# Europeiska unionens L 51/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.051.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 51 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången23 februari 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.051.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 51

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången23 februari 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2013/103/EU |
| | * | Rådets beslut av den 16 juni 2011 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (
  1
  ) | 1 |
| Avtal mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 | 8 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 165/2013 av den 22 februari 2013 om förutfastställelse av stödbeloppet för privat lagring av smör för 2013 | 11 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 166/2013 av den 22 februari 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 14 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/104/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 21 februari 2013 om ändring av beslut 2007/777/EG vad gäller posten för Brasilien i förteckningen över de tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka biltong/jerky och pastöriserade köttprodukter får importeras till unionen
  [delgivet med nr C(2013) 899]

   (
  1
  ) | 16 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2013/103/EU

*

Rådets beslut av den 16 juni 2011 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (
  1
  )

1

1

Avtal mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999

8

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 165/2013 av den 22 februari 2013 om förutfastställelse av stödbeloppet för privat lagring av smör för 2013

11

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 166/2013 av den 22 februari 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

14

BESLUT

2013/104/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 21 februari 2013 om ändring av beslut 2007/777/EG vad gäller posten för Brasilien i förteckningen över de tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka biltong/jerky och pastöriserade köttprodukter får importeras till unionen
  [delgivet med nr C(2013) 899]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 899]

1

16

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2013/105/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 9 oktober 2009 om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp | 18 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2013/105/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 9 oktober 2009 om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 51/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 16 juni 2011

om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999

(Text av betydelse för EES)

(2013/103/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91 jämförd med artikel 218.5 och 218.6 a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Utvecklingen av en driftskompatibel järnväg såväl inom unionen som mellan unionen och dess grannländer är en central del av den gemensamma transportpolitiken, som särskilt syftar till att skapa en bättre balans mellan de olika transportsätten. |
| --- | --- |

(1)

Utvecklingen av en driftskompatibel järnväg såväl inom unionen som mellan unionen och dess grannländer är en central del av den gemensamma transportpolitiken, som särskilt syftar till att skapa en bättre balans mellan de olika transportsätten.

| (2) | Unionen har exklusiv behörighet eller delar behörigheten med sina medlemsstater inom de områden som omfattas av fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (nedan kallat fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Unionen har exklusiv behörighet eller delar behörigheten med sina medlemsstater inom de områden som omfattas av fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (nedan kallat fördraget).

| (3) | Enligt artikel 38 i fördraget tillåts unionen ansluta sig till fördraget och utöva sin behörighet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 38 i fördraget tillåts unionen ansluta sig till fördraget och utöva sin behörighet.

| (4) | Kommissionen har på unionens vägnar förhandlat fram ett avtal (nedan kallat avtalet) med den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (nedan kallad Otif) om unionens anslutning till fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har på unionens vägnar förhandlat fram ett avtal (nedan kallat avtalet) med den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (nedan kallad Otif) om unionens anslutning till fördraget.

| (5) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999, (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Vid undertecknandet av avtalet ska en förklaring, såsom framgår av bilaga I till detta beslut, avges av unionen angående utövandet av dess behörighet och en förklaring, såsom framgår av bilaga II till detta beslut, ska avges av unionen angående artikel 2 i avtalet.

Artikel 3

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för unionen och att lämna de meddelanden som avses i artikel 2.

Artikel 4

Kommissionen ska företräda unionen vid Otifs möten.

Artikel 5

De interna ordningarna för att förbereda Otifs möten samt för representation och omröstning vid sådana möten framgår av bilaga III till detta beslut.

Artikel 6

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 16 juni 2011.

På rådets vägnar

VÖLNER P.

Ordförande

---

BILAGA I

EUROPEISKA UNIONENS FÖRKLARING OM UTÖVANDE AV BEHÖRIGHET

Inom järnvägssektorn utövar Europeiska unionen (nedan kallad unionen) behörighet tillsammans med unionsmedlemsstaterna (nedan kallade medlemsstaterna) enligt artiklarna 90 och 91 jämförda med artiklarna 100.1, 171 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

I avdelning VI i EUF-fördraget fastställs unionens gemensamma transportpolitik och i avdelning XVI fastställs unionens bidrag till upprättandet och utvecklingen av transeuropeiska nät inom transportområdet.

Närmare bestämt fastställs i artikel 91 i avdelning VI i EUF-fördraget att unionen får anta

| — | gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier, |
| --- | --- |

—

gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier,

| — | de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat, |
| --- | --- |

—

de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat,

| — | åtgärder för att förbättra transportsäkerheten, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att förbättra transportsäkerheten,

| — | alla andra lämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

—

alla andra lämpliga bestämmelser.

Med avseende på transeuropeiska nät fastställs det närmare bestämt i artikel 171 i avdelning XVI i EUF-fördraget att unionen

| — | ska ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten: i dessa riktlinjer ska projekt av gemensamt intresse preciseras, |
| --- | --- |

—

ska ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten: i dessa riktlinjer ska projekt av gemensamt intresse preciseras,

| — | ska genomföra de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering, |
| --- | --- |

—

ska genomföra de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering,

| — | kan stödja projekt av gemensamt intresse som stöds av medlemsstaterna och som preciseras i de riktlinjer som avses i första strecksatsen, särskilt genom genomförbarhetsstudier, lånegarantier eller räntesubventioner; unionen kan också genom sammanhållningsfonden bidra till finansieringen av särskilda infrastrukturprojekt på transportområdet inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

kan stödja projekt av gemensamt intresse som stöds av medlemsstaterna och som preciseras i de riktlinjer som avses i första strecksatsen, särskilt genom genomförbarhetsstudier, lånegarantier eller räntesubventioner; unionen kan också genom sammanhållningsfonden bidra till finansieringen av särskilda infrastrukturprojekt på transportområdet inom medlemsstaterna.

På grundval av dessa två bestämmelser har unionen antagit ett stort antal rättsakter som är tillämpliga på järnvägstransport.

Enligt unionslagstiftningen har unionen erhållit exklusiv behörighet i frågor som avser järnvägstransport där fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999, (nedan kallat fördraget) eller rättsakter som antas enligt fördraget kan påverka eller ändra räckvidden för befintliga unionsbestämmelser.

Medlemsstaterna har ingen behörighet i ämnen som regleras i fördraget där unionen har exklusiv behörighet.

När det finns unionsregler som inte påverkas av fördraget eller rättsakter som antas med tillämpning av fördraget, delar unionen behörighet i frågor som rör fördraget med medlemsstaterna.

I tillägget till denna bilaga finns en förteckning över de relevanta unionsinstrument som är gällande vid tidpunkten för ingående av detta avtal. Omfattningen av den unionsbehörighet som följer av dessa texter måste bedömas på grundval av de specifika bestämmelserna i varje text, framför allt i vilken utsträckning som det fastställs gemensamma regler i bestämmelserna. Unionens behörighet är föremål för ständig utveckling. Inom ramen för fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget får behöriga institutioner fatta beslut där man fastställer räckvidden för unionens behörighet. Unionen förbehåller sig därför rätten att ändra denna förklaring i enlighet med detta, utan att detta ska utgöra en nödvändig förutsättning för utövande av dess behörighet i frågor som omfattas av fördraget.

Tillägg till bilaga I

UNIONSINSTRUMENT SOM AVSER FRÅGOR SOM BEHANDLAS I FÖRDRAGET

Hittills har unionen utövat sin behörighet framför allt på grundval av följande unionsinstrument:

LAGSTIFTNING OM EKONOMISKA FRÅGOR/MARKNADSTILLTRÄDE

| — | Rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT 52, 16.8.1960, s. 1121/60). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT 52, 16.8.1960, s. 1121/60).

| — | Rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av unionens järnvägar (EGT L 237, 24.8.1991, s. 25). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av unionens järnvägar (EGT L 237, 24.8.1991, s. 25).

| — | Rådets direktiv 95/18/EG av den 19 juni 1995 om tillstånd för järnvägsföretag (EGT L 143, 27.6.1995, s. 70). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 95/18/EG av den 19 juni 1995 om tillstånd för järnvägsföretag (EGT L 143, 27.6.1995, s. 70).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av unionens järnvägar (EGT L 75, 15.3.2001, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av unionens järnvägar (EGT L 75, 15.3.2001, s. 1).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/13/EG av 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag (EGT L 75, 15.3.2001, s. 26). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/13/EG av 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag (EGT L 75, 15.3.2001, s. 26).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/51/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av unionens järnvägar (EUT L 164, 30.4.2004, s. 164, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 58). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/51/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av unionens järnvägar (EUT L 164, 30.4.2004, s. 164, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 58).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG av den 23 oktober 2007 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av unionens järnvägar och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (EUT L 315, 3.12.2007, s. 44). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG av den 23 oktober 2007 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av unionens järnvägar och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (EUT L 315, 3.12.2007, s. 44).

DRIFTSKOMPATIBILITETS- OCH SÄKERHETSLAGSTIFTNING

| — | Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (EGT L 235, 17.9.1996, s. 6). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (EGT L 235, 17.9.1996, s. 6).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EGT L 110, 20.4.2001, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EGT L 110, 20.4.2001, s. 1).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på unionens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EUT L 164, 30.4.2004, s. 44, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 16). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på unionens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EUT L 164, 30.4.2004, s. 44, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 16).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/50/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 40). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/50/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 40).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (EUT L 164, 30.4.2004, s. 1, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 3). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (EUT L 164, 30.4.2004, s. 1, rättad version i EUT L 220, 21.6.2004, s. 3).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (omarbetning) (EUT L 191, 18.7.2008, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (omarbetning) (EUT L 191, 18.7.2008, s. 1).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/110/EG av den 16 december 2008 om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på unionens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) (EUT L 345, 23.12.2008, s. 62). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/110/EG av den 16 december 2008 om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på unionens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) (EUT L 345, 23.12.2008, s. 62).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1335/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (EUT L 354, 31.12.2008, s. 51). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1335/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (EUT L 354, 31.12.2008, s. 51).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).

ALLMÄN TRAFIKPLIKT

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg 70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg 70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

---

BILAGA II

FÖRKLARING AV EUROPEISKA UNIONEN ANGÅENDE ARTIKEL 2 I AVTALET

Med utttrycket ”som reglerar det berörda ämnesområdet” ska förstås att det är tillämpligt på ett särskilt fall som regleras av en bestämmelse i fördraget, inklusive dess tillägg, och som inte regleras av Europeiska unionens lagstiftning.

---

BILAGA III

INTERN ORDNING FÖR RÅDET, MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN I FÖRFARANDEN ENLIGT OTIF

Med hänsyn till kravet på enhetlighet i unionens och dess medlemsstaters internationella representation i enlighet med fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens domstols rättspraxis och även i fasen avseende fullgörandet av internationella skyldigheter kommer rådet, medlemsstaterna och kommissionen att tillämpa följande interna ordning:

1.   Räckvidd

Denna interna ordning kommer att vara tillämplig på alla möten i alla organ som Otif inrättar. Varje hänvisning till ett ”möte” i denna interna ordning innefattar i tillämpliga fall en hänvisning till andra förfaranden, såsom ett skriftligt förfarande.

2.   Samordningsförfarande

| 2.1 | För att förbereda alla Otifs möten, inklusive men inte begränsat till generalförsamlingens, administrativa kommitténs och andra kommittéers möten, kommer samordningsmöten att hållas






  — | i Bryssel i rådets behöriga arbetsgrupp (normalt arbetsgruppen för landtransporter) så tidigt som möjligt och så många gånger som är nödvändigt före Otif-mötet, och dessutom |
| --- | --- | --- |

2.1

För att förbereda alla Otifs möten, inklusive men inte begränsat till generalförsamlingens, administrativa kommitténs och andra kommittéers möten, kommer samordningsmöten att hållas

—

i Bryssel i rådets behöriga arbetsgrupp (normalt arbetsgruppen för landtransporter) så tidigt som möjligt och så många gånger som är nödvändigt före Otif-mötet, och dessutom

| — | på plats, särskilt i början och vid behov under och i slutet av ett Otif-möte. |
| --- | --- |

—

på plats, särskilt i början och vid behov under och i slutet av ett Otif-möte.

| 2.2 | Under samordningsmötena ska man enas om ståndpunkter på endast unionens vägnar eller om relevant på unionens och dess medlemsstaters vägnar. Medlemsstaternas ståndpunkter i frågor som rör deras exklusiva behörighet kan bli föremål för samordning vid dessa möten, om medlemsstaterna samtycker till detta. |
| --- | --- |

2.2

Under samordningsmötena ska man enas om ståndpunkter på endast unionens vägnar eller om relevant på unionens och dess medlemsstaters vägnar. Medlemsstaternas ståndpunkter i frågor som rör deras exklusiva behörighet kan bli föremål för samordning vid dessa möten, om medlemsstaterna samtycker till detta.

| 2.3 | Vid samordningsmötena ska man besluta om utövandet av ansvar för uttalanden och omröstningar i samband med varje punkt på dagordningen för Otifs möten där ett uttalande kan göras eller en omröstning förväntas. |
| --- | --- |

2.3

Vid samordningsmötena ska man besluta om utövandet av ansvar för uttalanden och omröstningar i samband med varje punkt på dagordningen för Otifs möten där ett uttalande kan göras eller en omröstning förväntas.

| 2.4 | För att förbereda de samordningsmöten som avses i punkt 2.1, inklusive utkast till uttalanden och ståndpunktsdokument, kommer preliminära diskussioner vid behov att hållas i den behöriga kommitté som har inrättats enligt unionens relevanta lagstiftning på järnvägsområdet, enligt följande:






  — | Kommittén för transport av farligt gods för varor som omfattas av tillägg RID till fördraget. Om dessa punkter påverkar järnvägens driftskompatibilitet eller den gemensamma säkerhetsstrategi som utvecklas i enlighet med direktiv 2004/49/EG, bör kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet också delta. |
| --- | --- | --- |

2.4

För att förbereda de samordningsmöten som avses i punkt 2.1, inklusive utkast till uttalanden och ståndpunktsdokument, kommer preliminära diskussioner vid behov att hållas i den behöriga kommitté som har inrättats enligt unionens relevanta lagstiftning på järnvägsområdet, enligt följande:

—

Kommittén för transport av farligt gods för varor som omfattas av tillägg RID till fördraget. Om dessa punkter påverkar järnvägens driftskompatibilitet eller den gemensamma säkerhetsstrategi som utvecklas i enlighet med direktiv 2004/49/EG, bör kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet också delta.

| — | Kommittén för utveckling av unionens järnvägar för punkter som omfattas av tilläggen A, B, D eller E till fördraget och för andra system med enhetlig lagstiftning utarbetade av Otif. |
| --- | --- |

—

Kommittén för utveckling av unionens järnvägar för punkter som omfattas av tilläggen A, B, D eller E till fördraget och för andra system med enhetlig lagstiftning utarbetade av Otif.

| — | Kommittén för järnvägsdriftskompatibilitet och säkerhet för punkter som omfattas av tillägg F eller G till fördraget. |
| --- | --- |

—

Kommittén för järnvägsdriftskompatibilitet och säkerhet för punkter som omfattas av tillägg F eller G till fördraget.

| 2.5 | Före varje möte i Otif kommer kommissionen att ge en indikation om vilka punkter på dagordningen som är föremål för unionssamordning och utarbeta utkast till uttalanden och ståndpunktsdokument som ska diskuteras under samordningsmötena. |
| --- | --- |

2.5

Före varje möte i Otif kommer kommissionen att ge en indikation om vilka punkter på dagordningen som är föremål för unionssamordning och utarbeta utkast till uttalanden och ståndpunktsdokument som ska diskuteras under samordningsmötena.

| 2.6 | Om kommissionen och medlemsstaterna under samordningsmötena inte kan enas om en gemensam ståndpunkt, bland annat på grund av oenighet om behörighetsfördelningen, kommer frågan att hänvisas till Ständiga representanternas kommitté och/eller rådet. |
| --- | --- |

2.6

Om kommissionen och medlemsstaterna under samordningsmötena inte kan enas om en gemensam ståndpunkt, bland annat på grund av oenighet om behörighetsfördelningen, kommer frågan att hänvisas till Ständiga representanternas kommitté och/eller rådet.

3.   Uttalanden och omröstning vid Otifs möten

| 3.1 | När en punkt på dagordningen rör frågor som faller under unionens exklusiva behörighet, ska kommissionen göra inlägg och rösta för unionen. Efter vederbörlig samordning kan medlemsstaterna också göra inlägg för att stödja och/eller utveckla unionens ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.1

När en punkt på dagordningen rör frågor som faller under unionens exklusiva behörighet, ska kommissionen göra inlägg och rösta för unionen. Efter vederbörlig samordning kan medlemsstaterna också göra inlägg för att stödja och/eller utveckla unionens ståndpunkt.

| 3.2 | När en punkt på dagordningen rör ärenden som faller under exklusiv nationell behörighet, ska medlemsstaterna göra inlägg och rösta. |
| --- | --- |

3.2

När en punkt på dagordningen rör ärenden som faller under exklusiv nationell behörighet, ska medlemsstaterna göra inlägg och rösta.

| 3.3 | När en punkt på dagordningen rör ärenden som innehåller frågor som faller under såväl nationell behörighet som unionens behörighet, ska ordförandeskapet och kommissionen formulera den gemensamma ståndpunkten. Efter vederbörlig samordning kan medlemsstaterna också göra inlägg för att stödja och/eller utveckla den gemensamma ståndpunkten. Medlemsstaterna eller kommissionen ska från fall till fall rösta på unionens och dess medlemsstaters vägnar i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. Beslutet om vem som ska rösta ska fattas mot bakgrund av var den huvudsakliga behörigheten ligger (t.ex. antingen främst nationell behörighet eller främst unionsbehörighet). |
| --- | --- |

3.3

När en punkt på dagordningen rör ärenden som innehåller frågor som faller under såväl nationell behörighet som unionens behörighet, ska ordförandeskapet och kommissionen formulera den gemensamma ståndpunkten. Efter vederbörlig samordning kan medlemsstaterna också göra inlägg för att stödja och/eller utveckla den gemensamma ståndpunkten. Medlemsstaterna eller kommissionen ska från fall till fall rösta på unionens och dess medlemsstaters vägnar i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. Beslutet om vem som ska rösta ska fattas mot bakgrund av var den huvudsakliga behörigheten ligger (t.ex. antingen främst nationell behörighet eller främst unionsbehörighet).

| 3.4 | När en punkt på dagordningen rör frågor som faller under såväl nationell behörighet som unionens behörighet och kommissionen och medlemsstaterna inte har kunnat enas om en gemensam ståndpunkt i enlighet med punkt 2.6, får medlemsstaterna och kommissionen göra inlägg och rösta i frågor som klart faller inom deras respektive behörighet. |
| --- | --- |

3.4

När en punkt på dagordningen rör frågor som faller under såväl nationell behörighet som unionens behörighet och kommissionen och medlemsstaterna inte har kunnat enas om en gemensam ståndpunkt i enlighet med punkt 2.6, får medlemsstaterna och kommissionen göra inlägg och rösta i frågor som klart faller inom deras respektive behörighet.

| 3.5 | I frågor där kommissionen och medlemsstaterna inte är eniga om behörighetsfördelningen eller där det inte har varit möjligt att uppnå den majoritet som krävs för en unionsståndpunkt, ska största möjliga ansträngningar göras för att klargöra situationen eller för att nå fram till en unionsståndpunkt. I avvaktan på detta och efter vederbörlig samordning ska medlemsstaterna och/eller kommissionen från fall till fall ha rätt att göra inlägg, på villkor att den uttalade ståndpunkten inte påverkar en framtida unionsståndpunkt, är samstämmig med unionspolitiken och tidigare unionsståndpunkter och stämmer överens med unionsrätten. |
| --- | --- |

3.5

I frågor där kommissionen och medlemsstaterna inte är eniga om behörighetsfördelningen eller där det inte har varit möjligt att uppnå den majoritet som krävs för en unionsståndpunkt, ska största möjliga ansträngningar göras för att klargöra situationen eller för att nå fram till en unionsståndpunkt. I avvaktan på detta och efter vederbörlig samordning ska medlemsstaterna och/eller kommissionen från fall till fall ha rätt att göra inlägg, på villkor att den uttalade ståndpunkten inte påverkar en framtida unionsståndpunkt, är samstämmig med unionspolitiken och tidigare unionsståndpunkter och stämmer överens med unionsrätten.

| 3.6 | Företrädare för medlemsstaterna och kommissionen kan delta i de av Otifs arbetsgrupper som förbereder Otifs tekniska kommittéer, nämligen expertkommittén för järnvägsbefordran av farligt gods (RID) och kommittén för tekniska experter (TEC). Under deltagandet i dessa arbetsgrupper kan företrädarna för medlemsstaterna och kommissionen lämna tekniska bidrag och fullt ut delta i de tekniska diskussionerna på grundval av sina tekniska kunskaper. Dessa diskussioner är inte bindande för unionen.
  Företrädare för medlemsstaterna och kommissionen ska göra kraftfulla insatser för att nå en gemensam inställning och försvara denna under diskussionerna i Otifs arbetsgrupper. |
| --- | --- |

3.6

Företrädare för medlemsstaterna och kommissionen kan delta i de av Otifs arbetsgrupper som förbereder Otifs tekniska kommittéer, nämligen expertkommittén för järnvägsbefordran av farligt gods (RID) och kommittén för tekniska experter (TEC). Under deltagandet i dessa arbetsgrupper kan företrädarna för medlemsstaterna och kommissionen lämna tekniska bidrag och fullt ut delta i de tekniska diskussionerna på grundval av sina tekniska kunskaper. Dessa diskussioner är inte bindande för unionen.

Företrädare för medlemsstaterna och kommissionen ska göra kraftfulla insatser för att nå en gemensam inställning och försvara denna under diskussionerna i Otifs arbetsgrupper.

4.   Omprövning av denna ordning

På medlemsstaternas eller kommissionens begäran kommer denna ordning att omprövas med beaktande av erfarenheterna av användningen.

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen

å ena sidan, och

MELLANSTATLIGA ORGANISATIONEN FÖR INTERNATIONELL JÄRNVÄGSTRAFIK, nedan kallad Otif

å andra sidan,

nedan gemensamt kallade de fördragsslutande parterna,

SOM BEAKTAR fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999, nedan kallat fördraget, särskilt artikel 38,

SOM BEAKTAR de skyldigheter som unionen har enligt fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) inom vissa områden som omfattas av fördraget,

SOM ERINRAR OM att unionen efter Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och från den dagen utövar alla Europeiska gemenskapens rättigheter och fullgör alla dess skyldigheter,

SOM BEAKTAR att det genom fördraget inrättas en mellanstatlig organisation för internationell järnvägstrafik (Otif) med säte i Bern,

SOM BEAKTAR att unionens anslutning till fördraget syftar till att hjälpa Otif att uppnå sitt mål, dvs. att främja, förbättra och underlätta internationella järnvägstransporter, såväl ur teknisk som rättslig synvinkel,

SOM BEAKTAR att de skyldigheter som följer av fördraget vad gäller internationellt samarbete för fördragsslutande parter som även är medlemsstater i unionen eller är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet enligt artikel 3 i fördraget inte har företräde framför deras skyldigheter i egenskap av unionsmedlemsstater eller parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

SOM BEAKTAR att det är nödvändigt med en frånskiljningsklausul för de delar av fördraget som omfattas av unionens behörighet, för att visa att unionsmedlemsstater inte sinsemellan direkt kan åberopa och tillämpa de rättigheter och skyldigheter som följer av fördraget,

SOM BEAKTAR att fördraget tillämpas fullt ut mellan unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de andra parterna i fördraget å andra sidan,

SOM BEAKTAR att det för att unionen ska kunna ansluta sig till fördraget krävs att villkoren för tillämpning av fördragets bestämmelser i unionen och dess medlemsstater tydligt fastställs,

SOM BEAKTAR att villkoren för unionens anslutning till fördraget måste innebära att unionen inom ramen för fördraget kan utöva den behörighet som medlemsstaterna tilldelat den,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Unionen ansluter sig härmed till fördraget på de villkor som anges i detta avtal, i enlighet med bestämmelserna i artikel 38 i fördraget.

Artikel 2

Utan att det påverkar fördragets mål och syfte att främja, förbättra och underlätta internationell järnvägstrafik och utan att det påverkar dess fullständiga tillämpning med andra parter i fördraget i deras ömsesidiga förbindelser, ska de parter i fördraget som är unionsmedlemsstater tillämpa unionsbestämmelserna och därför inte tillämpa de bestämmelser som härrör från det fördraget, utom i den mån som det inte finns någon unionsbestämmelse som reglerar det berörda ämnesområdet.

Artikel 3

Om inte annat föreskrivs i detta avtal, ska bestämmelserna i fördraget tolkas så att även unionen omfattas inom ramen för sin behörighet och de olika termer som används för att beteckna parterna och deras representanter ska uppfattas i enlighet med detta.

Artikel 4

Unionen ska inte bidra till Otifs budget och ska inte delta i beslut som avser den budgeten.

Artikel 5

Utan inskränkning av rösträtten enligt artikel 6, ska unionen ha rätt att representeras och delta i arbetet i Otifs alla organ i vilka någon av dess medlemsstater har rätt att representeras som part i fördraget och där frågor som faller inom dess behörighet kan komma att behandlas.

Unionen får inte vara medlem i administrativa kommittén. Den får bjudas in för att delta i möten i den kommittén, när kommittén önskar rådfråga den om frågor av gemensamt intresse på dagordningen.

Artikel 6

1.   För beslut i frågor där unionen har exklusiv behörighet ska unionen inneha sina medlemsstaters rösträtt enligt fördraget.

2.   För beslut i frågor där unionen delar behörighet med sina medlemsstater ska antingen unionen eller dess medlemsstater rösta.

3.   Om inte annat föreskrivs i artikel 26.7 i fördraget, ska unionen förfoga över det antal röster som motsvarar dem som innehas av de medlemsstater som även är parter i fördraget. När unionen röstar, får dess medlemsstater inte rösta.

4.   Unionen ska i de enskilda fallen informera de övriga parterna om i vilka fall den kommer att utöva sin rösträtt enligt punkterna 1–3, för de olika punkterna på dagordningarna för generalförsamlingen och andra beredande organ. Den skyldigheten ska också gälla när beslut fattas per korrespondens. Den informationen måste tillhandahållas Otifs generalsekreterare tillräckligt tidigt för att möjliggöra spridning av den tillsammans med mötesdokument eller ett beslut per korrespondens.

Artikel 7

Omfattningen av unionens behörighet ska anges i allmänna termer i en skriftlig förklaring, som ska göras av unionen vid tidpunkten för slutandet av detta avtal. Den förklaringen får vid behov ändras genom en anmälan från unionen till Otif. Den får inte ersätta eller på något sätt begränsa de frågor som kan omfattas av de anmälningar om unionsbehörighet som ska göras innan beslut fattas i Otif genom formell omröstning eller på annat sätt.

Artikel 8

Avdelning V i fördraget ska tillämpas på eventuella tvister mellan de fördragsslutande parterna med avseende på detta avtals tolkning, tillämpning eller verkställande, inbegripet dess existens, giltighet eller uppsägning.

Artikel 9

Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månad som följer på den dag då detta avtal undertecknades av de fördragsslutande parterna. Artikel 34.2 i fördraget ska inte vara tillämpligt i detta fall.

Artikel 10

Detta avtal ska vara i kraft under obestämd tid.

Om alla de parter i fördraget som är unionsmedlemsstater säger upp fördraget, ska unionen anses ha anmält uppsägningen av såväl fördraget som detta avtal, när den sista unionsmedlemsstaten anmäler att den säger upp fördraget enligt artikel 41 i fördraget.

Artikel 11

De parter i fördraget förutom unionsmedlemsstater som tillämpar relevant unionslagstiftning till följd av sina internationella avtal med unionen får med erkännande från fördragets depositarie anmäla enskilda förklaringar med avseende på bevarandet av sina rättigheter och skyldigheter i enlighet med sina avtal med unionen, fördraget och anknytande förordningar.

Detta avtal ska upprättas i två exemplar, varav ett exemplar ska förvaras av Otif och det andra av unionen, på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga. Detta ska inte påverka tillämpningen av artikel 45.1 i fördraget.

TILL BEVIS HÄRPÅ har de undertecknade vederbörligen befullmäktigade undertecknat detta avtal.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF)

Por la Organización Intergubernamental para los Transportes Internacionales por Ferrocarril (OTIF)

Za Mezivládní organizaci pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

For Den Mellemstatslige Organisation for Internationale Jernbanebefordringer (OTIF)

Für die Zwischenstaatliche Organisation für den internationalen Eisenbahnverkehr (OTIF)

Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) nimel

Για το Διακυβερνητικό Οργανισμό Διεθνών Σιδηροδρομικών Μεταφορών (OTIF)

For the Intergovernmental Organisation for International Carriage by Rail (OTIF)

Pour l'Organisation intergouvernementale pour les transports internationaux ferroviaires (OTIF)

Per l'Organizzazione intergovernativa per i trasporti internazionali per ferrovia (OTIF)

Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) vārdā –

Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) vardu

A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) részéről

Għall-Organizzazzjoni Intergovernattiva għat-Trasport Internazzjonali bil-Ferrovija (OTIF)

Voor de Intergouvernementele Organisatie voor het internationale spoorwegvervoer (OTIF)

W imieniu Międzyrządowej Organizacji Międzynarodowych Przewozów Kolejami (OTIF)

Pela Organização Intergovernamental para os Transportes Internacionais Ferroviários (OTIF)

Pentru Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF)

Za Medzivládnu organizáciu pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF)

Za Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet (OTIF)

Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) puolesta

För Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif)

Image

---

FÖRORDNINGAR

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 51/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 165/2013

av den 22 februari 2013

om förutfastställelse av stödbeloppet för privat lagring av smör för 2013

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 43 a och d jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 28 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs att stöd kan beviljas för privat lagring av smör. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 28 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs att stöd kan beviljas för privat lagring av smör.

| (2) | Utvecklingen när det gäller smörpriserna och smörlagren tyder på en obalans på marknaden som skulle kunna undanröjas eller begränsas genom säsongslagring. Mot bakgrund av den nuvarande situationen på marknaden bör stöd för privat lagring av smör beviljas från och med den 1 mars 2013. |
| --- | --- |

(2)

Utvecklingen när det gäller smörpriserna och smörlagren tyder på en obalans på marknaden som skulle kunna undanröjas eller begränsas genom säsongslagring. Mot bakgrund av den nuvarande situationen på marknaden bör stöd för privat lagring av smör beviljas från och med den 1 mars 2013.

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (2) fastställs allmänna bestämmelser för genomförandet av stödordningen för privat lagring. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (2) fastställs allmänna bestämmelser för genomförandet av stödordningen för privat lagring.

| (4) | Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 826/2008 ska ett förutfastställt stöd beviljas i enlighet med de närmare bestämmelser och villkor som anges i kapitel III i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 826/2008 ska ett förutfastställt stöd beviljas i enlighet med de närmare bestämmelser och villkor som anges i kapitel III i den förordningen.

| (5) | Enligt artikel 29 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska stödet fastställas med hänsyn till lagringskostnaderna och den sannolika prisutvecklingen för färskt smör och lagrat smör. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 29 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska stödet fastställas med hänsyn till lagringskostnaderna och den sannolika prisutvecklingen för färskt smör och lagrat smör.

| (6) | Det bör fastställas ett stöd för kostnaderna för inlagring och utlagring av de berörda produkterna och för kostnaderna per dag för kylförvaring och finansiering. |
| --- | --- |

(6)

Det bör fastställas ett stöd för kostnaderna för inlagring och utlagring av de berörda produkterna och för kostnaderna per dag för kylförvaring och finansiering.

| (7) | För att underlätta genomförandet av den här åtgärden och för att ta hänsyn till rådande praxis i medlemsstaterna bör stödet endast avse produkter som har inlagrats helt och hållet. Följaktligen bör ett undantag från artikel 7.3 i förordning (EG) nr 826/2008 införas. |
| --- | --- |

(7)

För att underlätta genomförandet av den här åtgärden och för att ta hänsyn till rådande praxis i medlemsstaterna bör stödet endast avse produkter som har inlagrats helt och hållet. Följaktligen bör ett undantag från artikel 7.3 i förordning (EG) nr 826/2008 införas.

| (8) | Om de efterfrågade upplysningarna om lagringsplatsen redan ingår i stödansökan bör det för att förenkla och effektivisera administrationen vara möjligt att frångå begäran om att samma upplysningar ska skickas in efter det att avtalet har slutits, i enlighet med artikel 20 första stycket led a i förordning (EG) nr 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Om de efterfrågade upplysningarna om lagringsplatsen redan ingår i stödansökan bör det för att förenkla och effektivisera administrationen vara möjligt att frångå begäran om att samma upplysningar ska skickas in efter det att avtalet har slutits, i enlighet med artikel 20 första stycket led a i förordning (EG) nr 826/2008.

| (9) | I förenklingssyfte och för att effektivisera logistiken bör medlemsstaterna tillåtas att frångå kravet på att varje enhet som lagras ska märkas med avtalsnummer om avtalsnumret antecknas i lagerbokföringen. |
| --- | --- |

(9)

I förenklingssyfte och för att effektivisera logistiken bör medlemsstaterna tillåtas att frångå kravet på att varje enhet som lagras ska märkas med avtalsnummer om avtalsnumret antecknas i lagerbokföringen.

| (10) | För att förenkla och effektivisera administrationen samt ta hänsyn till den särskilda situation som gäller för lagring av smör bör kontrollerna i enlighet med artikel 36.6 i förordning (EG) nr 826/2008 utföras på minst hälften av avtalen, vilket medför att ett undantag bör göras från den artikeln. |
| --- | --- |

(10)

För att förenkla och effektivisera administrationen samt ta hänsyn till den särskilda situation som gäller för lagring av smör bör kontrollerna i enlighet med artikel 36.6 i förordning (EG) nr 826/2008 utföras på minst hälften av avtalen, vilket medför att ett undantag bör göras från den artikeln.

| (11) | I kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (3) fastställs gemensamma regler för hur medlemsstaternas behöriga myndigheter ska anmäla uppgifter och dokument till kommissionen. Reglerna omfattar i synnerhet medlemsstaternas skyldighet att använda de informationssystem som kommissionen gjort tillgängliga och godkännandet av tillträdesrätterna för de myndigheter och individer som har rätt att skicka anmälningar. I förordningen fastställs vidare gemensamma principer för informationssystemen i syfte att garantera dokumentens äkthet, integritet och läsbarhet under hela den tid de måste bevaras. Dessutom innehåller förordningen regler om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

(11)

I kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (3) fastställs gemensamma regler för hur medlemsstaternas behöriga myndigheter ska anmäla uppgifter och dokument till kommissionen. Reglerna omfattar i synnerhet medlemsstaternas skyldighet att använda de informationssystem som kommissionen gjort tillgängliga och godkännandet av tillträdesrätterna för de myndigheter och individer som har rätt att skicka anmälningar. I förordningen fastställs vidare gemensamma principer för informationssystemen i syfte att garantera dokumentens äkthet, integritet och läsbarhet under hela den tid de måste bevaras. Dessutom innehåller förordningen regler om skydd av personuppgifter.

| (12) | Enligt förordning (EG) nr 792/2009 ska kravet att använda informationssystemen i enlighet med den förordningen anges i de förordningar som fastställer en specifik anmälningsskyldighet. |
| --- | --- |

(12)

Enligt förordning (EG) nr 792/2009 ska kravet att använda informationssystemen i enlighet med den förordningen anges i de förordningar som fastställer en specifik anmälningsskyldighet.

| (13) | Kommissionen har utvecklat ett informationssystem som gör att den elektroniskt kan hantera dokument och förfaranden i sina interna arbetsrutiner och i sina kontakter med de myndigheter som är involverade i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har utvecklat ett informationssystem som gör att den elektroniskt kan hantera dokument och förfaranden i sina interna arbetsrutiner och i sina kontakter med de myndigheter som är involverade i den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (14) | Anmälningskraven avseende privat lagring av smör anses kunna uppfyllas genom det systemet i enlighet med förordning (EG) nr 792/2009, särskilt de anmälningskrav som fastställs i artikel 35 i förordning (EG) nr 826/2008. |
| --- | --- |

(14)

Anmälningskraven avseende privat lagring av smör anses kunna uppfyllas genom det systemet i enlighet med förordning (EG) nr 792/2009, särskilt de anmälningskrav som fastställs i artikel 35 i förordning (EG) nr 826/2008.

| (15) | Av tydlighetsskäl bör denna förordning upphöra att gälla den dag som fastställts som sista dag för den avtalade lagringen. |
| --- | --- |

(15)

Av tydlighetsskäl bör denna förordning upphöra att gälla den dag som fastställts som sista dag för den avtalade lagringen.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser om stöd för privat lagring av saltat och osaltat smör enligt artikel 28 a i förordning (EG) nr 1234/2007 för avtal som sluts från och med den 1 mars 2013.

2.   Om inget annat anges i denna förordning ska bestämmelserna i förordning (EG) nr 826/2008 tillämpas.

Artikel 2

Den enhet som avses i artikel 16.2 c i förordning (EG) nr 826/2008 ska vara det parti i lager som motsvarar en kvantitet av den produkt som omfattas av denna förordning som väger minst ett ton och har en homogen sammansättning och kvalitet, är producerad i en och samma fabrik och som inlagrats i ett och samma lager på en och samma dag.

Artikel 3

1.   Genom undantag från artikel 7.3 i förordning (EG) nr 826/2008 ska ansökningarna endast avse produkter som har inlagrats helt och hållet.

2.   Artikel 20 första stycket led a i förordning (EG) nr 826/2008 ska inte gälla.

3.   Medlemsstaterna får frångå kravet i artikel 22.1 e i förordning (EG) nr 826/2008 om att avtalsnumret ska framgå av märkningen, under förutsättning att den lageransvariga förbinder sig att ange avtalsnumret i det register som avses i punkt III i bilaga I till den förordningen.

4.   Genom undantag från artikel 36.6 i förordning (EG) nr 826/2008 ska de myndigheter som är ansvariga för kontroll vid slutet av den avtalade lagringsperioden och under hela utlagringsperioden från augusti 2013 till och med februari 2014 genom stickprover kontrollera det lagrade smörets vikt och identitet för åtminstone hälften av antalet avtal.

Artikel 4

1.   Stödet för de produkter som avses i artikel 1 ska vara

| — | 14,88 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader, |
| --- | --- |

—

14,88 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader,

| — | 0,25 euro per ton per dag avtalad lagring. |
| --- | --- |

—

0,25 euro per ton per dag avtalad lagring.

2.   Avtalad inlagring ska ske mellan den 1 mars och den 15 augusti 2013. Utlagring får ske först från och med den 16 augusti 2013. Avtalad lagring ska avslutas den dag som föregår dagen för utlagringen eller senast den sista dagen i februari året efter det år produkten inlagrades.

3.   Stöd får endast beviljas om den avtalade lagringsperioden är mellan 90 och 210 dagar.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen följande:

| a) | Senast varje tisdag meddelas för den föregående veckan de kvantiteter för vilka avtal slutits samt de kvantiteter av produkter för vilka ansökningar om att sluta avtal har lämnats in, i enlighet med artikel 35.1 a i förordning (EG) nr 826/2008. |
| --- | --- |

a)

Senast varje tisdag meddelas för den föregående veckan de kvantiteter för vilka avtal slutits samt de kvantiteter av produkter för vilka ansökningar om att sluta avtal har lämnats in, i enlighet med artikel 35.1 a i förordning (EG) nr 826/2008.

| b) | Senast i slutet av varje månad meddelas för den föregående månaden den lagerinformation som krävs enligt artikel 35.1 b i förordning (EG) nr 826/2008. |
| --- | --- |

b)

Senast i slutet av varje månad meddelas för den föregående månaden den lagerinformation som krävs enligt artikel 35.1 b i förordning (EG) nr 826/2008.

2.   De meddelanden som avses i punkt 1 ska lämnas i enlighet med förordning (EG) nr 792/2009.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den upphör att gälla den 28 februari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

(3)  EUT L 228, 1.9.2009, s. 3.

3

---

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 51/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 166/2013

av den 22 februari 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 87,0 |
| MA | 68,4 |
| TN | 86,1 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 164,2 |
| ZZ | 175,3 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 43,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 82,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 60,5 |
| TN | 56,2 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 129,1 |
| MA | 108,9 |
| ZZ | 119,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 140,5 |
| KR | 134,8 |
| MA | 128,5 |
| TR | 77,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 50 10 | TR | 54,4 |
| ZZ | 54,4 |
| 0808 10 80 | CN | 82,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 172,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 176,6 |
| CN | 84,0 |
| TR | 67,9 |
| US | 187,5 |
| ZA | 111,0 |
| ZZ | 127,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

87,0

MA

68,4

TN

86,1

TR

95,9

ZZ

84,4

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

164,2

ZZ

175,3

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

43,4

TR

120,8

ZZ

82,1

0805 10 20

EG

48,2

IL

71,4

MA

60,5

TN

56,2

TR

60,8

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

129,1

MA

108,9

ZZ

119,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

140,5

KR

134,8

MA

128,5

TR

77,3

ZZ

107,8

0805 50 10

TR

54,4

ZZ

54,4

0808 10 80

CN

82,6

MK

31,3

US

172,4

ZZ

95,4

0808 30 90

AR

139,5

CL

176,6

CN

84,0

TR

67,9

US

187,5

ZA

111,0

ZZ

127,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 51/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 21 februari 2013

om ändring av beslut 2007/777/EG vad gäller posten för Brasilien i förteckningen över de tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka biltong/jerky och pastöriserade köttprodukter får importeras till unionen

[delgivet med nr C(2013) 899]

(Text av betydelse för EES)

(2013/104/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 första meningen, artikel 8.1 första stycket och artikel 8.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (2) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen samt de behandlingar som krävs för att begränsa djurhälsorisker i samband med denna införsel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (2) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen samt de behandlingar som krävs för att begränsa djurhälsorisker i samband med denna införsel.

| (2) | I del 3 i bilaga II till beslut 2007/777/EG förtecknas de tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka biltong/jerky och pastöriserade köttprodukter får importeras till unionen. |
| --- | --- |

(2)

I del 3 i bilaga II till beslut 2007/777/EG förtecknas de tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka biltong/jerky och pastöriserade köttprodukter får importeras till unionen.

| (3) | De regioner i Brasilien från vilka det är tillåtet att föra in produkter framställda av kött från tamdjur av nötkreatur som genomgått en särskild behandling till unionen förtecknas för närvarande i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG. |
| --- | --- |

(3)

De regioner i Brasilien från vilka det är tillåtet att föra in produkter framställda av kött från tamdjur av nötkreatur som genomgått en särskild behandling till unionen förtecknas för närvarande i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG.

| (4) | Brasilien har begärt att kommissionen även ska tillåta import till unionen från dessa regioner av biltong/jerky framställd av kött från tamdjur av nötkreatur som genomgått den relevanta särskilda behandlingen. |
| --- | --- |

(4)

Brasilien har begärt att kommissionen även ska tillåta import till unionen från dessa regioner av biltong/jerky framställd av kött från tamdjur av nötkreatur som genomgått den relevanta särskilda behandlingen.

| (5) | Med tanke på den djurhälsosituation som påvisats för kommissionen i de regionerna i Brasilien bör import till unionen från dessa regioner av biltong/jerky framställd av kött från tamdjur av nötkreatur som genomgått den särskilda behandlingen ”E” eller ”F” enligt del 4 i bilaga II till beslut 2007/777/EG tillåtas. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på den djurhälsosituation som påvisats för kommissionen i de regionerna i Brasilien bör import till unionen från dessa regioner av biltong/jerky framställd av kött från tamdjur av nötkreatur som genomgått den särskilda behandlingen ”E” eller ”F” enligt del 4 i bilaga II till beslut 2007/777/EG tillåtas.

| (6) | Beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I del 3 i bilaga II till beslut 2007/777/EG ska följande post för Brasilien införas efter posten för Argentina:

| ”BR | Brasilien BR-2 | E eller F | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”BR

Brasilien BR-2

E eller F

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EUT L 312, 30.11.2007, s. 49.

2

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 51/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 51/18

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 9 oktober 2009

om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp

(2013/105/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | I april 2006 antog Europaparlamentet och rådet ett direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (1), som utgör ramen för insatserna för att ta itu med energibesparingsmöjligheterna inom de slutanvändningssektorer som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

(1)

I april 2006 antog Europaparlamentet och rådet ett direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (1), som utgör ramen för insatserna för att ta itu med energibesparingsmöjligheterna inom de slutanvändningssektorer som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter.

| (2) | Nationella handlingsplaner för energieffektivitet, som föreskrivs i direktiv 2006/32/EG, har en central roll i planeringen och rapporteringen av genomförandet av nationella åtgärder för att öka energieffektiviteten i de sektorer som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. I sina första nationella handlingsplaner har flera medlemsstater lagt fram planer för att ta itu med energibesparingsmöjligheterna inom IKT-sektorn (2). |
| --- | --- |

(2)

Nationella handlingsplaner för energieffektivitet, som föreskrivs i direktiv 2006/32/EG, har en central roll i planeringen och rapporteringen av genomförandet av nationella åtgärder för att öka energieffektiviteten i de sektorer som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. I sina första nationella handlingsplaner har flera medlemsstater lagt fram planer för att ta itu med energibesparingsmöjligheterna inom IKT-sektorn (2).

| (3) | I oktober 2006 antog kommissionen meddelandet Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna
   (3) i vilket den understryker att det krävs ett paradigmskifte för att vi ska ändra våra beteendemönster så att vi använder mindre energi samtidigt som vi kan njuta av samma livskvalitet. |
| --- | --- |

(3)

I oktober 2006 antog kommissionen meddelandet Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna
   (3) i vilket den understryker att det krävs ett paradigmskifte för att vi ska ändra våra beteendemönster så att vi använder mindre energi samtidigt som vi kan njuta av samma livskvalitet.

| (4) | I mars 2007 bekräftade Europeiska rådet därefter målet att minska EU:s energiförbrukning med 20 % jämfört med prognoserna för 2020, och antog målet att minska utsläppen av växthusgaser med 20 % till 2020. Europeiska rådet uppmanade också medlemsstaterna och EU-institutionerna att utveckla en hållbar klimat- och energipolitik som tar hänsyn till sambandet mellan energianvändning och koldioxidutsläpp. Om potentialen att minska energianvändningen i EU med 20 procent förverkligas förväntas detta medföra betydande kostnadsminskningar och miljövinster. |
| --- | --- |

(4)

I mars 2007 bekräftade Europeiska rådet därefter målet att minska EU:s energiförbrukning med 20 % jämfört med prognoserna för 2020, och antog målet att minska utsläppen av växthusgaser med 20 % till 2020. Europeiska rådet uppmanade också medlemsstaterna och EU-institutionerna att utveckla en hållbar klimat- och energipolitik som tar hänsyn till sambandet mellan energianvändning och koldioxidutsläpp. Om potentialen att minska energianvändningen i EU med 20 procent förverkligas förväntas detta medföra betydande kostnadsminskningar och miljövinster.

| (5) | I januari 2008 antog kommissionen meddelandet Mot 20–20 till 2020: Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna, i vilket den föreslog ett långtgående åtgärdspaket med konkreta förslag som visar att de överenskomna klimatförändringsmålen är tekniskt och ekonomiskt genomförbara och kan skapa unika affärstillfällen för tusentals europeiska företag (4). Förslagen godkändes av Europeiska rådet (5) och av Europaparlamentet i december 2008. |
| --- | --- |

(5)

I januari 2008 antog kommissionen meddelandet Mot 20–20 till 2020: Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna, i vilket den föreslog ett långtgående åtgärdspaket med konkreta förslag som visar att de överenskomna klimatförändringsmålen är tekniskt och ekonomiskt genomförbara och kan skapa unika affärstillfällen för tusentals europeiska företag (4). Förslagen godkändes av Europeiska rådet (5) och av Europaparlamentet i december 2008.

| (6) | I maj 2008 antog kommissionen meddelandet Hur informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ökad energieffektivitet
   (6) där den bekräftade informations- och kommunikationsteknikens potential att bidra med kostnadseffektiva medel för att öka energieffektiviteten i hela industrin och i samhället i stort. |
| --- | --- |

(6)

I maj 2008 antog kommissionen meddelandet Hur informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ökad energieffektivitet
   (6) där den bekräftade informations- och kommunikationsteknikens potential att bidra med kostnadseffektiva medel för att öka energieffektiviteten i hela industrin och i samhället i stort.

| (7) | I juli 2008 antog kommissionen meddelandet om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik
   (7), med förslag till förbättring av produkters miljöprestanda under hela livscykeln, och till ökad efterfrågan efter hållbara produkter, samtidigt som EU-industrin uppmanas att ta tillvara möjligheterna till innovation. |
| --- | --- |

(7)

I juli 2008 antog kommissionen meddelandet om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik
   (7), med förslag till förbättring av produkters miljöprestanda under hela livscykeln, och till ökad efterfrågan efter hållbara produkter, samtidigt som EU-industrin uppmanas att ta tillvara möjligheterna till innovation.

| (8) | För att stödja den handlingsplanen, och utgående från ett besläktat mandat i meddelandet Integrerad produktpolitik - Miljöpåverkan ur livscykelperspektiv
   (8), håller kommissionen nu på att via det gemensamma forskningscentret (GFC) utveckla en handledning (9) för kvantifiering och analys av produkters och processers miljökonsekvenser under hela livscykeln, bland annat deras koldioxidutsläpp och energieffektivitet. |
| --- | --- |

(8)

För att stödja den handlingsplanen, och utgående från ett besläktat mandat i meddelandet Integrerad produktpolitik - Miljöpåverkan ur livscykelperspektiv
   (8), håller kommissionen nu på att via det gemensamma forskningscentret (GFC) utveckla en handledning (9) för kvantifiering och analys av produkters och processers miljökonsekvenser under hela livscykeln, bland annat deras koldioxidutsläpp och energieffektivitet.

| (9) | I november 2008 antog kommissionen en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (10) för en snabbare återhämtning av den ekonomiska tillväxten. I planen underströks att man snarast måste investera i energieffektivitet och ren teknik. För att genomföra planen föreslog kommissionen i sitt meddelande Investera nu i morgondagens Europa
   (11) ett åtgärdspaket för att kanalisera finansiellt stöd till utvecklingen av energinät och höghastighetsbredband. |
| --- | --- |

(9)

I november 2008 antog kommissionen en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (10) för en snabbare återhämtning av den ekonomiska tillväxten. I planen underströks att man snarast måste investera i energieffektivitet och ren teknik. För att genomföra planen föreslog kommissionen i sitt meddelande Investera nu i morgondagens Europa
   (11) ett åtgärdspaket för att kanalisera finansiellt stöd till utvecklingen av energinät och höghastighetsbredband.

| (10) | Inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har kommissionen lanserat offentlig-privata partnerskap som syftar till att vidareutveckla grön teknik och smarta energiinfrastrukturer i byggnader och inom tillverkning och transport. Dessa är initiativen Energieffektiva byggnader, Fabriker för framtiden respektive Gröna bilar. |
| --- | --- |

(10)

Inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har kommissionen lanserat offentlig-privata partnerskap som syftar till att vidareutveckla grön teknik och smarta energiinfrastrukturer i byggnader och inom tillverkning och transport. Dessa är initiativen Energieffektiva byggnader, Fabriker för framtiden respektive Gröna bilar.

| (11) | I december 2008 antog kommissionen en handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU inom ramen för initiativet för gröna transporter, och ett tillhörande förslag till direktiv som ska skapa ramarna för införandet av intelligenta transportsystem för vägtransport och gränssnitt med andra transportsätt (12). Kommissionen föreslog konkreta åtgärder för att skynda på införandet av intelligenta transportsystem i syfte att öka transportsystemens energieffektivitet. |
| --- | --- |

(11)

I december 2008 antog kommissionen en handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU inom ramen för initiativet för gröna transporter, och ett tillhörande förslag till direktiv som ska skapa ramarna för införandet av intelligenta transportsystem för vägtransport och gränssnitt med andra transportsätt (12). Kommissionen föreslog konkreta åtgärder för att skynda på införandet av intelligenta transportsystem i syfte att öka transportsystemens energieffektivitet.

| (12) | IKT-utrustningens och IKT-tjänsternas energianvändning motsvarar omkring 8 procent av elförbrukningen i EU och uppskattningsvis 2 procent av koldioxidutsläppen (13). I Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (14) fastställs EU-regler för utsläppandet av energiförbrukande produkter på marknaden (bland annat IKT-produkter), med utgångspunkt från produkternas energieffektivitet och miljöprestanda under hela livscykeln. Direktivet ger även möjlighet till frivilliga branschinitiativ. |
| --- | --- |

(12)

IKT-utrustningens och IKT-tjänsternas energianvändning motsvarar omkring 8 procent av elförbrukningen i EU och uppskattningsvis 2 procent av koldioxidutsläppen (13). I Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (14) fastställs EU-regler för utsläppandet av energiförbrukande produkter på marknaden (bland annat IKT-produkter), med utgångspunkt från produkternas energieffektivitet och miljöprestanda under hela livscykeln. Direktivet ger även möjlighet till frivilliga branschinitiativ.

| (13) | I sitt meddelande om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp
   (15) betonade kommissionen IKT-sektorns outnyttjade potential för systemförbättringar i de egna processerna, dvs. bland annat drift, tillverkning, tillhandahållande av tjänster och förvaltning av leveranskedjan. |
| --- | --- |

(13)

I sitt meddelande om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp
   (15) betonade kommissionen IKT-sektorns outnyttjade potential för systemförbättringar i de egna processerna, dvs. bland annat drift, tillverkning, tillhandahållande av tjänster och förvaltning av leveranskedjan.

| (14) | Resultaten av ett offentligt samråd (16), som offentliggjordes i september 2009, bekräftar att olika företag i dag har olika strategier för att förbättra sin energi- och miljöprestanda. Ett samordnat tillvägagångssätt skulle belysa möjligheterna bättre, fokusera investeringarna och leda till ekonomiska vinster för hela sektorn, samt bidra till målen om energieffektivitet. |
| --- | --- |

(14)

Resultaten av ett offentligt samråd (16), som offentliggjordes i september 2009, bekräftar att olika företag i dag har olika strategier för att förbättra sin energi- och miljöprestanda. Ett samordnat tillvägagångssätt skulle belysa möjligheterna bättre, fokusera investeringarna och leda till ekonomiska vinster för hela sektorn, samt bidra till målen om energieffektivitet.

| (15) | Det är av största vikt att IKT-sektorn får ambitiösa mål för förbättring av energi- och miljöprestandan i sina processer. Målen ska sättas så att framstegen blir mätbara och kontrollerbara. De ska uppdateras så snart mer tillförlitliga baslinjedata blir tillgängliga. IKT-sektorn har uttryckt intresse för att inrätta ett forum, ”ICT för Energy Efficiency”, ICT4EE, som skulle syfta till att anta och genomföra åtgärder för att mäta sektorns energi- och koldioxidavtryck, sätta målvärden och mäta framstegen. |
| --- | --- |

(15)

Det är av största vikt att IKT-sektorn får ambitiösa mål för förbättring av energi- och miljöprestandan i sina processer. Målen ska sättas så att framstegen blir mätbara och kontrollerbara. De ska uppdateras så snart mer tillförlitliga baslinjedata blir tillgängliga. IKT-sektorn har uttryckt intresse för att inrätta ett forum, ”ICT för Energy Efficiency”, ICT4EE, som skulle syfta till att anta och genomföra åtgärder för att mäta sektorns energi- och koldioxidavtryck, sätta målvärden och mäta framstegen.

| (16) | För denna rekommendations syften omfattar begreppet IKT-sektorn IKT-tillverkningsindustrin, IKT-handelssektorn och IKT-tjänstesektorn enligt OECD:s definition (17). |
| --- | --- |

(16)

För denna rekommendations syften omfattar begreppet IKT-sektorn IKT-tillverkningsindustrin, IKT-handelssektorn och IKT-tjänstesektorn enligt OECD:s definition (17).

| (17) | Uppskattningsvis skulle IKT-relaterade förbättringar inom andra sektorer kunna spara omkring 15 procent av de totala koldioxidutsläppen fram till 2020 (18). Betydande möjligheter till IKT-relaterad energieffektivisering förväntas redan på kort sikt inom bygg- och anläggningsbranschen, transportlogistiksektorn och i slutanvändarledet. |
| --- | --- |

(17)

Uppskattningsvis skulle IKT-relaterade förbättringar inom andra sektorer kunna spara omkring 15 procent av de totala koldioxidutsläppen fram till 2020 (18). Betydande möjligheter till IKT-relaterad energieffektivisering förväntas redan på kort sikt inom bygg- och anläggningsbranschen, transportlogistiksektorn och i slutanvändarledet.

| (18) | IKT-sektorn kan erbjuda verktyg för simulering, modellering, analys, övervakning och visualisering, som är en förutsättning för en heltäckande behandling av en byggnads konstruktion och drift, och för att man ska kunna ta hänsyn till alla olika faktorer som påverkar energibehovet. Investeringarna hindras emellertid av att det saknas sektorsövergripande, tillförlitliga och öppna metoder för att kvantifiera och spåra energi- och kostnadsbesparingar över en längre tidsperiod, något som idealt sett skulle ligga till grund för alla konstruktionsstrategier och verktyg. |
| --- | --- |

(18)

IKT-sektorn kan erbjuda verktyg för simulering, modellering, analys, övervakning och visualisering, som är en förutsättning för en heltäckande behandling av en byggnads konstruktion och drift, och för att man ska kunna ta hänsyn till alla olika faktorer som påverkar energibehovet. Investeringarna hindras emellertid av att det saknas sektorsövergripande, tillförlitliga och öppna metoder för att kvantifiera och spåra energi- och kostnadsbesparingar över en längre tidsperiod, något som idealt sett skulle ligga till grund för alla konstruktionsstrategier och verktyg.

| (19) | Transport- och logistikindustrin förlitar sig i hög grad på utnyttjandet av IKT för att driva och optimera hela verksamhetsområdet, särskilt när det gäller transporter och lagring. Branschen är därför väl lämpad att ta en ledande roll i fråga om att optimera den energianvändning och det klimatavtryck som deras tjänster medför och förse kunderna med relevant information. |
| --- | --- |

(19)

Transport- och logistikindustrin förlitar sig i hög grad på utnyttjandet av IKT för att driva och optimera hela verksamhetsområdet, särskilt när det gäller transporter och lagring. Branschen är därför väl lämpad att ta en ledande roll i fråga om att optimera den energianvändning och det klimatavtryck som deras tjänster medför och förse kunderna med relevant information.

| (20) | Inom bygg- och anläggningsbranschen och på transport- och logistikområdet har man redan kartlagt behovet av jämförbara metoder för att mäta energiprestanda och koldioxidutsläpp, och utvecklingen av sådana har påbörjats. Gemensamma metoder bör användas för att ta fram tillförlitliga data och en grund för utveckling av nya IKT-verktyg. |
| --- | --- |

(20)

Inom bygg- och anläggningsbranschen och på transport- och logistikområdet har man redan kartlagt behovet av jämförbara metoder för att mäta energiprestanda och koldioxidutsläpp, och utvecklingen av sådana har påbörjats. Gemensamma metoder bör användas för att ta fram tillförlitliga data och en grund för utveckling av nya IKT-verktyg.

| (21) | Partnerskap mellan sektorer skulle kunna påskynda utvecklingen och ett omfattande genomförande av IKT-baserade lösningar för övervakning, förvaltning och mätning av energianvändning och koldioxidutsläpp i energiförbrukande verksamheter. De kan på så sätt bidra till att skapa en tillförlitlig grund för beslut om energibesparing och utsläppsminskning. |
| --- | --- |

(21)

Partnerskap mellan sektorer skulle kunna påskynda utvecklingen och ett omfattande genomförande av IKT-baserade lösningar för övervakning, förvaltning och mätning av energianvändning och koldioxidutsläpp i energiförbrukande verksamheter. De kan på så sätt bidra till att skapa en tillförlitlig grund för beslut om energibesparing och utsläppsminskning.

| (22) | Intelligent mätning kan ge information om flöden i realtid och möjligheter till nya kontrollslingor, vilket möjliggör bättre hantering och kontroll av energin. Det kan också påverka konsumenternas slutanvändning, särskilt om mätningen åtföljs av informativa fakturor. Flera medlemsstater har infört intelligent mätning, eller överväger att införa lagkrav på intelligent mätning. Samordnade åtgärder mellan medlemsstater för att fastställa minimispecifikationer för intelligenta mätares funktion skulle bidra till att undvika tekniska hinder och till att skapa kompatibilitet och underlätta införandet av innovativa tillämpningar för hantering av den slutliga energianvändningen. |
| --- | --- |

(22)

Intelligent mätning kan ge information om flöden i realtid och möjligheter till nya kontrollslingor, vilket möjliggör bättre hantering och kontroll av energin. Det kan också påverka konsumenternas slutanvändning, särskilt om mätningen åtföljs av informativa fakturor. Flera medlemsstater har infört intelligent mätning, eller överväger att införa lagkrav på intelligent mätning. Samordnade åtgärder mellan medlemsstater för att fastställa minimispecifikationer för intelligenta mätares funktion skulle bidra till att undvika tekniska hinder och till att skapa kompatibilitet och underlätta införandet av innovativa tillämpningar för hantering av den slutliga energianvändningen.

| (23) | Intelligent mätning och smarta elnät är viktiga verktyg för att öka energibesparingen i byggnader, för en omfattande spridning av elfordon och för effektiv energiförsörjning och –distribution som integrerar förnybara energikällor. Tillämpningar och tjänster som bygger på sådana utvecklingar kommer sannolikt att leda till att det uppstår nya sektorer i näringslivet, med aktörer från både energi- och IT-sektorn. Parallellt med pilotprojekt och andra liknande initiativ bör man försöka finna fördelaktiga villkor för att få nya marknader att uppstå. |
| --- | --- |

(23)

Intelligent mätning och smarta elnät är viktiga verktyg för att öka energibesparingen i byggnader, för en omfattande spridning av elfordon och för effektiv energiförsörjning och –distribution som integrerar förnybara energikällor. Tillämpningar och tjänster som bygger på sådana utvecklingar kommer sannolikt att leda till att det uppstår nya sektorer i näringslivet, med aktörer från både energi- och IT-sektorn. Parallellt med pilotprojekt och andra liknande initiativ bör man försöka finna fördelaktiga villkor för att få nya marknader att uppstå.

| (24) | För denna rekommendations syften avses med dematerialisering av IKT att man minskar behovet av fysisk utrustning i samband med tillhandahållandet av elektroniska tjänster. Dematerialisering är särskilt viktig i samband med offentlig upphandling av IKT. Det kan uppnås genom bättre utnyttjande av befintliga fysiska resurser, bättre konfigurering av IKT-system och genom att man ser till att utvidgningar och uppgraderingar av befintliga system inte är kontraktuellt eller tekniskt begränsade. |
| --- | --- |

(24)

För denna rekommendations syften avses med dematerialisering av IKT att man minskar behovet av fysisk utrustning i samband med tillhandahållandet av elektroniska tjänster. Dematerialisering är särskilt viktig i samband med offentlig upphandling av IKT. Det kan uppnås genom bättre utnyttjande av befintliga fysiska resurser, bättre konfigurering av IKT-system och genom att man ser till att utvidgningar och uppgraderingar av befintliga system inte är kontraktuellt eller tekniskt begränsade.

| (25) | Det finns en beredskap på alla myndighetsnivåer att förbättra energieffektiviteten och minska koldioxidutsläppen, vilket tydligt framgår av resultaten från det offentliga samråd som avses i skäl 14. IKT:s roll i uppnåendet av dessa mål undersöks också i flera pågående initiativ i olika offentliga myndigheter runt om i EU. Det krävs effektivt samarbete mellan nationella, regionala och lokala förvaltningar i medlemsstaterna för att garantera samstämmiga åtgärder, utnyttja synergieffekter mellan insatserna och skapa gemensam kunskap genom resultat- och erfarenhetsutbyte. |
| --- | --- |

(25)

Det finns en beredskap på alla myndighetsnivåer att förbättra energieffektiviteten och minska koldioxidutsläppen, vilket tydligt framgår av resultaten från det offentliga samråd som avses i skäl 14. IKT:s roll i uppnåendet av dessa mål undersöks också i flera pågående initiativ i olika offentliga myndigheter runt om i EU. Det krävs effektivt samarbete mellan nationella, regionala och lokala förvaltningar i medlemsstaterna för att garantera samstämmiga åtgärder, utnyttja synergieffekter mellan insatserna och skapa gemensam kunskap genom resultat- och erfarenhetsutbyte.

| (26) | Beräkningar visar att en bredare användning av tillämpningar som offentliga online-tjänster och –tillämpningar och avancerade samarbetstekniker kan spara minst 1–2 procent av den totala energiförbrukningen i världen fram till 2020 (19). För att EU ska kunna åstadkomma besparingar i en större skala kommer det att krävas en Europaomfattande infrastruktur för bredband. |
| --- | --- |

(26)

Beräkningar visar att en bredare användning av tillämpningar som offentliga online-tjänster och –tillämpningar och avancerade samarbetstekniker kan spara minst 1–2 procent av den totala energiförbrukningen i världen fram till 2020 (19). För att EU ska kunna åstadkomma besparingar i en större skala kommer det att krävas en Europaomfattande infrastruktur för bredband.

| (27) | Här kan inte någon enstaka organisation eller grupp av intressenter agera på egen hand. Åtgärder som samordnas mellan många organisationer inom både den offentliga och den privata sektorn, bland annat genom partnerskap på kommunal och regional nivå, kan bana väg för systemskiften i hela samhället. Kommissionen vill också uppmuntra utbyte av bästa metoder för användning av IKT-lösningar som kan bidra till energieffektivisering. |
| --- | --- |

(27)

Här kan inte någon enstaka organisation eller grupp av intressenter agera på egen hand. Åtgärder som samordnas mellan många organisationer inom både den offentliga och den privata sektorn, bland annat genom partnerskap på kommunal och regional nivå, kan bana väg för systemskiften i hela samhället. Kommissionen vill också uppmuntra utbyte av bästa metoder för användning av IKT-lösningar som kan bidra till energieffektivisering.

| (28) | Det krävs engagemang på nationell, regional och lokal nivå för att verkliga framsteg ska kunna ske. Det är därför viktigt att medlemsstaternas beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå bekräftar sitt fulla engagemang att underlätta ett snabbt genomförande av de åtgärder som anges i denna rekommendation. |
| --- | --- |

(28)

Det krävs engagemang på nationell, regional och lokal nivå för att verkliga framsteg ska kunna ske. Det är därför viktigt att medlemsstaternas beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå bekräftar sitt fulla engagemang att underlätta ett snabbt genomförande av de åtgärder som anges i denna rekommendation.

HÄRIGENOM REKOMENDERAS FÖLJANDE.

För att begränsa sin allt större andel av de globala koldioxidutsläppen och öka potentialen att spela en central och avgörande roll i övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp bör informations- och kommunikationssektorn vidta följande åtgärder:

| (1) | Den bör engagera sig i en stegvis process för att minska koldioxidutsläppen, som bör leda till mätbara och verifierbara minskningar av energiintensitet och koldioxidutsläpp i alla processer inom produktion, transport och saluföring av IKT-utrustning och dess komponenter. |
| --- | --- |

(1)

Den bör engagera sig i en stegvis process för att minska koldioxidutsläppen, som bör leda till mätbara och verifierbara minskningar av energiintensitet och koldioxidutsläpp i alla processer inom produktion, transport och saluföring av IKT-utrustning och dess komponenter.

| (2) | Den bör, genom sina branschorganisationer, delta i en satsning som initieras av Europeiska kommissionen för att






  (a) | utveckla ramar för mätning av sektorns energi- och miljöprestanda, för vilket sektorn förväntas tillhandahålla de grundläggande uppgifterna till 2010, |
| --- | --- | --- |

(2)

Den bör, genom sina branschorganisationer, delta i en satsning som initieras av Europeiska kommissionen för att

(a)

utveckla ramar för mätning av sektorns energi- och miljöprestanda, för vilket sektorn förväntas tillhandahålla de grundläggande uppgifterna till 2010,

| (b) | senast till slutet av 2011 anta och genomföra gemensamma metoder i detta syfte, |
| --- | --- |

(b)

senast till slutet av 2011 anta och genomföra gemensamma metoder i detta syfte,

| (c) | senast 2011 identifiera energieffektivitetsmål som går ut på att överträffa EU:s mål för 2020 senast 2015, |
| --- | --- |

(c)

senast 2011 identifiera energieffektivitetsmål som går ut på att överträffa EU:s mål för 2020 senast 2015,

| (d) | inom tre månader efter det att denna rekommendation antas utarbeta en färdplan, och därefter lägga fram årsrapporter. |
| --- | --- |

(d)

inom tre månader efter det att denna rekommendation antas utarbeta en färdplan, och därefter lägga fram årsrapporter.

| (3) | Den bör samarbeta med Europeiska kommissionen och andra relevanta offentliga organ och internationella organisationer för att utveckla ramar för revision och kontroll som kan kontrollera huruvida och i vilken utsträckning målen avseende energiintensitet och koldioxidminskningar uppnås av enskilda företag. |
| --- | --- |

(3)

Den bör samarbeta med Europeiska kommissionen och andra relevanta offentliga organ och internationella organisationer för att utveckla ramar för revision och kontroll som kan kontrollera huruvida och i vilken utsträckning målen avseende energiintensitet och koldioxidminskningar uppnås av enskilda företag.

| (4) | Den bör i nära samarbete med byggnads- och byggsektorn identifiera IKT-lösningar som förbättrar nya och befintliga byggnaders miljö- och energiprestanda, samt även konstruktions- och renoveringslösningar, i syfte att utarbeta en gemensam färdplan för ett storskaligt införande av sådana lösningar. |
| --- | --- |

(4)

Den bör i nära samarbete med byggnads- och byggsektorn identifiera IKT-lösningar som förbättrar nya och befintliga byggnaders miljö- och energiprestanda, samt även konstruktions- och renoveringslösningar, i syfte att utarbeta en gemensam färdplan för ett storskaligt införande av sådana lösningar.

| (5) | Den bör i nära samarbete med byggnads- och byggsektorn försöka avlägsna hindren för en bredare användning av IKT-verktyg för modellering och simulering samt andra relevanta tillämpningar som underlättar och bidrar till efterlevnaden av gällande regler för byggnaders prestanda. |
| --- | --- |

(5)

Den bör i nära samarbete med byggnads- och byggsektorn försöka avlägsna hindren för en bredare användning av IKT-verktyg för modellering och simulering samt andra relevanta tillämpningar som underlättar och bidrar till efterlevnaden av gällande regler för byggnaders prestanda.

| (6) | Den bör i nära samarbete med transport. och logistiksektorn identifiera IKT-lösningar för att förbättra deras tjänsters miljö- och energiprestanda, i syfte att utarbeta en gemensam färdplan för ett storskaligt införande av sådana lösningar, som bör samordnas med de insatser som görs inom ramen för handlingsplanen för intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

(6)

Den bör i nära samarbete med transport. och logistiksektorn identifiera IKT-lösningar för att förbättra deras tjänsters miljö- och energiprestanda, i syfte att utarbeta en gemensam färdplan för ett storskaligt införande av sådana lösningar, som bör samordnas med de insatser som görs inom ramen för handlingsplanen för intelligenta transportsystem.

| (7) | Den bör i nära samarbete med transport- och logistiksektorn utveckla systematiska ramar för att förse alla potentiella användare med fullständiga, jämförbara och tillförlitliga uppgifter om energiförbrukning och koldioxidutsläpp i samband med frakt. och transportinsatser och –tjänster. |
| --- | --- |

(7)

Den bör i nära samarbete med transport- och logistiksektorn utveckla systematiska ramar för att förse alla potentiella användare med fullständiga, jämförbara och tillförlitliga uppgifter om energiförbrukning och koldioxidutsläpp i samband med frakt. och transportinsatser och –tjänster.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Att medlemsstaterna i syfte att garantera att deras IKT-politik till fullo överensstämmer med nationella och regionala satsningar för en övergång till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp.

| (8) | Medlemsstaterna bör genom sina behöriga nationella myndigheter göra följande:






  (a) | Senast till slutet av 2010 komma överens om gemensamma minimispecifikationer för intelligent mätning som är inriktade på att ge konsumenterna mer information om deras energiförbrukning, och bättre möjligheter att påverka den. |
| --- | --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör genom sina behöriga nationella myndigheter göra följande:

(a)

Senast till slutet av 2010 komma överens om gemensamma minimispecifikationer för intelligent mätning som är inriktade på att ge konsumenterna mer information om deras energiförbrukning, och bättre möjligheter att påverka den.

| (b) | Senast till slutet av 2012 utarbeta ett samstämmigt tidsschema för införandet av intelligent mätning. |
| --- | --- |

(b)

Senast till slutet av 2012 utarbeta ett samstämmigt tidsschema för införandet av intelligent mätning.

| (9) | Medlemsstaterna bör anta och införa upphandlingsmetoder som förstärker den offentliga sektorns förmåga att genom efterfrågan främja dematerialisering av IKT-produkter och –tjänster. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör anta och införa upphandlingsmetoder som förstärker den offentliga sektorns förmåga att genom efterfrågan främja dematerialisering av IKT-produkter och –tjänster.

| (10) | Medlemsstaterna bör på alla förvaltningsnivåer underlätta utnyttjandet av IKT-verktyg för att bättre förstå effekterna av olika strategier och undvika negativa spridningseffekter till följd av strategiernas samspel. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör på alla förvaltningsnivåer underlätta utnyttjandet av IKT-verktyg för att bättre förstå effekterna av olika strategier och undvika negativa spridningseffekter till följd av strategiernas samspel.

| (11) | Medlemsstaterna bör främja användningen av energisimulering och –modellering inom utbildning av yrkesfolk i viktiga sektorer, bland annat






  (a) | arkitekter, byggarbetare och installatörer, |
| --- | --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör främja användningen av energisimulering och –modellering inom utbildning av yrkesfolk i viktiga sektorer, bland annat

(a)

arkitekter, byggarbetare och installatörer,

| (b) | energiinspektörer, |
| --- | --- |

(b)

energiinspektörer,

| (c) | personer sysselsatta inom varu- och persontransport, |
| --- | --- |

(c)

personer sysselsatta inom varu- och persontransport,

| (d) | personer sysselsatta inom offentliga tjänster och med strategiska funktioner. |
| --- | --- |

(d)

personer sysselsatta inom offentliga tjänster och med strategiska funktioner.

| (12) | Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter vidareföra och vid behov uppgradera strategier för att införa tillförlitlig infrastruktur för höghastighetsbredband i syfte att underlätta övervakning och förvaltning av förbrukning, distribution och produktion av energi, inbegripet förnybar energi, och för att införa gemenskapsövergripande system som intelligent mätning, smarta energinät och smarta städer. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter vidareföra och vid behov uppgradera strategier för att införa tillförlitlig infrastruktur för höghastighetsbredband i syfte att underlätta övervakning och förvaltning av förbrukning, distribution och produktion av energi, inbegripet förnybar energi, och för att införa gemenskapsövergripande system som intelligent mätning, smarta energinät och smarta städer.

| (13) | Medlemsstaterna bör utöver de skyldigheter de har enligt artikel 3.11 och bilaga I.2 till direktiv 2009/72/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el (20) engagera alla viktiga berörda parter i storskaliga pilotprojekt och demonstrationer av intelligent mätning och smarta nät, för att skapa samförstånd i fråga om vad som krävs för att framtida IKT-baserade innovationer ska kunna uppstå. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör utöver de skyldigheter de har enligt artikel 3.11 och bilaga I.2 till direktiv 2009/72/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el (20) engagera alla viktiga berörda parter i storskaliga pilotprojekt och demonstrationer av intelligent mätning och smarta nät, för att skapa samförstånd i fråga om vad som krävs för att framtida IKT-baserade innovationer ska kunna uppstå.

| (14) | Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter utnyttja öppna digitala plattformar för att främja en samordnad hantering av fysisk stadsplanering och tillhandahållandet av offentliga tjänster, och för att bidra till kunskapsdelning, katalogisering av effektiva metoder och upprätthållandet av lättillgängliga informationsbanker. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter utnyttja öppna digitala plattformar för att främja en samordnad hantering av fysisk stadsplanering och tillhandahållandet av offentliga tjänster, och för att bidra till kunskapsdelning, katalogisering av effektiva metoder och upprätthållandet av lättillgängliga informationsbanker.

| (15) | Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter skapa möjligheter för kreativt samarbete och kreativa problemlösningar på gemenskapsnivå genom uppmaningar att inkomma med idéer, tävlingar och, där så är möjligt genom att ge fri tillgång till ett brett spektrum av offentliga digitala resurser och offentliga uppgifter. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter skapa möjligheter för kreativt samarbete och kreativa problemlösningar på gemenskapsnivå genom uppmaningar att inkomma med idéer, tävlingar och, där så är möjligt genom att ge fri tillgång till ett brett spektrum av offentliga digitala resurser och offentliga uppgifter.

| (16) | Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter utvidga fördelarna med att ersätta administrativa förfaranden offline med online-tillämpningar och –tjänster som ger förbättrad energieffektivitet till alla delar av samhället. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna bör genom sina nationella, regionala och lokala myndigheter utvidga fördelarna med att ersätta administrativa förfaranden offline med online-tillämpningar och –tjänster som ger förbättrad energieffektivitet till alla delar av samhället.

HÄRIGENOM UPPMANAS medlemsstaterna

att inom tolv månader från och med rekommendationens offentliggörande informera kommissionen om de åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation, och att därefter rapportera om detta årligen.

Utfärdad i Bryssel den 9 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

1

(2)  Se även sammanfattningen av den fullständiga utvärderingen av alla 27 nationella handlingsplaner för energieffektivitet, ”Moving forward together on saving energy”, SEK(2009)889 slutlig, som sammanställts i enlighet med direktiv 2006/32/EG (ännu ej översatt till svenska).

2

(3)  KOM(2006) 545.

3

(4)  KOM(2008) 30.

4

(5)  Europeiska rådes slutsatser av den 11 och 12 december 2008 – ordförandeskapets slutsatser, 17271/1/08 version 1, 13 februari 2009,

5

(6)  KOM(2008) 241.

6

(7)  KOM(2008) 397.

7

(8)  KOM(2003) 302.

8

(9)  The International Reference Life Cycle Reference System (ILCD) Handbook and supporting Data Network. http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook.

9

(10)  KOM(2008) 800, En ekonomisk återhämtningsplan för Europa.

10

(11)  KOM(2009) 36.

11

(12)  KOM(2008) 886, Meddelande från kommissionen - Handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU, samt KOM(2008) 887, förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt.

12

(13)  Bio Intelligence: Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency (informations- och kommunikationsteknikens påverkan på energieffektiviteten).

13

(14)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

14

(15)  KOM(2009) 111 slutlig.

15

(16)  Offentligt samråd om informations- och kommunikationsteknik för ett samhälle med låga koldioxidutsläpp (Public Consultation on Information and Communication Technologies for a Low Carbon Society), 30 mars – 14 juni 2009.

16

Public Consultation on Information and Communication Technologies for a Low Carbon Society

(17)  OECD Guide to Measuring the Information Society, version juli 2009. www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide.

17

OECD Guide to Measuring the Information Society

(18)  SMART 2020: Enabling the low carbon economy in the information age, a report by The Climate Group on behalf of the Global eSustainability Initiative (GeSI).

18

(19)  SMART 2020: Enabling the low carbon economy in the information age, a report by The Climate Group on behalf of the Global eSustainability Initiative (GeSI).

19

(20)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

20

---