEEDI SEIRE

7.1.   Sõidukil peavad olema vahendid nõuetele mittevastava reaktiivi määramiseks sõiduki pardal.

7.1.1.   Valmistaja määrab kindlaks reaktiivi minimaalse vastuvõetava kontsentratsiooni CDmin, mille puhul väljalasketoru heitkogused ei ületa käesoleva eeskirja punktis 5.3 sätestatud piirnorme.

7.1.1.1.   Käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud sissetöötamisaja jooksul ja valmistaja taotlusel punktis 7.1.1 sätestatud eesmärgil tuleb viide käesoleva eeskirja punktis 5.3 sätestatud NOx heite piirnormile asendada väärtusega 900 mg/kWh.

7.1.1.2.   CDmin õiget väärtust tuleb tüübikinnituse ajal tõendada käesoleva lisa 6. liites sätestatud korra kohaselt ja see väärtus tuleb kanda käesoleva eeskirja punktis 5.1.4 sätestatud laiendatud dokumendipaketti.

7.1.2.   Reaktiivi kontsentratsioon alla CDmin tuleb avastada ja seda tuleb punkti 7.1 kohaldamisel käsitada nõuetele mittevastava reaktiivina.

7.1.3.   Reaktiivi kvaliteedi jaoks tuleb ette näha spetsiaalne loendur (reaktiivi kvaliteedi loendur). Reaktiivi kvaliteedi loendur peab loendama töötundide arvu, mil mootor töötab nõuetele mittevastava reaktiiviga.

7.1.4.   Reaktiivi kvaliteedi loenduri aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumide üksikasju ja mehhanisme kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

7.1.5.   Reaktiivi kvaliteedi loenduri andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite sätetele.

7.2.   Juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumine

Kui seiresüsteem avastab või (olenevalt olukorrast) kinnitab, et reaktiivi kvaliteet ei vasta nõuetele, peab aktiveeruma punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab hoiatuse põhjust (näiteks „avastatud nõuetele mittevastav karbamiid”, „avastatud nõuetele mittevastav AdBlue” või „avastatud nõuetele mittevastav reaktiiv”).

7.3.   Juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

7.3.1.   Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud mootori 10 töötunni jooksul pärast punktis 7.2 kirjeldatud juhi hoiatussüsteemi aktiveerumist.

7.3.2.   Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud mootori 20 töötunni jooksul pärast punktis 7.2 kirjeldatud juhi hoiatussüsteemi aktiveerumist.

7.3.3.   Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud mehhanismile.

8.   REAKTIIVI KULU JÄLGIMINE

8.1.   Sõiduk peab olema varustatud vahenditega, mille abil määratakse reaktiivi kulu ning võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele.

8.2.   Reaktiivi kulu loendur ja doseerimisloendur

8.2.1.   Reaktiivi kulule peab olema kinnistatud spetsiaalne loendur (reaktiivi kulu loendur) ja reaktiivi doseerimisele teine loendur (doseerimisloendur). Need loendurid peavad loendama mootori töötundide arvu, mil reaktiivi kulu ei vasta nõuetele, ja reaktiivi doseerimise katkemist.

8.2.2.   Reaktiivi kulu loenduri aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumide üksikasju ja mehhanisme kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

8.2.3.   Reaktiivi kulu loenduri ja doseerimisloenduri andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite sätetele.

8.3.   Seiretingimused

8.3.1.   Reaktiivi ebapiisava kulu tuvastamise maksimaalne periood on 48 tundi või periood, mis on vajalik vähemalt 15 liitri reaktiivi tarbimiseks (oleneb, kumb neist on pikem).

8.3.2.   Reaktiivi kulu seireks tuleb jälgida vähemalt ühte järgmistest parameetritest sõidukis või mootoris:

| a) | reaktiivi tase sõiduki paagis; |
| --- | --- |

a)

reaktiivi tase sõiduki paagis;

| b) | reaktiivi vool või reaktiivi sissepritse kogus heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedal, kui tehniliselt võimalik. |
| --- | --- |

b)

reaktiivi vool või reaktiivi sissepritse kogus heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedal, kui tehniliselt võimalik.

8.4.   Juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumine

8.4.1.   Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab aktiveeruma juhul, kui avastatakse üle 20 % erinevus keskmise reaktiivikulu ja mootorisüsteemi nõutava keskmise reaktiivikulu vahel valmistaja määratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi ületada punktis 8.3.1 sätestatud maksimumperioodi. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab hoiatuse põhjust (näiteks „karbamiidi doseerimise rike”, „AdBlue doseerimise rike” või „reaktiivi doseerimise rike”).

8.4.1.1.   Kuni käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 sätestatud sissetöötamisaja lõpuni peab punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem aktiveeruma juhul, kui avastatakse üle 50 % erinevus keskmise reaktiivikulu ja mootorisüsteemi nõutava keskmise reaktiivikulu vahel valmistaja määratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi ületada punktis 8.3.1 sätestatud maksimumperioodi.

8.4.2.   Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab aktiveeruma reaktiivi doseerimise katkemisel. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab asjakohast hoiatust. Nimetatud aktiveerumine ei ole vajalik, kui katkestust nõuab mootori elektrooniline kontrollplokk, kuna sõiduki töötingimuste tõttu pole reaktiivi doseerimine heitekoguste seisukohalt nõutav.

8.5.   Juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

8.5.1.   Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reaktiivikulu erinevust või reaktiivi doseerimise katkestust ei ole parandatud mootori 10 töötunni jooksul pärast juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumist vastavalt punktidele 8.4.1 ja 8.4.2.

8.5.2.   Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reaktiivikulu erinevust või reaktiivi doseerimise katkestust ei ole parandatud mootori 20 töötunni jooksul pärast juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumist vastavalt punktidele 8.4.1 ja 8.4.2.

8.5.3.   Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud mehhanismile.

9.   OMAVOLILISE MUUTMISEGA SEOSTATAVATE TÕRGETE JÄLGIMINE

9.1.   Peale reaktiivi taseme reaktiivipaagis, reaktiivi kvaliteedi ja reaktiivi kulu tuleb omavolilise muutmise vastase süsteemiga jälgida järgmisi tõrkeid, kuna need võivad tekkida omavolilise muutmise tulemusena:

| a) | heitgaasitagastusklapi töö takistamine; |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastusklapi töö takistamine;

| b) | punktis 9.2.1 kirjeldatud omavolilise muutmise vastase seiresüsteemi tõrked. |
| --- | --- |

b)

punktis 9.2.1 kirjeldatud omavolilise muutmise vastase seiresüsteemi tõrked.

9.2.   Seirenõuded

9.2.1.   Omavolilise muutmise vastase seiresüsteemi juures tuleb jälgida elektririkkeid ja mõne anduri eemaldamist või väljalülitamist, mis takistab muude punktides 6–8 nimetatud tõrgete diagnostikat (osade seire).

Diagnostikavõimet mõjutavad näiteks andurid, mis mõõdavad otseselt NOx kontsentratsiooni, karbamiidi kvaliteediandurid, keskkonnaandurid ning andurid, mis jälgivad reaktiivi doseerimist, reaktiivi taset ja reaktiivi kulu.

9.2.2.   Heitgaasitagastusklapi loendur

9.2.2.1.   Takistatud heitgaasitagastusklapi jaoks tuleb ette näha spetsiaalne loendur. Heitgaasitagastusklapi loendur peab loendama mootori töötunde, mil takistatud heitgaasitagastusklapiga seotud diagnostika veakood on kinnitatud aktiivseks.

9.2.2.2.   Heitgaasitagastusklapi loenduri aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumide üksikasju ja mehhanisme kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

9.2.2.3.   Heitgaasitagastusklapi loenduri andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite sätetele.

9.2.3.   Seiresüsteemi loendurid

9.2.3.1.   Iga punkti 9.1 alapunktis b käsitletud seiretõrke kohta tuleb kinnistada spetsiaalne loendur. Seiresüsteemi loendurid peavad loendama mootori töötunde, mil seiresüsteemi tõrkega seotud diagnostika veakood on kinnitatud aktiivseks. Lubatud on mitme tõrke rühmitamine ühte loendurisse.

9.2.3.2.   Seiresüsteemi loendurite aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumide üksikasju ja vastavaid mehhanisme kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

9.2.3.3.   Seiresüsteemi loendurite andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite sätetele.

9.3.   Juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumine

Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab aktiveeruma juhul, kui ilmneb mõni punktis 9.1 nimetatud tõrgetest, ja süsteem peab viitama kiireloomulise remondi vajadusele. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb kuvada teade, mis näitab hoiatuse põhjust (näiteks „reaktiivi doseerimise klapp lahutatud” või „heitesüsteemi kriitiline tõrge”).

9.4.   Juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

9.4.1.   Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui punktis 9.1 kirjeldatud tõrge ei ole kõrvaldatud mootori 36 töötunni jooksul pärast juhi hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktile 9.3.

9.4.2.   Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab toimima ja aktiveeruma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui punktis 9.1 kirjeldatud tõrge ei ole kõrvaldatud mootori 100 töötunni jooksul pärast juhi hoiatussüsteemi aktiveerumist vastavalt punktile 9.3.

9.4.3.   Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi aktiveerumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud mehhanismile.

---

(1)  Käesolev punkt on reserveeritud tulevaste alternatiivsete tüübikinnituste tarvis (nt Euro VI nõuete ülevõtmine eeskirja nr 83).

1. liide

Tõendamisnõuded

A.1.1.   Üldsätted

A.1.1.1   Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele täieliku dokumendipaketi, milles põhjendab valikulise katalüütilise redutseerimise (SCR) süsteemi vastavust käesoleva lisa nõuetele seirevõime ning juhi hoiatamise süsteemi ja meeldetuletussüsteemi aktiveerumise osas; dokumendid võivad sisaldada:

| a) | algoritme ja otsustusgraafikuid; |
| --- | --- |

a)

algoritme ja otsustusgraafikuid;

| b) | katse- ja/või simulatsioonitulemusi; |
| --- | --- |

b)

katse- ja/või simulatsioonitulemusi;

| c) | viiteid varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jms. |
| --- | --- |

c)

viiteid varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jms.

A.1.1.2.   Vastavust käesoleva lisa nõuetele tõendatakse tüübikinnituse ajal järgmiste tõendamiskatsetega, nagu on näidatud tabelis 1 ja sätestatud käesolevas liites:

| a) | hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine; |
| --- | --- |

a)

hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine;

| b) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise tõendamine; |
| --- | --- |

b)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise tõendamine;

| c) | teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise tõendamine. |
| --- | --- |

c)

teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise tõendamine.

Tabel 1

Tõendamisprotsessi sisu skeem vastavalt punktide A.1.3., A.1.4. ja A.1.5 sätetele.

| | Tõendamiselemendid |
| --- | --- |
| Punktis A.1.3 sätestatud hoiatussüsteemi aktiveerumine | a) | 4 aktiveerumiskatset (sh reaktiivi puudumine) |

Tõendamiselemendid

Punktis A.1.3 sätestatud hoiatussüsteemi aktiveerumine

a)

4 aktiveerumiskatset (sh reaktiivi puudumine)

| b) | vajadusel täiendavad tõendamiselemendid |
| --- | --- |

b)

vajadusel täiendavad tõendamiselemendid

Punktis A.1.4 sätestatud esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| a) | 2 aktiveerumiskatset (sh reaktiivi puudumine) |
| --- | --- |

a)

2 aktiveerumiskatset (sh reaktiivi puudumine)

| b) | täiendavad tõendamiselemendid |
| --- | --- |

b)

täiendavad tõendamiselemendid

| c) | 1 pöördemomendi vähendamise katse |
| --- | --- |

c)

1 pöördemomendi vähendamise katse

Punktis A.1.5 sätestatud teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumine

| a) | 2 aktiveerumiskatset (sh reaktiivi puudumine) |
| --- | --- |

a)

2 aktiveerumiskatset (sh reaktiivi puudumine)

| b) | vajadusel täiendavad tõendamiselemendid |
| --- | --- |

b)

vajadusel täiendavad tõendamiselemendid

| c) | elemendid, mis tõendavad sõiduki nõuetekohast käitumist meeldetuletuse ajal |
| --- | --- |

c)

elemendid, mis tõendavad sõiduki nõuetekohast käitumist meeldetuletuse ajal

A.1.2.   Mootoritüüpkonnad või pardadiagnostika mootoritüüpkonnad

Mootoritüüpkonna või pardadiagnostika mootoritüüpkonna vastavust käesoleva lisa nõuetele võib tõendada, katsetades ühte kõnealusesse mootoritüüpkonda kuuluvat mootorit, tingimusel, et valmistaja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas sätestatud nõuete täitmiseks vajalikud seiresüsteemid on selles tüüpkonnas ühesugused.

A.1.2.1.   Tõestamisel võib esitada tüübikinnitusasutusele näiteks algoritme, funktsionaalseid analüüse jms.

A.1.2.2.   Katsemootori valib valmistaja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. Katsemootor võib, aga ei pea olema asjaomase tüüpkonna algmootor.

A.1.2.3.   Kui ühe mootoritüüpkonna mootorid kuuluvad pardadiagnostika mootoritüüpkonda, mis on juba saanud tüübikinnituse, loetakse asjaomase mootoritüüpkonna nõuetele vastavus tõendatuks ilma edasiste katseteta (joonis 1), juhul kui valmistaja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas sätestatud nõuete täitmiseks vajalikud seiresüsteemid on vaatlusaluse mootori ja pardadiagnostika mootoritüüpkondade jaoks samad.

Joonis 1

Pardadiagnostika mootoritüüpkonna eelnevalt tõendatud nõuetekohasus

A.1.3.   Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamine

A.1.3.1.   Hoiatussüsteemi käivitumise nõuetele vastavust tõendatakse ühe katsega iga käesoleva lisa punktides 6–9 sätestatud tõrkekategooria jaoks: reaktiivi puudumine, reaktiivi madal kvaliteet, reaktiivi vähene tarbimine, seiresüsteemi osade tõrge.

A.1.3.2.   Katsetatavate tõrgete valik

| A.1.3.2.1. | Et tõendada hoiatussüsteemi aktiveerumist reaktiivi vale kvaliteedi korral, valitakse reaktiiv, mille toimeaine kontsentratsioon on võrdne või kõrgem kui valmistaja poolt käesoleva lisa punkti 7.1.1 nõuete kohaselt teatatud minimaalne lubatud reaktiivi kontsentratsioon CDmin. |
| --- | --- |

A.1.3.2.1.

Et tõendada hoiatussüsteemi aktiveerumist reaktiivi vale kvaliteedi korral, valitakse reaktiiv, mille toimeaine kontsentratsioon on võrdne või kõrgem kui valmistaja poolt käesoleva lisa punkti 7.1.1 nõuete kohaselt teatatud minimaalne lubatud reaktiivi kontsentratsioon CDmin.

| A.1.3.2.2. | Et tõendada hoiatussüsteemi aktiveerumist reaktiivi vale tarbimismäära korral, piisab reaktiivi doseerimise katkestamisest. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

Et tõendada hoiatussüsteemi aktiveerumist reaktiivi vale tarbimismäära korral, piisab reaktiivi doseerimise katkestamisest.

| A.1.3.2.2.1. | Kui hoiatussüsteemi aktiveerumist on tõendatud reaktiivi doseerimise katkestamisega, peab valmistaja lisaks sellele esitama tüübikinnitusasutusele ka tõendid, nagu algoritmid, funktsionaalsed analüüsid, varasemate katsete tulemused jms, mis näitavad, et hoiatussüsteem aktiveerub õigesti, kui reaktiivi kulu on vale muudel põhjustel. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.1.

Kui hoiatussüsteemi aktiveerumist on tõendatud reaktiivi doseerimise katkestamisega, peab valmistaja lisaks sellele esitama tüübikinnitusasutusele ka tõendid, nagu algoritmid, funktsionaalsed analüüsid, varasemate katsete tulemused jms, mis näitavad, et hoiatussüsteem aktiveerub õigesti, kui reaktiivi kulu on vale muudel põhjustel.

| A.1.3.2.3. | Et tõendada hoiatussüsteemi käivitumist tõrgete korral, mille põhjuseks võivad olla omavolilised muudatused, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 9, tehakse valik vastavalt järgmistele nõuetele.






  A.1.3.2.3.1. | Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele võimalike tõrgete loetelu. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

Et tõendada hoiatussüsteemi käivitumist tõrgete korral, mille põhjuseks võivad olla omavolilised muudatused, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 9, tehakse valik vastavalt järgmistele nõuetele.

A.1.3.2.3.1.

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele võimalike tõrgete loetelu.

| A.1.3.2.3.2. | Tüübikinnitusasutus valib punktis A.1.3.2.3.1 osutatud loetelust tõrke, mida katsetel kontrollida. |
| --- | --- |

A.1.3.2.3.2.

Tüübikinnitusasutus valib punktis A.1.3.2.3.1 osutatud loetelust tõrke, mida katsetel kontrollida.

A.1.3.3.   Tõendamine

| A.1.3.3.1. | Et tõendada hoiatussüsteemi käivitumist, tehakse iga punktis A.1.3.1 nimetatud tõrke kohta eraldi katse. |
| --- | --- |

A.1.3.3.1.

Et tõendada hoiatussüsteemi käivitumist, tehakse iga punktis A.1.3.1 nimetatud tõrke kohta eraldi katse.

| A.1.3.3.2. | Katse käigus ei tohi esineda ühtegi tõrget peale antud katse raames käsitletava tõrke. |
| --- | --- |

A.1.3.3.2.

Katse käigus ei tohi esineda ühtegi tõrget peale antud katse raames käsitletava tõrke.

| A.1.3.3.3. | Enne katse alustamist tuleb kustutada kõik diagnostika veakoodid. |
| --- | --- |

A.1.3.3.3.

Enne katse alustamist tuleb kustutada kõik diagnostika veakoodid.

| A.1.3.3.4. | Valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib katsetatavaid tõrkeid simuleerida. |
| --- | --- |

A.1.3.3.4.

Valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib katsetatavaid tõrkeid simuleerida.

| A.1.3.3.5. | Muude tõrgete puhul peale reaktiivi puudumise tuleb tõrge, kui see on esile kutsutud või simuleeritud, avastada vastavalt 9.B lisa punktile 7.1.2.2. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.

Muude tõrgete puhul peale reaktiivi puudumise tuleb tõrge, kui see on esile kutsutud või simuleeritud, avastada vastavalt 9.B lisa punktile 7.1.2.2.

| A.1.3.3.5.1. | Tõrke avastamine lõpetatakse, kui valitud diagnostika veakood on saanud oleku „kinnitatud ja aktiivne”. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.1.

Tõrke avastamine lõpetatakse, kui valitud diagnostika veakood on saanud oleku „kinnitatud ja aktiivne”.

| A.1.3.3.6. | Et tõendada hoiatussüsteemi käivitumist reaktiivi puudumise korral, käitatakse mootorisüsteemi ühe või enama töötsükli vältel valmistaja äranägemisel. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.

Et tõendada hoiatussüsteemi käivitumist reaktiivi puudumise korral, käitatakse mootorisüsteemi ühe või enama töötsükli vältel valmistaja äranägemisel.

| A.1.3.3.6.1. | Tõendamise alguses peab reaktiivi tase reaktiivipaagis olema valmistaja ja tüübikinnitusasutuse poolt kokku lepitud tasemel, kuid mitte alla 10 % reaktiivipaagi nimimahust. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.1.

Tõendamise alguses peab reaktiivi tase reaktiivipaagis olema valmistaja ja tüübikinnitusasutuse poolt kokku lepitud tasemel, kuid mitte alla 10 % reaktiivipaagi nimimahust.

| A.1.3.3.6.2. | Hoiatussüsteemi talitlus loetakse nõuetele vastavaks, kui samaaegselt on täidetud järgmised tingimused:






  a) | hoiatussüsteem on aktiveerunud reaktiivi koguse juures, mis moodustab vähemalt 10 % reaktiivipaagi mahust; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.3.6.2.

Hoiatussüsteemi talitlus loetakse nõuetele vastavaks, kui samaaegselt on täidetud järgmised tingimused:

a)

hoiatussüsteem on aktiveerunud reaktiivi koguse juures, mis moodustab vähemalt 10 % reaktiivipaagi mahust;

| b) | pidev hoiatussüsteem on aktiveerunud reaktiivi koguse juures, mis on suurem kui valmistaja poolt käesoleva lisa punkti 6 kohaselt deklareeritud väärtus või sellega võrdne. |
| --- | --- |

b)

pidev hoiatussüsteem on aktiveerunud reaktiivi koguse juures, mis on suurem kui valmistaja poolt käesoleva lisa punkti 6 kohaselt deklareeritud väärtus või sellega võrdne.

A.1.3.4.   Hoiatussüsteemi aktiveerumine reaktiivi tasemega seotud sündmuste puhul loetakse tõendatuks, kui iga punktis A.1.3.2.1 sätestatud tõendamiskatse järel on hoiatussüsteem aktiveerunud nõuetekohaselt.

A.1.3.5.   Hoiatussüsteemi käivitumine diagnostika veakoodi käivitatud sündmuste korral loetakse tõendatuks, kui iga punktis A.1.3.2.1 sätestatud tõendamiskatse järel on hoiatussüsteem käivitunud nõuetekohaselt ja tõrke diagnostika veakood on saanud käesoleva lisa 2. liite tabelis 1 näidatud oleku.

A.1.4.   Meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamine

A.1.4.1.   Meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamiseks tehakse katsed mootori katsestendil.

| A.1.4.1.1. | Kõik täiendavad sõiduki osad või allsüsteemid, mida on tõendamiseks vaja, näiteks ümbritseva keskkonna temperatuuri andurid, tasemeandurid ning juhi hoiatus- ja teabesüsteemid, ühendatakse sel otstarbel mootoriga või neid simuleeritakse tüübikinnitusasutusele veenval viisil. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Kõik täiendavad sõiduki osad või allsüsteemid, mida on tõendamiseks vaja, näiteks ümbritseva keskkonna temperatuuri andurid, tasemeandurid ning juhi hoiatus- ja teabesüsteemid, ühendatakse sel otstarbel mootoriga või neid simuleeritakse tüübikinnitusasutusele veenval viisil.

| A.1.4.1.2. | Valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tõendamiskatsed teha komplekteeritud sõidukil, mis on paigaldatud sobivale katsestendile või mis pannakse kontrollitud tingimustes sõitma katserajale. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tõendamiskatsed teha komplekteeritud sõidukil, mis on paigaldatud sobivale katsestendile või mis pannakse kontrollitud tingimustes sõitma katserajale.

A.1.4.2.   Katsega tõendatakse meeldetuletussüsteemi aktiveerumist reaktiivi puudumise korral ning ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud tõrke korral.

A.1.4.3.   Tõendamise jaoks:

| a) | valib tüübikinnitusasutus lisaks reaktiivi puudumisele veel ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud tõrke, mida on eelnevalt kasutatud hoiatussüsteemi toimimise tõendamiseks; |
| --- | --- |

a)

valib tüübikinnitusasutus lisaks reaktiivi puudumisele veel ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud tõrke, mida on eelnevalt kasutatud hoiatussüsteemi toimimise tõendamiseks;

| b) | valmistajal on tüübikinnitusasutuse nõusolekul lubatud simuleerida teatud töötundide arvu saavutamist; |
| --- | --- |

b)

valmistajal on tüübikinnitusasutuse nõusolekul lubatud simuleerida teatud töötundide arvu saavutamist;

| c) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku pöördemomendi vähendamist võib tõendada samaaegselt mootori talitluse üldise tüübikinnitusmenetluse läbiviimisega käesoleva eeskirja alusel. Eraldi pöördemomendi mõõtmine ei ole meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamise käigus sel juhul vajalik. Teise taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku kiirusepiirangut tõendatakse käesoleva lisa punktis 5 määratletud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

c)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku pöördemomendi vähendamist võib tõendada samaaegselt mootori talitluse üldise tüübikinnitusmenetluse läbiviimisega käesoleva eeskirja alusel. Eraldi pöördemomendi mõõtmine ei ole meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamise käigus sel juhul vajalik. Teise taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku kiirusepiirangut tõendatakse käesoleva lisa punktis 5 määratletud nõuete kohaselt.

A.1.4.4.   Lisaks peab valmistaja tõendama meeldetuletussüsteemi talitlust selliste käesoleva lisa punktides 7, 8 ja 9 kirjeldatud tõrgete korral, mida ei ole valitud punktides A.1.4.1., A.1.4.2. ja A.1.4.3 kirjeldatud tõendamiskatsete tegemiseks. Nende täiendavate tõendamiskatsete jaoks võib esitada tüübikinnitusasutusele tehnilise uuringu, kasutades tõendina algoritme, funktsionaalseid analüüse ja varasemate katsete tulemusi.

| A.1.4.4.1. | Need täiendavad tõendamiskatsed peavad eeskätt tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendama, et mootori elektrooniline kontrollplokk kasutab nõuetekohast pöördemomendi vähendamise mehhanismi. |
| --- | --- |

A.1.4.4.1.

Need täiendavad tõendamiskatsed peavad eeskätt tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendama, et mootori elektrooniline kontrollplokk kasutab nõuetekohast pöördemomendi vähendamise mehhanismi.

A.1.4.5.   Esimese taseme meeldetuletussüsteemi tõendamine

| A.1.4.5.1. | Tõendamiskatse algab, kui hoiatussüsteem või vajadusel pidev hoiatussüsteem käivitub tüübikinnitusasutuse poolt valitud tõrke avastamise tagajärjel. |
| --- | --- |

A.1.4.5.1.

Tõendamiskatse algab, kui hoiatussüsteem või vajadusel pidev hoiatussüsteem käivitub tüübikinnitusasutuse poolt valitud tõrke avastamise tagajärjel.

| A.1.4.5.2. | Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada, kuni reaktiivi tase on langenud 2,5 protsendini reaktiivipaagi nimimahust või tasemeni, mille valmistaja on käesoleva lisa punkti 6.3.1 kohaselt deklareerinud ja millel esimese taseme meeldetuletussüsteem peab töötama. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada, kuni reaktiivi tase on langenud 2,5 protsendini reaktiivipaagi nimimahust või tasemeni, mille valmistaja on käesoleva lisa punkti 6.3.1 kohaselt deklareerinud ja millel esimese taseme meeldetuletussüsteem peab töötama.

| A.1.4.5.2.1. | Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi, sellal kui mootor töötab või kui mootor on seisatud. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.1.

Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi, sellal kui mootor töötab või kui mootor on seisatud.

| A.1.4.5.3. | Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni mõnele muule tõrkele peale reaktiivi puudumise reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada vastava arvu töötundide jooksul, mis on märgitud 2. liite tabelis 2, või valmistaja äranägemisel seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveerub. |
| --- | --- |

A.1.4.5.3.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni mõnele muule tõrkele peale reaktiivi puudumise reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada vastava arvu töötundide jooksul, mis on märgitud 2. liite tabelis 2, või valmistaja äranägemisel seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveerub.

| A.1.4.5.4. | Esimese taseme meeldetuletussüsteem loetakse tõendatuks, kui iga punktide A.1.4.5.2 ja A.1.4.5.3 kohaselt tehtud tõendamiskatse lõppedes on valmistaja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et mootori elektrooniline kontrollplokk on aktiveerunud pöördemomendi vähendamise mehhanismi. |
| --- | --- |

A.1.4.5.4.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem loetakse tõendatuks, kui iga punktide A.1.4.5.2 ja A.1.4.5.3 kohaselt tehtud tõendamiskatse lõppedes on valmistaja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et mootori elektrooniline kontrollplokk on aktiveerunud pöördemomendi vähendamise mehhanismi.

A.1.4.6.   Teise taseme meeldetuletussüsteemi tõendamiskatse

| A.1.4.6.1. | Tõendamiskatse algab tingimuses, kus esimese taseme meeldetuletussüsteem on eelnevalt käivitunud, ning katse võib sooritada esimese taseme meeldetuletussüsteemi tõendamiskatse jätkuna. |
| --- | --- |

A.1.4.6.1.

Tõendamiskatse algab tingimuses, kus esimese taseme meeldetuletussüsteem on eelnevalt käivitunud, ning katse võib sooritada esimese taseme meeldetuletussüsteemi tõendamiskatse jätkuna.

| A.1.4.6.2. | Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, peab mootorisüsteem töötama seni, kuni reaktiivipaak on tühi (st doseerimissüsteem ei saa paagist reaktiivi juurde võtta) või reaktiivi tase on alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille kohta valmistaja on deklareerinud, et teise taseme meeldetuletussüsteem aktiveerub. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, peab mootorisüsteem töötama seni, kuni reaktiivipaak on tühi (st doseerimissüsteem ei saa paagist reaktiivi juurde võtta) või reaktiivi tase on alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille kohta valmistaja on deklareerinud, et teise taseme meeldetuletussüsteem aktiveerub.

| A.1.4.6.2.1. | Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi, sellal kui mootor töötab või kui mootor on seisatud. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.1.

Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja simuleerida pidevat tööd, eemaldades reaktiivipaagist reaktiivi, sellal kui mootor töötab või kui mootor on seisatud.

| A.1.4.6.3. | Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni mõnele muule tõrkele peale reaktiivi puudumise reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada vastava arvu töötundide jooksul, mis on märgitud 2. liite tabelis 2, või valmistaja äranägemisel seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul teise taseme meeldetuletussüsteem aktiveerub. |
| --- | --- |

A.1.4.6.3.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni mõnele muule tõrkele peale reaktiivi puudumise reaktiivipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada vastava arvu töötundide jooksul, mis on märgitud 2. liite tabelis 2, või valmistaja äranägemisel seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul teise taseme meeldetuletussüsteem aktiveerub.

| A.1.4.6.4. | Teise taseme meeldetuletussüsteem loetakse tõendatuks, kui iga punktide A.1.4.6.2. ja A.1.4.6.3. kohaselt läbi viidud tõendamiskatse lõppedes on valmistaja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et nõutav sõiduki kiiruse piiramise mehhanism on aktiveerunud. |
| --- | --- |

A.1.4.6.4.

Teise taseme meeldetuletussüsteem loetakse tõendatuks, kui iga punktide A.1.4.6.2. ja A.1.4.6.3. kohaselt läbi viidud tõendamiskatse lõppedes on valmistaja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et nõutav sõiduki kiiruse piiramise mehhanism on aktiveerunud.

A.1.5.   Sõiduki kiiruse piiramise tõendamine pärast teise taseme meeldetuletussüsteemi käivitumist

A.1.5.1.   Et tõendada sõiduki kiiruse piiramist pärast teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumist, tuleb tüübikinnitusasutusele esitada tehniline uuring, kasutades tõendina algoritme, funktsionaalseid analüüse ja varasemate katsete tulemusi.

| A.1.5.1.1. | Alternatiivina võib valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul teha sõiduki kiiruse piiramise tõendamiskatsed komplekteeritud sõidukil, järgides punkti A.1.5.4 nõudeid; selleks paigaldatakse sõiduk sobivale katsestendile või pannakse kontrollitud tingimustes sõitma katserajale. |
| --- | --- |

A.1.5.1.1.

Alternatiivina võib valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul teha sõiduki kiiruse piiramise tõendamiskatsed komplekteeritud sõidukil, järgides punkti A.1.5.4 nõudeid; selleks paigaldatakse sõiduk sobivale katsestendile või pannakse kontrollitud tingimustes sõitma katserajale.

A.1.5.2.   Kui valmistaja taotleb mootori või mootoritüüpkonna tüübikinnitust eraldi seadmestikuna, peab ta esitama tüübikinnitusasutusele tõendid, et paigaldamisdokumendid vastavad käesoleva lisa punkti 2.2.4 sätetele, milles käsitletakse meetmeid, mis peavad tagama, et kui sõidukit kasutatakse maanteel või vastavalt asjaoludele mujal, siis vastab sõiduk teise taseme meeldetuletussüsteemi osas käesoleva lisa nõuetele.

A.1.5.3.   Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul valmistaja esitatud tõenditega teise taseme meeldetuletussüsteemi nõuetekohase toimimise kohta, võib ta nõuda tõendamiskatset ühel tüüpi esindaval sõidukil, et veenduda süsteemi nõuetekohases toimimises. Tõendamiskatse sõidukil tehakse punkti A.1.5.4 nõuete kohaselt.

A.1.5.4.   Täiendav tõendamiskatse, millega kinnitatakse teise taseme meeldetuletussüsteemi aktiveerumise mõju sõidukil

| A.1.5.4.1. | See tõendamiskatse tehakse tüübikinnitusasutuse nõudmisel, kui viimane ei ole rahul valmistaja esitatud tõenditega teise taseme meeldetuletussüsteemi nõuetekohase toimimise kohta. Tõendamiskatse tehakse esimesel võimalusel kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. |
| --- | --- |

A.1.5.4.1.

See tõendamiskatse tehakse tüübikinnitusasutuse nõudmisel, kui viimane ei ole rahul valmistaja esitatud tõenditega teise taseme meeldetuletussüsteemi nõuetekohase toimimise kohta. Tõendamiskatse tehakse esimesel võimalusel kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

| A.1.5.4.2. | Valmistaja valib ühe käesoleva lisa punktides 6–9 määratletud tõrke ja kutsub selle esile või simuleerib seda mootorisüsteemis vastavalt valmistaja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppele. |
| --- | --- |

A.1.5.4.2.

Valmistaja valib ühe käesoleva lisa punktides 6–9 määratletud tõrke ja kutsub selle esile või simuleerib seda mootorisüsteemis vastavalt valmistaja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppele.

| A.1.5.4.3. | Valmistaja paneb meeldetuletussüsteemi olukorda, kus esimese taseme meeldetuletussüsteem on aktiveerunud ja teise taseme meeldetuletussüsteem ei ole veel aktiveerunud. |
| --- | --- |

A.1.5.4.3.

Valmistaja paneb meeldetuletussüsteemi olukorda, kus esimese taseme meeldetuletussüsteem on aktiveerunud ja teise taseme meeldetuletussüsteem ei ole veel aktiveerunud.

| A.1.5.4.4. | Sõidukit käitatakse seni, kuni valitud tõrkega seotud loendur saavutab 2. liite tabelis 2 märgitud vajaliku töötundide arvu või (olenevalt asjaoludest) kuni reaktiivipaak on tühi või reaktiivi tase on alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille korral valmistaja on otsustanud aktiveerida teise taseme meeldetuletussüsteemi. |
| --- | --- |

A.1.5.4.4.

Sõidukit käitatakse seni, kuni valitud tõrkega seotud loendur saavutab 2. liite tabelis 2 märgitud vajaliku töötundide arvu või (olenevalt asjaoludest) kuni reaktiivipaak on tühi või reaktiivi tase on alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille korral valmistaja on otsustanud aktiveerida teise taseme meeldetuletussüsteemi.

| A.1.5.4.5. | Kui valmistaja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.1 kirjeldatud taaskäivitusjärgset blokeerimissüsteemi, tuleb sõidukit käitada kuni jooksva talitlustsükli lõpuni, mille käigus peab toimuma tõendamine, et sõiduk suudab sõita kiiremini kui 20 km/h. Pärast taaskäivitamist ei tohi sõiduki kiirus ületada 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.5.

Kui valmistaja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.1 kirjeldatud taaskäivitusjärgset blokeerimissüsteemi, tuleb sõidukit käitada kuni jooksva talitlustsükli lõpuni, mille käigus peab toimuma tõendamine, et sõiduk suudab sõita kiiremini kui 20 km/h. Pärast taaskäivitamist ei tohi sõiduki kiirus ületada 20 km/h.

| A.1.5.4.6. | Kui valmistaja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud tankimisjärgset blokeerimissüsteemi, tuleb pärast seda, kui sõiduk on viidud olukorda, kus paagis on piisavalt ruumi, et paagi saab täita käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud kütusehulgaga, sõidukiga läbida valmistaja valitud lühike vahemaa. Lisaks tuleb sõiduki tankimiseelse käitamise jooksul tõendada, et sõiduk suudab liikuda kiiremini kui 20 km/h. Pärast sõiduki uuesti tankimist käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud kütusehulgaga ei tohi sõiduki kiirus ületada 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.6.

Kui valmistaja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud tankimisjärgset blokeerimissüsteemi, tuleb pärast seda, kui sõiduk on viidud olukorda, kus paagis on piisavalt ruumi, et paagi saab täita käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud kütusehulgaga, sõidukiga läbida valmistaja valitud lühike vahemaa. Lisaks tuleb sõiduki tankimiseelse käitamise jooksul tõendada, et sõiduk suudab liikuda kiiremini kui 20 km/h. Pärast sõiduki uuesti tankimist käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud kütusehulgaga ei tohi sõiduki kiirus ületada 20 km/h.

| A.1.5.4.7. | Kui valmistaja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.3 kirjeldatud parkimisjärgset blokeerimissüsteemi, tuleb sõiduk peatada pärast valmistaja valitud lühikese vahemaa läbimist, millest piisab, et tõendada, et sõiduk suudab sõita kiiremini kui 20 km/h. Pärast seda, kui sõiduk on üle tunni aja paigal seisnud, ei tohi sõiduki kiirus ületada 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.7.

Kui valmistaja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.3 kirjeldatud parkimisjärgset blokeerimissüsteemi, tuleb sõiduk peatada pärast valmistaja valitud lühikese vahemaa läbimist, millest piisab, et tõendada, et sõiduk suudab sõita kiiremini kui 20 km/h. Pärast seda, kui sõiduk on üle tunni aja paigal seisnud, ei tohi sõiduki kiirus ületada 20 km/h.

2. liide

Juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismide kirjeldus

A.2.1.   Täiendusena käesoleva lisa nõuetele seoses juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismidega on käesolevas liites sätestatud tehnilised nõuded nimetatud aktiveerimis- ja deaktiveerimismehhanismide rakendamiseks kooskõlas pardadiagnostikasüsteemiga seotud sätetega 9.B lisas.

Käesolevas liites kasutatakse kõiki mõisteid 9.B lisas määratletud tähenduses.

A.2.2.   Juhi hoiatussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismid

A.2.2.1.   Juhi hoiatussüsteem aktiveeritakse, kui diagnostika veakoodil, mis on seotud rikkega, mis nõuab süsteemi aktiveerimist, on tabelis 1 määratletud olek.

Tabel 1

Juhi hoiatamise süsteemi aktiveerumine

| Tõrke tüüp | Diagnostika veakoodi olek hoiatussüsteemi aktiveerumiseks |
| --- | --- |
| Reaktiivi halb kvaliteet | Kinnitatud ja aktiivne |
| Reaktiivi vähene tarbimine | Võimalik (kui avastatakse 10 tunni järel), muul juhul võimalik või kinnitatud ja aktiivne |
| Doseerimise puudumine | Kinnitatud ja aktiivne |
| Takistatud heitgaasitagastusklapp | Kinnitatud ja aktiivne |
| Seiresüsteemi rike | Kinnitatud ja aktiivne |

Tõrke tüüp

Diagnostika veakoodi olek hoiatussüsteemi aktiveerumiseks

Reaktiivi halb kvaliteet

Kinnitatud ja aktiivne

Reaktiivi vähene tarbimine

Võimalik (kui avastatakse 10 tunni järel), muul juhul võimalik või kinnitatud ja aktiivne

Doseerimise puudumine

Kinnitatud ja aktiivne

Takistatud heitgaasitagastusklapp

Kinnitatud ja aktiivne

Seiresüsteemi rike

Kinnitatud ja aktiivne

A.2.2.1.1.   Kui asjaomase rikkega seotud loendur pole nullis ja näitab seega, et seirefunktsioon on avastanud olukorra, kus rike võis esineda teist või mitmendat korda, aktiveerub juhi hoiatussüsteem, kui diagnostika veakoodil on olek „võimalik”.

A.2.2.2.   Juhi hoiatussüsteem deaktiveeritakse, kui diagnostikasüsteem teeb järelduse, et antud hoiatusega seotud riket enam ei esine, või kui süsteemi aktiveerimist nõudnud teave, kaasa arvatud riketega seotud diagnostika veakoodid, kustutatakse skanneriga.

A.2.2.2.1.   Rikkeandmete kustutamine skanneriga

| A.2.2.2.1.1. | Juhi hoiatussignaali aktiveerimist nõudva teabe, sealhulgas riketega seotud diagnostika veakoodide ning nendega seotud andmete kustutamine skanneriga peab toimuma vastavalt 9.B lisale. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.1.

Juhi hoiatussignaali aktiveerimist nõudva teabe, sealhulgas riketega seotud diagnostika veakoodide ning nendega seotud andmete kustutamine skanneriga peab toimuma vastavalt 9.B lisale.

| A.2.2.2.1.2. | Rikkeandmete kustutamine peab olema võimalik ainult seisva mootoriga. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.2.

Rikkeandmete kustutamine peab olema võimalik ainult seisva mootoriga.

| A.2.2.2.1.3. | Kui rikkeandmed, kaasa arvatud diagnostika veakoodid, kustutatakse, ei tohi kustutada ühtegi loendurit, mis on nende riketega seotud ja mille kohta on käesolevas lisas sätestatud, et seda ei tohi kustutada. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.3.

Kui rikkeandmed, kaasa arvatud diagnostika veakoodid, kustutatakse, ei tohi kustutada ühtegi loendurit, mis on nende riketega seotud ja mille kohta on käesolevas lisas sätestatud, et seda ei tohi kustutada.

A.2.3.   Juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanism

A.2.3.1.   Juhi meeldetuletussüsteem aktiveeritakse, kui hoiatussüsteem on aktiivne ja kui loendur, mis on seotud süsteemi aktiveerimist nõudva rikketüübiga, on saavutanud tabelis 2 määratletud väärtuse.

A.2.3.2.   Juhi meeldetuletussüsteem deaktiveeritakse, kui süsteem ei avasta enam riket, mis nõudis süsteemi aktiveerimist, või kui süsteemi aktiveerimist nõudnud teave, kaasa arvatud riketega seotud diagnostika veakoodid, on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.

A.2.3.3.   Juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid aktiveeritakse ja deaktiveeritakse vastavalt käesoleva lisa punkti 6 sätetele pärast reaktiivi koguse hindamist reaktiivipaagis. Sel juhul ei sõltu aktiveerimis- või deaktiveerimismehhanismid mitte ühegi nendega seotud diagnostika veakoodi olekust.

A.2.4.   Loenduri mehhanism

A.2.4.1.   Üldsätted

A.2.4.1.1.   Et täita käesolevas lisas sätestatud nõudeid, peab süsteemis olema vähemalt 5 loendurit, mis registreerivad mootori töötunde, mille jooksul süsteem on avastanud järgmisi rikkeid:

| a) | reaktiivi vale kvaliteet; |
| --- | --- |

a)

reaktiivi vale kvaliteet;

| b) | reaktiivi vale tarbimine; |
| --- | --- |

b)

reaktiivi vale tarbimine;

| c) | reaktiivi doseerimise katkemine; |
| --- | --- |

c)

reaktiivi doseerimise katkemine;

| d) | takistatud heitgaasitagastusklapp; |
| --- | --- |

d)

takistatud heitgaasitagastusklapp;

| e) | seiresüsteemi rike käesoleva lisa punkti 9.1 alapunktis b määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

e)

seiresüsteemi rike käesoleva lisa punkti 9.1 alapunktis b määratletud tähenduses.

A.2.4.1.2.   Iga loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

A.2.4.1.3.   Valmistaja võib kasutada ühte või mitut seiresüsteemi loendurit.

Üks loendur võib loendada selle loenduritüübiga seotud kahe või enama erineva rikkega töötatud tunde.

| A.2.4.1.3.1. | Kui valmistaja otsustab kasutada mitut seiresüsteemi loendurit, peab süsteem suutma määrata igale käesoleva lisa kohaselt mingi kindla loenduritüübiga seotud rikkele konkreetse seiresüsteemi loenduri. |
| --- | --- |

A.2.4.1.3.1.

Kui valmistaja otsustab kasutada mitut seiresüsteemi loendurit, peab süsteem suutma määrata igale käesoleva lisa kohaselt mingi kindla loenduritüübiga seotud rikkele konkreetse seiresüsteemi loenduri.

A.2.4.2.   Loenduri mehhanismide tööpõhimõte

A.2.4.2.1.   Iga loendur peab töötama järgmiselt.

| A.2.4.2.1.1. | Kui loendur alustab loendamist nullist, peab ta hakkama loendama niipea, kui selle loenduriga seotud rike on avastatud ja vastavale diagnostika veakoodile on antud tabelis 1 kirjeldatud olek. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.1.

Kui loendur alustab loendamist nullist, peab ta hakkama loendama niipea, kui selle loenduriga seotud rike on avastatud ja vastavale diagnostika veakoodile on antud tabelis 1 kirjeldatud olek.

| A.2.4.2.1.2. | Loendur peab loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma, kui leiab aset üksainus seiresündmus ja riket, mis loenduri algselt aktiveeris, enam ei avastata või kui rike on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.






  A.2.4.2.1.2.1. | Kui loendur lõpetab loendamise sel ajal, kui teise taseme meeldetuletussüsteem on aktiivne, peab loenduri näit peatuma tabelis 2 määratletud väärtusel. |
| --- | --- | --- |

A.2.4.2.1.2.

Loendur peab loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma, kui leiab aset üksainus seiresündmus ja riket, mis loenduri algselt aktiveeris, enam ei avastata või kui rike on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.

A.2.4.2.1.2.1.

Kui loendur lõpetab loendamise sel ajal, kui teise taseme meeldetuletussüsteem on aktiivne, peab loenduri näit peatuma tabelis 2 määratletud väärtusel.

| A.2.4.2.1.2.2. | Üheainsa seiresüsteemi loenduri puhul peab see loendur jätkama loendamist, kui on avastatud antud loenduriga seotud rike ja sellele vastaval diagnostika veakoodil on olek „kinnitatud ja aktiivne”. Loendur peab hoidma vastavalt punktis A.2.4.2.1.2 või A.2.4.2.1.2.1 sätestatud väärtust, kui ei avastata ühtegi riket, mis nõuaks loenduri aktiveerimist, või kui kõik antud loenduriga seotud rikked on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.

  Tabel 2


  Loendurid ja meeldetuletus | Diagnostika veakoodi olek loenduri esimese aktiveerimise korral | Loenduri väärtus esimese taseme meeldetuletuse jaoks | Loenduri väärtus teise taseme meeldetuletuse jaoks | Peatunud näit, mida loendur näitab perioodil vahetult pärast teise taseme meeldetuletust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaktiivi kvaliteedi loendur | Kinnitatud ja aktiivne | 10 tundi | 20 tundi | 18 tundi |
| Reaktiivi kulu loendur | Võimalik või kinnitatud ja aktiivne
  (vt tabel 1) | 10 tundi | 20 tundi | 18 tundi |
| Doseerimisloendur | Kinnitatud ja aktiivne | 10 tundi | 20 tundi | 18 tundi |
| Heitgaasitagastusklapi loendur | Kinnitatud ja aktiivne | 36 tundi | 100 tundi | 95 tundi |
| Seiresüsteemi loendur | Kinnitatud ja aktiivne | 36 tundi | 100 tundi | 95 tundi |

A.2.4.2.1.2.2.

Üheainsa seiresüsteemi loenduri puhul peab see loendur jätkama loendamist, kui on avastatud antud loenduriga seotud rike ja sellele vastaval diagnostika veakoodil on olek „kinnitatud ja aktiivne”. Loendur peab hoidma vastavalt punktis A.2.4.2.1.2 või A.2.4.2.1.2.1 sätestatud väärtust, kui ei avastata ühtegi riket, mis nõuaks loenduri aktiveerimist, või kui kõik antud loenduriga seotud rikked on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.

Tabel 2

Loendurid ja meeldetuletus

Diagnostika veakoodi olek loenduri esimese aktiveerimise korral

Loenduri väärtus esimese taseme meeldetuletuse jaoks

Loenduri väärtus teise taseme meeldetuletuse jaoks

Peatunud näit, mida loendur näitab perioodil vahetult pärast teise taseme meeldetuletust

Reaktiivi kvaliteedi loendur

Kinnitatud ja aktiivne

10 tundi

20 tundi

18 tundi

Reaktiivi kulu loendur

Võimalik või kinnitatud ja aktiivne

(vt tabel 1)

10 tundi

20 tundi

18 tundi

Doseerimisloendur

Kinnitatud ja aktiivne

10 tundi

20 tundi

18 tundi

Heitgaasitagastusklapi loendur

Kinnitatud ja aktiivne

36 tundi

100 tundi

95 tundi

Seiresüsteemi loendur

Kinnitatud ja aktiivne

36 tundi

100 tundi

95 tundi

| A.2.4.2.1.3. | Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur, kui selle loenduriga seotud seirefunktsioonid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket avastamata ja mootori 36 töötunni jooksul pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati, ei ole avastatud ühtegi selle loenduriga seotud riket (vt joonis 1). |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.3.

Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur, kui selle loenduriga seotud seirefunktsioonid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket avastamata ja mootori 36 töötunni jooksul pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati, ei ole avastatud ühtegi selle loenduriga seotud riket (vt joonis 1).

| A.2.4.2.1.4. | Kui loenduriga seotud rike avastatakse ajal, mil loenduri näit on peatatud, peab loendur jätkama loendamist näidust, millel ta peatus (vt joonis 1).

  Joonis 1


  Loenduri taaskäivitamine ja nullimine pärast perioodi, mil loenduri näit oli peatatud |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.4.

Kui loenduriga seotud rike avastatakse ajal, mil loenduri näit on peatatud, peab loendur jätkama loendamist näidust, millel ta peatus (vt joonis 1).

Joonis 1

Loenduri taaskäivitamine ja nullimine pärast perioodi, mil loenduri näit oli peatatud

A.2.5.   Aktiveerimise ja deaktiveerimise ning loenduri mehhanismide skeem

A.2.5.1.   Käesolevas punktis on esitatud aktiveerimise ja deaktiveerimise ning loenduri mehhanismide skeemid mõnede tüüpiliste juhtude puhul. Punktides A.2.4.2, A.2.4.3 ja A.2.4.4 olevad joonised ja kirjeldused on esitatud üksnes käesoleva lisa näitlikustamiseks ning neile ei tohi viidata kui käesoleva eeskirja nõuete näidetele ega kui lõplikele väidetele asjaomaste protsesside kohta. Lihtsustamise eesmärgil ei ole esitatud skeemidel mainitud näiteks asjaolu, et sel ajal, kui meeldetuletussüsteem on aktiivne, on aktiivne ka hoiatussüsteem.

A.2.5.2.   Joonisel 2 on kujutatud aktiveerimise ja deaktiveerimise mehhanismide talitlust reaktiivi olemasolu jälgimisel viie kasutusnäite puhul:

| a) | 1. kasutusnäide: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduk blokeeritakse; |
| --- | --- |

a)

1. kasutusnäide: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduk blokeeritakse;

| b) | 1. remondinäide (piisav tankimine): juht täidab reaktiivipaagi nii, et see täitub üle 10 % piiri. Hoiatus- ja meeldetuletussüsteem deaktiveeritakse; |
| --- | --- |

b)

1. remondinäide (piisav tankimine): juht täidab reaktiivipaagi nii, et see täitub üle 10 % piiri. Hoiatus- ja meeldetuletussüsteem deaktiveeritakse;

| c) | 2. ja 3. remondinäide (ebapiisav tankimine): hoiatussüsteem aktiveerub. Hoiatuse tase sõltub olemasolevast reaktiivihulgast; |
| --- | --- |

c)

2. ja 3. remondinäide (ebapiisav tankimine): hoiatussüsteem aktiveerub. Hoiatuse tase sõltub olemasolevast reaktiivihulgast;

| d) | 4. remondinäide (väga ebapiisav tankimine): esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe. |
| --- | --- |

d)

4. remondinäide (väga ebapiisav tankimine): esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe.

Joonis 2

Reaktiivi olemasolu

A.2.5.3.   Joonisel 3 on kujutatud kolme näidet karbamiidi vale kvaliteediga:

| a) | 1. kasutusnäide: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduk blokeeritakse; |
| --- | --- |

a)

1. kasutusnäide: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduk blokeeritakse;

| b) | 1. remondinäide („kehv” või „petturlik” remont): pärast sõiduki blokeerimist muudab juht reaktiivi kvaliteeti, kuid varsti pärast seda vahetab ta reaktiivi uuesti halvema kvaliteediga reaktiivi vastu. Meeldetuletussüsteem aktiveerub kohe uuesti ja sõiduk blokeeritakse mootori 2 töötunni järel; |
| --- | --- |

b)

1. remondinäide („kehv” või „petturlik” remont): pärast sõiduki blokeerimist muudab juht reaktiivi kvaliteeti, kuid varsti pärast seda vahetab ta reaktiivi uuesti halvema kvaliteediga reaktiivi vastu. Meeldetuletussüsteem aktiveerub kohe uuesti ja sõiduk blokeeritakse mootori 2 töötunni järel;

| c) | 2. remondinäide (korralik remont): pärast sõiduki blokeerimist parandab juht reaktiivi kvaliteeti. Sellegipoolest tangib juht mõne aja pärast uuesti madala kvaliteediga reaktiivi. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid alustavad nullist. |
| --- | --- |

c)

2. remondinäide (korralik remont): pärast sõiduki blokeerimist parandab juht reaktiivi kvaliteeti. Sellegipoolest tangib juht mõne aja pärast uuesti madala kvaliteediga reaktiivi. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid alustavad nullist.

Joonis 3

Tankimine halva kvaliteediga reaktiiviga

A.2.5.4.   Joonisel 4 on kujutatud kolme näidet, mil karbamiidi doseerimise süsteemis esineb tõrge. Samuti on joonisel näidatud protsess, mis rakendub käesoleva lisa punktis 9 kirjeldatud seiresüsteemi rikete korral:

| a) | 1. kasutusnäide: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduk blokeeritakse; |
| --- | --- |

a)

1. kasutusnäide: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduk blokeeritakse;

| b) | 1. remondinäide (korralik remont): pärast sõiduki blokeerimist remondib juht doseerimissüsteemi. Mõne aja möödudes aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid alustavad nullist; |
| --- | --- |

b)

1. remondinäide (korralik remont): pärast sõiduki blokeerimist remondib juht doseerimissüsteemi. Mõne aja möödudes aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid alustavad nullist;

| c) | 2. remondinäide („kehv” remont): esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveeritud oleku ajal (pöördemomendi vähendamine) remondib juht doseerimissüsteemi. Varsti pärast seda aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe ja loendur alustab loendamist väärtusest, mida loendur näitas remontimise hetkel. |
| --- | --- |

c)

2. remondinäide („kehv” remont): esimese taseme meeldetuletussüsteemi aktiveeritud oleku ajal (pöördemomendi vähendamine) remondib juht doseerimissüsteemi. Varsti pärast seda aga esineb doseerimissüsteemis uuesti tõrge. Esimese taseme meeldetuletussüsteem aktiveeritakse kohe ja loendur alustab loendamist väärtusest, mida loendur näitas remontimise hetkel.

Joonis 4

Reaktiivi doseerimise süsteemi tõrge

3. liide

Pöördemomendi vähendamise skeem esimese taseme meeldetuletuse puhul

Skeemil on illustreeritud käesoleva lisa punkti 5.3 sätteid pöördemomendi vähendamise kohta.

4. liide

Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud mootorite õige sõidukile paigaldamise tõendamine

Käesolevat liidet kohaldatakse, kui sõiduki valmistaja taotleb tüübikinnitust sõidukile, mille mootor on saanud käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse seoses heidetega.

Sellisel juhul nõutakse lisaks käesoleva eeskirja punktis 6 sisalduvate paigaldamisnõuete täitmisele ka nõuetekohase paigalduse tõendamist. Selle tõendamiseks tuleb tüübikinnitusasutusele esitada tehniline uuring, kasutades tõendina projekteerimisjooniseid, funktsionaalseid analüüse ja varasemate katsete tulemusi.

Kus see on asjakohane ja kui valmistaja seda soovib, võib esitatud tõendite hulka kuuluda ka süsteemide või osade paigaldamine reaalsetele või simuleeritud sõidukitele, tingimusel, et valmistajal on võimalik esitada tõendid, et esitatud paigaldus esindab nõuetekohaselt tootmise käigus saavutatavat standardit.

Tõendamisel tuleb käsitleda järgmiste elementide vastavust käesoleva lisa nõuetele:

| a) | sõidukile paigaldamine seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga (riistvara, tarkvara ja sidesüsteem); |
| --- | --- |

a)

sõidukile paigaldamine seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga (riistvara, tarkvara ja sidesüsteem);

| b) | hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid (näiteks piltkujutised, aktiveerimisskeemid jne); |
| --- | --- |

b)

hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid (näiteks piltkujutised, aktiveerimisskeemid jne);

| c) | reaktiivipaak ja elemendid (näiteks andurid), mis on paigaldatud sõidukile käesoleva lisa nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

reaktiivipaak ja elemendid (näiteks andurid), mis on paigaldatud sõidukile käesoleva lisa nõuete täitmiseks.

Kontrollida võib hoiatus- ja meeldetuletussüsteemide, andmete salvestamise ning parda- ja välisseadmete vaheliste andmevahetussüsteemide nõuetekohast aktiveerumist. Nende süsteemide kontrollimiseks ei tohi olla vaja mootorisüsteemi või selle osi maha monteerida, samuti ei tohi see põhjustada tarbetut katsetamiskohustust, nõudes selliseid protsesse nagu karbamiidi kvaliteedi muutmine või sõiduki või mootori käitamine pikemate perioodide jooksul. Et minimeerida sõiduki valmistajale põhjustatavat koormust, valitakse võimaluse korral nende süsteemide kontrollimiseks elektrilise lahtiühendamise meetodid ja suurte töötundide arvudega loendurite simuleerimine.

5. liide

Juurdepääs NOx kontrolliteabele

A.5.1.   Käesolevas liites kirjeldatakse spetsifikatsioone, millega tehakse kättesaadavaks teave, mis on vajalik sõiduki oleku kontrollimiseks seoses NOx kontrolli süsteemide nõuetekohase toimimisega (NOx kontrolliteave).

A.5.2.   Juurdepääsumeetodid

| A.5.2.1. | NOx kontrolliteave tuleb esitada ainult vastavalt standardi(te)le, mida kasutatakse seoses mootorisüsteemi teabe väljavõtmisega pardadiagnostikasüsteemist. |
| --- | --- |

A.5.2.1.

NOx kontrolliteave tuleb esitada ainult vastavalt standardi(te)le, mida kasutatakse seoses mootorisüsteemi teabe väljavõtmisega pardadiagnostikasüsteemist.

| A.5.2.2. | NOx kontrolliteabe kättesaadavus ei tohi sõltuda juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja spetsiaalset või ainulaadset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

NOx kontrolliteabe kättesaadavus ei tohi sõltuda juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja spetsiaalset või ainulaadset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

| A.5.2.3. | Kogu NOx kontrolliteabe kättesaamine süsteemist peab olema võimalik sama juurdepääsumeetodit kasutades, mida kasutatakse pardadiagnostikateabe kättesaamiseks vastavalt 9.A lisale. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Kogu NOx kontrolliteabe kättesaamine süsteemist peab olema võimalik sama juurdepääsumeetodit kasutades, mida kasutatakse pardadiagnostikateabe kättesaamiseks vastavalt 9.A lisale.

| A.5.2.4. | Kogu NOx kontrolliteabe kättesaamine süsteemist peab olema võimalik samade katseseadmete abil, mida kasutatakse pardadiagnostikateabe kättesaamiseks vastavalt 9.A lisale. |
| --- | --- |

A.5.2.4.

Kogu NOx kontrolliteabe kättesaamine süsteemist peab olema võimalik samade katseseadmete abil, mida kasutatakse pardadiagnostikateabe kättesaamiseks vastavalt 9.A lisale.

| A.5.2.5. | NOx kontrolliteave peab olema kättesaadav ainult kirjutuskaitstud kujul (see tähendab, et andmete tühistamine, nullimine, kustutamine või muutmine peab olema võimatu). |
| --- | --- |

A.5.2.5.

NOx kontrolliteave peab olema kättesaadav ainult kirjutuskaitstud kujul (see tähendab, et andmete tühistamine, nullimine, kustutamine või muutmine peab olema võimatu).

A.5.3.   Teabe sisu

| A.5.3.1. | NOx kontrolliteave sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  a) | VIN-kood (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- | --- |

A.5.3.1.

NOx kontrolliteave sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a)

VIN-kood (sõiduki tehasetähis);

| b) | hoiatussüsteemi olek (aktiivne, mitteaktiivne); |
| --- | --- |

b)

hoiatussüsteemi olek (aktiivne, mitteaktiivne);

| c) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi olek (aktiivne, sisselülitatud, mitteaktiivne); |
| --- | --- |

c)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi olek (aktiivne, sisselülitatud, mitteaktiivne);

| d) | teise taseme meeldetuletussüsteemi olek (aktiivne, sisselülitatud, mitteaktiivne); |
| --- | --- |

d)

teise taseme meeldetuletussüsteemi olek (aktiivne, sisselülitatud, mitteaktiivne);

| e) | hoolduse või remondi tõttu NOx kontrolliteabe kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

e)

hoolduse või remondi tõttu NOx kontrolliteabe kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| f) | käesoleva lisaga seotud loendurite tüübid (reaktiivi kvaliteet, reaktiivi kulu, doseerimissüsteem, heitgaasitagastusklapp, seiresüsteem) ja mootori töötundide arv, mida igaüks nendest loenduritest näitab; mitme loenduri kasutamise korral on NOx kontrolliteabe seisukohalt vajalik väärtus vaatlusaluse rikkega seotud loenduritest suurima väärtusega loenduri väärtus; |
| --- | --- |

f)

käesoleva lisaga seotud loendurite tüübid (reaktiivi kvaliteet, reaktiivi kulu, doseerimissüsteem, heitgaasitagastusklapp, seiresüsteem) ja mootori töötundide arv, mida igaüks nendest loenduritest näitab; mitme loenduri kasutamise korral on NOx kontrolliteabe seisukohalt vajalik väärtus vaatlusaluse rikkega seotud loenduritest suurima väärtusega loenduri väärtus;

| g) | käesoleva lisaga hõlmatud rikete kohta käivad diagnostika veakoodid ja nende olek („võimalik”, „kinnitatud ja aktiivne” jne). |
| --- | --- |

g)

käesoleva lisaga hõlmatud rikete kohta käivad diagnostika veakoodid ja nende olek („võimalik”, „kinnitatud ja aktiivne” jne).

6. liide

Reaktiivi minimaalse lubatud kontsentratsiooni CDmin tõendamine

| A.6.1. | Valmistaja peab tüübikinnituse käigus tõendama õiget CDmin väärtust, viies läbi WHTC kuumkäivitustsükli vastavalt 4. lisa sätetele, kasutades reaktiivi, mille kontsentratsioon on CDmin. |
| --- | --- |

A.6.1.

Valmistaja peab tüübikinnituse käigus tõendama õiget CDmin väärtust, viies läbi WHTC kuumkäivitustsükli vastavalt 4. lisa sätetele, kasutades reaktiivi, mille kontsentratsioon on CDmin.

| A.6.2. | Tõendamiskatsele peab eelnema vastav eelkonditsioneerimistsükkel, mis võimaldab suletud ahelaga NOx kontrollisüsteemil kohanduda reaktiivi kvaliteediga, mille kontsentratsioon on CDmin. |
| --- | --- |

A.6.2.

Tõendamiskatsele peab eelnema vastav eelkonditsioneerimistsükkel, mis võimaldab suletud ahelaga NOx kontrollisüsteemil kohanduda reaktiivi kvaliteediga, mille kontsentratsioon on CDmin.

| A.6.3. | Selles katses saadud saasteainete heitkogused peavad olema väiksemad kui käesoleva lisa punktides 7.1.1 ja 7.1.1.1 sätestatud heitkoguste piirnormid. |
| --- | --- |

A.6.3.

Selles katses saadud saasteainete heitkogused peavad olema väiksemad kui käesoleva lisa punktides 7.1.1 ja 7.1.1.1 sätestatud heitkoguste piirnormid.

---

12. LISA

CO2 HEIDE JA KÜTUSEKULU

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse CO2 heite ja kütusekulu teatamise norme ja katsemenetlusi.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   CO2 heide ja kütusekulu määratakse kindlaks WHTC ja WHSC katsetsüklite käigus kooskõlas 4. lisa punktidega 7.2-7.8.

2.2.   Katse tulemused tuleb esitada tsükli keskmiste pidurdamisest tingitud väärtustena, mida väljendatakse ühikutes g/kWh.

3.   CO2 HEITEKOGUSTE MÄÄRAMINE

3.1.   Mõõtmine lahjendamata heitgaasis

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendamata heitgaasis.

3.1.1.   Mõõtmine

Katsetatava mootori lahjendamata heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri abil kooskõlas 4. lisa punktiga 9.3.2.3 ning 2. liitega.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punkti 9.2 ja tabeli 7 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punktide 9.3.1, 9.3.4 ja 9.3.5 nõuetele.

3.1.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja salvestatakse vastavalt 4. lisa punktile 7.6.6. Registreeritud sisalduste kõverad ja heitgaasi massivoolu kiiruse kõver viiakse ajalisse vastavusse ülekandeajaga, mis on määratletud 4. lisa punktis 3.1.

3.1.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tuleb kontsentratsiooni hetkeväärtuste suhtes enne edasisi arvutusi teha korrektsioon kuivalt gaasilt niiskele üleminekuks vastavalt 4. lisa punktile 8.1.

CO2 massi (g/katse) määramiseks arvutatakse lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivoolu hetkväärtused ajalises vastavuses nende ülekandeaegadega, mis on määratud kooskõlas 4. lisa punktiga 8.4.2.2, integreerides hetkväärtused tsükli jooksul ja korrutades integreeritud väärtuse 4. lisa tabelis 5 esitatud CO2„u” väärtustega.

Kasutatakse järgmist valemit:

Formula (ühik: g/katse)

kus:

| u
  CO2 | on CO2 tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhtarv; |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | on CO2 hetkekontsentratsioon heitgaasis, ppm; |
| q

  mew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s; |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

u
  CO2

on CO2 tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhtarv;

c
  CO2,i

on CO2 hetkekontsentratsioon heitgaasis, ppm;

q

  mew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s;

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

Alternatiivina võib CO2 massi arvutada kooskõlas 4. lisa punktiga 8.4.2.4, kasutades selleks CO2 molaarmassi (M
  CO2
  ) 44,01 g/mol.

3.2.   Mõõtmine lahjendatud heitgaasis

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendatud heitgaasis.

3.2.1.   Mõõtmine

Katsetatava mootori lahjendatud heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittelahutava infrapunatajuri abil kooskõlas 4. lisa punktiga 9.3.2.3 ning 2. liitega. Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud välisõhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punkti 9.2 ja tabeli 7 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punktide 9.3.1, 9.3.4 ja 9.3.5 nõuetele.

3.2.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja salvestatakse vastavalt 4. lisa punktile 7.6.6.

3.2.3.   Tsükli keskmise heitkoguse arvutamine

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tuleb teha korrektsioon kuivalt gaasilt niiskele üleminekuks vastavalt 4. lisa punktile 8.1.

Konstantse massivooluga (soojusvahetiga) süsteemide puhul määratakse CO2 mass (g/katse) järgmise valemi abil:

Formula (ühik: g/katse)

kus:

| c
  CO2 | on keskmine taustkorrigeeritud CO2 kontsentratsioon, ppm; |
| --- | --- |
| 0,001519 | on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (u-tegur); |
| m
  ed | on tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg. |

c
  CO2

on keskmine taustkorrigeeritud CO2 kontsentratsioon, ppm;

0,001519

on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (u-tegur);

m
  ed

on tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg.

Voolu kompenseerimisega (soojusvahetita) süsteemide puhul tuleb CO2 massi (g/katse) määramiseks arvutada heite hetkemass ja integreerida hetkeväärtused üle kogu tsükli. Ühtlasi kohaldatakse taustkorrektsiooni vahetult kontsentratsioonide hetkeväärtuste suhtes. Kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

| cCO2,e | on lahjendatud heitgaasis mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm; |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | on lahjendusõhus mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm; |
| 0,001519 | on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (u-tegur); |
| m
  ed,i | on lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg; |
| m
  ed | on lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli jooksul, kg; |
| D | on lahjendustegur. |

cCO2,e

on lahjendatud heitgaasis mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm;

c
  CO2,d

on lahjendusõhus mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm;

0,001519

on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (u-tegur);

m
  ed,i

on lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg;

m
  ed

on lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli jooksul, kg;

D

on lahjendustegur.

Alternatiivina võib u-teguri arvutada kooskõlas 4. lisa punktis 8.5.2.3.1 esitatud valemiga 57, kasutades selleks CO2 molaarmassi (M
  CO2
  ) 44,01 g/mol.

CO2 taustkorrektsiooni kohaldatakse vastavalt 4. lisa punktile 8.5.2.3.2.

3.3.   Pidurdamisest tingitud heitkoguste arvutamine

Pidurdamisest tingitud CO2 heitkoguste arvutamiseks vajalik tsükli töö määratakse vastavalt 4. lisa punktile 7.8.6.

3.3.1.   WHTC

Pidurdamisest tingitud heitkogus e
  CO2
  (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| m
  CO2, cold | on CO2 heite mass külmkäivituskatsel, g/katse; |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | on CO2 heite mass kuumkäivituskatsel, g/katse; |
| W
  act, cold | on külmkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh; |
| W
  act, hot | on kuumkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh. |

m
  CO2, cold

on CO2 heite mass külmkäivituskatsel, g/katse;

m
  CO2, hot

on CO2 heite mass kuumkäivituskatsel, g/katse;

W
  act, cold

on külmkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh;

W
  act, hot

on kuumkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh.

3.3.2.   WHSC

Pidurdamisest tingitud heitkogus e
  CO2
  (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| m
  CO2 | on CO2 heite mass, g/katse; |
| --- | --- |
| W
  act | on tegelik tsükli töö, kWh. |

m
  CO2

on CO2 heite mass, g/katse;

W
  act

on tegelik tsükli töö, kWh.

4.   KÜTUSEKULU MÄÄRAMINE

4.1.   Mõõtmine

Kütuse hetkevoolu mõõdetakse süsteemide abil, mis eelistatavalt mõõdavad massi vahetult, nagu näiteks:

| a) | massivoolusensor; |
| --- | --- |

a)

massivoolusensor;

| b) | kütuse kaalumine; |
| --- | --- |

b)

kütuse kaalumine;

| c) | Coriolise mõõtur. |
| --- | --- |

c)

Coriolise mõõtur.

Kütusevoolu mõõtesüsteem peab olema järgmine:

| a) | mõõtetäpsus ± 2 % näidust või ± 0,3 % skaala täisväärtusest – olenevalt sellest, kumb on täpsem; |
| --- | --- |

a)

mõõtetäpsus ± 2 % näidust või ± 0,3 % skaala täisväärtusest – olenevalt sellest, kumb on täpsem;

| b) | kordustäpsus ± 1 % skaala täisväärtusest või täpsem; |
| --- | --- |

b)

kordustäpsus ± 1 % skaala täisväärtusest või täpsem;

| c) | tõusuaeg ei tohi ületada 5 s. |
| --- | --- |

c)

tõusuaeg ei tohi ületada 5 s.

Kütusevoolu mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punkti 9.2 ja tabeli 7 lineaarsusnõuetele.

Mõõtmisvigade vältimiseks tuleb rakendada ettevaatusabinõusid. Abinõud peavad hõlmama vähemalt järgmist:

| a) | seadme hoolikas paigaldamine vastavalt tootja soovitustele ja heale inseneritavale; |
| --- | --- |

a)

seadme hoolikas paigaldamine vastavalt tootja soovitustele ja heale inseneritavale;

| b) | vastavalt vajadusele voolu reguleerimine, et ei tekiks pöörisvoolu, keeriseid, ringvoolu ega voolu pulseerimist, mis võib mõjutada kütusevoolusüsteemi mõõte- või kordustäpsust; |
| --- | --- |

b)

vastavalt vajadusele voolu reguleerimine, et ei tekiks pöörisvoolu, keeriseid, ringvoolu ega voolu pulseerimist, mis võib mõjutada kütusevoolusüsteemi mõõte- või kordustäpsust;

| c) | võetakse arvesse kütust, mis voolab mootorist mööda või voolab mootorist tagasi kütusepaaki. |
| --- | --- |

c)

võetakse arvesse kütust, mis voolab mootorist mööda või voolab mootorist tagasi kütusepaaki.

4.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja salvestatakse vastavalt 4. lisa punktile 7.6.6.

4.3.   Tsükli keskmise kütusekulu arvutamine

Kütuse mass (g/katse) määratakse hetkeväärtuste summana tsükli käigus järgmiselt:

Formula

kus:

| q

  mf,i | on kütuse hetkevool, kg/s; |
| --- | --- |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

q

  mf,i

on kütuse hetkevool, kg/s;

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

4.4.   Pidurdamisest tingitud kütusekulu arvutamine

Pidurdamisest tingitud kütusekulu arvutamiseks vajalik tsükli töö määratakse vastavalt 4. lisa punktile 7.8.6.

4.4.1.   WHTC

Pidurdamisest tingitud kütusekulu e
  f (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| q

  mf, cold | on kütuse mass külmkäivituskatsel, g/katse; |
| --- | --- |
| q

  mf, hot | on kütuse mass kuumkäivituskatsel, g/katse; |
| W
  act, cold | on külmkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh; |
| W
  act, hot | on kuumkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh. |

q

  mf, cold

on kütuse mass külmkäivituskatsel, g/katse;

q

  mf, hot

on kütuse mass kuumkäivituskatsel, g/katse;

W
  act, cold

on külmkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh;

W
  act, hot

on kuumkäivituskatse tegelik tsükli töö, kWh.

4.4.2.   WHSC

Pidurdamisest tingitud kütusekulu e
  f (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| q

  mf | on kütuse mass, g/katse; |
| --- | --- |
| W
  act | on tegelik tsükli töö, kWh. |

q

  mf

on kütuse mass, g/katse;

W
  act

on tegelik tsükli töö, kWh.

1. liide

CO2 heitkoguseid ja kütusekulu käsitlevad sätted tüübikinnituse laiendamiseks sõidukile, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel ja mille tuletatud mass on üle 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg

A.1.1.   Sissejuhatus

| A.1.1.1. | Käesolevas liites kirjeldatakse CO2 heite ja kütusekulu teatamise norme ja katsemenetlusi käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukile antud tüübikinnituse laiendamiseks sõidukitele, mille tuletatud mass on üle 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg. |
| --- | --- |

A.1.1.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse CO2 heite ja kütusekulu teatamise norme ja katsemenetlusi käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukile antud tüübikinnituse laiendamiseks sõidukitele, mille tuletatud mass on üle 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg.

A.1.2.   Üldnõuded

| A.1.2.1. | Et laiendada käesoleva eeskirja alusel seoses mootoriga tüübikinnituse saanud sõiduki tüübikinnitust sõidukile, mille tuletatud mass on üle 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg, peab valmistaja täitma eeskirja nr 101 nõuded allpool märgitud eranditega. |
| --- | --- |

A.1.2.1.

Et laiendada käesoleva eeskirja alusel seoses mootoriga tüübikinnituse saanud sõiduki tüübikinnitust sõidukile, mille tuletatud mass on üle 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg, peab valmistaja täitma eeskirja nr 101 nõuded allpool märgitud eranditega.

| A.1.2.1.2. | Eeskirja nr 101 punkti 5.2.4 loetakse järgmiselt:






  (1) | tihedus: mõõdetakse katsekütuses standardi ISO 3675 või samaväärse meetodi kohaselt. Bensiini, diisli, etanooli (E85) ja spetsiaalselt diiselmootoritele ette nähtud etanooli (ED95) puhul kasutatakse tihedust, mis on mõõdetud 288 K juures (15°C); veeldatud naftagaasi ja maagaasi/biometaani puhul kasutatakse järgmisi etalontihedusi: | veeldatud naftagaas: 0,538 kg/liiter |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.2.

Eeskirja nr 101 punkti 5.2.4 loetakse järgmiselt:

(1)

tihedus: mõõdetakse katsekütuses standardi ISO 3675 või samaväärse meetodi kohaselt. Bensiini, diisli, etanooli (E85) ja spetsiaalselt diiselmootoritele ette nähtud etanooli (ED95) puhul kasutatakse tihedust, mis on mõõdetud 288 K juures (15°C); veeldatud naftagaasi ja maagaasi/biometaani puhul kasutatakse järgmisi etalontihedusi:

veeldatud naftagaas: 0,538 kg/liiter

| | maagaas: 0,654 kg/m3 |
| --- | --- |

maagaas: 0,654 kg/m3

| (2) | vesiniku, süsiniku ja hapniku suhe: kasutatakse järgmisi kindlaksmääratud väärtusi: | bensiin (E10): C1H1,93O0,032 |
| --- | --- | --- |

(2)

vesiniku, süsiniku ja hapniku suhe: kasutatakse järgmisi kindlaksmääratud väärtusi:

bensiin (E10): C1H1,93O0,032

| | diislikütus (B7): C1H1,86O0,006 |
| --- | --- |

diislikütus (B7): C1H1,86O0,006

| | veeldatud naftagaas (LPG): C1H2,525 |
| --- | --- |

veeldatud naftagaas (LPG): C1H2,525

| | maagaas ja biometaan: CH4 |
| --- | --- |

maagaas ja biometaan: CH4

| | etanool (E85): C1H2,74O0,385 |
| --- | --- |

etanool (E85): C1H2,74O0,385

| | spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanool (ED95): CH2,92O0,46 |
| --- | --- |

spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanool (ED95): CH2,92O0,46

| A.1.2.1.3. | Eeskirja nr 101 6. lisa punkti 1.4.3 loetakse järgmiselt:






  „1.4.3. | Kütusekulu, väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85 ja ED95) ja diislikütuse puhul) või kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi/biometaani puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:






  a) | bensiinil (E10) töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.3.

Eeskirja nr 101 6. lisa punkti 1.4.3 loetakse järgmiselt:

„1.4.3.

Kütusekulu, väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85 ja ED95) ja diislikütuse puhul) või kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi/biometaani puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:

a)

bensiinil (E10) töötavad ottomootoriga sõidukid:

| b) | veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:

  Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatavast kütusekoostisest, siis võib valmistaja taotlusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf:

  Paranduskoefitsient cf määratakse järgmiselt:

  kus:
  nactual on kasutatud kütuse tegelik H/C suhe; |
| --- | --- |

b)

veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:

Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatavast kütusekoostisest, siis võib valmistaja taotlusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf:

Paranduskoefitsient cf määratakse järgmiselt:

kus:

nactual on kasutatud kütuse tegelik H/C suhe;

| c) | maagaasil/biometaanil töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

c)

maagaasil/biometaanil töötavad ottomootoriga sõidukid:

| d) | etanoolil (E85) töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

d)

etanoolil (E85) töötavad ottomootoriga sõidukid:

| e) | diislikütusel (B7) töötavad diiselmootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

e)

diislikütusel (B7) töötavad diiselmootoriga sõidukid:

| f) | spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanoolil (ED95) töötavad diiselmootoriga sõidukid: |
| --- | --- |

f)

spetsiaalselt diiselmootoritele ettenähtud etanoolil (ED95) töötavad diiselmootoriga sõidukid:

Nendes valemites:

| FC | on kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul) või kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi puhul); |
| --- | --- |
| HC | on mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km; |
| CO | on mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km; |
| CO2 | on mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km; |
| D | on katses kasutatud kütuse tihedus. |

FC

on kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul) või kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi puhul);

HC

on mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km;

CO

on mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km;

CO2

on mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km;

D

on katses kasutatud kütuse tihedus.

Gaaskütuste puhul on selleks tihedus 288 K juures (15 °C).”

---

13. LISA

VARU-SAASTEKONTROLLISEADME KUI ERALDI SEADMESTIKU TÜÜBIKINNITUS

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Käesolevas lisas on esitatud lisanõuded varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnituse kohta.

1.2.   Määratlus

1.2.1.   „Saastekontrolliseadme tüüp“ – katalüüsmuundurid ja tahkete osakeste filtrid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

| a) | elementide arv, struktuur ja materjal; |
| --- | --- |

a)

elementide arv, struktuur ja materjal;

| b) | iga elemendi toimimisviis; |
| --- | --- |

b)

iga elemendi toimimisviis;

| c) | maht, esipinna ja elemendi pikkuse suhe; |
| --- | --- |

c)

maht, esipinna ja elemendi pikkuse suhe;

| d) | katalüsaatorimaterjali koostis; |
| --- | --- |

d)

katalüsaatorimaterjali koostis;

| e) | katalüsaatorimaterjali suhe; |
| --- | --- |

e)

katalüsaatorimaterjali suhe;

| f) | elemendi tihedus; |
| --- | --- |

f)

elemendi tihedus;

| g) | mõõtmed ja kuju; |
| --- | --- |

g)

mõõtmed ja kuju;

| h) | termokaitse. |
| --- | --- |

h)

termokaitse.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   Märgistus

2.1.1   Varu-saastekontrolliseadmel peavad olema vähemalt järgmised tähised:

| a) | valmistaja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

valmistaja nimi või kaubamärk;

| b) | varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teatisse. |
| --- | --- |

b)

varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teatisse.

2.1.2.   Originaal-varu-saastekontrolliseade peab kandma vähemalt järgmisi tähiseid:

| a) | sõiduki või mootori valmistaja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori valmistaja nimi või kaubamärk;

| b) | originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 osutatud teabes. |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 osutatud teabes.

2.2.   Dokumendid

2.2.1.   Iga varu-saastekontrolliseadmega peab olema kaasas järgmine teave:

| a) | valmistaja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

valmistaja nimi või kaubamärk;

| b) | varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teatisse; |
| --- | --- |

b)

varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teatisse;

| c) | sõidukid või mootorid (koos valmistamisaastaga), mille jaoks on varu-saastekontrolliseadmele antud tüübikinnitus, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile; |
| --- | --- |

c)

sõidukid või mootorid (koos valmistamisaastaga), mille jaoks on varu-saastekontrolliseadmele antud tüübikinnitus, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;

| d) | paigaldusjuhised. |
| --- | --- |

d)

paigaldusjuhised.

Käesolevas punktis osutatud teave peab olema kättesaadav varu-saastekontrolliseadmete valmistaja poolt müügikohtades jaotatavates tootekataloogides.

2.2.2.   Iga originaal-varu-saastekontrolliseadmega peab olema kaasas järgmine teave:

| a) | sõiduki või mootori valmistaja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori valmistaja nimi või kaubamärk;

| b) | originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 nimetatud teabe hulgas; |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 nimetatud teabe hulgas;

| c) | sõidukid või mootorid, mille originaal-varu-saastekontrolliseade on 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12.2.1 hõlmatud tüüpi, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile; |
| --- | --- |

c)

sõidukid või mootorid, mille originaal-varu-saastekontrolliseade on 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12.2.1 hõlmatud tüüpi, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;

| d) | paigaldusjuhised. |
| --- | --- |

d)

paigaldusjuhised.

Käesolevas punktis osutatud teave peab olema kättesaadav sõiduki või mootori valmistaja poolt müügikohtades jaotatavates tootekataloogides.

2.3.   Sõiduki või mootori valmistaja esitab originaal-varu-saastekontrolliseadme kohta tüübikinnitusasutusele elektroonilises vormis teabe, mida on vaja vastavate osade numbrite ja tüübikinnitusdokumentide sidumiseks.

Kõnealune teave peab sisaldama järgmist:

| a) | sõiduki või mootori mark (margid) ja tüüp (tüübid); |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori mark (margid) ja tüüp (tüübid);

| b) | originaal-varu-saastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid); |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid);

| c) | originaal-varu-saastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid); |
| --- | --- |

c)

originaal-varu-saastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid);

| d) | asjaomase sõiduki või mootori tüübi (tüüpide) tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

d)

asjaomase sõiduki või mootori tüübi (tüüpide) tüübikinnitusnumber.

3.   ERALDI SEADMESTIKU TÜÜBIKINNITUSTÄHIS

3.1.   Igale varu-saastekontrolliseadmele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel eraldi seadmestikuna kinnitatud tüübile, kantakse tüübikinnitustähis.

3.2.   Punktis 3.1 osutatud tüübikinnitustähis koosneb järgmistest osadest:

| 3.2.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.1); |
| --- | --- |

3.2.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.1);

| 3.2.2. | punktis 3.2.1 nimetatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

3.2.2.

punktis 3.2.1 nimetatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber;

| 3.2.3. | riigi tunnusnumbri järel tähed RD, mis tähistavad, et tüübikinnitus on antud varu-saastekontrolliseadmele. |
| --- | --- |

3.2.3.

riigi tunnusnumbri järel tähed RD, mis tähistavad, et tüübikinnitus on antud varu-saastekontrolliseadmele.

3.3.   Tüübikinnitustähis tuleb varu-saastekontrolliseadmele kinnitada nii, et see oleks selgesti loetav ja kustumatu. Võimaluse korral peab see olema nähtav ka pärast varu-saastekontrolliseadme paigaldamist sõidukile.

3.4.   Eraldi seadmestiku tüübikinnitustähise näidis on esitatud käesoleva lisa 3. liites.

3.5.   Teade varu-saastekontrolliseadmele käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva lisa 2. liites esitatud vormi. Esitatakse ka tüübikatsetuste käigus mõõdetud parameetrite väärtused.

4.   TEHNILISED NÕUDED

4.1.   Üldnõuded

4.1.1.   Varu-saastekontrolliseade peab olema konstrueeritud, ehitatud ning paigaldatav nii, et see võimaldaks mootoril ja sõidukil vastata eeskirjadele, millele see algselt vastas, ning piirama saasteainete eraldumist tõhusalt sõiduki kogu normaalse tööea jooksul eeldusel, et seda kasutatakse normaalsetes kasutustingimustes.

4.1.2.   Varu-saastekontrolliseade paigaldatakse täpselt originaal-saastekontrolliseadme asemele ning ei heitgaasi väljalaskesüsteemi ega temperatuuri- ja rõhuandurite asendit ei muudeta.

4.1.3.   Kui originaal-saastekontrolliseadmel on termokaitsed, peavad samaväärsed kaitsed olema ka varu-saastekontrolliseadmel.

4.1.4.   Varuosale tüübikinnitust taotleva isiku taotluse korral võib mootorisüsteemile algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teha iga katsetatava mootori kohta kättesaadavaks 1. lisas esitatud teatise 1. osa punktides 3.2.12.2.6.8.1.1 ja 3.2.12.2.6.8.2.1 osutatud andmed, järgides seejuures võrdse kohtlemise põhimõtet.

4.2.   Üldised vastupidavusnõuded

Varu-saastekontrolliseade peab olema vastupidav, s.t konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatav nii, et see oleks sõiduki kasutustingimusi arvestades piisavalt korrosiooni- ja oksüdatsioonikindel.

Varu-saastekontrolliseadme konstrueerimisel tuleb jälgida, et saastekontrolli aktiivsed elemendid oleks piisavalt kaitstud mehaaniliste löökide eest, tagades nõnda heitkoguste tõhusa piiramise sõiduki kogu normaalse tööea jooksul normaalsete kasutustingimuste korral.

Tüübikinnituse taotleja esitab tüübikinnitusasutusele üksikasjad katse kohta, mida on kasutatud seadme mehaaniliste löökide taluvuse kindlakstegemiseks, ning selle katse tulemused.

4.3.   Heidetega seotud nõuded

4.3.1.   Heitkoguste mõõtmise korra kokkuvõte

Käesoleva eeskirja punkti 3.4.4 alapunktis a nimetatud mootoritele, mis on varustatud täieliku heitekontrollisüsteemiga (k.a varu-saastekontrolliseade), mis kuulub tüüpi, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse allpool kirjeldatud korra kohaselt 4. lisas kirjeldatud kavandatavale rakendusele sobivad katsed, et võrrelda nende töönäitajaid originaal-heitekontrollisüsteemi näitajatega.

4.3.1.1.   Kui varu-saastekontrolliseade ei hõlma kogu heitekontrollisüsteemi, tohib terve süsteemi esitamisel kasutada vaid uusi originaalseadmeid või uusi saastekontrolliseadmete originaal-varuosi.

4.3.1.2.   Heitekontrollisüsteemi vanandatakse punktis 4.3.2.4 kirjeldatud korra kohaselt ning katsetatakse seejärel uuesti, et määrata selle heitekontrollialane vastupidavus.

Varu-saastekontrolliseadme vastupidavus määratakse kindlaks kahe järjestikuse heitkoguste katseseeria võrdlemisel:

| a) | esimene katseseeria tehakse varu-saastekontrolliseadmel, mis on läbinud 12 WHSC tsüklit; |
| --- | --- |

a)

esimene katseseeria tehakse varu-saastekontrolliseadmel, mis on läbinud 12 WHSC tsüklit;

| b) | teine katse tehakse varu-saastekontrolliseadmetel, mida on allpool kirjeldatud viisil vanandatud. |
| --- | --- |

b)

teine katse tehakse varu-saastekontrolliseadmetel, mida on allpool kirjeldatud viisil vanandatud.

Kui tüübikinnitust taotletakse sama mootoritootja valmistatud erinevatele mootoritüüpidele ning kui nendele erinevatele mootoritüüpidele paigaldatakse samasugused originaal-saastekontrollisüsteemid, võib tüübikinnitusasutuse nõusolekul katsetamisel piirduda vähemalt kahe valitud mootoriga.

4.3.2.   Varu-saastekontrolliseadme heitenäitajate hindamise kord

4.3.2.1.   Mootor või mootorid varustatakse käesoleva eeskirja punkti 4.11.4 kohaselt uute originaal-saastekontrolliseadmetega.

Heitgaasi järeltöötlussüsteem valmistatakse ette, läbides 12 WHSC tsüklit. Pärast ettevalmistust katsetatakse mootoreid 4. lisas esitatud WHDC katsemenetluste kohaselt. Iga asjaomase tüübiga tehakse kolm heitgaasikatset.

Katsemootorid, mis on varustatud heitgaasi originaal-järeltöötlussüsteemi või originaal-varu-järeltöötlussüsteemiga, peavad vastama mootori või sõiduki tüübikinnituses esitatud piirnormidele.

4.3.2.2.   Heitgaasikatse varu-saastekontrolliseadmega

Varu-saastekontrolliseade, mida hinnatakse, paigaldatakse katsetatavale heitgaasi järeltöötlussüsteemile vastavalt punktis 4.3.2.1 esitatud nõuetele, vahetades välja vastava originaalse heitgaasi järeltöötlusseadme.

Seejärel valmistatakse varu-saastekontrolliseadmega varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteem ette, tehes 12 WHSC tsüklit. Pärast ettevalmistust katsetatakse mootoreid 4. lisas kirjeldatud WHDC katsemenetluste kohaselt. Iga asjaomase tüübiga tehakse kolm heitgaasikatset.

4.3.2.3.   Esialgne hinnang varu-saastekontrolliseadmetega varustatud mootorite saasteainete heitele.

Varu-saastekontrolliseadmega varustatud mootoritele esitatavad heitenõuded loetakse täidetuks, kui iga reguleeritud saasteainega (CO, HC, NMHC, metaan, NOx, NH3, tahkete osakeste mass ja arv vastavalt mootori tüübikinnituse nõuetele) seotud tulemused vastavad järgmistele tingimustele:

| 1) | |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

kus:

| M | : | ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses varu-saastekontrolliseadmega; |
| --- | --- | --- |
| S | : | ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses originaal-saastekontrolliseadme või originaal-varu-saastekontrolliseadmega; |
| G | : | ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki tüübikinnitusele. |

M

:

ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses varu-saastekontrolliseadmega;

S

:

ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses originaal-saastekontrolliseadme või originaal-varu-saastekontrolliseadmega;

G

:

ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki tüübikinnitusele.

4.3.2.4.   Heitekontrollialane vastupidavus

Punktis 4.3.2.2 katsetatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, millesse on inkorporeeritud varu-saastekontrolliseade, tehakse käesoleva lisa 4. liites esitatud vastupidavuskatsed.

4.3.2.5.   Heitgaasikatse vanandatud varu-saastekontrolliseadmega

Seejärel tuleb vanandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem, millesse on inkorporeeritud vanandatud varu-saastekontrolliseade, paigaldada katsemootorile, mida kasutati punktides 4.3.2.1 ja 4.3.2.2.

Vanandatud heitgaasi järeltöötlussüsteemid valmistatakse ette, tehes 12 WHSC tsüklit, ning seejärel tehakse katsed, kasutades 4. lisas kirjeldatud WHDC menetlusi. Iga asjaomase tüübiga tehakse kolm heitgaasikatset.

4.3.2.6.   Varu-saastekontrolliseadme vananemisteguri määramine

Iga saasteaine vananemistegur on kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutusaja kogunemise alguses rakendatud heitemäärade suhe. (Nt kui saasteaine A heitkogused kasuliku tööea lõpp-punktis on 1,50 g/kWh ja kasutusaja kogunemise alguses 1,82 g/kWh, on vananemistegur Formula.)

4.3.2.7.   Hinnang varu-saastekontrolliseadmetega varustatud mootorite saasteainete eraldumisele

Vanandatud varu-saastekontrolliseadmega (nagu on kirjeldatud punktis 4.3.2.5) varustatud mootorite heitenõuded loetakse täidetuks, kui iga reguleeritud saasteainega (CO, HC, NMHC, metaan, NOx, NH3, tahkete osakeste mass ja tahkete osakeste arv vastavalt mootori tüübikinnituse nõuetele) seotud tulemused vastavad järgmisele tingimusele:

Formula

kus:

| M | : | ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses ettevalmistatud varu-saastekontrolliseadmega enne selle vanandamist (s.t punktis 4.3.2 saadud tulemused); |
| --- | --- | --- |
| AF | : | ühe saasteaine vananemistegur; |
| G | : | ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki(te) tüübikinnitusele. |

M

:

ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses ettevalmistatud varu-saastekontrolliseadmega enne selle vanandamist (s.t punktis 4.3.2 saadud tulemused);

AF

:

ühe saasteaine vananemistegur;

G

:

ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki(te) tüübikinnitusele.

4.3.3.   Varu-saastekontrolliseadmete tehnoloogiaperekond

Tootja võib määrata varu-saastekontrolliseadmete tehnoloogiaperekonna, mida iseloomustavad sellesse perekonda kuuluvate seadmete põhiomadused.

Samasse varu-saastekontrolliseadmete tehnoloogiaperekonda kuulumiseks peavad varu-saastekontrolliseadmetel olema:

| a) | sama heitekontrollmehhanism (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, tahkete osakeste filter, valikuline katalüütiline NOx redutseerimine vms); |
| --- | --- |

a)

sama heitekontrollmehhanism (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, tahkete osakeste filter, valikuline katalüütiline NOx redutseerimine vms);

| b) | sama substraatmaterjal (sama tüüpi keraamika või sama tüüpi metall); |
| --- | --- |

b)

sama substraatmaterjal (sama tüüpi keraamika või sama tüüpi metall);

| c) | sama substraaditüüp ja elemendi tihedus; |
| --- | --- |

c)

sama substraaditüüp ja elemendi tihedus;

| d) | samad katalüütiliselt aktiivsed materjalid, või kui neid on rohkem kui üks, sama katalüütiliselt aktiivsete materjalide suhe; |
| --- | --- |

d)

samad katalüütiliselt aktiivsed materjalid, või kui neid on rohkem kui üks, sama katalüütiliselt aktiivsete materjalide suhe;

| e) | katalüütiliselt aktiivsete materjalide sama kogulaeng; |
| --- | --- |

e)

katalüütiliselt aktiivsete materjalide sama kogulaeng;

| f) | sama tüüpi kattepind, mis kantakse peale sama protsessi teel. |
| --- | --- |

f)

sama tüüpi kattepind, mis kantakse peale sama protsessi teel.

4.3.4.   Varu-saastekontrolliseadme heitekontrollialase vastupidavuse hindamine tehnoloogiaperekonna vananemisteguri abil

Kui valmistaja on määranud varu-saastekontrolliseadme tehnoloogiaperekonna, võib kasutada punktis 4.3.2 kirjeldatud menetlusi, et määrata selle perekonna algseadme vananemistegurid iga saasteaine jaoks. Katsed tehakse mootoritel, mille minimaalne silindrimaht on 0,75 dm3 silindri kohta.

4.3.4.1.   Tehnoloogiaperekonna liikmete vastupidavuse määramine

Varu-saastekontrolliseadmele A, mis kuulub tehnoloogiaperekonda ning on ette nähtud paigaldamiseks mootorile, mille silindrimaht on CA, võib omistada samad vananemistegurid, mis on alg-saastekontrolliseadmel P, nagu need on määratud mootoril, mille silindrimaht on CP, eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

Formula

kus:

| VA | : | varu-saastekontrolliseadme A substraadi maht (dm3); |
| --- | --- | --- |
| VP | : | sama perekonna alg-varu-saastekontrolliseadme P substraadi maht (dm3); |

VA

:

varu-saastekontrolliseadme A substraadi maht (dm3);

VP

:

sama perekonna alg-varu-saastekontrolliseadme P substraadi maht (dm3);

ning

mõlemad mootorid kasutavad originaalsesse heitgaasi järeltöötlussüsteemi paigaldatud heitekontrolliseadmetes sama regenereerimismeetodit. See nõue kehtib vaid juhul, kui regenereerimist vajavad seadmed on ühendatud heitgaasi originaal-järeltöötlussüsteemiga.

Kui need tingimused on täidetud, võib teiste tehnoloogiaperekonna liikmete heitekontrollialase vastupidavuse määrata vastava perekonnaliikme heitekatsete tulemuste (S) põhjal, mis on määratud punktides 4.3.2.1, 4.3.2.2 ja 4.3.2.3 sätestatud nõuete kohaselt, kasutades selle perekonna algseadmel määratud vananemistegureid.

4.4.   Väljalaske vasturõhule esitatavad nõuded

Väljalaske vasturõhk ei tohi põhjustada kogu heitgaasi väljalastesüsteemi näitajate tõusmist üle käesoleva eeskirja punktis 6.1.2 esitatud väärtuse.

4.5.   Nõuded pardadiagnostikasüsteemiga ühildumise kohta (kehtivad üksnes varu-saastekontrolliseadmete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga sõidukitele)

4.5.1.   Ühildumist pardadiagnostikasüsteemiga tuleb tõendada üksnes siis, kui originaal-saastekontrolliseadet on jälgitud originaalkonfiguratsioonis.

4.5.2.   Et tõendada varu-saastekontrolliseadme ühilduvust pardadiagnostikasüsteemiga, kasutatakse menetlust, mida on kirjeldatud 9.B lisas varu-saastekontrolliseadmete puhul, mis on ette nähtud paigaldamiseks mootoritele või sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.5.3.   Käesoleva eeskirja sätteid, mis käsitlevad muid osi peale saastekontrolliseadmete, ei kohaldata.

4.5.4.   Varu-saastekontrolliseadme valmistaja võib kasutada sama ettevalmistus- ja katsemenetlust, mida kasutatakse algse tüübikinnituse puhul. Sellisel juhul esitab sõiduki mootorile algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus taotluse alusel ja võrdse kohtlemise põhimõttel I lisale katsetingimusi käsitleva liite, milles on sätestatud ettevalmistustsüklite arv ja tüüp ning katsetsükli tüüp, mida algse seadme valmistaja kasutas saastekontrolliseadmete pardadiagnostikasüsteemiga ühildumise katsetamiseks.

4.5.5.   Et kontrollida kõigi muude pardadiagnostikasüsteemi poolt jälgitavate osade korrektset paigaldamist ja talitlust, ei tohi pardadiagnostikasüsteem enne varu-saastekontrolliseadme paigaldamist näidata ühtegi riket ega salvestatud veakoodi. Selleks võib kasutada pardadiagnostikasüsteemi oleku hindamist, mis toimub punktides 4.3.2–4.3.2.7. kirjeldatud katsete lõpus.

4.5.6.   Rikkeindikaator ei tohi aktiveeruda punktides 4.3.2.–4.3.2.7 nõutava sõiduki käitamise puhul.

5.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

5.1.   Meetmed, millega tagatakse toodangu vastavus nõuetele, tuleb võtta kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 8.

5.2.   Erisätted

5.2.1.   1958. aasta kokkuleppe E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2 2. liites osutatud kontrollide hulka kuulub vastavus punktis 1.2.1 „saastekontrolliseadme tüübi” all määratletud omadustele.

5.2.2.   Käesoleva eeskirja punkti 8 kohaldamiseks võib teha ka käesoleva lisa punktis 4.3 (heitega seotud nõuded) kirjeldatud katsed. Sellisel juhul võib tüübikinnituse omanik alternatiivina taotleda, et võrdluse aluseks kasutataks originaal-saastekontrolliseadme asemel varu-saastekontrolliseadet, mida kasutati tüübikatsetustes (või mõnda muud näidist, mis tõendatult vastab kinnitatud tüübile). Kontrollitava näidisega mõõdetud heitekoguste keskmised väärtused ei tohi olla üle 15 % suuremad kui võrdlusnäidisega mõõdetud keskmised väärtused.

1. liide

Teatise näidis

Teatis nr ...

varu-saastekontrolliseadme tüübikinnituse kohta

Alljärgnev teave esitatakse kolmes eksemplaris koos sisukorraga. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis paberil või A4-formaati voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemidel, osadel või eraldi seadmestikel on elektroonilisi kontrollplokke, tuleb esitada teave nende tööomaduste kohta.

0.   Üldandmed

0.1.   Mark (valmistaja kaubanimi) ...

0.2.   Tüüp ...

0.2.1.   Kaubanimi (-nimed) (kui on teada): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed: ...

0.5.   Valmistaja nimi ja aadress: ...

0.7.   Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitustähise asukoht ja kinnitusviis ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9   Valmistaja volitatud esindaja nimi ja aadress (kui on olemas): ...

...

1.   Seadme kirjeldus

1.1.   Varu-saastekontrolliseadme tüüp: (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, SCR-katalüsaator, tahkete osakeste filter jne) ...

1.2.   Varu-saastekontrolliseadme joonised, kus on üksikasjalikult välja toodud kõik omadused, millele on osutatud käesoleva lisa punktis 1.2.1 mõiste „saastekontrolliseadme tüüp” määratluse all: ...

1.3.   Mootori ja sõiduki tüüp või tüübid, millele varu-saastekontrolliseade on ette nähtud: ...

1.3.1.   Numbrid ja/või tähised, mis iseloomustavad mootori- ja sõidukitüüpi (-tüüpe): ...

...

1.3.2.   Numbrid ja/või tähised, mis iseloomustavad originaal-saastekontrolliseadet (-seadmeid), mida varu-saastekontrolliseade peab asendama: ...

1.3.3.   Kas varu-saastekontrolliseade peab olema ühilduv pardadiagnostikanõuetega? (jah/ei) (1)

1.3.4.   Kas varu-saastekontrolliseade on ühilduv olemasolevate sõiduki/mootori kontrollisüsteemidega? (jah/ei) (1)

1.4.   Kirjeldus ja joonised varu-saastetõrjeseadme asendi kohta mootori väljalaskekollektori(te) suhtes: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

2. liide

Teatis varu-saastekontrolliseadme tüübikinnituse kohta vastavalt eeskirja nr 49 06-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

3. liide

Tüübikinnitustähise kujundus

Käesolevas liites on esitatud üksikasjad käesoleva lisa punkti 3 kohaselt varu-saastekontrolliseadmele antud ja kinnitatud tüübikinnitustähise kujunduse kohta.

Alljärgneval joonisel on kujutatud tüübikinnitusmärgi üldine paigutus, mõõtmed ja elemendid, millest märk koosneb. Selgitatakse numbrite ja tähtede tähendust ning viidatakse ka allikatele, mille põhjal teha iga tüübikinnitusjuhu puhul kindlaks vastavad alternatiivid.

Image

4. liide

Vanandamismenetlus vastupidavuse hindamiseks

| 1. | Käesolevas liites on sätestatud menetlused, mis on vajalikud varu-saastekontrolliseadme vanandamiseks selle vastupidavuse hindamise eesmärgil. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas liites on sätestatud menetlused, mis on vajalikud varu-saastekontrolliseadme vanandamiseks selle vastupidavuse hindamise eesmärgil.

| 2. | Vastupidavuse tõendamiseks peab varu-saastekontrolliseade vastama 7. lisa punktides 1 kuni 3.4.2 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

Vastupidavuse tõendamiseks peab varu-saastekontrolliseade vastama 7. lisa punktides 1 kuni 3.4.2 esitatud nõuetele.

| 2.1. | Varu-saastekontrolliseadme vastupidavuse tõendamiseks võib kasutada tabelis 1 esitatud minimaalseid kasutusaja saavutamise perioode.

  Tabel 1


  Minimaalne kasutusaja saavutamise periood







  Sellise sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse | Minimaalne kasutusaja saavutamise periood |
| --- | --- | --- |
| N1-kategooria sõidukid | |
| N2-kategooria sõidukid | |
| N3-kategooria sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass ei ületa 16 tonni | |
| N3-kategooria sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass on üle 16 tonni | |
| M1-kategooria sõidukid | |
| M2-kategooria sõidukid | |
| M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass ei ületa 7,5 tonni | |
| M3-kategooria III ja B klassi sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass on üle 7,5 tonni | |

2.1.

Varu-saastekontrolliseadme vastupidavuse tõendamiseks võib kasutada tabelis 1 esitatud minimaalseid kasutusaja saavutamise perioode.

Tabel 1

Minimaalne kasutusaja saavutamise periood

Sellise sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse

Minimaalne kasutusaja saavutamise periood

N1-kategooria sõidukid

N2-kategooria sõidukid

N3-kategooria sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass ei ületa 16 tonni

N3-kategooria sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass on üle 16 tonni

M1-kategooria sõidukid

M2-kategooria sõidukid

M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass ei ületa 7,5 tonni

M3-kategooria III ja B klassi sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud mass on üle 7,5 tonni

---

14. LISA

JUURDEPÄÄS SÕIDUKI PARDADIAGNOSTIKA ANDMETELE

1.   PARDADIAGNOSTIKATEABE KÄTTESAADAVUS

| 1.1. | Tüübikinnituse või selle muutmise taotlusele lisatakse asjakohane teave mootori või sõiduki pardadiagnostikasüsteemi kohta. See teave peab võimaldama varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade tootjatel valmistada neid osi nii, et need ühilduvad sõiduki pardadiagnostikasüsteemiga, et see talitleks veatult ja tagaks sõiduki riketeta töö. See teave peab ühtlasi võimaldama diagnostikatööriistade ja katseseadmete tootjatel valmistada riistu ja seadmeid, mis tagavad sõiduki heitekontrollisüsteemi tulemusliku ja täpse diagnoosimise. |
| --- | --- |

1.1.

Tüübikinnituse või selle muutmise taotlusele lisatakse asjakohane teave mootori või sõiduki pardadiagnostikasüsteemi kohta. See teave peab võimaldama varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade tootjatel valmistada neid osi nii, et need ühilduvad sõiduki pardadiagnostikasüsteemiga, et see talitleks veatult ja tagaks sõiduki riketeta töö. See teave peab ühtlasi võimaldama diagnostikatööriistade ja katseseadmete tootjatel valmistada riistu ja seadmeid, mis tagavad sõiduki heitekontrollisüsteemi tulemusliku ja täpse diagnoosimise.

| 1.2. | Taotluse korral teevad tüübikinnitusasutused käesoleva lisa punkti 2.1, mis sisaldab asjakohast teavet pardadiagnostikasüsteemi kohta, võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kättesaadavaks kõigile osade, diagnostikatööriistade ja katseseadmete tootjatele, kes on asjast huvitatud. |
| --- | --- |

1.2.

Taotluse korral teevad tüübikinnitusasutused käesoleva lisa punkti 2.1, mis sisaldab asjakohast teavet pardadiagnostikasüsteemi kohta, võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kättesaadavaks kõigile osade, diagnostikatööriistade ja katseseadmete tootjatele, kes on asjast huvitatud.

| 1.3. | Kui tüübikinnitusasutus saab osade, diagnostikavahendite või katseseadmete tootjalt, kes on asjast huvitatud, taotluse sellise mootorisüsteemi või sõiduki pardadiagnostikasüsteemi käsitleva teabe kohta, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja mõne varasema versiooni alusel:






  — | esitab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul kõnealuse sõiduki tootjale taotluse teha kättesaadavaks käesoleva lisa punktis 2.1 nõutud teave; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Kui tüübikinnitusasutus saab osade, diagnostikavahendite või katseseadmete tootjalt, kes on asjast huvitatud, taotluse sellise mootorisüsteemi või sõiduki pardadiagnostikasüsteemi käsitleva teabe kohta, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja mõne varasema versiooni alusel:

—

esitab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul kõnealuse sõiduki tootjale taotluse teha kättesaadavaks käesoleva lisa punktis 2.1 nõutud teave;

| — | sõiduki tootja esitab selle teabe tüübikinnitusasutusele kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist; |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja esitab selle teabe tüübikinnitusasutusele kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist;

| — | tüübikinnitusasutus edastab selle teabe kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele ja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus lisab selle teabe käesoleva eeskirja 1. lisasse, mis käsitleb mootorisüsteemi või sõiduki tüübikinnitusalast teavet. |
| --- | --- |

—

tüübikinnitusasutus edastab selle teabe kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele ja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus lisab selle teabe käesoleva eeskirja 1. lisasse, mis käsitleb mootorisüsteemi või sõiduki tüübikinnitusalast teavet.

| 1.4. | Selle nõudega ei tunnistata kehtetuks ühtegi käesoleva eeskirja alusel varem antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist eeskirja alusel, mille kohaselt tüübikinnitus algselt anti. |
| --- | --- |

1.4.

Selle nõudega ei tunnistata kehtetuks ühtegi käesoleva eeskirja alusel varem antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist eeskirja alusel, mille kohaselt tüübikinnitus algselt anti.

| 1.5. | Teavet saab taotleda ainult selliste varu- ja talitlusosade puhul, mille kohta kehtib ÜRO tüübikinnituse nõue, või osade puhul, mis kujutavad endast osa süsteemist, mille kohta kehtib ÜRO tüübikinnituse nõue. |
| --- | --- |

1.5.

Teavet saab taotleda ainult selliste varu- ja talitlusosade puhul, mille kohta kehtib ÜRO tüübikinnituse nõue, või osade puhul, mis kujutavad endast osa süsteemist, mille kohta kehtib ÜRO tüübikinnituse nõue.

| 1.6. | Teabetaotlusesse märgitakse selle mootorisüsteemi või sõiduki mudeli täpne kirjeldus, mille kohta teavet taotletakse. Taotluses tuleb kinnitada, et teavet soovitakse varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade või komponentide või diagnostikavahendite või katseseadmete väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

Teabetaotlusesse märgitakse selle mootorisüsteemi või sõiduki mudeli täpne kirjeldus, mille kohta teavet taotletakse. Taotluses tuleb kinnitada, et teavet soovitakse varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade või komponentide või diagnostikavahendite või katseseadmete väljatöötamiseks.

2.   PARDADIAGNOSTIKA ANDMED

| 2.1. | Mootori või sõiduki valmistaja peab esitama järgmise lisateabe, et võimaldada toota pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvaid varu- ja talitlusosi, diagnostikavahendeid ja katseseadmeid, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või kui see on tootjate või algseadmete valmistajatega seotud tarnijate oskusteabe osa. |
| --- | --- |

2.1.

Mootori või sõiduki valmistaja peab esitama järgmise lisateabe, et võimaldada toota pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvaid varu- ja talitlusosi, diagnostikavahendeid ja katseseadmeid, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või kui see on tootjate või algseadmete valmistajatega seotud tarnijate oskusteabe osa.

| 2.1.1. | Mootorile või sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite liik ja arv. |
| --- | --- |

2.1.1.

Mootorile või sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite liik ja arv.

| 2.1.2. | Selle pardadiagnostika tõendamistsükli tüübi kirjeldus, mida kasutati mootorile või sõidukile algse tüübikinnituse andmisel seoses pardadiagnostikasüsteemi poolt jälgitava osaga. |
| --- | --- |

2.1.2.

Selle pardadiagnostika tõendamistsükli tüübi kirjeldus, mida kasutati mootorile või sõidukile algse tüübikinnituse andmisel seoses pardadiagnostikasüsteemi poolt jälgitava osaga.

| 2.1.3. | Üksikasjalik dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning tõrgete avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitava osa kohta esitatud ka jälgitavate teiseste parameetrite loetelu ja kõigi selliste kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega), mis on seotud heidet mõjutavate ja mittemõjutavate jõuülekande osadega, juhul kui nende osade seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerimise kindlakstegemisel. Eelkõige, kui teatavate sõidukitüüpide puhul kasutatakse sidelüli, mis vastab standardile ISO 15765-4 „Maanteesõidukid – Kontrolleriala võrgu (CAN) diagnostika – 4. osa: „Nõuded heidet mõjutavatele seadmetele”, tuleb iga ID-tugiteenusega pardadiagnostika seireseadme kohta esitada üksikasjalik selgitus režiimidega $ 05 (Test ID $ 21–FF) ja $ 06 seotud andmete kohta ning režiimiga $06 (Test ID $ 00–FF) seotud andmete kohta.
  Üksikasjalik selgitus tuleb esitada ka muude kommunikatsiooniprotokollide standardite kasutamise korral. |
| --- | --- |

2.1.3.

Üksikasjalik dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning tõrgete avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitava osa kohta esitatud ka jälgitavate teiseste parameetrite loetelu ja kõigi selliste kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega), mis on seotud heidet mõjutavate ja mittemõjutavate jõuülekande osadega, juhul kui nende osade seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerimise kindlakstegemisel. Eelkõige, kui teatavate sõidukitüüpide puhul kasutatakse sidelüli, mis vastab standardile ISO 15765-4 „Maanteesõidukid – Kontrolleriala võrgu (CAN) diagnostika – 4. osa: „Nõuded heidet mõjutavatele seadmetele”, tuleb iga ID-tugiteenusega pardadiagnostika seireseadme kohta esitada üksikasjalik selgitus režiimidega $ 05 (Test ID $ 21–FF) ja $ 06 seotud andmete kohta ning režiimiga $06 (Test ID $ 00–FF) seotud andmete kohta.

Üksikasjalik selgitus tuleb esitada ka muude kommunikatsiooniprotokollide standardite kasutamise korral.

| 2.1.4. | Käesolevas punktis nõutud teabe esitamiseks võib täita näiteks järgmise tabeli:












  Osa | Veakood | Seirestrateegia | Vea avastamise kriteeriumid | Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid | Teisesed parameetrid | Ettevalmistus | Tõendamiskatse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR katalüsaator | P20EE | NOx andurite 1 ja 2 signaalid | 1. ja 2. anduri signaalide erinevus | 2.tsükkel | Mootori pöörlemiskiirus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reaktiivi mõju, heitgaasi massivool | Üks pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivitusosa) | Pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivitusosa) |

2.1.4.

Käesolevas punktis nõutud teabe esitamiseks võib täita näiteks järgmise tabeli:

Osa

Veakood

Seirestrateegia

Vea avastamise kriteeriumid

Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid

Teisesed parameetrid

Ettevalmistus

Tõendamiskatse

SCR katalüsaator

P20EE

NOx andurite 1 ja 2 signaalid

1. ja 2. anduri signaalide erinevus

2.tsükkel

Mootori pöörlemiskiirus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reaktiivi mõju, heitgaasi massivool

Üks pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivitusosa)

Pardadiagnostika katsetsükkel (WHTC kuumkäivitusosa)

---

15. LISA

TEHNILISED NÕUDED DIISLI- JA GAASKÜTUSEL TÖÖTAVATELE SEGAKÜTUSELISTELE MOOTORITELE JA SÕIDUKITELE

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse segakütuseliste mootorite ja segakütuseliste sõidukite suhtes.

2.   MÕISTED JA LÜHENDID

2.1.   „Gaaskütuse energiategur” (GER)– segakütuselise mootori puhul gaaskütuse energiasisalduse suhtarv (protsendina) (1) mõlema kütuse (diisli- ja gaaskütus) energiasisaldusest.

2.2.   „Gaaskütuse keskmine suhtarv”– gaaskütuse keskmine energiategur, arvutatuna konkreetse talitlustsükli kestel.

2.3.   „1A-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor”– segakütuseline mootor, mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis ei ole madalam kui 90 protsenti (GERWHTC ≥ 90 %), ning mis tühikäigul ei kasuta ainuüksi diislikütust ja millel puudub diislirežiim.

2.4.   „1B-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor”– segakütuseline mootor, mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis ei ole madalam kui 90 protsenti (GERWHTC ≥ 90 %), ning mis segakütuserežiimil ei kasuta tühikäigul ainuüksi diislikütust ja millel on olemas diislirežiim.

2.5.   „2A-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor”– segakütuseline mootor, mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis jääb vahemikku 10–90 protsenti (10 % < GERWHTC < 90 %), ning millel puudub diislirežiim, või mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis ei ole madalam kui 90 protsenti (GERWHTC ≥ 90 %), kuid mis tühikäigul kasutab ainuüksi diislikütust ning millel puudub diislirežiim.

2.6.   „2B-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor”– segakütuseline mootor, mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis jääb vahemikku 10–90 protsenti (10 % < GERWHTC < 90 %), ning millel on olemas diislirežiim, või mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis ei ole madalam kui 90 protsenti (GERWHTC ≥ 90 %), kuid mis tühikäigul võib kasutada ainuüksi diislikütust ning millel on olemas diislirežiim.

2.7.   „3B-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor” (2)
  – segakütuseline mootor, mis töötab WHTC kuumkäivitusega katsetsüklis gaaskütuse keskmise suhtarvuga, mis ei ületa 10 protsenti (GERWHTC ≤ 10 %), ning millel on olemas diislirežiim.

3.   TÜÜBIKINNITUSE ERINÕUDED SEGAKÜTUSE PUHUL

3.1.   Segakütuseline mootoritüüpkond

3.1.1.   Segakütuselisse mootoritüüpkonda kuulumise kriteeriumid

Kõik segakütuselisse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid peavad kuuluma samasse punktis 2 määratletud segakütuseliste mootorite tüüpi (3) ja töötama sama tüüpi kütustega või, olenevalt asjaoludest, kütustega, mis on käesoleva eeskirja alusel tunnistatud samasse kütuserühma kuuluvaks.

Kõik segakütuselisse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid peavad vastama diiselmootorite tüüpkonda kuulumise kriteeriumidele, mis on sätestatud käesolevas eeskirjas.

Vahe suurima ja väikseima GERWHTC vahel (s.t suurim GERWHTC miinus väikseim GERWHTC) ei tohi ühe segakütuselise mootoritüüpkonna piires ületada 30 protsenti.

3.1.2.   Algmootori valik

Segakütuselise mootoritüüpkonna algmootori valimisel lähtutakse kriteeriumidest, mis on sätestatud käesolevas eeskirjas diiselmootorite tüüpkonna algmootori valimiseks.

4.   ÜLDNÕUDED

4.1.   Segakütuseliste mootorite ja sõidukite töörežiimid

4.1.1.   Tingimused, mil segakütuseline mootor töötab diislirežiimil

Segakütuseline mootor võib töötada diislirežiimil üksnes juhul, kui see on diislirežiimil töötades sertifitseeritud vastavalt kõikidele käesoleva eeskirja nõuetele, mis käsitlevad diiselmootoreid.

Kui segakütuseline mootor töötatakse välja juba sertifitseeritud diiselmootori põhjal, siis on vaja diislirežiimil töötamiseks uut sertifitseerimist.

4.1.2.   Tingimused, mil segakütuseline raskeveoki mootor võib tühikäigul kasutada üksnes diislikütust

4.1.2.1.   1A-tüübi segakütuselised raskeveokite mootorid ei tohi tühikäigul kasutada ainuüksi diislikütust, välja arvatud punktis 4.1.3 sätestatud tingimustel soojendamiseks ja käivitamiseks.

4.1.2.2.   1B-tüübi segakütuselised raskeveokite mootorid ei tohi tühikäigul kasutada ainuüksi diislikütust segakütuserežiimil olles.

4.1.2.3.   2A-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuselised raskeveokite mootorid võivad tühikäigul kasutada ainuüksi diislikütust.

4.1.3.   Tingimused, mil segakütuseline raskeveoki mootor võib soojendusel või käivitamisel kasutada üksnes diislikütust

4.1.3.1.   1B-, 2B- või 3B-tüübi segakütuseline mootor võib soojendusel või käivitamisel kasutada üksnes diislikütust. Ent sellisel juhul peab ta töötama diislirežiimil.

4.1.3.2.   1A- või 2A-tüübi segakütuseline mootor võib soojendusel või käivitamisel kasutada üksnes diislikütust. Ent sellisel juhul tunnistatakse see strateegia heitekontrolli abistrateegiaks ja tuleb täita järgmised lisatingimused:

| 4.1.3.2.1. | strateegia lakkab olemast aktiivne, kui jahutusvedelik on saavutanud temperatuuri 343 K (70 °C), või 15 minuti jooksul pärast aktiveerimist, olenevalt sellest, kumb olukord saabub varem; ning |
| --- | --- |

4.1.3.2.1.

strateegia lakkab olemast aktiivne, kui jahutusvedelik on saavutanud temperatuuri 343 K (70 °C), või 15 minuti jooksul pärast aktiveerimist, olenevalt sellest, kumb olukord saabub varem; ning

| 4.1.3.2.2. | Kui see strateegia on aktiivne, aktiveeritakse hooldusrežiim. |
| --- | --- |

4.1.3.2.2.

Kui see strateegia on aktiivne, aktiveeritakse hooldusrežiim.

4.2.   Hooldusrežiim

4.2.1.   Tingimused, mille alusel segakütuselised mootorid ja sõidukid töötavad hooldusrežiimil

Kui mootor töötab hooldusrežiimil, peavad segakütuselisel sõidukil kehtima talitluspiirangud ja sõiduk on ajutiselt vabastatud käesolevas eeskirjas sätestatud heitgaaside, pardadiagnostika ja NOx kontrolliga seotud nõuetest.

4.2.2.   Talitluspiirangud hooldusrežiimis

Talitluspiirang, mis peab segakütuselistel sõidukitel valitsema, kui need töötavad hooldusrežiimil, on sama, mis lisas 11 sätestatud „teise taseme meeldetuletussüsteemis” aktiveeritud piirang.

Talitluspiirang ei tohi deaktiveeruda ei lisas 11 sätestatud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemide aktiveerumisel ega deaktiveerumisel.

Hooldusrežiimi aktiveerimine ja deaktiveerimine ei tohi aktiveerida ega deaktiveerida lisas 11 sätestatud hoiatus- ja meeldetuletussüsteeme.

Talitluspiirangute nõudeid on näitlikustatud 2. liites.

4.2.2.1.   Talitluspiirangu aktiveerimine

Talitluspiirang aktiveeritakse automaatselt, kui aktiveerub hooldusrežiim.

Kui hooldusrežiim aktiveerub punkti 4.2.3 kohaselt gaasi etteandesüsteemi rikke või ebanormaalse gaasikulu tõttu, muutub talitluspiirang aktiivseks pärast seda, kui sõiduk järgmist korda seisma jäetakse, või 30-minutilise töötamise järel pärast hooldusrežiimi aktiveerumist, olenevalt sellest, kumb sündmus toimub varem.

Kui hooldusrežiim aktiveerub seetõttu, et gaasipaak on tühi, muutub talitluspiirang aktiivseks niipea, kui hooldusrežiim on aktiveerunud.

4.2.2.2.   Talitluspiirangu deaktiveerimine

Talitluspiirangu süsteem deaktiveerub, kui sõiduk ei tööta enam hooldusrežiimil.

4.2.3.   Gaaskütuse puudumine segakütuserežiimil töötades

Et sõiduk saaks liikumist jätkata ja peamistest liiklusvoogudest väljuda, peab juhul, kui avastatakse tühi gaaskütuse paak või gaasi etteandesüsteemi rike vastavalt punktile 7.2 või ebanormaalne gaasikulu segakütuserežiimil töötamise ajal vastavalt punktile 7.3, toimuma järgmine:

| a) | 1A- ja 2A-tüübi segakütuselistel mootoritel peab aktiveeruma hooldusrežiim; |
| --- | --- |

a)

1A- ja 2A-tüübi segakütuselistel mootoritel peab aktiveeruma hooldusrežiim;

| b) | 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuselised mootorid peavad töötama diislirežiimil. |
| --- | --- |

b)

1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuselised mootorid peavad töötama diislirežiimil.

4.2.3.1.   Gaaskütuse puudumine – gaaskütuse paak tühi

Juhul, kui gaaskütuse paak on tühi, peab hooldusrežiim või, olenevalt punktis 4.2.3 sätestatud asjaoludest, diislirežiim aktiveeruma niipea, kui mootorisüsteem avastab, et paak on tühi.

Kui gaasi kogus paagis saavutab jälle taseme, mis nõudis punktis 4.3.2 sätestatud tühja paagi hoiatuse aktiveerumist, võib hooldusrežiimi deaktiveerida või, kui see on asjakohane, võib segakütuserežiimi uuesti aktiveerida.

4.2.3.2.   Gaaskütuse puudumine – gaasi etteandesüsteemi rike

Kui gaasi etteandesüsteemis on punkti 7.2 kohaselt rike, peab hooldusrežiim või, olenevalt punktis 4.2.3 sätestatud asjaoludest, diislirežiim aktiveeruma niipea, kui selle rikkega seotud veakood on saavutanud kinnitatud ja aktiivse oleku.

Niipea kui diagnostikasüsteem on leidnud, et riket enam ei esine, või kui teave, mis nõudis hooldusrežiimi aktiveerimist, kaasa arvatud tõrgetega seotud diagnostika veakoodid, on skanneriga kustutatud, võib hooldusrežiimi deaktiveerida või, kui see on asjakohane, võib segakütuserežiimi uuesti aktiveerida.

4.2.3.2.1.   Kui punktis 4.4 sätestatud loendur, mis on seotud rikkega gaasi etteandesüsteemis, ei ole nullis ja näitab seetõttu, et seirefunktsioon on avastanud olukorra, kus rike võis esineda teist või mitmendat korda, aktiveeritakse hooldusrežiim või, olenevalt asjaoludest, diislirežiim, kui diagnostika veakoodil on olek „võimalik”.

4.2.3.3.   Gaaskütuse puudumine – ebanormaalne gaasikulu

Kui segakütuserežiimis on gaasikulu punkti 7.3 kohaselt ebanormaalne, peab hooldusrežiim või, olenevalt punktis 4.2.3 sätestatud asjaoludest, diislirežiim aktiveeruma niipea, kui selle rikkega seotud veakood on saavutanud võimaliku oleku.

Niipea kui diagnostikasüsteem on leidnud, et riket enam ei esine, või kui teave, mis nõudis hooldusrežiimi aktiveerimist, kaasa arvatud tõrgetega seotud diagnostika veakoodid, on skanneriga kustutatud, võib hooldusrežiimi deaktiveerida või, kui see on asjakohane, võib segakütuserežiimi uuesti aktiveerida.

4.3.   Segakütuse näidikud

4.3.1.   Segakütuse töörežiimi näidik

Segakütuselised mootorid ja sõidukid peavad andma juhile visuaalselt märku sellest, millisel režiimil mootor töötab (segakütuserežiim, diislirežiim või hooldusrežiim).

Selle näidiku omadused ja asukoht jäetakse valmistaja otsustada ja need võivad kuuluda juba olemasolevasse visuaalsete märguannete süsteemi.

Seda näidikut võib täiendada teatekuvar. Käesolevas punktis osutatud teadete kuvamisel kasutatav süsteem võib olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikas, NOx kontrollimeetmete nõuetekohase talitluse või muude hooldustööde otstarbel.

Segakütuse töörežiimi näidiku visuaalne element ei tohi olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostika otstarbel (s.t rikkeindikaator), NOx kontrollimeetmete nõuetekohase talitluse jälgimiseks või muude hooldustööde otstarbel.

Ohutusteadetel on kuvamisel alati töörežiimi näitamise ees eelisõigus.

4.3.1.1.   Segakütuse režiiminäidik läheb hooldusrežiimi peale niipea, kui hooldusrežiim aktiveeritakse (s.t enne, kui see tegelikult aktiivseks muutub), ja näitab seda seni, kuni hooldusrežiim on aktiivne.

4.3.1.2.   Segakütuse režiiminäidik läheb vähemalt üheks minutiks segakütuserežiimi või diislirežiimi peale niipea, kui mootor töötab segakütuserežiimil või diislirežiimil. Seda režiimi peab ta näitama vähemalt ühe minuti jooksul, kui süütevõti pannakse süütelukku. Režiimi näidatakse ka juhi nõudmisel.

4.3.2.   Tühja gaaskütusepaagi hoiatussüsteem (segakütuse hoiatussüsteem)

Segakütuseline sõiduk peab olema varustatud segakütuse hoiatussüsteemiga, mis hoiatab juhti, kui gaaskütuse paak on tühjaks saamas.

Segakütuse hoiatussüsteem jääb aktiivseks, kuni paaki tangitakse kütust üle selle taseme, mille juures hoiatussüsteem aktiveerub.

Segakütuse hoiatussüsteemi talitluse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatussignaalid, mis annavad olulisi ohutusteateid.

Kui hoiatuse aktiveerumise põhjust ei ole kõrvaldatud, ei tohi segakütuse hoiatussüsteemi väljalülitamine olla võimalik skanneri abil.

4.3.2.1.   Segakütuse hoiatussüsteemi omadused

Segakütuse hoiatussüsteem koosneb visuaalsete märguannete süsteemist (ikoon, piktogramm vms), mis jäetakse valmistaja otsustada.

Sellesse võib valmistaja äranägemisel kuuluda ka helisignaal. Sellisel juhul võib juhil olla võimalik helisignaal välja lülitada.

Segakütuse hoiatussüsteemi visuaalne element ei tohi olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostika otstarbel (s.t rikkeindikaator), NOx kontrollimeetmete nõuetekohase talitluse jälgimiseks või muude hooldustööde otstarbel.

Peale selle võib segakütuse hoiatussüsteem kuvada lühiteateid, sealhulgas teateid, mis näitavad selgesti teekonna pikkust või aega, mis on jäänud talitluspiirangu aktiveerumiseni.

Käesolevas punktis osutatud teadete kuvamisel kasutatav süsteem võib olla sama, mida kasutatakse täiendavate pardadiagnostikateadete, NOx kontrollimeetmete nõuetekohase talitlusega seotud teadete või muude hooldustöödega seotud teadete jaoks.

Päästeteenistuse sõidukid või sõidukid, mis on konstrueeritud ja ehitatud kasutamiseks relvajõududes, kodanikukaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes, võib varustada seadmega, mis võimaldab hoiatussüsteemi visuaalse märguande hämardada.

4.4.   Gaasi etteande rikke loendur

Süsteem peab sisaldama loendussüsteemi, mis salvestab tundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud, sellal kui süsteem on avastanud rikke gaasi etteandesüsteemis vastavalt punktile 7.2.

4.4.1.   Loenduri aktiveerimise ja deaktiveerimise kriteeriumid ja mehhanismid peavad vastama 2. liites esitatud spetsifikatsioonidele.

4.4.2.   Punktis 4.4 nimetatud loenduri olemasolu ei ole nõutav, kui valmistaja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada (nt strateegia kirjelduse, eksperimentaalelementide vms abil), et juhul, kui avastatakse rike, lülitub segakütuseline mootor automaatselt ümber diislirežiimile.

4.5.   Segakütuse näidikute ja talitluspiirangu tõendamine

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse taotlemisel peab valmistaja tõendama segakütuse näidikute talitlust ja talitluspiirangu tööd vastavalt 3. liite sätetele.

4.6.   Teatatud pöördemoment

4.6.1.   Teatatud pöördemoment juhul, kui segakütuseline mootor töötab segakütuserežiimil

Kui segakütuseline mootor töötab segakütuserežiimil:

| a) | Pöördemomendi võrdluskõver, mis peab olema kättesaadav vastavalt 9.B lisas sätestatud ja 8. lisas osutatud andmevoo informatsiooniga seotud nõuetele, on see, mis saadakse 4. lisa kohaselt, kui mootorit katsetatakse mootori katsestendil segakütuserežiimis; |
| --- | --- |

a)

Pöördemomendi võrdluskõver, mis peab olema kättesaadav vastavalt 9.B lisas sätestatud ja 8. lisas osutatud andmevoo informatsiooniga seotud nõuetele, on see, mis saadakse 4. lisa kohaselt, kui mootorit katsetatakse mootori katsestendil segakütuserežiimis;

| b) | salvestatud tegelikud pöördemomendid (märgitud pöörde- ja hõõrdemoment) saadakse segakütuse põlemisel, mitte ainuüksi diislikütusel töötades. |
| --- | --- |

b)

salvestatud tegelikud pöördemomendid (märgitud pöörde- ja hõõrdemoment) saadakse segakütuse põlemisel, mitte ainuüksi diislikütusel töötades.

4.6.2.   Teatatud pöördemoment juhul, kui segakütuseline mootor töötab diislirežiimil

Kui segakütuseline mootor töötab diislirežiimil, on pöördemomendi võrdluskõveraks, mis peab olema kättesaadav vastavalt 9.B lisas sätestatud ja 8. lisas osutatud andmevoo informatsiooniga seotud nõuetele, kõver, mis saadakse 4. lisa kohaselt, kui mootorit katsetatakse katsestendil diislirežiimis.

4.7.   Tsükliväliste heidete ja töötava sõiduki heitkoguste piiramise nõuded

Segakütuselised mootorid peavad vastama 10. lisa nõuetele, olenemata sellest, kas nad töötavad segakütuserežiimil või (1B-, 2B- ja 3B-tüübi puhul) diislirežiimil.

4.7.1.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katsed sertifitseerimisel

10. lisas nõutud kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatsetel, mis tehakse tüübikinnituse ajal, katsetatakse segakütuselise mootoritüüpkonna algmootorit oludes, kus see töötab segakütuserežiimil.

4.7.1.1.   Segakütuseliste 1B, 2B- ja 3B-tüübi mootorite puhul tehakse üks täiendav kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse diislirežiimil sama mootori ja sama sõidukiga vahetult pärast või enne segakütuserežiimil tehtavat kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatset.

Sellisel juhul võib sertifitseeringu anda ainult siis, kui kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete tõendamiskatse niihästi segakütuse- kui ka diislirežiimil on loetud läbituks.

4.7.2.   Täiendavad nõuded

4.7.2.1.   Lubatud on segakütuselise mootori kohanemisstrateegiad, juhul kui:

| a) | mootor vastab endiselt samale segakütuseliste raskeveokimootorite tüübile (1A, 2B vms), mis deklareeriti tüübikinnitusel, ning |
| --- | --- |

a)

mootor vastab endiselt samale segakütuseliste raskeveokimootorite tüübile (1A, 2B vms), mis deklareeriti tüübikinnitusel, ning

| b) | 2. tüübi mootori puhul ei ole neist tulenev erinevus suurima ja väikseima GERWHTC väärtuse vahel tüüpkonna piires mitte kunagi suurem kui punktis 3.1.1 sätestatud protsendimäär ning |
| --- | --- |

b)

2. tüübi mootori puhul ei ole neist tulenev erinevus suurima ja väikseima GERWHTC väärtuse vahel tüüpkonna piires mitte kunagi suurem kui punktis 3.1.1 sätestatud protsendimäär ning

| c) | strateegiad deklareeritakse ja need vastavad 10. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

c)

strateegiad deklareeritakse ja need vastavad 10. lisa nõuetele.

5.   TALITLUSNÕUDED

5.1.   1A- ja 1B-tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite heite piirnormid

5.1.1.   1A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil töötavatele 1B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele kehtivad samad heite piirnormid, mis on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3 ottomootoritele.

5.1.2.   Diislirežiimil töötavatele 1B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele kehtivad samad heite piirnormid, mis on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3 diiselmootoritele.

5.2.   2A- ja 2B-tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite heite piirnormid

5.2.1.   WHSC katsetsükli jooksul kehtivad heite piirnormid

5.2.1.1.   2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele kehtivad WHSC katsetsükli jooksul samad heite piirnormid (sh tahkete osakeste piirarv), mis on kehtestatud diiselmootoritele WHSC katsetsükli ajaks ja sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3.

5.2.1.2.   Diislirežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele kehtivad WHSC katsetsükli jooksul samad heite piirnormid (sh tahkete osakeste piirarv), mis on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3 diiselmootoritele.

5.2.2.   WHTC katsetsükli jooksul kehtivad heite piirnormid

5.2.2.1.   Heite piirnormid CO, NOx, NH3 ja tahkete osakeste massi puhul

CO, NOx, NH3 ja tahkete osakeste massi heite piirnormid, mis kehtivad WHTC katsetsükli jooksul 2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele, on samad, mis on kehtestatud WHTC katsetsükli ajaks nii diisel- kui ka ottomootoritele ja sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3.

5.2.2.2.   Süsivesinike heite piirnormid

5.2.2.2.1.   Maagaasil töötavad mootorid

THC, NMHC, ja CH4 heite piirnormid, mis kehtivad WHTC katsetsükli jooksul 2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil maagaasil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele, arvutatakse piirnormidest, mis on kehtestatud WHTC katsetsükli ajaks diisel- ja ottomootoritele ja sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3. Arvutamise kord on esitatud käesoleva lisa punktis 5.3.

5.2.2.2.2.   Veeldatud naftagaasil töötavad mootorid

THC heite piirnormid, mis kehtivad WHTC katsetsükli jooksul 2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil veeldatud naftagaasil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele, on samad, mis on kehtestatud WHTC katsetsükli ajaks diiselmootoritele ja sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3.

5.2.2.3.   Tahkete osakeste arvu piirnorm

5.2.2.3.1.   Tahkete osakeste piirarv, mis kehtib WHTC katsetsükli jooksul 2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele, on sama, mis on kehtestatud WHTC katsetsükli ajaks diiselmootoritele ja sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3. Kui ottomootoritele WHTC katsetsükli ajaks kehtestatud tahkete osakeste piirarv on määratud käesoleva eeskirja punktis 5.3, siis kohaldatakse 2A- ja 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele selle tsükli ajal kehtivate piirnormide arvutamisel punkti 5.2.4 nõudeid.

5.2.2.3.2.   Diislirežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele kehtivad WHTC katsetsükli jooksul samad heite piirnormid (sh tahkete osakeste piirarv), nagu on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.3 diiselmootoritele.

5.2.3.   Süsivesinike piirnormid (mg/kWh), mis kehtivad 2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele WHTC katsetsükli ajal.

Järgmine arvutamiskord kehtib 2A- ja 2B-tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite puhul, mida katsetatakse WHTC tsüklis, sellal kui nad töötavad segakütuserežiimil:

Arvutatakse gaaskütuse keskmine energiategur GERWHTC WHTC kuumkäivitusega katsetsükli käigus.

Arvutatakse vastav THCGER (mg/kWh), kasutades järgmist valemit:

Formula

Määratakse kohaldatav THC piirnorm (mg/kWh), kasutades järgmist meetodit:

| | Kui THCGER ≤ CH4PI, siis






  a) | THC piirnorm = THCGER; ning |
| --- | --- | --- |

Kui THCGER ≤ CH4PI, siis

a)

THC piirnorm = THCGER; ning

| b) | CH4 ja NMHC piirnorme ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

CH4 ja NMHC piirnorme ei kohaldata.

| | Kui THCGER > CH4PI, siis






  a) | THC piirnorme ei kohaldata ning |
| --- | --- | --- |

Kui THCGER > CH4PI, siis

a)

THC piirnorme ei kohaldata ning

| b) | Kohaldatakse nii NMHCPI kui ka CH4PI piirnorme. |
| --- | --- |

b)

Kohaldatakse nii NMHCPI kui ka CH4PI piirnorme.

Selle meetodi puhul:

| | NMHCPI on NMHC heite piirnorm WHTC katsetsükli kestel, mis on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 kehtestatud ottomootorite suhtes; |
| --- | --- |

NMHCPI on NMHC heite piirnorm WHTC katsetsükli kestel, mis on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 kehtestatud ottomootorite suhtes;

| | CH4PI on CH4 heite piirnorm WHTC katsetsükli kestel, mis on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 kehtestatud ottomootorite suhtes. |
| --- | --- |

CH4PI on CH4 heite piirnorm WHTC katsetsükli kestel, mis on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 kehtestatud ottomootorite suhtes.

Joonis 1

Süsivesinike piirnormid 2. tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite puhul, mis töötavad WHTC tsükli kestel segakütuserežiimil (maagaasi kasutavad segakütuselised mootorid)

5.2.4.   Tahkete osakeste piirarv (#/kWh), mis kehtib 2A-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele ja segakütuserežiimil töötavatele 2B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele WHTC katsetsükli ajal.

Kui ottomootoritele WHTC katsetsükli kestel kehtiv tahkete osakeste piirarv on määratud käesoleva eeskirja punktis 5.3, rakendatakse 1A-, 1B-, 2A- ja 2B-tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite puhul, mida katsetatakse WHTC tsüklis, sellal kui nad töötavad segakütuserežiimil, järgmist arvutamise korda:

arvutatakse gaaskütuse keskmine suhtarv GERWHTC WHTC kuumkäivitusega katsetsükli käigus, seejärel

arvutatakse tahkete osakeste piirarv PN limitWHTC (#/kWh), mida kohaldatakse WHTC katsetsükli käigus, kasutades järgmist valemit (lineaarne interpolatsioon diisel- ja ottomootorite tahkete osakeste piirarvu vahel):

Formula

kus:

| | PN limitPI/WHTC on tahkete osakeste piirarv, mis kehtib WHTC tsükli kestel ottomootorite suhtes; |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC on tahkete osakeste piirarv, mis kehtib WHTC tsükli kestel ottomootorite suhtes;

| | PN limitCI/WHTC on tahkete osakeste piirarv, mis kehtib WHTC tsükli kestel diiselmootorite suhtes. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC on tahkete osakeste piirarv, mis kehtib WHTC tsükli kestel diiselmootorite suhtes.

Joonis 2

Tahkete osakeste piirarv 2. tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite puhul, mis töötavad WHTC tsükli kestel segakütuserežiimis

5.3.   Segakütuserežiimil töötavate 3B-tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite heite piirnormid

Heite piirnormid, mis kehtivad 3B-tüübi segakütuselistele raskeveokimootoritele, kui need töötavad segakütuse- või diislirežiimil, on samad heite piirnormid, mis kehtivad diiselmootoritele.

5.4.   Vastavustegurid

Põhimõtteliselt tuleb heite piirnorm, mida kohaldatakse kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse tegemisel kasutatava vastavusteguri puhul, olenemata sellest, kas tegemist on sertifitseerimisel tehtava kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katsega või katsega, mis tehakse, kui kontrollitakse ja tõendatakse kasutusel olevate mootorite ja sõidukite vastavust, määrata tegeliku GER põhjal, mis arvutatakse maanteekatse käigus mõõdetud kütusekulu põhjal.

Kui aga puudub usaldusväärne viis mõõta gaas- või diislikütuse kulu, on valmistajal lubatud kasutada WHTC kuumkäivitustsüklis mõõdetud GERWHTC.

6.   TÕENDAMISNÕUDED

6.1.   Segakütuseliste mootoritega tehakse tabelis 1 sätestatud laborikatsed.

Tabel 1

Laborikatsed, mis tuleb teha segakütuselise mootoriga

| | Tüüp 1A | Tüüp 1B | Tüüp 2A | Tüüp 2B | Tüüp 3B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Segakütuserežiim:

  NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Segakütuserežiim:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Diislirežiim:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Diislirežiim:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | ei katsetata | Segakütuserežiim:

  ei katsetata | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Segakütuserežiim:

  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Diislirežiim:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Diislirežiim:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WNTE laborikatse | ei katsetata | Segakütuserežiim:

  ei katsetata | [HC]; CO; NOx; PM | Segakütuserežiim:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Diislirežiim:

  THC; CO; NOx; PM | Diislirežiim:

  THC; CO; NOx; PM |

Tüüp 1A

Tüüp 1B

Tüüp 2A

Tüüp 2B

Tüüp 3B

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Segakütuserežiim:

NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

Segakütuserežiim:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Diislirežiim:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Diislirežiim:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

ei katsetata

Segakütuserežiim:

ei katsetata

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Segakütuserežiim:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Diislirežiim:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Diislirežiim:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WNTE laborikatse

ei katsetata

Segakütuserežiim:

ei katsetata

[HC]; CO; NOx; PM

Segakütuserežiim:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Diislirežiim:

THC; CO; NOx; PM

Diislirežiim:

THC; CO; NOx; PM

6.2.   Tõendamine tüübikinnituse saanud segakütuselise raskeveokimootori paigaldamise puhul

Lisaks käesoleva eeskirja nõuetele, mis on seotud sellise mootori paigaldamisega, mis on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tõendada segakütuselise mootori õiget paigaldamist sõidukile, lähtudes asjakohastest konstruktsioonielementidest, kontrolltestide tulemustest jms. Tõendamisel tuleb käsitleda järgmiste elementide vastavust käesolevas lisas sätestatud nõuetele:

| a) | segakütuse näidikud ja hoiatussüsteemid, nagu on sätestatud käesolevas lisas (piktogrammid, aktiveerimisskeemid jne); |
| --- | --- |

a)

segakütuse näidikud ja hoiatussüsteemid, nagu on sätestatud käesolevas lisas (piktogrammid, aktiveerimisskeemid jne);

| b) | kütusemahutid; |
| --- | --- |

b)

kütusemahutid;

| c) | sõiduki talitlus hooldusrežiimis. |
| --- | --- |

c)

sõiduki talitlus hooldusrežiimis.

Kontrollitakse näidiku õiget valgustust ja hoiatussüsteemi aktiveerumist. Siiski ei tohi ükski kontroll nõuda mootorisüsteemi mahamonteerimist (nt võidakse valida elektriline lahtiühendus).

6.3.   Tõendamisnõuded 2. tüübi mootori puhul

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid, millest nähtub, et segakütuselise mootoritüüpkonna kõikide liikmete GERWHTC ulatus jääb punktis 3.1.1 sätestatud protsendimäära piiresse (kasutades näiteks algoritme, funktsionaalseid analüüse, arvutusi, simulatsioone, varasemate katsete tulemusi vms).

6.4.   Täiendavad tõendamisnõuded kütuserühmade universaalse tüübikinnituse puhul

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kohanduskatsele kahe tõendamiskatse vahel lisada maksimaalselt kaks korda WHTC viimased 10 minutit.

6.5.   Nõuded segakütuselise mootori vastupidavuse tõendamiseks

Kohaldatakse 7. lisa sätteid.

7.   PARDADIAGNOSTIKA NÕUDED

7.1.   Pardadiagnostika üldnõuded

Kõik segakütuselised mootorid ja sõidukid peavad vastama 9.A lisas sätestatud nõuetele, mis kehtivad diiselmootorite suhtes, olenemata sellest, kas nad töötavad segakütuse- või diislirežiimil.

Juhul kui segakütuseline mootorisüsteem on varustatud hapnikuanduri(te)ga, kohaldatakse 9.B lisa 3. liite punktis 13 olevaid gaasimootorite suhtes kehtivaid nõudeid.

Juhul kui segakütuseline mootorisüsteem on varustatud kolmeastmelise katalüsaatoriga, kohaldatakse 9.B lisa 3. liite punktides 7, 10 ja 15 olevaid gaasimootorite suhtes kehtivaid nõudeid.

7.1.1.   Täiendavad pardadiagnostika üldnõuded 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite ja sõidukite puhul.

7.1.1.1.   Rikete puhul, mille avastamine ei sõltu mootori töörežiimist, ei tohi 9.B lisas sätestatud mehhanismid, mis on seotud diagnostika veakoodi olekuga, olla sõltuvad mootori töörežiimist (näiteks kui diagnostika veakood on saavutanud oleku „võimalik” segakütuserežiimis, jõuab see olekusse „kinnitatud ja aktiivne” järgmisel korral, mil tõrge avastatakse, isegi kui see juhtub diislirežiimil).

7.1.1.2.   Rikete puhul, mille avastamine sõltub mootori töörežiimist, ei tohi diagnostika veakoodid saavutada varasemat aktiivset olekut režiimil, mis erineb sellest režiimist, mil veakood sai kinnitatud ja aktiivse oleku.

7.1.1.3.   Töörežiimi muutus (segakütuselt diislile või vastupidi) ei tohi peatada ega lähtestada pardadiagnostikamehhanisme (loendureid jms). Selliste rikete puhul aga, mille avastamine sõltub tegelikust töörežiimist, võivad nende riketega seotud loendurid valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul:

| a) | peatuda ja, kui see on asjakohane, säilitada oma hetkeväärtuse, kui töörežiim muutub; |
| --- | --- |

a)

peatuda ja, kui see on asjakohane, säilitada oma hetkeväärtuse, kui töörežiim muutub;

| b) | taaskäivituda ja, kui see on asjakohane, jätkata loendamist punktist, millel nad peatusid, kui mootor läheb tagasi endisele töörežiimile. |
| --- | --- |

b)

taaskäivituda ja, kui see on asjakohane, jätkata loendamist punktist, millel nad peatusid, kui mootor läheb tagasi endisele töörežiimile.

7.1.1.4.   Töörežiimi võimalikku mõju rikete avastamisele ei tohi kasutada selleks, et pikendada talitluspiirangu aktiveerumiseni kuluvat aega.

7.1.1.5.   1B-, 2B- või 3B-tüübi segakütuselise mootori puhul määrab valmistaja, millised rikked sõltuvad töörežiimist. See teave lisatakse 9.B lisa punkti 8.1 alapunktis a nõutud infopaketti. Töörežiimist sõltumise põhjendus lisatakse 9.B lisa punkti 8.1 alapunktis a nõutud infopaketti.

7.1.1.6.   9.B lisa 5. liite tabelisse 1 lisatakse järgmine teave.

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul segakütuselise mootori töörežiim (segakütuse- või diisli-) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul segakütuselise mootori töörežiim (segakütuse- või diisli-)

x

x

7.2.   Gaasi etteandesüsteemi seire

Segakütuselised raskeveokimootorid ja rakseveokid peavad mootorisüsteemis jälgima gaasi etteandesüsteemi (sh signaale, mis tulevad väljastpoolt mootorisüsteemi) vastavalt 9.B lisa 3. liite punkti 1 kirjeldusele – osade seire.

7.3.   Gaaskütuse kulu seire

Segakütuselised sõidukid peavad olema varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks gaaskütuse kulu ja võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele. Ebanormaalset gaaskütuse kulu (nt 50-protsendiline kõrvalekalle gaaskütuse tavapärasest kulust) tuleb jälgida – talitluse seire.

Gaaskütuse ebapiisava kulu seirefunktsioon peab segakütuserežiimil töötamise ajal toimima pidevalt, ent segakütuserežiimil on maksimaalne avastamisperiood 48 töötundi.

Seirefunktsiooni suhtes ei kehti talitluskoefitsiendi IUPR nõuded.

7.4.   Pardadiagnostikasüsteemi puudused

9.B lisa sätteid puuduste kohta, mis kehtivad diiselmootorite puhul, kohaldatakse ka segakütuseliste mootorite suhtes.

Puudust, mis esineb nii diisli- kui ka segakütuserežiimis, ei loeta kummagi režiimi puhul eraldi.

7.5.   Rikkeandmete kustutamine skanneriga

7.5.1.   Teabe kustutamine skanneriga, sealhulgas käesolevas lisas käsitletud riketega seotud diagnostika veakoodide kustutamine, peab toimuma kooskõlas 9.B lisaga.

7.5.2.   Rikkeandmete kustutamine peab olema võimalik ainult seisva mootoriga.

7.5.3.   Kui kustutatakse rikkeandmed, mis on seotud punktis 7.2 käsitletud gaasi etteandesüsteemiga, kaasa arvatud diagnostika veakoodid, ei tohi vastava rikkega seotud loenduri näitu kustutada.

8.   NÕUDED NOx KONTROLLIMEETMETE NÕUETEKOHASE TOIMIMISE TAGAMISEKS

8.1.   NOx kontrollimeetmete nõuetekohast toimimist käsitlevat 11. lisa kohaldatakse segakütuseliste raskeveokimootorite ja raskeveokite suhtes, olenemata sellest, kas need töötavad segakütuse- või diislirežiimil.

8.2.   Täiendavad pardadiagnostika üldnõuded 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite ja sõidukite puhul

8.2.1.   1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste raskeveokimootorite puhul loetakse 11. lisas määratletud esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul kehtivaks pöördemomendiks diisli- ja segakütuserežiimis saavutatavatest pöördemomentidest madalaim.

8.2.2.   Punkti 7.1.1 sätted, mis käsitlevad täiendavaid pardadiagnostika üldnõudeid 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite ja sõidukite puhul, kohaldatakse ka NOx kontrollisüsteemide nõuetekohase talitlusega seotud diagnostikasüsteemi suhtes.

Eelkõige:

| 8.2.2.1. | Töörežiimi võimalikku mõju rikete avastamisele ei tohi kasutada selleks, et pikendada talitluspiirangu aktiveerumiseni kuluvat aega. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Töörežiimi võimalikku mõju rikete avastamisele ei tohi kasutada selleks, et pikendada talitluspiirangu aktiveerumiseni kuluvat aega.

| 8.2.2.2. | Töörežiimi muutus (segakütuselt diislile või vastupidi) ei tohi peatada ega lähtestada mehhanisme (loendureid jms), mida kasutatakse 11. lisa nõuete täitmiseks. Kui aga mõni nendest mehhanismidest (näiteks mõni diagnostikasüsteem) sõltub tegelikust töörežiimist, võib selle mehhanismiga seotud loendur valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul:






  a) | peatuda ja, kui see on asjakohane, säilitada oma hetkeväärtuse, kui töörežiim muutub; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

Töörežiimi muutus (segakütuselt diislile või vastupidi) ei tohi peatada ega lähtestada mehhanisme (loendureid jms), mida kasutatakse 11. lisa nõuete täitmiseks. Kui aga mõni nendest mehhanismidest (näiteks mõni diagnostikasüsteem) sõltub tegelikust töörežiimist, võib selle mehhanismiga seotud loendur valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul:

a)

peatuda ja, kui see on asjakohane, säilitada oma hetkeväärtuse, kui töörežiim muutub;

| b) | taaskäivituda ja, kui see on asjakohane, jätkata loendamist punktist, millel see peatus, kui mootor läheb tagasi endisele töörežiimile. |
| --- | --- |

b)

taaskäivituda ja, kui see on asjakohane, jätkata loendamist punktist, millel see peatus, kui mootor läheb tagasi endisele töörežiimile.

9.   KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE JA MOOTORITE VASTAVUS NÕUETELE

Kasutusel olevate segakütuseliste mootorite ja sõidukite vastavust nõuetele kontrollitakse 8. lisa nõuete kohaselt.

Kaasaskantavaid heitemõõtmisseadmeid katsetatakse segakütuserežiimis.

9.1.   Segakütuseliste 1B, 2B- ja 3B-tüübi mootorite puhul tehakse üks täiendav kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse diislirežiimis sama mootori ja sama sõidukiga vahetult pärast või enne segakütuserežiimis tehtavat kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katset.

Sellisel juhul peab partii kohta tehtav positiivne või negatiivne otsus, mida võetakse arvesse 8. lisas sätestatud statistilises menetluses, põhinema järgmisel:

| a) | üksiksõiduki kohta tehakse positiivne otsus, kui kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse niihästi segakütuse- kui ka diislirežiimis loetakse läbituks; |
| --- | --- |

a)

üksiksõiduki kohta tehakse positiivne otsus, kui kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse niihästi segakütuse- kui ka diislirežiimis loetakse läbituks;

| b) | üksiksõiduki kohta tehakse negatiivne otsus, kui kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse kas segakütuse- või diislirežiimis loetakse mitteläbituks. |
| --- | --- |

b)

üksiksõiduki kohta tehakse negatiivne otsus, kui kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse kas segakütuse- või diislirežiimis loetakse mitteläbituks.

10.   TÄIENDAVAD KATSEMENETLUSED

10.1.   Täiendavate heitekatsete menetlus segakütuseliste mootorite puhul

10.1.1.   Lisaks käesoleva eeskirja (sh 4. lisa) nõuetele peavad segakütuselised mootorid heitekatsetel vastama 4. liite nõuetele.

10.2.   Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete täiendava heitekatse menetlus segakütuseliste mootorite puhul

10.2.1.   Kui segakütuseliste mootoritega tehakse kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete katse, peavad mootorid peale muude kaasaskantavaid heitemõõtmisseadmeid käsitlevate käesoleva eeskirja nõuete vastama 5. liite nõuetele.

10.2.2.   Pöördemomendi korrektsioon

Kui see on vajalik (näiteks gaaskütuse koostise varieerumisest tingituna), võib valmistaja otsustada korrigeerida elektroonilises kontrollplokis pöördemomendi signaali. Sellisel juhul kehtivad järgmised nõuded.

10.2.2.1.   PEMSi pöördemomendi signaali korrektsioon

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele kirjelduse suhte kohta, mis võimaldab tuletada pöördemomentidest, mis on heitekatse käigus saadud 2 asjakohase etalonkütusega, ja elektroonilises kontrolliplokis näidatavast pöördemomendist tegeliku pöördemomendi.

10.2.2.1.1.   Juhul, kui kahe etalonkütusega saadud pöördemomente võib pidada samasse suurusjärku kuuluvaks (s.t need jäävad käesoleva eeskirja punktis 9.4.2.5 sätestatud 7 protsendi piiresse), ei ole elektroonilise kontrollploki korrigeeritud väärtust vaja kasutada.

10.2.2.2.   PEMSi katsel arvesse võetav pöördemoment

PEMSi katsel (tööpõhine katsejärk) saadakse korrigeeritud pöördemoment sellise tuletamise tulemusena.

10.2.2.3.   Elektroonilise kontrollploki pöördemomendi signaali korrektsioon

Loetakse, et 8. lisa 4. liites sätestatud suurima pöördemomendi meetod tõendab, et sõiduki katsetamise käigus on saavutatud teatav punkt suurimate võrdluspöördemomentide kõverate vahel, mis on saadud mootori teatava pöörlemiskiiruse juures 2 asjakohase etalonkütusega katsetamisel.

Selle punkti väärtuse hindamisel võetakse tüübikinnitusasutuse nõusolekul aluseks kütuse tegelik koostis, kusjuures proov tuleb võtta mootorile võimalikult lähedalt, ja heitkoguste sertifitseerimiskatse käigus kummagi etalonkütusega saadud võimsuskõverad.

10.3.   Täiendavad sätted CO2 määramise kohta segakütuseliste mootorite puhul

12. lisa punkti 3.1, mis käsitleb CO2 heite määramist lahjendamata heitgaasis, ei kohaldata segakütuseliste mootorite suhtes. Selle asemel kehtivad järgmised sätted:

12. lisa punkti 4.3 kohaselt saadud katse keskmine mõõdetud kütusekulu võetakse aluseks katse keskmise CO2 heite arvutamisel.

Iga tarbitud kütuse mass võetakse aluseks käesoleva lisa punkti A.6.4 kohaselt katse käigus kütusesegu vesiniku molaarsuhte ja massifraktsioonide määramisel.

Kütuse kogumass määratakse valemite 23 ja 24 põhjal.

| | (23) |
| --- | --- |
| | (24) |

Formula

(23)

Formula

(24)

kus:

| mfuel,corr | mõlema kütuse korrigeeritud mass, g/katse |
| --- | --- |
| mfuel | mõlema kütuse kogumass, g/katse |
| mTHC | süsivesinike koguheite mass heitgaasis, g/katse |
| mCO | süsinikoksiidi heite mass heitgaasis, g/katse |
| mCO2,fuel | kütusest tulev CO2 heite mass, g/katse |
| wGAM | kütuste väävlisisaldus, protsendina massist |
| wDEL | kütuste lämmastikusisaldus, protsendina massist |
| wEPS | kütuste hapnikusisaldus, protsendina massist |
| α | kütuste vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| AC | süsiniku aatommass: 12,011 g/mol |
| AH | vesiniku aatommass: 1,0079 g/mol |
| MCO | süsinikoksiidi molekulmass: 28,011 g/mol |
| MCO2 | süsinikdioksiidi molekulmass: 44,01 g/mol |

mfuel,corr

mõlema kütuse korrigeeritud mass, g/katse

mfuel

mõlema kütuse kogumass, g/katse

mTHC

süsivesinike koguheite mass heitgaasis, g/katse

mCO

süsinikoksiidi heite mass heitgaasis, g/katse

mCO2,fuel

kütusest tulev CO2 heite mass, g/katse

wGAM

kütuste väävlisisaldus, protsendina massist

wDEL

kütuste lämmastikusisaldus, protsendina massist

wEPS

kütuste hapnikusisaldus, protsendina massist

α

kütuste vesiniku molaarsuhe (H/C)

AC

süsiniku aatommass: 12,011 g/mol

AH

vesiniku aatommass: 1,0079 g/mol

MCO

süsinikoksiidi molekulmass: 28,011 g/mol

MCO2

süsinikdioksiidi molekulmass: 44,01 g/mol

Karbamiidist tingitud CO2 heide arvutatakse valemi 25 põhjal:

| | (25) |
| --- | --- |

Formula

(25)

kus:

| mCO2,urea | karbamiidist tingitud CO2 heite mass, g/katse |
| --- | --- |
| curea | karbamiidi kontsentratsioon (%) |
| murea | karbamiidi kulu kogumass, g/katse |
| MCO(NH2)2 | karbamiidi molekulmass: 60,056 g/mol |

mCO2,urea

karbamiidist tingitud CO2 heite mass, g/katse

curea

karbamiidi kontsentratsioon (%)

murea

karbamiidi kulu kogumass, g/katse

MCO(NH2)2

karbamiidi molekulmass: 60,056 g/mol

CO2 koguheide arvutatakse valemi 26 põhjal:

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

Seejärel arvutatakse pidurdamisest tingitud CO2
  heide vastavalt 12. lisa punktile 3.3.

11.   NÕUDED DOKUMENTIDELE

11.1.   Dokumendid tüübikinnituse saanud segakütuselise raskeveokimootori paigaldamiseks sõidukile

Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori valmistaja peab oma mootorisüsteemi paigaldusdokumentidele lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et maanteel või vajaduse korral mujal kasutatav sõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele. Need dokumendid peavad sisaldama muu hulgas järgmist:

| a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh sätted, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh sätted, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga;

| b) | teostatav kontrolliprotseduur. |
| --- | --- |

b)

teostatav kontrolliprotseduur.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi tüübikinnitusprotsessi käigus.

11.1.1.   Kui sõiduki valmistaja, kes taotleb tüübikinnitust mootorisüsteemi sõidukile paigaldamise kohta, on sama valmistaja, kes on saanud tüübikinnituse segakütuselisele mootorile eraldi seadmestikuna, siis punktis 11.2 sätestatud dokumente ei nõuta.

---

(1)  Võttes aluseks madalama kütteväärtuse.

(2)  3A-tüübi segakütuselisi raskeveokimootoreid ei ole käesolevas eeskirjas määratletud ega lubatud.

(3)  Näiteks 1A-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor, 2B-tüübi segakütuseline raskeveoki mootor jne.

1. liide

Segakütuseliste raskeveokite ja nende mootorite tüübid – määratlused ja põhinõuded

| | GERWHTC

   (1) | Tühikäik diislil | Soojendus diislil | Töö üksnes diislil | Töö gaasi puudumisel | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tüüp 1A | GERWHTC ≥ 90 % | EI OLE lubatud | Lubatud üksnes hooldusrežiimis | Lubatud üksnes hooldusrežiimis | Hooldusrežiim | |
| Tüüp 1B | GERWHTC ≥ 90 % | Lubatud üksnes diislirežiimis | Lubatud üksnes diislirežiimis | Lubatud üksnes diisli- ja hooldusrežiimis | Diislirežiim | |
| Tüüp 2A | 10 % < GERWHTC < 90 % | Lubatud | Lubatud üksnes hooldusrežiimis | Lubatud üksnes hooldusrežiimis | Hooldusrežiim | GERWHTC ≥ 90 % lubatud |
| Tüüp 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | Lubatud | Lubatud üksnes diislirežiimis | Lubatud üksnes diisli- ja hooldusrežiimis | Diislirežiim | GERWHTC ≥ 90 % lubatud |
| Tüüp 3A | EI OLE MÄÄRATLETUD EGA LUBATUD |
| Tüüp 3B | GERWHTC ≤ 10 % | Lubatud | Lubatud üksnes diislirežiimis | Lubatud üksnes diisli- ja hooldusrežiimis | Diislirežiim | |

GERWHTC

   (1)

Tühikäik diislil

Soojendus diislil

Töö üksnes diislil

Töö gaasi puudumisel

Märkused

Tüüp 1A

GERWHTC ≥ 90 %

EI OLE lubatud

Lubatud üksnes hooldusrežiimis

Lubatud üksnes hooldusrežiimis

Hooldusrežiim

Tüüp 1B

GERWHTC ≥ 90 %

Lubatud üksnes diislirežiimis

Lubatud üksnes diislirežiimis

Lubatud üksnes diisli- ja hooldusrežiimis

Diislirežiim

Tüüp 2A

10 % < GERWHTC < 90 %

Lubatud

Lubatud üksnes hooldusrežiimis

Lubatud üksnes hooldusrežiimis

Hooldusrežiim

GERWHTC ≥ 90 % lubatud

Tüüp 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

Lubatud

Lubatud üksnes diislirežiimis

Lubatud üksnes diisli- ja hooldusrežiimis

Diislirežiim

GERWHTC ≥ 90 % lubatud

Tüüp 3A

EI OLE MÄÄRATLETUD EGA LUBATUD

Tüüp 3B

GERWHTC ≤ 10 %

Lubatud

Lubatud üksnes diislirežiimis

Lubatud üksnes diisli- ja hooldusrežiimis

Diislirežiim

---

(1)  See gaaskütuse keskmine energiategur GERWHTC arvutatakse WHTC kuumkäivitusega katsetsükli käigus.

2. Liide

Loenduri(te), hoiatussüsteemi, talitluspiirangu ning segakütuseliste mootorite ja sõidukite puhul töörežiimi aktiveerimine ja deaktiveerimine: kirjeldus ja illustratsioonid

A.2.1.   Loenduri mehhanismi kirjeldus

A.2.1.1.   Üldsätted

| A.2.1.1.1. | Et täita käesolevas lisas sätestatud nõudeid, peab süsteemis olema vähemalt üks loendur, mis registreerib mootori töötunde, mille jooksul süsteem on avastanud rikke gaasi etteandesüsteemis. |
| --- | --- |

A.2.1.1.1.

Et täita käesolevas lisas sätestatud nõudeid, peab süsteemis olema vähemalt üks loendur, mis registreerib mootori töötunde, mille jooksul süsteem on avastanud rikke gaasi etteandesüsteemis.

| A.2.1.1.2. | Loendur peab suutma loendada kuni 30 minutit tööaega. Loendusintervallid ei tohi olla pikemad kui 3 minutit. Süsteemi poolt lubatud suurima väärtuseni jõudmisel peab loendur selle väärtuse säilitama, välja arvatud juhul, kui on täidetud tingimused, mis lubavad loenduri nullida. |
| --- | --- |

A.2.1.1.2.

Loendur peab suutma loendada kuni 30 minutit tööaega. Loendusintervallid ei tohi olla pikemad kui 3 minutit. Süsteemi poolt lubatud suurima väärtuseni jõudmisel peab loendur selle väärtuse säilitama, välja arvatud juhul, kui on täidetud tingimused, mis lubavad loenduri nullida.

A.2.1.2.   Loenduri mehhanismi põhimõte

| A.2.1.2.1. | Loendur peab töötama järgmiselt:






  A.2.1.2.1.1. | Kui loendur alustab loendamist nullist, peab loendur hakkama loendama niipea, kui käesoleva lisa punkti 7.2 kohaselt on avastatud rike gaasi etteandes ja vastavale diagnostika veakoodile on antud kinnitatud ja aktiivne olek. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.

Loendur peab töötama järgmiselt:

A.2.1.2.1.1.

Kui loendur alustab loendamist nullist, peab loendur hakkama loendama niipea, kui käesoleva lisa punkti 7.2 kohaselt on avastatud rike gaasi etteandes ja vastavale diagnostika veakoodile on antud kinnitatud ja aktiivne olek.

| A.2.1.2.1.2. | Loendur peab loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma, kui leiab aset üksainus seiresündmus ja riket, mis loenduri algselt aktiveeris, enam ei avastata või kui rike on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.






  A.2.1.2.1.2.1. | Samuti peab loendur loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma, kui hooldusrežiim muutub aktiivseks. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.2.

Loendur peab loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma, kui leiab aset üksainus seiresündmus ja riket, mis loenduri algselt aktiveeris, enam ei avastata või kui rike on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.

A.2.1.2.1.2.1.

Samuti peab loendur loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma, kui hooldusrežiim muutub aktiivseks.

| A.2.1.2.1.3. | Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur ning loendamist alustatakse uuesti, kui avastatakse loenduriga seotud rike ja hooldusrežiim on aktiveeritud.






  A.2.1.2.1.3.1. | Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur ka siis, kui selle loenduriga seotud seirefunktsioonid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket avastamata ja mootori 36 töötunni jooksul pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati, ei ole avastatud ühtegi selle loenduriga seotud riket. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.3.

Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur ning loendamist alustatakse uuesti, kui avastatakse loenduriga seotud rike ja hooldusrežiim on aktiveeritud.

A.2.1.2.1.3.1.

Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur ka siis, kui selle loenduriga seotud seirefunktsioonid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket avastamata ja mootori 36 töötunni jooksul pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati, ei ole avastatud ühtegi selle loenduriga seotud riket.

A.2.1.3.   Loenduri mehhanismi illustratsioon

Joonistel A2.1.1–A2.1.3 on kujutatud loenduri mehhanismi kolm kasutusnäidet.

Joonis A2.1.1

Gaasi etteande loenduri mehhanismi illustratsioon (A-tüüpi segakütuseline raskeveokimootor) – kasutusnäide nr 1

Esimest korda avastatakse rike gaasi etteandesüsteemis.

Hooldusrežiim aktiveeritakse ja loendur alustab loendamist, kui diagnostika veakood jõuab olekusse „kinnitatud ja aktiivne” (teistkordne rikke avastamine).

Sõiduk seisatakse enne, kui täitub 30 minutit tööaega pärast hooldusrežiimi aktiveerimist.

Hooldusrežiim muutub aktiivseks ja sõiduki kiirus piiratakse 20 km/h-ni (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Loenduri näit peatub antud hetke väärtusel.

Joonis A2.1.2

Gaasi etteande loenduri mehhanismi illustratsioon (A-tüüpi segakütuseline raskeveokimootor) – kasutusnäide nr 2

Rike gaasi etteandesüsteemis avastatakse, kui gaasi etteandesüsteemi rikke loendur ei ole nullis (antud kasutusnäite puhul näitab see väärtust, milleni ta jõudis kasutusnäite nr 1 puhul, kui sõiduk seisati).

Hooldusrežiim aktiveeritakse ja loendur alustab loendamist uuesti nullist niipea, kui diagnostika veakood saavutab oleku „võimalik” (rikke esmakordne avastamine, vt käesoleva lisa punkt 4.2.3.2.1).

Pärast 30-minutilist tööaega, mille jooksul sõidukit ei seisata, muutub hooldusrežiim aktiivseks ja sõiduki kiirus piiratakse 20 km/h-ni (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Loenduri näit peatub 30-minutilise tööaja väärtusel.

Joonis A2.1.3

Gaasi etteande loenduri mehhanismi illustratsioon (A-tüüpi segakütuseline raskeveokimootor) – kasutusnäide nr 3

Pärast 36 töötundi, mille jooksul gaasi etteandes riket ei avastata, nullitakse loendur (vt punkti A.2.1.2.3.2.1).

Gaasi etteandes avastatakse jälle rike, sellal kui gaasi etteandesüsteemi rikke loendur on nullis (esmakordne rikke avastamine).

Hooldusrežiim aktiveeritakse ja loendur alustab loendamist, kui diagnostika veakood jõuab olekusse „kinnitatud ja aktiivne” (teistkordne rikke avastamine).

Pärast 30-minutilist tööaega, mille jooksul sõidukit ei seisata, muutub hooldusrežiim aktiivseks ja sõiduki kiirus piiratakse 20 km/h-ni (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Loenduri näit peatub 30-minutilise tööaja väärtusel.

A.2.2.   Muude aktiveerimis- ja deaktiveerimismehhanismide skeem

A.2.2.1.   Tühi gaaskütuse paak

Joonisel A2.2 on kujutatud tüüpilise kasutusjuhu sündmused, mis toimuvad, kui segakütuselise raskeveoki gaaskütusepaak saab tühjaks.

Joonis A2.2

Tühja gaaskütusepaagi puhul toimuvate sündmuste skeem (A- ja B-tüübi segakütuselised raskeveokid)

Selle kasutusnäite puhul:

| a) | käesoleva lisa punktis 4.3.2 sätestatud hoiatussüsteem muutub aktiivseks, kui gaasikogus jõuab valmistaja määratud kriitilise tasemeni; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa punktis 4.3.2 sätestatud hoiatussüsteem muutub aktiivseks, kui gaasikogus jõuab valmistaja määratud kriitilise tasemeni;

| b) | aktiveeritakse hooldusrežiim (A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul). |
| --- | --- |

b)

aktiveeritakse hooldusrežiim (A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul).

A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul muutub hooldusrežiim aktiivseks ja sõiduki kiirus piiratakse 20 km/h-ni pärast sõiduki järgmist seismajätmist või pärast 30-minutilist tööaega, mille kestel sõidukit ei seisata (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Gaaskütusepaak täidetakse.

Sõiduk töötab jälle segakütuserežiimil niipea, kui paagi täitumus ületab kriitilise piiri.

A.2.2.2.   Gaasi etteande rike

Joonisel A2.3 on kujutatud tüüpilise kasutusjuhu sündmused, mis toimuvad, kui gaasi etteandesüsteemis on rike. Seda skeemi tuleb vaadelda punktis A.2.1 esitatud skeemi täiendavana ning see kirjeldab loenduri mehhanismi.

Joonis A2.3

Gaasi etteandesüsteemi rikke puhul toimuvate sündmuste skeem (A- ja B-tüübi segakütuselised raskeveokid)

Selle kasutusnäite puhul:

| a) | esimest korda avastatakse rike gaasi etteandesüsteemis. Diagnostika veakood saavutab oleku „võimalik” (esmakordne rikke avastamine); |
| --- | --- |

a)

esimest korda avastatakse rike gaasi etteandesüsteemis. Diagnostika veakood saavutab oleku „võimalik” (esmakordne rikke avastamine);

| b) | aktiveeritakse hooldusrežiim (A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul), niipea kui diagnostika veakood saavutab oleku „kinnitatud ja aktiivne” (rikke teistkordne avastamine). |
| --- | --- |

b)

aktiveeritakse hooldusrežiim (A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul), niipea kui diagnostika veakood saavutab oleku „kinnitatud ja aktiivne” (rikke teistkordne avastamine).

A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul muutub hooldusrežiim aktiivseks ja sõiduki kiirus piiratakse 20 km/h-ni pärast sõiduki järgmist seismajätmist või pärast 30-minutilist tööaega, mille kestel sõidukit ei seisata (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Sõiduk töötab jälle segakütuserežiimil niipea, kui rike on kõrvaldatud.

A.2.2.3.   Ebanormaalne gaasikulu

Joonisel A2.4 on kujutatud tüüpilise kasutusjuhu sündmused, mis toimuvad, kui gaasikulu on ebanormaalne.

Joonis A2.4

Ebanormaalse gaasikulu puhul toimuvate sündmuste skeem (A- ja B-tüübi segakütuselised raskeveokid)

Antud kasutusnäite puhul aktiveeritakse hooldusrežiim (A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul), niipea kui diagnostika veakood saavutab oleku „võimalik” (esmakordne rikke avastamine).

A-tüübi segakütuseliste raskeveokite puhul muutub hooldusrežiim aktiivseks ja sõiduki kiirus piiratakse 20 km/h-ni pärast sõiduki järgmist seismajätmist või pärast 30-minutilist tööaega, mille kestel sõidukit ei seisata (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Sõiduk töötab jälle segakütuserežiimil niipea, kui kõrvalekalle on parandatud.

3. liide

Segakütuseliste raskeveokite segakütusenäidik, hoiatussüsteem ja talitluspiirang: tõendamisnõuded

A.3.1.   Segakütusenäidikud

A.3.1.1.   Segakütuserežiimi näidik

Juhul kui segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnitusel tõendada mootorisüsteemi võimet anda käsk segakütuserežiimi näidiku aktiveerimiseks, kui mootorisüsteem töötab segakütuserežiimil.

Juhul kui segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnitusel tõendada segakütuserežiimi näidiku aktiveerumist, kui mootorisüsteem töötab segakütuserežiimil.

Märkus: tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori segakütuserežiimi näidiku paigaldusnõuded on esitatud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.1.2.   Diislirežiimi näidik

Juhul kui 1B-, 2B- või 3B-tüübi segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnitusel tõendada mootorisüsteemi võimet anda käsk diislirežiimi näidiku aktiveerimiseks, kui mootorisüsteem töötab diislirežiimil.

Juhul kui 1B-, 2B- või 3B-tüübi segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnitusel tõendada diislirežiimi näidiku aktiveerumist, kui mootorisüsteem töötab diislirežiimil.

Märkus: tüübikinnituse saanud 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuselise mootori diislirežiimi näidiku paigaldusnõuded on esitatud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.1.3.   Hooldusrežiimi näidik

Juhul kui segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnitusel tõendada mootorisüsteemi võimet anda käsk hooldusrežiimi näidiku aktiveerimiseks, kui mootorisüsteem töötab hooldusrežiimil.

Juhul kui segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnitusel tõendada hooldusrežiimi näidiku aktiveerumist, kui mootorisüsteem töötab hooldusrežiimil.

Märkus: tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori hooldusrežiimi näidiku paigaldusnõuded on esitatud käesoleva lisa punktis 6.2.

| A.3.1.3.1. | Hooldusrežiimi näidikuga varustatud mootorisüsteemide puhul piisab hooldusrežiimi näidiku tõendamiseks sellest, kui lülitatakse sisse hooldusrežiimi aktiveerimise lüliti ja esitatakse tüübikinnitusasutusele tõendid, mis näitavad, et aktiveerimine toimub, kui hooldusrežiimi aktiveerimise käsu annab mootorisüsteem ise (nt algoritmide, simulatsioonide, tootja oma katsetuste tulemuste jms abil). |
| --- | --- |

A.3.1.3.1.

Hooldusrežiimi näidikuga varustatud mootorisüsteemide puhul piisab hooldusrežiimi näidiku tõendamiseks sellest, kui lülitatakse sisse hooldusrežiimi aktiveerimise lüliti ja esitatakse tüübikinnitusasutusele tõendid, mis näitavad, et aktiveerimine toimub, kui hooldusrežiimi aktiveerimise käsu annab mootorisüsteem ise (nt algoritmide, simulatsioonide, tootja oma katsetuste tulemuste jms abil).

A.3.2.   Hoiatussüsteem

Juhul kui segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnitusel tõendada mootorisüsteemi võimet anda käsk hooldusrežiimi aktiveerimiseks juhul, kui gaasikogus paagis on allpool hoiatust nõudvat taset.

Juhul kui segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnitusel tõendada hoiatussüsteemi aktiveerumist juhul, kui gaasikogus paagis on allpool hoiatust nõudvat taset. Selleks võib valmistaja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul tegelikku gaasikogust simuleerida.

Märkus: tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori hoiatussüsteemi paigaldusnõuded on esitatud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.3.   Talitluspiirang

Juhul kui 1A- või 2A-tüübi segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnitusel tõendada mootorisüsteemi võimet anda käsk talitluspiirangu aktiveerimiseks juhul, kui segakütuserežiimil töötades avastatakse tühi gaaskütusepaak, rike gaasi etteandesüsteemis või ebanormaalne gaasikulu.

Juhul kui 1A- või 2A-tüübi segakütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnitusel tõendada talitluspiirangu aktiveerumist juhul, kui segakütuserežiimil töötades avastatakse tühi gaaskütusepaak, rike gaasi etteandesüsteemis või ebanormaalne gaasikulu.

Märkus: tüübikinnituse saanud segakütuselise mootori talitluspiirangu paigaldusnõuded on esitatud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.3.1.   Gaasi etteandesüsteemi riket ja ebanormaalset gaasikulu võib valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul simuleerida.

A.3.3.2.   Piisab sellest, kui tõendamine toimub tüüpilise kasutusnäite abil, mis valitakse tüübikinnitusasutuse heakskiidul, ning esitatakse nimetatud asutusele tõendid, mis näitavad (näiteks algoritmide, simulatsioonide, tootja oma katsetuste tulemuste jms abil), et talitluspiirang esineb ka teiste võimalike kasutusjuhtumite puhul.

4. Liide

Täiendavate heitekatsete menetlus segakütuseliste mootorite puhul

A.4.1.   Üldsätted

Käesolevas liites on sätestatud täiendavad nõuded ja erandid käesoleva eeskirja 4. lisa sätetest, et segakütuselisi mootoreid oleks võimalik katsetada olenemata sellest, kas nende heited on ainuüksi väljalaskesüsteemi heitgaasid või on 4. lisa punkti 6.10 kohaselt viimastele lisatud ka karteri heitgaasid.

Segakütuselise mootori heitekatsed muudab keeruliseks tõsiasi, et mootori kasutatav kütus võib varieeruda puhtast diislikütusest seguni, mis koosneb peamiselt gaaskütusest, millele on lisatud üksnes väike kogus diislikütust süüteallikaks. Segakütuselise mootori kasutatavate kütuste omavaheline suhe võib samuti dünaamiliselt muutuda sõltuvalt mootori töötingimustest. Selle tulemusena on nende mootorite heitekatsete puhul vaja erilisi ettevaatusabinõusid ja piiranguid.

A.4.2.   Katsetingimused (4. lisa punkt 6)

A.4.2.1.   Laborikatsete tingimused (4. lisa punkt 6.1)

Segakütuseliste mootorite puhul määratakse parameeter fa
  käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 6.1 alapunktis a esitatud valemi 2 abil.

A.4.3.   Katsemenetlused (4. lisa punkt 7)

A.4.3.1.   Mõõtemenetlused (4. lisa punkt 7.1.3)

Segakütuseliste mootorite puhul on soovitatavaks mõõtemenetluseks 4. lisa punktis 7.1.3 loetletud menetlus b (püsimahuproovivõtu süsteem).

See mõõtemenetlus tagab, et kütuse koostise varieerumine katse käigus mõjutab ainult süsivesinike mõõtetulemusi. See kompenseeritakse ühega punktis 4.4 kirjeldatud meetoditest.

Muid mõõtemeetodeid, nagu näiteks 4. lisa punktis 7.1.3 loetletud meetodit a (lahjendamata heitgaasi/osavoolu mõõtesüsteem), võib kasutada, kui rakendatakse teatavaid ettevaatusabinõusid heitgaasi massivoolu määramise ja arvutamise meetodite osas. Kütuse parameetrite ja ugas
  -väärtuste suhtes kohaldatakse kindlaksmääratud väärtusi, nagu on kirjeldatud 6. liites.

A.4.4.   Heitkoguste arvutamine (4. lisa punkt 8)

Heitkoguste arvutamine molaarsuhte alusel GTR nr 11 (milles käsitletakse maanteeväliste liikurmasinate heitkoguste analüüsiprotokolli) 7. lisa kohaselt ei ole lubatud.

A.4.4.1.   Ümberarvutus kuivalt niiskele gaasile (4. lisa punkt 8.1)

A.4.4.1.1.   Lahjendamata heitgaas (4. lisa punkt 8.1.1)

Kuivalt niiskele gaasile ümberarvutusel kasutatakse 4. lisa punktis 8.1.1 esitatud valemeid 15 ja 17.

Kütusele eriomased parameetrid määratakse 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt.

A.4.4.1.2.   Lahjendatud heitgaas (4. lisa punkt 8.1.2)

Kuivalt niiskele gaasile ümberarvutusel kasutatakse 4. lisa punktis 8.1.2 esitatud valemeid 19 ja 20.

Kuivalt niiskele gaasile ümberarvutusel kasutatakse kahe kütuse segu vesiniku molaarsuhet α. See vesiniku molaarsuhe arvutatakse mõlema kütuse kulu mõõtmisel saadud väärtustest 6. liite punkti A.6.4 kohaselt.

A.4.4.2.   NOx korrigeerimine niiskuse suhtes (4. lisa punkt 8.2)

NOx niiskuskorrektsiooniteguri määramiseks segakütuseliste mootorite puhul kasutatakse 4. lisa punktis 8.2.1 sätestatud diiselmootorite NOx niiskuskorrektsioonitegurit.

| | (A4.1) |
| --- | --- |

Formula

(A4.1)

kus:

Ha on siseneva õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

A.4.4.3.   Osavoolulahjendus ja heite mõõtmine lahjendamata heitgaasis (4. lisa punkt 8.4)

A.4.4.3.1.   Heitgaasi massivoolu määramine (4. lisa punkt 8.4.1)

Heitgaasi massivool määratakse punktis 8.4.1.3 kirjeldatud otsese mõõtmise meetodil.

Alternatiivina võib kasutada õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetodit vastavalt punktile 8.4.1.6 (valemid 30, 31 ja 32), kuid üksnes juhul, kui α, γ, δ ja ε väärtused määratakse 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt. Tsirkooniumsensori kasutamine õhu ja kütuse suhte määramiseks ei ole lubatud.

A.4.4.3.2.   Gaasiliste komponentide määramine (4. lisa punkt 8.4.2)

Arvutus tehakse 4. lisa punkti 8 kohaselt, kuid kasutatakse 6. lisa punktides A.6.2 ja A.6.3 kirjeldatud ugas
  -väärtusi ja molaarsuhteid.

A.4.4.3.3.   Tahkete osakeste määramine (4. lisa punkt 8.4.3)

Tahkete osakeste heite määramiseks osavoolulahjendusega mõõtemeetodi abil tehakse arvutus 4. lisa punkti 8.4.3.2 kohaselt.

Lahjendussuhte kontrollimiseks võib kasutada üht järgmisest kahest meetodist:

| — | massivoolu otsene mõõtmine, nagu on kirjeldatud punktis 8.4.1.3; |
| --- | --- |

—

massivoolu otsene mõõtmine, nagu on kirjeldatud punktis 8.4.1.3;

| — | õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetodit vastavalt punktile 8.4.1.6 (valemid 30, 31 ja 32) võib kasutada üksnes juhul, kui seda kombineeritakse punktis 8.4.1.2 kirjeldatud eelkontrollimeetodiga ning α, γ, δ ja ε väärtused määratakse 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt. |
| --- | --- |

—

õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetodit vastavalt punktile 8.4.1.6 (valemid 30, 31 ja 32) võib kasutada üksnes juhul, kui seda kombineeritakse punktis 8.4.1.2 kirjeldatud eelkontrollimeetodiga ning α, γ, δ ja ε väärtused määratakse 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt.

Iga mõõtmise kohta tuleb punkti 9.4.6.1 kohaselt teha kvaliteedikontroll.

A.4.4.3.4.   Täiendavad nõuded heitgaasi voolumõõturile

Punktides A.4.4.3.1 ja A.4.4.3.3 osutatud voolumõõtur ei tohi olla tundlik heitgaasi koostise ja tiheduse muutuste suhtes. Pisivead, mis tulenevad nt Pitot’ toru või mõõtediafragma tüüpi mõõtmisest (vastavad ruutjuurele heitgaasi tihedusest), võib jätta tähelepanuta.

A.4.4.4.   Täisvoolulahjendusega mõõtmine (CVS) (4. lisa punkt 8.5)

Kütuse koostise võimalik varieerumine mõjutab üksnes süsivesinike mõõtetulemuste arvutamist. Kõikide muude komponentide puhul kasutatakse vastavaid valemeid 4. lisa punktist 8.5.2.

Süsivesinike heite arvutamisel kasutatakse eksaktseid valemeid, kasutades mõlema kütuse kulu mõõtmise põhjal määratud molaarsuhteid vastavalt 6. lisa punktile A.6.4.

A.4.4.4.1.   Taustkorrigeeritud kontsentratsioonide määramine (4. lisa punkt 8.5.2.3.2)

Stöhhiomeetrilise teguri määramiseks tuleb kütuse vesiniku molaarsuhe α arvutada katse käigus kasutatud kütusesegu vesiniku molaarsuhte keskmisena vastavalt 6. liite punktile A.6.4.

Alternatiivina võib 4. lisa valemis 59 või 60 kasutada gaaskütuse Fs
  väärtust.

A.4.5.   Mõõteseadmete spetsifikatsioon ja kontrollimine (4. lisa punkt 9)

A.4.5.1.   Hapniku interferentsi kontrollgaas (4. lisa punkt 9.3.3.4)

Segakütuseliste mootorite puhul nõutav hapnikukontsentratsioon võrdub kontsentratsiooniga, mis on sätestatud 4. lisa punktis 9.3.3.4 olevas tabelis 8 diiselmootorite puhul.

A.4.5.2.   Hapniku interferentsi kontroll (4. lisa punkt 9.3.7.3)

Segakütuseliste mootorite mõõtmisel kasutatavate seadmete kontrolliks kasutatakse samu menetlusi, mida kasutatakse diiselmootorite mõõtmisel kasutatavate seadmete puhul. 4. lisa punkti 9.3.7.3 alapunktis b kasutatakse 21-protsendilist hapnikusegu.

A.4.5.3.   Veeauru mõju kontroll (4. lisa punkt 9.3.9.2.2)

Käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 9.3.9.2.2 sätestatud veeauru mõju kontrolli kohaldatakse üksnes märja heitgaasi NOx kontsentratsiooni mõõtmisel. Segakütuseliste mootorite puhul, mis kasutavad kütusena maagaasi, tuleks selle kontrolli puhul H/C suhteks lugeda 4 (metaan). Sellisel juhul Formula Segakütuseliste mootorite puhul, mis kasutavad kütusena veeldatud naftagaasi, tuleks selle kontrolli puhul H/C suhteks lugeda 2,525. Sellisel juhul Formula.

5. liide

Kaasaskantavate heitemõõtmisseadmete täiendava heitekatse menetlus segakütuseliste mootorite puhul

A.5.1.   Üldsätted

Käesolevas liites on sätestatud täiendavad nõuded ja erandid käesoleva eeskirja 8. lisast, et oleks võimalik katsetada kaasaskantavaid heitemõõtmisseadmeid segakütuseliste mootorite puhul.

Segakütuselise mootori heitekatsed muudab keeruliseks tõsiasi, et mootori kasutatav kütus võib varieeruda puhtast diislikütusest seguni, mis koosneb peamiselt gaaskütusest, millele on lisatud üksnes väike kogus diislikütust süüteallikaks. Segakütuselise mootori kasutatavate kütuste omavaheline suhe võib samuti dünaamiliselt muutuda sõltuvalt mootori töötingimustest. Selle tulemusena on nende mootorite heitekatsete puhul vaja erilisi ettevaatusabinõusid ja piiranguid.

A.5.2.   8. lisa 1. liidet kohaldatakse järgmiste muudatustega:

| A.5.2.1. | Punktis A.1.2.2 oleva tabeli 1 märkust nr 2 loetakse järgmiselt:






  (2) | Üksnes maagaasiga töötavate mootorite puhul |
| --- | --- | --- |

A.5.2.1.

Punktis A.1.2.2 oleva tabeli 1 märkust nr 2 loetakse järgmiselt:

(2)

Üksnes maagaasiga töötavate mootorite puhul

| A.5.2.2. | Punkti A.1.3.3. „Ümberarvutus kuivalt niiskele gaasile” loetakse järgmiselt:
  Kui kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas gaasis, tuleb teha ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt 4. lisa punktile 8.1 ja käesoleva lisa 4. liite punktile 4.1.1. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Punkti A.1.3.3. „Ümberarvutus kuivalt niiskele gaasile” loetakse järgmiselt:

Kui kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas gaasis, tuleb teha ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt 4. lisa punktile 8.1 ja käesoleva lisa 4. liite punktile 4.1.1.

| A.5.2.3. | Punkti A.1.3.5. „Gaasiheite hetkekoguste arvutamine” loetakse järgmiselt:
  Heite mass määratakse 4. lisa punktis 8.4.2.3 kirjeldatud viisil. Seejuures määratakse ugas
  väärtused 15. lisa 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Punkti A.1.3.5. „Gaasiheite hetkekoguste arvutamine” loetakse järgmiselt:

Heite mass määratakse 4. lisa punktis 8.4.2.3 kirjeldatud viisil. Seejuures määratakse ugas
  väärtused 15. lisa 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt.

6. liide

Molaarsuhte ja ugas
  väärtuse määramine segakütuseliste mootorite puhul

A.6.1.   Üldsätted

Käesolevas liites on sätestatud molaarsuhte ja ugas
  väärtuse määramine niiskelt kuivale gaasile ümberarvutamise teguri ja segakütuseliste mootorite heitekatsete heitkoguste arvutamise jaoks.

A.6.2.   Segakütuserežiimil töötamine

A.6.2.1.   Segakütuserežiimil töötavate 1A- või 1B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul kasutatakse gaaskütuse molaarsuhteid ja ugas
  väärtusi.

A.6.2.2.   Segakütuserežiimil töötavate 2A- või 2B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul kasutatakse tabelites A6.1 ja A6.2 esitatud molaarsuhteid ja ugas
  väärtusi.

Tabel A6.1

Molaarsuhted kütusesegu puhul, kus on 50% gaas- ja 50% diislikütust (massiprotsentides)

| Gaaskütus | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propaan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butaan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG kütus A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG kütus B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gaaskütus

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propaan

2,2633

0

0

0,0039

Butaan

2,1837

0

0

0,0038

LPG

2,1957

0

0

0,0038

LPG kütus A

2,1740

0

0

0,0038

LPG kütus B

2,2402

0

0

0,0039

Tabel A6.2

Lahjendamata heitgaasi u
  gas väärtused ja komponentide tihedus kütusesegu puhul, kus on 50% gaas- ja 50% diislikütust (massiprotsentides)

| Gaaskütus | ρ
  e | | | Gaas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (2) | | | |
| Surumaagaas/veeldatud biogaas (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propaan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butaan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| LPG (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gaaskütus

ρ
  e

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (2)

Surumaagaas/veeldatud biogaas (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propaan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butaan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

LPG (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.   Segakütuserežiimil töötavate 3B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul kasutatakse diislikütuse molaarsuhteid ja ugas
  väärtusi.

A.6.2.4.   Igat tüüpi segakütuseliste mootorite puhul, mis töötavad segakütuserežiimil, kehtib süsivesinike heite arvutamisel järgmine:

| — | THC heite arvutamisel kasutatakse gaaskütuse ugas
  väärtust; |
| --- | --- |

—

THC heite arvutamisel kasutatakse gaaskütuse ugas
  väärtust;

| — | NMHC heite arvutamisel kasutatakse ugas
  väärtust, mille aluseks on CH2,93; |
| --- | --- |

—

NMHC heite arvutamisel kasutatakse ugas
  väärtust, mille aluseks on CH2,93;

| — | CH4 heite arvutamisel kasutatakse CH4
  ugas
  väärtust. |
| --- | --- |

—

CH4 heite arvutamisel kasutatakse CH4
  ugas
  väärtust.

A.6.3.   Diislirežiimil töötamine

Diislirežiimil töötavate 1B-, 2B- ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul kasutatakse diislikütuse molaarsuhteid ja ugas
  väärtusi.

A.6.4.   Molaarsuhete leidmine, kui kütusesegu vahekord on teada

A.6.4.1.   Kütusesegu komponentide arvutamine

| | (A6.1) |
| --- | --- |
| | (A6.2) |
| | (A6.3) |
| | (A6.4) |
| | (A6.5) |

Formula

(A6.1)

Formula

(A6.2)

Formula

(A6.3)

Formula

(A6.4)

Formula

(A6.5)

kus:

| q

  mf1 | kütuse nr 1 massivoolukiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf2 | kütuse nr 2 massivoolukiirus, kg/s |
| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, protsendina massist |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, protsendina massist |
| w
  GAM | kütuse väävlisisaldus, protsendina massist |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, protsendina massist |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, protsendina massist |

q

  mf1

kütuse nr 1 massivoolukiirus, kg/s

q

  mf2

kütuse nr 2 massivoolukiirus, kg/s

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, protsendina massist

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, protsendina massist

w
  GAM

kütuse väävlisisaldus, protsendina massist

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, protsendina massist

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, protsendina massist

A.6.4.2.   Kütusesegu vesiniku, süsiniku, väävli, lämmastiku ja hapniku (H, C, S, N, O) molaarsuhte arvutamine süsiniku suhtes (vastavalt standardi ISO 8178-1 A lisa punktile A.2.2.2).

| | (A6.6) |
| --- | --- |
| | (A6.7) |
| | (A6.8) |
| | (A6.9) |

Formula

(A6.6)

Formula

(A6.7)

Formula

(A6.8)

Formula

(A6.9)

kus:

| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, protsendina massist |
| --- | --- |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, protsendina massist |
| w
  GAM | kütuse väävlisisaldus, protsendina massist |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, protsendina massist |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, protsendina massist |
| α | vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| γ | väävli molaarsuhe (S/C) |
| δ | lämmastiku molaarsuhe (N/C) |
| ε | hapniku molaarsuhe (O/C) |

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, protsendina massist

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, protsendina massist

w
  GAM

kütuse väävlisisaldus, protsendina massist

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, protsendina massist

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, protsendina massist

α

vesiniku molaarsuhe (H/C)

γ

väävli molaarsuhe (S/C)

δ

lämmastiku molaarsuhe (N/C)

ε

hapniku molaarsuhe (O/C)

kütuse CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  puhul

A.6.4.3.   Kütusesegu u
  gas väärtuste arvutamine

Kütusesegu lahjendamata heitgaasi u
  gas väärtused võib arvutada 4. lisa punktis 8.4.2.4 sätestatud eksaktsete valemite ja käesoleva punkti kohaselt arvutatud molaarsuhte põhjal.

Konstantse massivooluga süsteemide puhul on lahjendatud heitgaasi u
  gas väärtuste arvutamiseks vaja 4. lisa punktis 8.5.2.3.1 esitatud valemit 57.

---

(1)  sõltuvalt kütusest

(2)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

(3)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 ja G25)

(4)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4
  u
  gas-koefitsienti)

(5)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C3 = 27–90 %; C4 = 10–73 % (LPG kütused A ja B)

---