# Uradni list L 342/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 342 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5916. december 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 342

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5916. december 2016

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta (EU) 2016/2258 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede dostopa davčnih organov do informacij o preprečevanju pranja denarja | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta (EU) 2016/2258 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede dostopa davčnih organov do informacij o preprečevanju pranja denarja

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2259 z dne 15. decembra 2016 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (
  1
  ) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2260 z dne 15. decembra 2016 o spremembi uredb (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbenih uredb (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013 v zvezi z imenom imetnika dovoljenja za Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M in Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (
  1
  ) | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2261 z dne 15. decembra 2016 o izdaji dovoljenja za bakrov(I) oksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 18 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2262 z dne 15. decembra 2016 o dvestosedeminpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida | 22 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2263 z dne 15. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 24 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2264 z dne 15. decembra 2016 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za prvi delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080 | 26 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/2265 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Odločbe 2007/884/ES, ki dovoljuje Združenemu kraljestvu, da še naprej uporablja ukrep o odstopanju od členov 26(1)(a), 168 in 169 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 28 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/2266 z dne 6. decembra 2016 o dovoljenju Nizozemski, da uporabi nižjo stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja polnilnim postajam za električna vozila | 30 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/2267 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland | 32 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2268 z dne 14. decembra 2016 o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES v zvezi s prehodnim obdobjem za sledove hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8390) | 34 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2269 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Indije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 38 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2270 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti odobrenih borz v Singapurju v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 42 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2271 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti borz finančnih instrumentov in blagovnih borz na Japonskem v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 45 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2272 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti finančnih trgov v Avstraliji v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 48 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2273 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti priznanih borz v Kanadi v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 51 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2274 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Nove Zelandije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 54 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2275 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 57 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2276 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Brazilije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 61 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2277 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Mednarodnega finančnega centra Dubaj za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 65 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2278 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Združenih arabskih emiratov za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 68 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2279 z dne 15. decembra 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8835)

   (
  1
  ) | 71 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2016 Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Kosovo z dne 25. novembra 2016 o sprejetju poslovnika [2016/2280] (
  *1
  ) | 100 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2259 z dne 15. decembra 2016 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (
  1
  )

1

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2260 z dne 15. decembra 2016 o spremembi uredb (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbenih uredb (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013 v zvezi z imenom imetnika dovoljenja za Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M in Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (
  1
  )

Pediococcus acidilactici

Saccharomyces cerevisiae

1

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2261 z dne 15. decembra 2016 o izdaji dovoljenja za bakrov(I) oksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

1

18

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2262 z dne 15. decembra 2016 o dvestosedeminpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

22

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2263 z dne 15. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

24

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2264 z dne 15. decembra 2016 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za prvi delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

26

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/2265 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Odločbe 2007/884/ES, ki dovoljuje Združenemu kraljestvu, da še naprej uporablja ukrep o odstopanju od členov 26(1)(a), 168 in 169 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

28

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/2266 z dne 6. decembra 2016 o dovoljenju Nizozemski, da uporabi nižjo stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja polnilnim postajam za električna vozila

30

*

Sklep Sveta (EU) 2016/2267 z dne 6. decembra 2016 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland

32

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2268 z dne 14. decembra 2016 o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES v zvezi s prehodnim obdobjem za sledove hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8390)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8390)

34

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2269 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Indije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

38

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2270 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti odobrenih borz v Singapurju v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

42

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2271 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti borz finančnih instrumentov in blagovnih borz na Japonskem v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

45

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2272 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti finančnih trgov v Avstraliji v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

48

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2273 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti priznanih borz v Kanadi v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

51

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2274 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Nove Zelandije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

54

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2275 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

57

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2276 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Brazilije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

61

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2277 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Mednarodnega finančnega centra Dubaj za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

65

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2278 z dne 15. decembra 2016 o enakovrednosti regulativnega okvira Združenih arabskih emiratov za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

68

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2279 z dne 15. decembra 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8835)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8835)

1

71

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2016 Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Kosovo z dne 25. novembra 2016 o sprejetju poslovnika [2016/2280] (
  *1
  )

*1

100

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 ( UL L 347, 20.12.2013 ) | 106 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 ( UL L 347, 20.12.2013 )

( UL L 347, 20.12.2013 )

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |
| | (*1)   To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

(*1)   To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/1

---

DIREKTIVA SVETA (EU) 2016/2258

z dne 6. decembra 2016

o spremembi Direktive 2011/16/EU glede dostopa davčnih organov do informacij o preprečevanju pranja denarja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 113 in 115 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posebnem zakonodajnem postopku,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 2014/107/EU (3), ki spreminja Direktivo 2011/16/EU (4), se uporablja od 1. januarja 2016 v 27 državah članicah in od 1. januarja 2017 v Avstriji. Ta Direktiva izvaja svetovni standard za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja znotraj Unije ter s tem zagotavlja, da se informacije o imetnikih finančnih računov sporočajo državi članici, v kateri je imetnik računa rezident. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2014/107/EU (3), ki spreminja Direktivo 2011/16/EU (4), se uporablja od 1. januarja 2016 v 27 državah članicah in od 1. januarja 2017 v Avstriji. Ta Direktiva izvaja svetovni standard za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja znotraj Unije ter s tem zagotavlja, da se informacije o imetnikih finančnih računov sporočajo državi članici, v kateri je imetnik računa rezident.

| (2) | Direktiva 2011/16/EU določa, da če je imetnik računa posredniška struktura, finančne institucije to strukturo pregledajo ter identificirajo njene dejanske lastnike in o njih poročajo. Ta pomemben element pri uporabi navedene direktive temelji na informacijah o preprečevanju pranja denarja, pridobljenih na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za identifikacijo dejanskih lastnikov. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2011/16/EU določa, da če je imetnik računa posredniška struktura, finančne institucije to strukturo pregledajo ter identificirajo njene dejanske lastnike in o njih poročajo. Ta pomemben element pri uporabi navedene direktive temelji na informacijah o preprečevanju pranja denarja, pridobljenih na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za identifikacijo dejanskih lastnikov.

| (3) | Davčni organi potrebujejo dostop do informacij o preprečevanju pranja denarja za zagotovitev učinkovitega spremljanja uporabe postopkov skrbnega preverjanja s strani finančnih institucij, ki so bili določeni v Direktivi 2011/16/EU. Če tak dostop ne bo zagotovljen, ti organi ne bodo mogli spremljati, potrditi in presojati, da finančne institucije uporabljajo Direktivo 2011/16/EU ustrezno ter pravilno identificirajo dejanske lastnike iz posredniških struktur in o njih poročajo. |
| --- | --- |

(3)

Davčni organi potrebujejo dostop do informacij o preprečevanju pranja denarja za zagotovitev učinkovitega spremljanja uporabe postopkov skrbnega preverjanja s strani finančnih institucij, ki so bili določeni v Direktivi 2011/16/EU. Če tak dostop ne bo zagotovljen, ti organi ne bodo mogli spremljati, potrditi in presojati, da finančne institucije uporabljajo Direktivo 2011/16/EU ustrezno ter pravilno identificirajo dejanske lastnike iz posredniških struktur in o njih poročajo.

| (4) | Direktiva 2011/16/EU zajema različne izmenjave informacij in oblike upravnega sodelovanja med državami članicami. Dostop do informacij o preprečevanju pranja denarja, ki jih imajo subjekti na podlagi Direktive (EU) 2015/849 bi v okviru upravnega sodelovanja na področju obdavčevanja davčnim organom omogočil boljše izpolnjevanje njihovih obveznosti iz Direktive 2011/16/EU ter učinkovitejše preprečevanje davčnih utaj in goljufij. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2011/16/EU zajema različne izmenjave informacij in oblike upravnega sodelovanja med državami članicami. Dostop do informacij o preprečevanju pranja denarja, ki jih imajo subjekti na podlagi Direktive (EU) 2015/849 bi v okviru upravnega sodelovanja na področju obdavčevanja davčnim organom omogočil boljše izpolnjevanje njihovih obveznosti iz Direktive 2011/16/EU ter učinkovitejše preprečevanje davčnih utaj in goljufij.

| (5) | Zato je pomembno, da se davčnim organom omogoči dostop do informacij o preprečevanju pranja denarja ter do postopkov, dokumentov in mehanizmov za izvajanje njihovih nalog spremljanja ustrezne uporabe Direktive 2011/16/EU, pa tudi za izvajanje vseh oblik upravnega sodelovanja, določenega v navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Zato je pomembno, da se davčnim organom omogoči dostop do informacij o preprečevanju pranja denarja ter do postopkov, dokumentov in mehanizmov za izvajanje njihovih nalog spremljanja ustrezne uporabe Direktive 2011/16/EU, pa tudi za izvajanje vseh oblik upravnega sodelovanja, določenega v navedeni direktivi.

| (6) | Ta Direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Če ta Direktiva zahteva, da je dostop davčnim organom do osebnih podatkov določen z zakonodajnim predpisom, za to ni nujno potreben akt, ki ga sprejme parlament, brez poseganja v ustavni red zadevne države članice. Vendar pa mora biti takšen zakonodajni predpis jasen in natančen in njegova uporaba mora biti jasna in predvidljiva za zadevne osebe v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. |
| --- | --- |

(6)

Ta Direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Če ta Direktiva zahteva, da je dostop davčnim organom do osebnih podatkov določen z zakonodajnim predpisom, za to ni nujno potreben akt, ki ga sprejme parlament, brez poseganja v ustavni red zadevne države članice. Vendar pa mora biti takšen zakonodajni predpis jasen in natančen in njegova uporaba mora biti jasna in predvidljiva za zadevne osebe v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice.

| (7) | Ker cilja te Direktive, in sicer učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami in njegovega učinkovitega spremljanja pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta Direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(7)

Ker cilja te Direktive, in sicer učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami in njegovega učinkovitega spremljanja pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta Direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (8) | Finančne institucije so v okviru Direktive 2011/16/EU že začele izvajati postopke skrbnega preverjanja strank in prve izmenjave informacij se bodo zaključile septembra 2017. Da torej ne bi zadrževali učinkovitega spremljanja uporabe navedene direktive, bi morala ta sprememba Direktive začeti veljati čim prej in biti prenesena v nacionalno zakonodajo takoj ko je mogoče, najpozneje pa do 1. januarja 2018. |
| --- | --- |

(8)

Finančne institucije so v okviru Direktive 2011/16/EU že začele izvajati postopke skrbnega preverjanja strank in prve izmenjave informacij se bodo zaključile septembra 2017. Da torej ne bi zadrževali učinkovitega spremljanja uporabe navedene direktive, bi morala ta sprememba Direktive začeti veljati čim prej in biti prenesena v nacionalno zakonodajo takoj ko je mogoče, najpozneje pa do 1. januarja 2018.

| (9) | Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V členu 22 Direktive 2011/16/EU se vstavi naslednji odstavek:

„(1a)   Za namen izvedbe in izvršitve zakonodaj držav članic, ki uveljavljajo to direktivo, ter za zagotovitev delovanja upravnega sodelovanja, ki ga vzpostavlja, države članice z zakonodajnim predpisom omogočijo dostop davčnim organom do mehanizmov, postopkov, dokumentov in informacij iz členov 13, 30, 31 in 40 Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2017 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 1. januarja 2018.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  Mnenje z dne 22. novembra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 19. oktobra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Direktiva Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (UL L 359, 16.12.2014, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

4

(5)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

5

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2259

z dne 15. decembra 2016

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1) ter zlasti člena 33(2) in (3) in člena 38(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (2) je določen seznam tretjih držav, katerih sistemi pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (2) je določen seznam tretjih držav, katerih sistemi pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007.

| (2) | Republika Koreja je Komisijo obvestila, da je njen pristojni organ preklical priznanje enega izvajalca nadzora in na seznam priznanih izvajalcev nadzora dodal tri druge izvajalce nadzora. |
| --- | --- |

(2)

Republika Koreja je Komisijo obvestila, da je njen pristojni organ preklical priznanje enega izvajalca nadzora in na seznam priznanih izvajalcev nadzora dodal tri druge izvajalce nadzora.

| (3) | V Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 je določen seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah, za namen enakovrednosti. |
| --- | --- |

(3)

V Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 je določen seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah, za namen enakovrednosti.

| (4) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „A CERT European Organization for Certification S.A.“ za uvrstitev na seznam v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno priznati „A CERT European Organization for Certification S.A.“ za kategoriji proizvodov A in D za Albanijo, Azerbajdžan, Butan, Belorusijo, Čile, Kitajsko, Dominikansko republiko, Ekvador, Egipt, Etiopijo, Grenado, Gruzijo, Indonezijo, Iran, Jamajko, Jordanijo, Kenijo, Kazahstan, Libanon, Maroko, Moldavijo, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Papuo Novo Gvinejo, Filipine, Pakistan, Srbijo, Rusijo, Ruando, Saudovo Arabijo, Tajsko, Turčijo, Tajvan, Tanzanijo, Ukrajino, Ugando in Južno Afriko. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „A CERT European Organization for Certification S.A.“ za uvrstitev na seznam v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno priznati „A CERT European Organization for Certification S.A.“ za kategoriji proizvodov A in D za Albanijo, Azerbajdžan, Butan, Belorusijo, Čile, Kitajsko, Dominikansko republiko, Ekvador, Egipt, Etiopijo, Grenado, Gruzijo, Indonezijo, Iran, Jamajko, Jordanijo, Kenijo, Kazahstan, Libanon, Maroko, Moldavijo, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Papuo Novo Gvinejo, Filipine, Pakistan, Srbijo, Rusijo, Ruando, Saudovo Arabijo, Tajsko, Turčijo, Tajvan, Tanzanijo, Ukrajino, Ugando in Južno Afriko.

| (5) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Bioagricert S.r.l.“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Indonezijo in Senegal ter za kategoriji proizvodov A in D na Albanijo in Bangladeš ter razširiti področje uporabe priznanja za Albanijo in Tajsko na kategorijo proizvodov E. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Bioagricert S.r.l.“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Indonezijo in Senegal ter za kategoriji proizvodov A in D na Albanijo in Bangladeš ter razširiti področje uporabe priznanja za Albanijo in Tajsko na kategorijo proizvodov E.

| (6) | „Caucacert“ je Komisijo obvestil o napaki v imenu podjetja, ki bi ga bilo treba spremeniti v „Caucascert“. |
| --- | --- |

(6)

„Caucacert“ je Komisijo obvestil o napaki v imenu podjetja, ki bi ga bilo treba spremeniti v „Caucascert“.

| (7) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „CCPB Srl“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov A, B, D, E in F na Gruzijo, Iran, Jordanijo in Saudovo Arabijo, za kategorijo proizvodov B na Kitajsko, Irak, Mali, Filipine in Sirijo, za kategorijo proizvodov C na Maroko in Tunizijo, za kategorijo proizvodov E na Tunizijo ter za kategoriji proizvodov E in F na Kitajsko, Egipt, Irak, Libanon, Maroko, Mali, Filipine, San Marino, Sirijo in Turčijo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „CCPB Srl“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov A, B, D, E in F na Gruzijo, Iran, Jordanijo in Saudovo Arabijo, za kategorijo proizvodov B na Kitajsko, Irak, Mali, Filipine in Sirijo, za kategorijo proizvodov C na Maroko in Tunizijo, za kategorijo proizvodov E na Tunizijo ter za kategoriji proizvodov E in F na Kitajsko, Egipt, Irak, Libanon, Maroko, Mali, Filipine, San Marino, Sirijo in Turčijo.

| (8) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „CERES Certification of Environmental Standards GmbH“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov A, B in D na Armenijo, za kategoriji proizvodov A in D na Belorusijo, Malavi, Sierro Leone, Somalijo in Tadžikistan ter za kategorijo proizvodov B na Gvatemalo, Honduras, Nikaragvo in Salvador. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „CERES Certification of Environmental Standards GmbH“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov A, B in D na Armenijo, za kategoriji proizvodov A in D na Belorusijo, Malavi, Sierro Leone, Somalijo in Tadžikistan ter za kategorijo proizvodov B na Gvatemalo, Honduras, Nikaragvo in Salvador.

| (9) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Control Union Certifications“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov A, B, C, D, E in F na Burundi, Somalijo in Južni Sudan, za kategoriji proizvodov B in C na Angolo, Belorusijo, Džibuti, Eritrejo, Fidži, Liberijo, Niger, Čad in Kosovo ter za kategorije proizvodov B, C in D na Demokratično republiko Kongo in Madagaskar. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Control Union Certifications“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov A, B, C, D, E in F na Burundi, Somalijo in Južni Sudan, za kategoriji proizvodov B in C na Angolo, Belorusijo, Džibuti, Eritrejo, Fidži, Liberijo, Niger, Čad in Kosovo ter za kategorije proizvodov B, C in D na Demokratično republiko Kongo in Madagaskar.

| (10) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Ecocert SA“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov B na Mozambik ter za kategorijo proizvodov C na Bangladeš, Čile, Hongkong, Honduras, Peru in Vietnam. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Ecocert SA“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov B na Mozambik ter za kategorijo proizvodov C na Bangladeš, Čile, Hongkong, Honduras, Peru in Vietnam.

| (11) | „Ecocert SA“ je Komisijo obvestil, da je njegovo hčerinsko podjetje „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“ prenehalo opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bilo priznano. „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“ bi bilo zato treba črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(11)

„Ecocert SA“ je Komisijo obvestil, da je njegovo hčerinsko podjetje „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“ prenehalo opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bilo priznano. „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“ bi bilo zato treba črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (12) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Ekoagros“ za uvrstitev na seznam v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno priznati „Ekoagros“ za kategorijo proizvodov A za Rusijo, za kategoriji proizvodov A in B za Belorusijo in Ukrajino, za kategoriji proizvodov A in D za Tadžikistan ter za kategoriji proizvodov A in F za Kazahstan. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Ekoagros“ za uvrstitev na seznam v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno priznati „Ekoagros“ za kategorijo proizvodov A za Rusijo, za kategoriji proizvodov A in B za Belorusijo in Ukrajino, za kategoriji proizvodov A in D za Tadžikistan ter za kategoriji proizvodov A in F za Kazahstan.

| (13) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Jamajko in Vietnam ter za kategorijo proizvodov D na Ekvador. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Jamajko in Vietnam ter za kategorijo proizvodov D na Ekvador.

| (14) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „IMOswiss AG“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Združene arabske emirate, za kategoriji proizvodov A in D na Burundi, za kategorijo proizvodov B na Mehiko in Peru ter za kategorijo proizvodov C na Brunej, Kitajsko, Hongkong, Honduras, Madagaskar in Združene države. Poleg tega je „IMOswiss AG“ Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v Azerbajdžanu, Gruziji, Kazahstanu, Kirgizistanu, Uzbekistanu, Rusiji in Tadžikistanu. Zato bi ga bilo treba za navedene države črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „IMOswiss AG“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Združene arabske emirate, za kategoriji proizvodov A in D na Burundi, za kategorijo proizvodov B na Mehiko in Peru ter za kategorijo proizvodov C na Brunej, Kitajsko, Hongkong, Honduras, Madagaskar in Združene države. Poleg tega je „IMOswiss AG“ Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v Azerbajdžanu, Gruziji, Kazahstanu, Kirgizistanu, Uzbekistanu, Rusiji in Tadžikistanu. Zato bi ga bilo treba za navedene države črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (15) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Zambijo, za kategorijo proizvodov B na Laos, Mjanmar/Burmo in Tajsko, za kategorijo proizvodov C na Hongkong, Indonezijo in Šrilanko ter za kategoriji proizvodov C in E na Bangladeš. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Zambijo, za kategorijo proizvodov B na Laos, Mjanmar/Burmo in Tajsko, za kategorijo proizvodov C na Hongkong, Indonezijo in Šrilanko ter za kategoriji proizvodov C in E na Bangladeš.

| (16) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Mayacert“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Kolumbijo, Dominikansko republiko in Salvador, za kategoriji proizvodov A in D na Belize in Peru ter za kategorijo proizvodov B na Gvatemalo, Honduras in Nikaragvo. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Mayacert“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Kolumbijo, Dominikansko republiko in Salvador, za kategoriji proizvodov A in D na Belize in Peru ter za kategorijo proizvodov B na Gvatemalo, Honduras in Nikaragvo.

| (17) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „OneCert International PVT Ltd“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Bangladeš, Kitajsko, Gano, Kambodžo, Laos, Mjanmar/Burmo, Oman, Rusijo in Saudovo Arabijo. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „OneCert International PVT Ltd“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Bangladeš, Kitajsko, Gano, Kambodžo, Laos, Mjanmar/Burmo, Oman, Rusijo in Saudovo Arabijo.

| (18) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Oregon Tilth“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti področje uporabe priznanja za Mehiko na kategorijo proizvodov E. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Oregon Tilth“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti področje uporabe priznanja za Mehiko na kategorijo proizvodov E.

| (19) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Organic Certifiers“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Indonezijo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Organic Certifiers“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Indonezijo.

| (20) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Organska Kontrola“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti področje uporabe priznanja za vse države na kategorijo proizvodov B. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Organska Kontrola“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti področje uporabe priznanja za vse države na kategorijo proizvodov B.

| (21) | „QC&I GmbH“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bil priznan. Zato bi ga bilo treba črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(21)

„QC&I GmbH“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bil priznan. Zato bi ga bilo treba črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (22) | Komisija je prejela in preučila zahtevek „Suolo e Salute srl“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Dominikansko republiko in Egipt ter področje uporabe priznanja za Dominikansko republiko na kategorijo proizvodov D. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je prejela in preučila zahtevek „Suolo e Salute srl“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Dominikansko republiko in Egipt ter področje uporabe priznanja za Dominikansko republiko na kategorijo proizvodov D.

| (23) | Vsako sklicevanje na Tajvan v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo treba razumeti kot sklicevanje na ločeno carinsko območje Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja. |
| --- | --- |

(23)

Vsako sklicevanje na Tajvan v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo treba razumeti kot sklicevanje na ločeno carinsko območje Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja.

| (24) | Prilogi III in IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(24)

Prilogi III in IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (25) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| 1. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| 2. | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 334, 12.12.2008, str. 25).

2

---

PRILOGA I

V Prilogi III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 se v vnosu, ki se nanaša na Republiko Korejo, točka 5 spremeni:

| 1. | črta se vrstica, ki se nanaša na šifro KR-ORG-003 (Bookang tech); |
| --- | --- |

1.

črta se vrstica, ki se nanaša na šifro KR-ORG-003 (Bookang tech);

| 2. | dodajo se naslednje vrstice:







  „KR-ORG-013 | Hansol Food, Agriculture, Fisher-Forest Certification Center | www.hansolnonglim.com |
| --- | --- | --- | --- |
| KR-ORG-021 | ISC Agriculture development research institute | www.isc-cert.com |
| KR-ORG-022 | Greenstar Agrifood Certification Center | “ |

2.

dodajo se naslednje vrstice:

„KR-ORG-013

Hansol Food, Agriculture, Fisher-Forest Certification Center

www.hansolnonglim.com

KR-ORG-021

ISC Agriculture development research institute

www.isc-cert.com

KR-ORG-022

Greenstar Agrifood Certification Center

Image 1

---

PRILOGA II

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| 1. | za vnosom, ki se nanaša na
  „Abcert AG“
  , se vstavi naslednji nov vnos:


  „
  ‚A CERT European Organization for Certification S.A.‘








  1. | Naslov: 2 Tilou street, 54638 Thessaloniki, Grčija |
| --- | --- | --- |

1.

za vnosom, ki se nanaša na
  „Abcert AG“
  , se vstavi naslednji nov vnos:

„
  ‚A CERT European Organization for Certification S.A.‘

1.

Naslov: 2 Tilou street, 54638 Thessaloniki, Grčija

| 2. | Internetni naslov: www.a-cert.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: www.a-cert.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-171 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-171 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BT-BIO-171 | Butan | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-171 | Belorusija | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-171 | Čile | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-171 | Kitajska | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-171 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-171 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-171 | Egipt | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-171 | Etiopija | x | — | — | x | — | — |
| GD-BIO-171 | Grenada | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-171 | Gruzija | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-171 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-171 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| JM-BIO-171 | Jamajka | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-171 | Jordanija | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-171 | Kenija | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-171 | Kazahstan | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-171 | Libanon | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-171 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-171 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-171 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-171 | Papua Nova Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-171 | Filipini | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-171 | Pakistan | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-171 | Srbija | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-171 | Rusija | x | — | — | x | — | — |
| RW-BIO-171 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-171 | Saudova Arabija | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-171 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-171 | Turčija | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-171 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-171 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-171 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-171 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-171 | Južna Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-171

Albanija

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-171

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BT-BIO-171

Butan

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-171

Belorusija

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-171

Čile

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-171

Kitajska

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-171

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-171

Ekvador

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-171

Egipt

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-171

Etiopija

x

—

—

x

—

—

GD-BIO-171

Grenada

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-171

Gruzija

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-171

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-171

Iran

x

—

—

x

—

—

JM-BIO-171

Jamajka

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-171

Jordanija

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-171

Kenija

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-171

Kazahstan

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-171

Libanon

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-171

Maroko

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-171

Moldavija

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-171

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-171

Papua Nova Gvineja

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-171

Filipini

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-171

Pakistan

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-171

Srbija

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-171

Rusija

x

—

—

x

—

—

RW-BIO-171

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-171

Saudova Arabija

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-171

Tajska

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-171

Turčija

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-171

Tajvan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-171

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-171

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-171

Uganda

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-171

Južna Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.“; |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.“;

| 2. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Bioagricert S.r.l“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:












  „AL-BIO-132 | Albanija | x | — | — | x | x | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BD-BIO-132 | Bangladeš | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-132 | Indonezija | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-132 | Senegal | x | — | — | — | — | —“ |

2.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Bioagricert S.r.l“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:

„AL-BIO-132

Albanija

x

—

—

x

x

—

BD-BIO-132

Bangladeš

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-132

Indonezija

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-132

Senegal

x

—

—

—

—

—“

| (b) | v vrstici, ki se nanaša na Tajsko, se doda križec v stolpcu E; |
| --- | --- |

(b)

v vrstici, ki se nanaša na Tajsko, se doda križec v stolpcu E;

| 3. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Caucacert Ltd“
  , se naslov nadomesti s
  „Caucascert Ltd“
  ; |
| --- | --- |

3.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Caucacert Ltd“
  , se naslov nadomesti s
  „Caucascert Ltd“
  ;

| 4. | v vnosu, ki se nanaša na
  „CCPB Srl“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:












  „GE-BIO-102 | Gruzija | x | x | — | x | x | x |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IR-BIO-102 | Iran | x | x | — | x | x | x |
| JO-BIO-102 | Jordanija | x | x | — | x | x | x |
| SA-BIO-102 | Saudova Arabija | x | x | — | x | x | x“ |

4.

v vnosu, ki se nanaša na
  „CCPB Srl“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:

„GE-BIO-102

Gruzija

x

x

—

x

x

x

IR-BIO-102

Iran

x

x

—

x

x

x

JO-BIO-102

Jordanija

x

x

—

x

x

x

SA-BIO-102

Saudova Arabija

x

x

—

x

x

x“

| (b) | v vrsticah, ki se nanašajo na Kitajsko, Irak, Mali, Filipine in Sirijo, se doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- |

(b)

v vrsticah, ki se nanašajo na Kitajsko, Irak, Mali, Filipine in Sirijo, se doda križec v stolpcu B;

| (c) | v vrsticah, ki se nanašata na Maroko in Tunizijo, se doda križec v v stolpcu C; |
| --- | --- |

(c)

v vrsticah, ki se nanašata na Maroko in Tunizijo, se doda križec v v stolpcu C;

| (d) | v vrstici, ki se nanaša na Tunizijo, se doda križec v stolpcu E; |
| --- | --- |

(d)

v vrstici, ki se nanaša na Tunizijo, se doda križec v stolpcu E;

| (e) | v vrsticah, ki se nanašajo na Kitajsko, Egipt, Irak, Libanon, Maroko, Mali, Filipine, San Marino, Sirijo in Turčijo, se doda križec v stolpcih E in F; |
| --- | --- |

(e)

v vrsticah, ki se nanašajo na Kitajsko, Egipt, Irak, Libanon, Maroko, Mali, Filipine, San Marino, Sirijo in Turčijo, se doda križec v stolpcih E in F;

| 5. | v vnosu, ki se nanaša na
  „CERES Certification of Environmental Standards GmbH“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:












  „AM-BIO-140 | Armenija | x | x | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BY-BIO-140 | Belorusija | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-140 | Malavi | x | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-140 | Sierra Leone | x | — | — | x | — | — |
| SO-BIO-140 | Somalija | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-140 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | —“ |

5.

v vnosu, ki se nanaša na
  „CERES Certification of Environmental Standards GmbH“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:

„AM-BIO-140

Armenija

x

x

—

x

—

—

BY-BIO-140

Belorusija

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-140

Malavi

x

—

—

x

—

—

SL-BIO-140

Sierra Leone

x

—

—

x

—

—

SO-BIO-140

Somalija

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-140

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—“

| (b) | v vrsticah, ki se nanašajo na Gvatemalo, Honduras, Nikaragvo in Salvador, se doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- |

(b)

v vrsticah, ki se nanašajo na Gvatemalo, Honduras, Nikaragvo in Salvador, se doda križec v stolpcu B;

| 6. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Control Union Certifications“
  , se v točko 3 po vrstnem redu šifer vstavijo naslednje vrstice:












  „AO-BIO-149 | Angola | — | x | x | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BI-BIO-149 | Burundi | x | x | x | x | x | x |
| BY-BIO-149 | Belorusija | — | x | x | — | — | — |
| CD-BIO-149 | Demokratična republika Kongo | — | x | x | x | — | — |
| DJ-BIO-149 | Džibuti | — | x | x | — | — | — |
| ER-BIO-149 | Eritreja | — | x | x | — | — | — |
| FJ-BIO-149 | Fidži | — | x | x | — | — | — |
| LR-BIO-149 | Liberija | — | x | x | — | — | — |
| MG-BIO-149 | Madagaskar | — | x | x | x | — | — |
| NE-BIO-149 | Niger | — | x | x | — | — | — |
| SO-BIO-149 | Somalija | x | x | x | x | x | x |
| SS-BIO-149 | Južni Sudan | x | x | x | x | x | x |
| TD-BIO-149 | Čad | — | x | x | — | — | — |
| XK-BIO-149 | Kosovo (**) | — | x | x | — | — | — |

6.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Control Union Certifications“
  , se v točko 3 po vrstnem redu šifer vstavijo naslednje vrstice:

„AO-BIO-149

Angola

—

x

x

—

—

—

BI-BIO-149

Burundi

x

x

x

x

x

x

BY-BIO-149

Belorusija

—

x

x

—

—

—

CD-BIO-149

Demokratična republika Kongo

—

x

x

x

—

—

DJ-BIO-149

Džibuti

—

x

x

—

—

—

ER-BIO-149

Eritreja

—

x

x

—

—

—

FJ-BIO-149

Fidži

—

x

x

—

—

—

LR-BIO-149

Liberija

—

x

x

—

—

—

MG-BIO-149

Madagaskar

—

x

x

x

—

—

NE-BIO-149

Niger

—

x

x

—

—

—

SO-BIO-149

Somalija

x

x

x

x

x

x

SS-BIO-149

Južni Sudan

x

x

x

x

x

x

TD-BIO-149

Čad

—

x

x

—

—

—

XK-BIO-149

Kosovo (**)

—

x

x

—

—

—

| 7. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Ecocert SA“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | v vrstici, ki se nanaša na Mozambik, se doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- | --- |

7.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Ecocert SA“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

v vrstici, ki se nanaša na Mozambik, se doda križec v stolpcu B;

| (b) | v vrsticah, ki se nanašajo na Bangladeš, Čile, Hongkong, Honduras, Peru in Vietnam, se doda križec v stolpcu C; |
| --- | --- |

(b)

v vrsticah, ki se nanašajo na Bangladeš, Čile, Hongkong, Honduras, Peru in Vietnam, se doda križec v stolpcu C;

| 8. | vnos, ki se nanaša na
  „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“
  , se v celoti črta; |
| --- | --- |

8.

vnos, ki se nanaša na
  „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“
  , se v celoti črta;

| 9. | za vnosom, ki se nanaša na
  „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“
  , se vstavi naslednji nov vnos:


  „
  ‚Ekoagros‘








  1. | Naslov: K. Donelaičio g. 33, 44240 Kaunas, Litva |
| --- | --- | --- |

9.

za vnosom, ki se nanaša na
  „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“
  , se vstavi naslednji nov vnos:

„
  ‚Ekoagros‘

1.

Naslov: K. Donelaičio g. 33, 44240 Kaunas, Litva

| 2. | Internetni naslov: http://www.ekoagros.lt |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ekoagros.lt

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BY-BIO-170 | Belorusija | x | x | — | — | — | — |
| KZ-BIO-170 | Kazahstan | x | — | — | — | — | x |
| RU-BIO-170 | Rusija | x | — | — | — | — | — |
| TJ-BIO-170 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-170 | Ukrajina | x | x | — | — | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BY-BIO-170

Belorusija

x

x

—

—

—

—

KZ-BIO-170

Kazahstan

x

—

—

—

—

x

RU-BIO-170

Rusija

x

—

—

—

—

—

TJ-BIO-170

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-170

Ukrajina

x

x

—

—

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.“; |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.“;

| 10. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavita naslednji vrstici:












  „JM-BIO-144 | Jamajka | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VN-BIO-144 | Vietnam | x | — | — | x | — | —“ |

10.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavita naslednji vrstici:

„JM-BIO-144

Jamajka

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-144

Vietnam

x

—

—

x

—

—“

| (b) | v vrstici, ki se nanaša na Ekvador, se doda križec v stolpcu D; |
| --- | --- |

(b)

v vrstici, ki se nanaša na Ekvador, se doda križec v stolpcu D;

| 11. | v vnosu, ki se nanaša na
  „IMOswiss AG“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:












  „BI-BIO-143 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BN-BIO-143 | Brunej | — | — | x | — | — | — |
| CN-BIO-143 | Kitajska | — | — | x | — | — | — |
| HK-BIO-143 | Hongkong | — | — | x | — | — | — |
| MG-BIO-143 | Madagaskar | — | — | x | — | — | — |
| US-BIO-143 | Združene države | — | — | x | — | — | —“ |

11.

v vnosu, ki se nanaša na
  „IMOswiss AG“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavijo naslednje vrstice:

„BI-BIO-143

Burundi

x

—

—

x

—

—

BN-BIO-143

Brunej

—

—

x

—

—

—

CN-BIO-143

Kitajska

—

—

x

—

—

—

HK-BIO-143

Hongkong

—

—

x

—

—

—

MG-BIO-143

Madagaskar

—

—

x

—

—

—

US-BIO-143

Združene države

—

—

x

—

—

—“

| (b) | v vrstici, ki se nanaša na Združene arabske emirate, se doda križec v stolpcu A; |
| --- | --- |

(b)

v vrstici, ki se nanaša na Združene arabske emirate, se doda križec v stolpcu A;

| (c) | v vrstici, ki se nanaša na Honduras, se doda križec v stolpcu C; |
| --- | --- |

(c)

v vrstici, ki se nanaša na Honduras, se doda križec v stolpcu C;

| (d) | v vrsticah, ki se nanašata na Mehiko in Peru, se doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- |

(d)

v vrsticah, ki se nanašata na Mehiko in Peru, se doda križec v stolpcu B;

| (e) | vrstice, ki se nanašajo na Azerbajdžan, Gruzijo, Kazahstan, Kirgizistan, Uzbekistan, Rusijo in Tadžikistan, se črtajo; |
| --- | --- |

(e)

vrstice, ki se nanašajo na Azerbajdžan, Gruzijo, Kazahstan, Kirgizistan, Uzbekistan, Rusijo in Tadžikistan, se črtajo;

| 12. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavi naslednja vrstica:












  „ZM-BIO-141 | Zambija | x | — | — | x | — | —“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavi naslednja vrstica:

„ZM-BIO-141

Zambija

x

—

—

x

—

—“

| (b) | v vrstici, ki se nanaša na Bangladeš, se doda križec v stolpcih C in E; |
| --- | --- |

(b)

v vrstici, ki se nanaša na Bangladeš, se doda križec v stolpcih C in E;

| (c) | v vrsticah, ki se nanašajo na Hongkong, Indonezijo in Šrilanko, se doda križec v stolpcu C; |
| --- | --- |

(c)

v vrsticah, ki se nanašajo na Hongkong, Indonezijo in Šrilanko, se doda križec v stolpcu C;

| (d) | v vrsticah, ki se nanašajo na Laos, Mjanmar/Burmo in Tajsko, se doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- |

(d)

v vrsticah, ki se nanašajo na Laos, Mjanmar/Burmo in Tajsko, se doda križec v stolpcu B;

| 13. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Mayacert“
  , se točka 3 spremeni:






  (a) | po vrstnem redu šifer se vstavita naslednji vrstici:












  „BZ-BIO-169 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE-BIO-169 | Peru | x | — | — | x | — | —“ |

13.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Mayacert“
  , se točka 3 spremeni:

(a)

po vrstnem redu šifer se vstavita naslednji vrstici:

„BZ-BIO-169

Belize

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-169

Peru

x

—

—

x

—

—“

| (b) | v vrsticah, ki se nanašajo na Kolumbijo, Dominikansko republiko in Salvador, se doda križec v stolpcu A; |
| --- | --- |

(b)

v vrsticah, ki se nanašajo na Kolumbijo, Dominikansko republiko in Salvador, se doda križec v stolpcu A;

| (c) | v vrsticah, ki se nanašajo na Gvatemalo, Honduras in Nikaragvo, se doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- |

(c)

v vrsticah, ki se nanašajo na Gvatemalo, Honduras in Nikaragvo, se doda križec v stolpcu B;

| 14. | v vnosu, ki se nanaša na
  „OneCert International PVT Ltd“
  , se v točko 3 po vrstnem redu šifer vstavijo naslednje vrstice:












  „BD-BIO-152 | Bangladeš | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-BIO-152 | Kitajska | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-152 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-152 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-152 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-152 | Mjanmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-152 | Oman | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-152 | Rusija | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-152 | Saudova Arabija | x | — | — | x | — | —“ |

14.

v vnosu, ki se nanaša na
  „OneCert International PVT Ltd“
  , se v točko 3 po vrstnem redu šifer vstavijo naslednje vrstice:

„BD-BIO-152

Bangladeš

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-152

Kitajska

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-152

Gana

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-152

Kambodža

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-152

Laos

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-152

Mjanmar/Burma

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-152

Oman

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-152

Rusija

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-152

Saudova Arabija

x

—

—

x

—

—“

| 15. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Oregon Tilth“
  , se v točki 3 v vrstici za Mehiko doda križec v stolpcu E; |
| --- | --- |

15.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Oregon Tilth“
  , se v točki 3 v vrstici za Mehiko doda križec v stolpcu E;

| 16. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Organic Certifiers“
  , se v točko 3 po vrstnem redu šifer vstavi naslednja vrstica:












  „ID-BIO-106 | Indonezija | x | — | — | x | — | —“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Organic Certifiers“
  , se v točko 3 po vrstnem redu šifer vstavi naslednja vrstica:

„ID-BIO-106

Indonezija

x

—

—

x

—

—“

| 17. | v vnosu, ki se nanaša na
  „Organska Kontrola“
  , se v točki 3 v vseh vrsticah doda križec v stolpcu B; |
| --- | --- |

17.

v vnosu, ki se nanaša na
  „Organska Kontrola“
  , se v točki 3 v vseh vrsticah doda križec v stolpcu B;

| 18. | vnos, ki se nanaša na
  „QC&I GmbH“
  , se v celoti črta; |
| --- | --- |

18.

vnos, ki se nanaša na
  „QC&I GmbH“
  , se v celoti črta;

| 19. | vnos, ki se nanaša na
  „Suolo e Salute srl“
  , se spremeni:






  (a) | v točko 3 se po vrstnem redu šifer vstavita naslednji vrstici:












  „DO-BIO-150 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EG-BIO-150 | Egipt | x | — | — | — | — | —“ |

19.

vnos, ki se nanaša na
  „Suolo e Salute srl“
  , se spremeni:

(a)

v točko 3 se po vrstnem redu šifer vstavita naslednji vrstici:

„DO-BIO-150

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-150

Egipt

x

—

—

—

—

—“

| (b) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

---

(**)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo VSZN št. 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.“;

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2260

z dne 15. decembra 2016

o spremembi uredb (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbenih uredb (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013 v zvezi z imenom imetnika dovoljenja za Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M in Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Lallemand SAS je predložila zahtevek v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003, v katerem je predlagala spremembo imena imetnika dovoljenj v uredbah Komisije (ES) št. 226/2007 (2), (ES) št. 1293/2008 (3), (ES) št. 910/2009 (4), (ES) št. 911/2009 (5), (EU) št. 1120/2010 (6), (EU) št. 212/2011 (7) ter izvedbenih uredbah Komisije (EU) št. 95/2013 (8) in (EU) št. 413/2013 (9). |
| --- | --- |

(1)

Družba Lallemand SAS je predložila zahtevek v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003, v katerem je predlagala spremembo imena imetnika dovoljenj v uredbah Komisije (ES) št. 226/2007 (2), (ES) št. 1293/2008 (3), (ES) št. 910/2009 (4), (ES) št. 911/2009 (5), (EU) št. 1120/2010 (6), (EU) št. 212/2011 (7) ter izvedbenih uredbah Komisije (EU) št. 95/2013 (8) in (EU) št. 413/2013 (9).

| (2) | Vložnik trdi, da je družba Danstar Ferment AG pravna lastnica pravic trženja za krmna dodatka Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M in Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077. Vložnik je predložil ustrezne podatke, ki podpirajo njegovo zahtevo. |
| --- | --- |

(2)

Vložnik trdi, da je družba Danstar Ferment AG pravna lastnica pravic trženja za krmna dodatka Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M in Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077. Vložnik je predložil ustrezne podatke, ki podpirajo njegovo zahtevo.

| (3) | Predlagana sprememba imetnika dovoljenja je povsem upravnega značaja in ne zahteva nove ocene zadevnih dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila o zahtevku obveščena. |
| --- | --- |

(3)

Predlagana sprememba imetnika dovoljenja je povsem upravnega značaja in ne zahteva nove ocene zadevnih dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila o zahtevku obveščena.

| (4) | Da bi se družbi Danstar Ferment AG omogočilo, da izkorišča svoje pravice trženja, je treba spremeniti pogoje zadevnih dovoljenj. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se družbi Danstar Ferment AG omogočilo, da izkorišča svoje pravice trženja, je treba spremeniti pogoje zadevnih dovoljenj.

| (5) | Uredbe (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbeni uredbi (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbe (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbeni uredbi (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ker ni varnostnih razlogov, ki bi zahtevali takojšnjo uporabo sprememb uredb (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbenih uredb (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013, uvedenih s to uredbo, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, v katerem se lahko porabijo obstoječe zaloge. |
| --- | --- |

(6)

Ker ni varnostnih razlogov, ki bi zahtevali takojšnjo uporabo sprememb uredb (ES) št. 226/2007, (ES) št. 1293/2008, (ES) št. 910/2009, (ES) št. 911/2009, (EU) št. 1120/2010, (EU) št. 212/2011 ter izvedbenih uredb (EU) št. 95/2013 in (EU) št. 413/2013, uvedenih s to uredbo, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, v katerem se lahko porabijo obstoječe zaloge.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 226/2007

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 226/2007 se izraz „LALLEMAND SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1293/2008

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1293/2008 se izraz „LALLEMAND SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 910/2009

Uredba (ES) št. 910/2009 se spremeni:

| 1. | v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“;

| 2. | v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2.

v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 4

Sprememba Uredbe (ES) št. 911/2009

Uredba (ES) št. 911/2009 se spremeni:

| 1. | v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“;

| 2. | v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2.

v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 5

Sprememba Uredbe (EU) št. 1120/2010

Uredba (EU) št. 1120/2010 se spremeni:

| 1. | v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“;

| 2. | v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2.

v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 6

Sprememba Uredbe (EU) št. 212/2011

Uredba (EU) št. 212/2011 se spremeni:

| 1. | v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“;

| 2. | v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2.

v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 7

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 95/2013

Izvedbena uredba (EU) št. 95/2013 se spremeni:

| 1. | v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“;

| 2. | v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2.

v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 8

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 413/2013

Izvedbena uredba (EU) št. 413/2013 se spremeni:

| 1. | v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG“;

| 2. | v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2.

v stolpcu 2 Priloge se izraz „Lallemand SAS“ nadomesti z izrazom „Danstar Ferment AG, ki ga zastopa Lallemand SAS“.

Člen 9

Prehodni ukrepi

Obstoječe zaloge dodatkov, ki so v skladu z določbami, ki so se uporabljale pred začetkom veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe zalog.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. december 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 226/2007 z dne 1. marca 2007 o izdaji dovoljenja za Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 in Levucell SC10 ME) kot dodatka v krmi (UL L 64, 2.3.2007, str. 26).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1293/2008 z dne 18. decembra 2008 o izdaji dovoljenja za Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 in Levucell SC10 ME) kot krmnega dodatka (UL L 340, 19.12.2008, str. 38).

3

Saccharomyces cerevisiae

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 910/2009 z dne 29. septembra 2009 o izdaji dovoljenja za novo uporabo pripravka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 kot krmnega dodatka za konje (imetnik dovoljenja Lallemand SAS) (UL L 257, 30.9.2009, str. 7).

4

Saccharomyces cerevisiae

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 911/2009 z dne 29. septembra 2009 o izdaji dovoljenja za novo uporabo pripravka Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kot krmnega dodatka za salmonide in kozice (imetnik dovoljenja Lallemand SAS) (UL L 257, 30.9.2009, str. 10).

5

Pediococcus acidilactici

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 1120/2010 z dne 2. decembra 2010 o izdaji dovoljenja za Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kot krmni dodatek za odstavljene pujske (imetnik dovoljenja Lallemand SAS) (UL L 317, 3.12.2010, str. 12).

6

Pediococcus acidilactici

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 212/2011 z dne 3. marca 2011 o izdaji dovoljenja za Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kot krmni dodatek za kokoši nesnice (imetnik dovoljenja Lallemand SAS) (UL L 59, 4.3.2011, str. 1).

7

Pediococcus acidilactici

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 95/2013 z dne 1. februarja 2013 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kot krmni dodatek za vse ribe, razen salmonidov (imetnik dovoljenja Lallemand SAS) (UL L 33, 2.2.2013, str. 19).

8

Pediococcus acidilactici

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2013 z dne 6. maja 2013 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kot krmni dodatek za uporabo v vodi za pitje za odstavljene pujske, prašiče za pitanje, kokoši nesnice in piščance za pitanje (imetnik dovoljenja Lallemand SAS) (UL L 125, 7.5.2013, str. 1).

9

Pediococcus acidilactici

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2261

z dne 15. decembra 2016

o izdaji dovoljenja za bakrov(I) oksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za njihovo izdajo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za njihovo izdajo.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za dibakrov oksid, priloženi pa so mu bili podatki in dokumenti, ki se zahtevajo v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za dibakrov oksid, priloženi pa so mu bili podatki in dokumenti, ki se zahtevajo v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za dibakrov oksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za dibakrov oksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 25. maja 2016 (2) navedla, da dibakrov oksid pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali ali potrošnikov ter da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike, če bodo sprejeti ustrezni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 25. maja 2016 (2) navedla, da dibakrov oksid pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali ali potrošnikov ter da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike, če bodo sprejeti ustrezni zaščitni ukrepi.

| (5) | Agencija je poleg tega navedla, da dibakrov oksid ne predstavlja dodatnega tveganja za okolje v primerjavi z drugimi viri bakra ter da je lahko pomemben vir bakra za vse živalske vrste. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah glede spremljanja po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen s členom 21 Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je poleg tega navedla, da dibakrov oksid ne predstavlja dodatnega tveganja za okolje v primerjavi z drugimi viri bakra ter da je lahko pomemben vir bakra za vse živalske vrste. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah glede spremljanja po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen s členom 21 Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ime dodatka v zahtevku je dibakrov oksid. Vendar je njegovo ime po Mednarodni zvezi za čisto in uporabno kemijo (IUPAC) bakrov(I) oksid. V skladu s priporočilom Agencije iz njenega mnenja o bakrovem oksidu (3) bi bilo treba dodatek poimenovati bakrov(I) oksid. |
| --- | --- |

(6)

Ime dodatka v zahtevku je dibakrov oksid. Vendar je njegovo ime po Mednarodni zvezi za čisto in uporabno kemijo (IUPAC) bakrov(I) oksid. V skladu s priporočilom Agencije iz njenega mnenja o bakrovem oksidu (3) bi bilo treba dodatek poimenovati bakrov(I) oksid.

| (7) | Ocena bakrovega(I) oksida je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kakor je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Ocena bakrovega(I) oksida je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kakor je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016;14(6): 4509.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2015;13(4): 4057.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsebnost bakra (Cu) v mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih |
| 3b412 | — | bakrov(I) oksid | Lastnosti dodatka:

  Pripravek iz bakrovega(I) oksida z






  — | najmanjšo vsebnostjo bakra 73 %, |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Vsebnost bakra (Cu) v mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih

3b412

—

bakrov(I) oksid

Lastnosti dodatka:

Pripravek iz bakrovega(I) oksida z

—

najmanjšo vsebnostjo bakra 73 %,

| — | natrijevimi lignosulfonati med 12 % in 17 %, |
| --- | --- |

—

natrijevimi lignosulfonati med 12 % in 17 %,

| — | 1 % bentonita. |
| --- | --- |

—

1 % bentonita.

V granulah z velikostjo delcev < 50 μm: manj kot 10 %

Lastnosti aktivne snovi:

bakrov(I) oksid

Kemijska formula: Cu2O

Številka CAS: 1317-39-1

Analizna metoda
   (1):

Za identifikacijo Cu2O v dodatku:

| — | rentgenska difrakcija (XRD). |
| --- | --- |

—

rentgenska difrakcija (XRD).

Za določanje količine skupnega bakra v dodatku:

| — | titrimetrija ali |
| --- | --- |

—

titrimetrija ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510. |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510.

Za določanje količine skupnega bakra v premiksih:

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510; ali |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510; ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo po razklopu pod tlakom (ICP-AES) – EN 15621. |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo po razklopu pod tlakom (ICP-AES) – EN 15621.

Za določanje količine skupnega bakra v posamičnih krmilih in krmnih mešanicah:

| — | atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009; ali |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009; ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510; ali |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510; ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo po razklopu pod tlakom (ICP-AES) – EN 15621. |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo po razklopu pod tlakom (ICP-AES) – EN 15621.

vse živalske vrste

—

—

Govedo:

| — | govedo pred začetkom prežvekovanja: 15 (skupaj); |
| --- | --- |

—

govedo pred začetkom prežvekovanja: 15 (skupaj);

| — | drugo govedo: 35 (skupaj). |
| --- | --- |

—

drugo govedo: 35 (skupaj).

Ovce: 15 (skupaj).

Pujski do 12 tednov: 170 (skupaj).

Raki: 50 (skupaj).

Druge živali: 25 (skupaj).

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, zaščitnimi očali in rokavicami. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, zaščitnimi očali in rokavicami.

| 3. | Na oznaki se navede naslednje besedilo:






  — | za krmo za ovce, če baker v krmi presega 10 mg/kg:

  „Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči zastrupitev nekaterih pasem ovc.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Na oznaki se navede naslednje besedilo:

—

za krmo za ovce, če baker v krmi presega 10 mg/kg:

„Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči zastrupitev nekaterih pasem ovc.“;

| — | za krmo za govedo po začetku prežvekovanja, če baker v krmi ne presega 20 mg/kg:

  „Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči pomanjkanje bakra pri govedu, ki se pase na pašnikih z visoko vsebnostjo molibdena ali žvepla.“ |
| --- | --- |

—

za krmo za govedo po začetku prežvekovanja, če baker v krmi ne presega 20 mg/kg:

„Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči pomanjkanje bakra pri govedu, ki se pase na pašnikih z visoko vsebnostjo molibdena ali žvepla.“

5. januar 2027

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

1

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2262

z dne 15. decembra 2016

o dvestosedeminpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 12. decembra 2016 sklenil dodati eno fizično osebo na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 12. decembra 2016 sklenil dodati eno fizično osebo na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (3) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vršilec dolžnosti vodje službe zunanje politike

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se pod naslov „Fizične osebe“ dodajo naslednji vnosi:

„Rustam Magomedovich Aselderov (izvirni zapis: Рустам Магомедович Асельдеров) (tudi (a) Abu Muhammad (izvirni zapis: Абу Мухаммад), (b) Abu Muhammad Al-Kadari (izvirni zapis: Абу Мухаммад Аль-Кадари), (c) Muhamadmuhtar (izvirni zapis: Мухамадмухтар). Datum rojstva: 9. 3. 1981. Kraj rojstva: vas Iki-Burul, okrožje Iki-Burulskiy, Republika Kalmykia, Ruska federacija. Državljanstvo: Ruske federacije. Št. potnega lista: ruski potni list št. 8208 No. 555627, ki ga je izdal urad v Leninskem, Direktorat Zvezne službe za migracije Ruske federacije za Republiko Dagestan. Datum uvrstitve iz člena 7d(2)(i): 12. 12. 2016.“

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2263

z dne 15. decembra 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 104,9 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 147,3 |
| 0707 00 05 | MA | 70,7 |
| TR | 159,5 |
| ZZ | 115,1 |
| 0709 93 10 | MA | 143,7 |
| TR | 138,5 |
| ZZ | 141,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 101,5 |
| 0805 20 10 | MA | 69,9 |
| ZZ | 69,9 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,7 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | TR | 82,8 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 10 80 | US | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0808 30 90 | CN | 89,4 |
| ZZ | 89,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

104,9

SN

241,4

TN

123,9

TR

118,9

ZZ

147,3

0707 00 05

MA

70,7

TR

159,5

ZZ

115,1

0709 93 10

MA

143,7

TR

138,5

ZZ

141,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

76,6

ZZ

101,5

0805 20 10

MA

69,9

ZZ

69,9

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,7

JM

125,0

MA

74,5

TR

82,0

ZZ

99,6

0805 50 10

TR

82,8

ZZ

82,8

0808 10 80

US

100,7

ZZ

100,7

0808 30 90

CN

89,4

ZZ

89,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2264

z dne 15. decembra 2016

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za prvi delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 z dne 18. maja 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje (2) ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom.

| (2) | Glede na ponudbe, predložene za prvi delni razpis, je treba določiti najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, predložene za prvi delni razpis, je treba določiti najnižjo prodajno ceno.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za prvi delni razpis za prodajo posnetega mleka v prahu v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080, katerega rok za predložitev ponudb je potekel 13. decembra 2016, znaša najnižja prodajna cena 215,10 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo,

v imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 206, 30.7.2016, str. 71.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 z dne 25. novembra 2016 o začetku prodaje posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom (UL L 321, 29.11.2016, str. 45).

3

---

SKLEPI

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/28

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2016/2265

z dne 6. decembra 2016

o spremembi Odločbe 2007/884/ES, ki dovoljuje Združenemu kraljestvu, da še naprej uporablja ukrep o odstopanju od členov 26(1)(a), 168 in 169 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo 2007/884/ES (2) je Združeno kraljestvo dobilo dovoljenje, da do 31. decembra 2010 najemniku ali zakupniku avtomobila omeji pravico odbitka vstopnega davka na dodano vrednost (DDV) do višine 50 % v zvezi s stroški najema ali zakupa tega avtomobila, če se avtomobil ne uporablja izključno za poslovne namene. Združeno kraljestvo je imelo tudi dovoljenje, da se zasebna raba avtomobila, ki ga za poslovne namene najame ali zakupi davčni zavezanec, ne šteje za opravljanje storitev za plačilo. Ti ukrepi (v nadaljnjem besedilu: ukrepi o odstopanju) so najemnike ali zakupnike razbremenili obveznosti, da podrobno zapisujejo kilometrino, prevoženo za zasebne namene s posameznim vozilom za poslovno rabo, in da obračunavajo davek za tako zasebno rabo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo 2007/884/ES (2) je Združeno kraljestvo dobilo dovoljenje, da do 31. decembra 2010 najemniku ali zakupniku avtomobila omeji pravico odbitka vstopnega davka na dodano vrednost (DDV) do višine 50 % v zvezi s stroški najema ali zakupa tega avtomobila, če se avtomobil ne uporablja izključno za poslovne namene. Združeno kraljestvo je imelo tudi dovoljenje, da se zasebna raba avtomobila, ki ga za poslovne namene najame ali zakupi davčni zavezanec, ne šteje za opravljanje storitev za plačilo. Ti ukrepi (v nadaljnjem besedilu: ukrepi o odstopanju) so najemnike ali zakupnike razbremenili obveznosti, da podrobno zapisujejo kilometrino, prevoženo za zasebne namene s posameznim vozilom za poslovno rabo, in da obračunavajo davek za tako zasebno rabo.

| (2) | Odločba 2007/884/ES je bila naknadno spremenjena z Izvedbenim sklepom 2011/37/EU (3) in Izvedbenim sklepom 2013/681/EU (4), ki je podaljšal datum veljavnosti ukrepa o odstopanju do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2007/884/ES je bila naknadno spremenjena z Izvedbenim sklepom 2011/37/EU (3) in Izvedbenim sklepom 2013/681/EU (4), ki je podaljšal datum veljavnosti ukrepa o odstopanju do 31. decembra 2016.

| (3) | Z dopisom, ki ga je Komisija registrirala 14. marca 2016, je Združeno kraljestvo vložilo zahtevek za dovoljenje, da podaljša ukrepe o odstopanju. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom, ki ga je Komisija registrirala 14. marca 2016, je Združeno kraljestvo vložilo zahtevek za dovoljenje, da podaljša ukrepe o odstopanju.

| (4) | V skladu z drugim pododstavkom člena 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 28. junija 2016 ostale države članice obvestila o zahtevi Združenega kraljestva. Komisija je z dopisom z dne 28. junija 2016 uradno obvestila Združeno kraljestvo, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahtevka. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z drugim pododstavkom člena 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 28. junija 2016 ostale države članice obvestila o zahtevi Združenega kraljestva. Komisija je z dopisom z dne 28. junija 2016 uradno obvestila Združeno kraljestvo, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahtevka.

| (5) | V skladu s členom 3 Odločbe 2007/884/ES je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo poročilo o uporabi navedene odločbe, vključno s ponovnim pregledom odstotka omejitve. V skladu z informacijami, ki jih je navedlo Združeno kraljestvo, omejitev pravice do odbitka na 50 % še vedno ustreza dejanskemu položaju glede razmerja med poslovno in neposlovno rabo zadevnih vozil. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3 Odločbe 2007/884/ES je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo poročilo o uporabi navedene odločbe, vključno s ponovnim pregledom odstotka omejitve. V skladu z informacijami, ki jih je navedlo Združeno kraljestvo, omejitev pravice do odbitka na 50 % še vedno ustreza dejanskemu položaju glede razmerja med poslovno in neposlovno rabo zadevnih vozil.

| (6) | Združenemu kraljestvu bi bilo zato treba dovoliti, da ukrepe o odstopanju še naprej uporablja v omejenem obdobju do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

(6)

Združenemu kraljestvu bi bilo zato treba dovoliti, da ukrepe o odstopanju še naprej uporablja v omejenem obdobju do 31. decembra 2019.

| (7) | Če Združeno kraljestvo meni, da bi bilo potrebno nadaljnje podaljšanje po letu 2019, bi moralo Komisiji najpozneje do 1. aprila 2019 predložiti poročilo, ki bo vsebovalo pregled uporabljenega odstotka omejitve, in zahtevek za podaljšanje. |
| --- | --- |

(7)

Če Združeno kraljestvo meni, da bi bilo potrebno nadaljnje podaljšanje po letu 2019, bi moralo Komisiji najpozneje do 1. aprila 2019 predložiti poročilo, ki bo vsebovalo pregled uporabljenega odstotka omejitve, in zahtevek za podaljšanje.

| (8) | Podaljšanje ukrepov o odstopanju bo imelo le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na stopnji končne porabe, in ne bo negativno vplivalo na lastne vire Unije iz pobranega DDV. |
| --- | --- |

(8)

Podaljšanje ukrepov o odstopanju bo imelo le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na stopnji končne porabe, in ne bo negativno vplivalo na lastne vire Unije iz pobranega DDV.

| (8) | Odločbo 2007/884/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2007/884/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 3 Odločbe 2007/884/ES se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Ta odločba preneha veljati 31. decembra 2019.

Zahtevku za podaljšanje ukrepov iz tega sklepa mora biti priloženo poročilo, ki se Komisiji predloži najpozneje do 1. aprila 2019 in ki vključuje pregled odstotka omejitve, uporabljenega za pravico do odbitka DDV v zvezi s stroški najema ali zakupa avtomobilov, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene.“

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 6. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Odločba Sveta 2007/884/ES z dne 20. decembra 2007, ki dovoljuje Združenemu kraljestvu, da še naprej uporablja ukrep o odstopanju od členov 26(1)(a), 168 in 169 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 346, 29.12.2007, str. 21).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta 2011/37/EU z dne 18. januarja 2011 o spremembi Odločbe Sveta 2007/884/ES, ki dovoljuje Združenemu kraljestvu, da še naprej uporablja ukrep o odstopanju od členov 26(1)(a), 168 in 169 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 19, 22.1.2011, str. 11).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta 2013/681/EU z dne 15. novembra 2013 o spremembi Odločbe Sveta 2007/884/ES, ki dovoljuje Združenemu kraljestvu, da še naprej uporablja ukrep o odstopanju od členov 26(1)(a), 168 in 169 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 316, 27.11.2013, str. 41).

4

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/30

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2016/2266

z dne 6. decembra 2016

o dovoljenju Nizozemski, da uporabi nižjo stopnjo obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja polnilnim postajam za električna vozila

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (1) ter zlasti člena 19 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nizozemska je 29. marca 2016 v skladu s členom 19(1) Direktive 2003/96/ES zaprosila za odobritev uporabe znižane stopnje obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja električnim vozilom. Na zahtevo Komisije je Nizozemska 6. aprila, 20. junija in 18. avgusta 2016 predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(1)

Nizozemska je 29. marca 2016 v skladu s členom 19(1) Direktive 2003/96/ES zaprosila za odobritev uporabe znižane stopnje obdavčitve za električno energijo, ki se dobavlja električnim vozilom. Na zahtevo Komisije je Nizozemska 6. aprila, 20. junija in 18. avgusta 2016 predložila dodatne informacije.

| (2) | Namen znižane stopnje obdavčitve je spodbuditi uporabo električnih vozil z znižanjem stroškov za električno energijo, ki se uporablja za poganjanje teh vozil. |
| --- | --- |

(2)

Namen znižane stopnje obdavčitve je spodbuditi uporabo električnih vozil z znižanjem stroškov za električno energijo, ki se uporablja za poganjanje teh vozil.

| (3) | Uporaba električnih vozil preprečuje nastanek emisij onesnaževal zraka, ki nastanejo pri izgorevanju bencina in dizelskega goriva ali drugih fosilnih goriv, ter tako prispeva k izboljšanju kakovosti zraka v mestih. Poleg tega lahko uporaba električnih vozil zmanjša emisije CO2, kadar je uporabljena električna energija proizvedena iz obnovljivih virov energije. Zato se predvideva, da bo ukrep prispeval k doseganju ciljev politike Unije na področju okolja, zdravja in podnebja. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba električnih vozil preprečuje nastanek emisij onesnaževal zraka, ki nastanejo pri izgorevanju bencina in dizelskega goriva ali drugih fosilnih goriv, ter tako prispeva k izboljšanju kakovosti zraka v mestih. Poleg tega lahko uporaba električnih vozil zmanjša emisije CO2, kadar je uporabljena električna energija proizvedena iz obnovljivih virov energije. Zato se predvideva, da bo ukrep prispeval k doseganju ciljev politike Unije na področju okolja, zdravja in podnebja.

| (4) | Nizozemska je izrecno zahtevala, da se znižana stopnja obdavčitve nanaša na električno energijo, ki se dobavlja električnim vozilom tako za poslovno kot neposlovno uporabo, pa tudi na polnilne postaje, ki niso dostopne javnosti. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je izrecno zahtevala, da se znižana stopnja obdavčitve nanaša na električno energijo, ki se dobavlja električnim vozilom tako za poslovno kot neposlovno uporabo, pa tudi na polnilne postaje, ki niso dostopne javnosti.

| (5) | Nizozemska je prosila, da se znižana stopnja obdavčitve električne energije nanaša samo na polnilne postaje, kjer se električna energija uporablja za neposredno polnjenje električnega vozila, in ne na električno energijo, ki se zagotavlja z izmenjavo akumulatorjev. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je prosila, da se znižana stopnja obdavčitve električne energije nanaša samo na polnilne postaje, kjer se električna energija uporablja za neposredno polnjenje električnega vozila, in ne na električno energijo, ki se zagotavlja z izmenjavo akumulatorjev.

| (6) | Znižana stopnja obdavčitve za električno energijo, ki se električnim vozilom dobavlja na polnilnih postajah, bo izboljšala poslovanje javno dostopnih polnilnih postaj na Nizozemskem, kar bo uporabo električnih avtomobilov naredilo privlačnejšo in izboljšalo kakovost zraka. |
| --- | --- |

(6)

Znižana stopnja obdavčitve za električno energijo, ki se električnim vozilom dobavlja na polnilnih postajah, bo izboljšala poslovanje javno dostopnih polnilnih postaj na Nizozemskem, kar bo uporabo električnih avtomobilov naredilo privlačnejšo in izboljšalo kakovost zraka.

| (7) | Glede na omejeno število električnih vozil in dejstvo, da bo raven obdavčitve za električno energijo, ki se električnim vozilom dobavlja na polnilnih postajah, nad najnižjo ravnjo obdavčitve za poslovno uporabo iz člena 10 Direktive 2003/96/ES, ukrep v času njegovega trajanja verjetno ne bo vodil do izkrivljanja konkurence in torej ne bo negativno vplival na pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(7)

Glede na omejeno število električnih vozil in dejstvo, da bo raven obdavčitve za električno energijo, ki se električnim vozilom dobavlja na polnilnih postajah, nad najnižjo ravnjo obdavčitve za poslovno uporabo iz člena 10 Direktive 2003/96/ES, ukrep v času njegovega trajanja verjetno ne bo vodil do izkrivljanja konkurence in torej ne bo negativno vplival na pravilno delovanje notranjega trga.

| (8) | Raven obdavčitve za električno energijo, ki se na polnilnih postajah dobavlja električnim vozilom za neposlovno uporabo, bo nad najnižjo ravnjo obdavčitve za neposlovno uporabo iz člena 10 Direktive 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(8)

Raven obdavčitve za električno energijo, ki se na polnilnih postajah dobavlja električnim vozilom za neposlovno uporabo, bo nad najnižjo ravnjo obdavčitve za neposlovno uporabo iz člena 10 Direktive 2003/96/ES.

| (9) | V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES mora biti vsako dovoljenje, odobreno na podlagi člena 19(1) navedene direktive, strogo časovno omejeno. Nizozemska je zaprosila, da se dovoljenje podeli za štiri leta, da se zagotovi dovolj dolgo obdobje veljavnosti, ki gospodarskih subjektov ne bo odvrnilo od potrebnih naložb. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES mora biti vsako dovoljenje, odobreno na podlagi člena 19(1) navedene direktive, strogo časovno omejeno. Nizozemska je zaprosila, da se dovoljenje podeli za štiri leta, da se zagotovi dovolj dolgo obdobje veljavnosti, ki gospodarskih subjektov ne bo odvrnilo od potrebnih naložb.

| (10) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči – |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nizozemski se dovoli uporaba znižane stopnje obdavčitve za električno energijo, dobavljeno polnilnim postajam, ki se neposredno uporabljajo za polnjenje električnih vozil, razen za polnilne postaje za izmenjavo akumulatorjev za električna vozila, pod pogojem, da se spoštujejo najnižje ravni obdavčitve iz člena 10 Direktive 2003/96/ES.

Člen 2

Za namene tega sklepa se uporablja opredelitev pojma „električno vozilo“ iz točke 2 člena 2 Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Člen 3

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2020.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 6. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

1

(2)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/32

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/2267

z dne 6. decembra 2016

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27(1) Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 28. oktobra 2016 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Central Bank of Ireland (ECB/2016/29) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet.

| (2) | Mandat zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland je potekel po reviziji za poslovno leto 2015. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2016 naprej. |
| --- | --- |

(2)

Mandat zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland je potekel po reviziji za poslovno leto 2015. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2016 naprej.

| (3) | Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2016 do 2020 izbrala družbo Mazars. |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2016 do 2020 izbrala družbo Mazars.

| (4) | Svet ECB je priporočil, da se Mazars imenuje za zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland za poslovna leta od 2016 do 2020. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je priporočil, da se Mazars imenuje za zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland za poslovna leta od 2016 do 2020.

| (5) | Na podlagi priporočila Sveta ECB bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) – |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi priporočila Sveta ECB bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Mazars se potrdi kot zunanji revizor za centralno banko Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland za poslovna leta od 2016 do 2020.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na ECB.

V Bruslju, 6. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  UL C 413, 10.11.2016, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/34

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2268

z dne 14. decembra 2016

o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES v zvezi s prehodnim obdobjem za sledove hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8390)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 8(6) in člena 20(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločbe Komisije 2007/305/ES (2), 2007/306/ES (3) in 2007/307/ES (4) so določile pravila o umiku s trga hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjeni material). Navedene odločbe so bile sprejete, potem ko je imetnik dovoljenja, družba Bayer CropScience AG, Komisiji sporočil, da ne namerava oddati vloge za obnovitev odobritve za navedeni gensko spremenjeni material v skladu s prvim pododstavkom člena 8(4), členom 11, členom 20(4) in členom 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(1)

Odločbe Komisije 2007/305/ES (2), 2007/306/ES (3) in 2007/307/ES (4) so določile pravila o umiku s trga hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjeni material). Navedene odločbe so bile sprejete, potem ko je imetnik dovoljenja, družba Bayer CropScience AG, Komisiji sporočil, da ne namerava oddati vloge za obnovitev odobritve za navedeni gensko spremenjeni material v skladu s prvim pododstavkom člena 8(4), členom 11, členom 20(4) in členom 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003.

| (2) | Vse tri odločbe so določale začetno prehodno obdobje petih let, v katerem je bilo dovoljeno živila in krmo, ki vsebujejo gensko spremenjeni material, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, dajati na trg v deležu, ki ne presega 0,9 %, in pod pogojem, da je ta prisotnost na trgu naključna ali tehnično neizogibna. Namen navedenega prehodnega obdobja je bil upoštevati dejstvo, da so minimalni sledovi gensko spremenjenega materiala lahko včasih prisotni v prehranski verigi ljudi in živali tudi potem, ko se je družba Bayer CropScience AG odločila, da preneha prodajati semena iz navedenih gensko spremenjenih organizmov, in čeprav so bili sprejeti vsi ukrepi, da se prepreči prisotnost navedenega gensko spremenjenega materiala. |
| --- | --- |

(2)

Vse tri odločbe so določale začetno prehodno obdobje petih let, v katerem je bilo dovoljeno živila in krmo, ki vsebujejo gensko spremenjeni material, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, dajati na trg v deležu, ki ne presega 0,9 %, in pod pogojem, da je ta prisotnost na trgu naključna ali tehnično neizogibna. Namen navedenega prehodnega obdobja je bil upoštevati dejstvo, da so minimalni sledovi gensko spremenjenega materiala lahko včasih prisotni v prehranski verigi ljudi in živali tudi potem, ko se je družba Bayer CropScience AG odločila, da preneha prodajati semena iz navedenih gensko spremenjenih organizmov, in čeprav so bili sprejeti vsi ukrepi, da se prepreči prisotnost navedenega gensko spremenjenega materiala.

| (3) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih po umiku navedenega gensko spremenjenega materiala s trga, so bile z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/69/EU (5) vse tri odločbe spremenjene, da bi se prehodno obdobje podaljšalo do 31. decembra 2016. Zaradi zelo nizkih ravni sledi, ki so bile sporočene, je bila z navedeno odločbo zmanjšana dopustna prisotnost navedenega gensko spremenjenega materiala v živilih in krmi na 0,1 % masnega deleža. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih po umiku navedenega gensko spremenjenega materiala s trga, so bile z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/69/EU (5) vse tri odločbe spremenjene, da bi se prehodno obdobje podaljšalo do 31. decembra 2016. Zaradi zelo nizkih ravni sledi, ki so bile sporočene, je bila z navedeno odločbo zmanjšana dopustna prisotnost navedenega gensko spremenjenega materiala v živilih in krmi na 0,1 % masnega deleža.

| (4) | Z odločbami 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES je bila določena tudi vrsta ukrepov, ki jih je morala sprejeti družba Bayer CropScience AG za zagotovitev učinkovitega umika tega gensko spremenjenega materiala s trga, in so bile tej družbi naložene obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

(4)

Z odločbami 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES je bila določena tudi vrsta ukrepov, ki jih je morala sprejeti družba Bayer CropScience AG za zagotovitev učinkovitega umika tega gensko spremenjenega materiala s trga, in so bile tej družbi naložene obveznosti poročanja.

| (5) | Decembra 2013 in marca 2016 je družba Bayer CropScience AG sporočila, da so bili kljub ukrepom, sprejetim za preprečitev prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v skladu z odločbami 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES, v zadnjih letih v proizvodih iz oljne ogrščice odkriti minimalni sledovi. To vztrajno prisotnost sledi je mogoče pojasniti z biologijo oljnih ogrščic, ki so lahko dolgo speče, ter s kmetijskimi praksami, uporabljenimi za spravilo semena, pri katerih je morda prišlo do nenamernega razsutja, pri čemer je bilo raven prisotnosti sledi težko oceniti na dan sprejetja odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES ter Izvedbenega sklepa 2012/69/EU. Pojavnost sledi se še naprej zmanjšuje. |
| --- | --- |

(5)

Decembra 2013 in marca 2016 je družba Bayer CropScience AG sporočila, da so bili kljub ukrepom, sprejetim za preprečitev prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v skladu z odločbami 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES, v zadnjih letih v proizvodih iz oljne ogrščice odkriti minimalni sledovi. To vztrajno prisotnost sledi je mogoče pojasniti z biologijo oljnih ogrščic, ki so lahko dolgo speče, ter s kmetijskimi praksami, uporabljenimi za spravilo semena, pri katerih je morda prišlo do nenamernega razsutja, pri čemer je bilo raven prisotnosti sledi težko oceniti na dan sprejetja odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES ter Izvedbenega sklepa 2012/69/EU. Pojavnost sledi se še naprej zmanjšuje.

| (6) | Glede na navedeno je primerno podaljšati prehodno obdobje za nadaljnja tri leta, in sicer do 31. decembra 2019, da se omogoči popoln umik preostalih sledi oljnih ogrščic Ms1×Rf1, Ms1×Rf2 in Topas 19/2 v prehranski in krmni verigi. |
| --- | --- |

(6)

Glede na navedeno je primerno podaljšati prehodno obdobje za nadaljnja tri leta, in sicer do 31. decembra 2019, da se omogoči popoln umik preostalih sledi oljnih ogrščic Ms1×Rf1, Ms1×Rf2 in Topas 19/2 v prehranski in krmni verigi.

| (7) | Za nadaljnji prispevek k umiku navedenega gensko spremenjenega materiala je primerno tudi, da družba Bayer CropScience AG nadaljuje z izvajanjem programa v podjetju, ki se zahteva v skladu z odločbami 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES, in zbiranjem podatkov, kot je to prej počela na prostovoljni osnovi, o prisotnosti takega materiala v proizvodih iz oljne ogrščice, ki se uvažajo v Unijo iz Kanade, ki je edina država, kjer se navedene oljne ogrščice gojijo v komercialne namene. Družba Bayer CropScience AG bi morala o obeh vidikih poročati Komisiji do 1. januarja 2019. |
| --- | --- |

(7)

Za nadaljnji prispevek k umiku navedenega gensko spremenjenega materiala je primerno tudi, da družba Bayer CropScience AG nadaljuje z izvajanjem programa v podjetju, ki se zahteva v skladu z odločbami 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES, in zbiranjem podatkov, kot je to prej počela na prostovoljni osnovi, o prisotnosti takega materiala v proizvodih iz oljne ogrščice, ki se uvažajo v Unijo iz Kanade, ki je edina država, kjer se navedene oljne ogrščice gojijo v komercialne namene. Družba Bayer CropScience AG bi morala o obeh vidikih poročati Komisiji do 1. januarja 2019.

| (8) | Družba Bayer CropScience AG bi morala zagotoviti stalno razpoložljivost certificiranega referenčnega materiala, da nadzornim laboratorijem omogoči opravljanje analiz v navedenem prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(8)

Družba Bayer CropScience AG bi morala zagotoviti stalno razpoložljivost certificiranega referenčnega materiala, da nadzornim laboratorijem omogoči opravljanje analiz v navedenem prehodnem obdobju.

| (9) | Odločbe 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Odločbe 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2007/305/ES se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Naslovnik izvaja program v podjetju, da se zagotovi učinkovit umik s trga oljne ogrščice ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 in hibrida ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 pri gojenju in proizvodnji semena, ter zbira podatke o prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo.
  Naslovnik poroča Komisiji o izvajanju tega programa in prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo do 1. januarja 2019.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Naslovnik izvaja program v podjetju, da se zagotovi učinkovit umik s trga oljne ogrščice ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 in hibrida ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 pri gojenju in proizvodnji semena, ter zbira podatke o prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo.

Naslovnik poroča Komisiji o izvajanju tega programa in prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo do 1. januarja 2019.“;

| 2. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2

  1.   Prisotnost materiala, ki vsebuje oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 in hibrid ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4, je iz nje sestavljen ali proizveden, v živilih ali krmi, priglašenih po členu 8(1)(a) in členu 20(1) Uredbe (ES) št. 1829/2003, je dopustna do 31. decembra 2019 pod pogojem, da je ta prisotnost:






  (a) | naključna ali tehnično neizogibna ter |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Prisotnost materiala, ki vsebuje oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 in hibrid ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4, je iz nje sestavljen ali proizveden, v živilih ali krmi, priglašenih po členu 8(1)(a) in členu 20(1) Uredbe (ES) št. 1829/2003, je dopustna do 31. decembra 2019 pod pogojem, da je ta prisotnost:

(a)

naključna ali tehnično neizogibna ter

| (b) | v deležu, ki ne presega 0,1 % masnega deleža. |
| --- | --- |

(b)

v deležu, ki ne presega 0,1 % masnega deleža.

2.   Naslovnik zagotovi razpoložljivost certificiranega referenčnega materiala za oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 pri American Oil Chemists Society na spletni strani https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms)“;

| 3. | Priloga se črta. |
| --- | --- |

3.

Priloga se črta.

Člen 2

Odločba 2007/306/ES se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Naslovnik izvaja program v podjetju, da se zagotovi učinkovit umik s trga oljne ogrščice ACS-BNØØ4–7, ACS-BNØØ2-5 in hibrida ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 pri gojenju in proizvodnji semena, ter zbira podatke o prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo.
  Naslovnik poroča Komisiji o izvajanju tega programa in prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo do 1. januarja 2019.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Naslovnik izvaja program v podjetju, da se zagotovi učinkovit umik s trga oljne ogrščice ACS-BNØØ4–7, ACS-BNØØ2-5 in hibrida ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 pri gojenju in proizvodnji semena, ter zbira podatke o prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo.

Naslovnik poroča Komisiji o izvajanju tega programa in prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo do 1. januarja 2019.“;

| 2. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2

  1.   Prisotnost materiala, ki vsebuje oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ2-5 in hibrid ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5, je iz nje sestavljen ali proizveden, v živilih ali krmi, priglašenih po členu 8(1)(a) in členu 20(1) Uredbe (ES) št. 1829/2003, je dopustna do 31. decembra 2019 pod pogojem, da je ta prisotnost:






  (a) | naključna ali tehnično neizogibna ter |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Prisotnost materiala, ki vsebuje oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ2-5 in hibrid ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5, je iz nje sestavljen ali proizveden, v živilih ali krmi, priglašenih po členu 8(1)(a) in členu 20(1) Uredbe (ES) št. 1829/2003, je dopustna do 31. decembra 2019 pod pogojem, da je ta prisotnost:

(a)

naključna ali tehnično neizogibna ter

| (b) | v deležu, ki ne presega 0,1 % masnega deleža. |
| --- | --- |

(b)

v deležu, ki ne presega 0,1 % masnega deleža.

2.   Naslovnik zagotovi razpoložljivost certificiranega referenčnega materiala za oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 pri American Oil Chemists Society na spletni strani https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms)“;

| 3. | Priloga se črta. |
| --- | --- |

3.

Priloga se črta.

Člen 3

Člen 1 Odločbe 2007/307/ES se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Naslovnik izvaja program v podjetju, da se zagotovi učinkovit umik s trga oljne ogrščice ACS-BNØØ7-1 pri gojenju in proizvodnji semena, ter zbira podatke o prisotnosti navedenega gensko spremenjenega organizma v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo.

Naslovnik poroča Komisiji o izvajanju tega programa in prisotnosti navedenih gensko spremenjenih organizmov v pošiljkah oljne ogrščice iz Kanade v Unijo do 1. januarja 2019.

2.   Prisotnost materiala, ki vsebuje oljno ogrščico ACS-BNØØ7-1, je iz nje sestavljen ali proizveden, v živilih ali krmi, priglašenih po členu 8(1)(a) in členu 20(1) Uredbe (ES) št. 1829/2003, je dopustna do 31. decembra 2019 pod pogojem, da je ta prisotnost:

| (a) | naključna ali tehnično neizogibna ter |
| --- | --- |

(a)

naključna ali tehnično neizogibna ter

| (b) | v deležu, ki ne presega 0,1 % masnega deleža. |
| --- | --- |

(b)

v deležu, ki ne presega 0,1 % masnega deleža.

3.   Naslovnik zagotovi razpoložljivost certificiranega referenčnega materiala za oljno ogrščico ACS- BNØØ7-1 pri American Oil Chemists Society na spletni strani https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms)“.

Člen 4

Da se upošteva ta sklep, se spremenijo vnosi v registru Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo, določenem v členu 28 Uredbe (ES) št. 1829/2003, v zvezi z oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 in hibridom ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4, oljno ogrščico ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ2-5 in hibridom ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 ter oljno ogrščico ACS-BNØØ7-1.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na družbo Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein, Nemčija.

V Bruslju, 14. decembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/305/ES z dne 25. aprila 2007 o umiku hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4) in proizvodov iz nje s trga (UL L 117, 5.5.2007, str. 17).

2

(3)  Odločba Komisije 2007/306/ES z dne 25. aprila 2007 o umiku hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in proizvodov iz nje s trga (UL L 117, 5.5.2007, str. 20).

3

(4)  Odločba Komisije 2007/307/ES z dne 25. aprila 2007 o umiku oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) in proizvodov iz nje s trga (UL L 117, 5.5.2007, str. 23).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/69/EU z dne 3. februarja 2012 o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES v zvezi s prehodnim obdobjem za sledove hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih (UL L 34, 7.2.2012, str. 12).

5

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/38

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2269

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti regulativnega okvira Indije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Indije zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Indije zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije.

| (3) | Komisija je 1. septembra 2013 prejela strokovno mnenje Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Indiji. V strokovnem mnenju je ugotovljeno, da pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, zagotavljajo, da CNS z dovoljenjem v Indiji, ki so sprejele notranje politike in postopke v zvezi z več področji, ki predstavljajo pravno zavezujoče zahteve, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 1. septembra 2013 prejela strokovno mnenje Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Indiji. V strokovnem mnenju je ugotovljeno, da pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, zagotavljajo, da CNS z dovoljenjem v Indiji, ki so sprejele notranje politike in postopke v zvezi z več področji, ki predstavljajo pravno zavezujoče zahteve, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (4) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (5) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (6) | Pravno zavezujoče zahteve Indije za CNS z dovoljenjem v tej državi, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev podjetij in izvedenih finančnih instrumentov ter ki so pod nadzorom in pregledom Indijskega odbora za vrednostne papirje in borzo (Securities and Exchange Board of India, SEBI) (v nadaljnjem besedilu: ureditev SEBI), sestavljajo zakon (uredba) o pogodbah o vrednostnih papirjih iz leta 1956 (Securities Contracts (Regulation) Act 1956, SCRA, v nadaljnjem besedilu: zakon SCRA) in predpisi (uredba) o pogodbah o vrednostnih papirjih (borza in korporacije za kliring) 2012 (Securities Contract (Regulation) (Stock Exchange and Clearing Corporations) Regulations 2012, v nadaljnjem besedilu: predpisi), ki jih je junija 2012 sprejel SEBI v okviru izvrševanja pooblastil, ki sta mu jih dala zakon SCRA in zakon o Indijskem uradu za vrednostne papirje in borzo (Securitites and Exchange Board of India Act ali SEBI Act, v nadaljnjem besedilu: zakon o SEBI) SEBI je 4. septembra 2013 izdal okrožnico, s katero je sprejel načela za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), in od infrastruktur finančnega trga, vključno s klirinškimi korporacijami, zahteval, da jih upoštevajo. |
| --- | --- |

(6)

Pravno zavezujoče zahteve Indije za CNS z dovoljenjem v tej državi, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev podjetij in izvedenih finančnih instrumentov ter ki so pod nadzorom in pregledom Indijskega odbora za vrednostne papirje in borzo (Securities and Exchange Board of India, SEBI) (v nadaljnjem besedilu: ureditev SEBI), sestavljajo zakon (uredba) o pogodbah o vrednostnih papirjih iz leta 1956 (Securities Contracts (Regulation) Act 1956, SCRA, v nadaljnjem besedilu: zakon SCRA) in predpisi (uredba) o pogodbah o vrednostnih papirjih (borza in korporacije za kliring) 2012 (Securities Contract (Regulation) (Stock Exchange and Clearing Corporations) Regulations 2012, v nadaljnjem besedilu: predpisi), ki jih je junija 2012 sprejel SEBI v okviru izvrševanja pooblastil, ki sta mu jih dala zakon SCRA in zakon o Indijskem uradu za vrednostne papirje in borzo (Securitites and Exchange Board of India Act ali SEBI Act, v nadaljnjem besedilu: zakon o SEBI) SEBI je 4. septembra 2013 izdal okrožnico, s katero je sprejel načela za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), in od infrastruktur finančnega trga, vključno s klirinškimi korporacijami, zahteval, da jih upoštevajo.

| (7) | Zakon SCRA in predpisi za enote centralne ravni države in SEBI določajo ureditev izdajanje dovoljenj za klirinške družbe, s katerimi postanejo priznane klirinške korporacije (recognised clearing corporations, RCC). Klirinška družba vlagateljica mora izpolnjevati posebne zahteve, katerih cilj sta zagotavljanje poštenega delovanja klirinške družbe in zaščita vlagateljev. Enote centralne ravni države in SEBI lahko določijo pogoje za priznane klirinške korporacije. Te morajo sprejeti notranja pravila in postopke, ki jih pred odobritvijo dovoljenja priznani klirinški korporaciji pregledajo enote centralne ravni države in SEBI in ki morajo izpolnjevati pogoje, določene za vsako priznano klirinško korporacijo. Notranjih pravil in postopkov priznane klirinške korporacije ni mogoče spreminjati brez predhodne odobritve SEBI. Poleg tega lahko SEBI sprejme notranja pravila priznanih klirinških korporacij za posebne vidike ali spremeni njihova obstoječa notranja pravila, če je to potrebno ali smotrno. Lahko tudi naloži kazni zaradi kršitev notranjih pravil in postopkov priznanih klirinških korporacij ali katerih koli navodil, ki jih izda. |
| --- | --- |

(7)

Zakon SCRA in predpisi za enote centralne ravni države in SEBI določajo ureditev izdajanje dovoljenj za klirinške družbe, s katerimi postanejo priznane klirinške korporacije (recognised clearing corporations, RCC). Klirinška družba vlagateljica mora izpolnjevati posebne zahteve, katerih cilj sta zagotavljanje poštenega delovanja klirinške družbe in zaščita vlagateljev. Enote centralne ravni države in SEBI lahko določijo pogoje za priznane klirinške korporacije. Te morajo sprejeti notranja pravila in postopke, ki jih pred odobritvijo dovoljenja priznani klirinški korporaciji pregledajo enote centralne ravni države in SEBI in ki morajo izpolnjevati pogoje, določene za vsako priznano klirinško korporacijo. Notranjih pravil in postopkov priznane klirinške korporacije ni mogoče spreminjati brez predhodne odobritve SEBI. Poleg tega lahko SEBI sprejme notranja pravila priznanih klirinških korporacij za posebne vidike ali spremeni njihova obstoječa notranja pravila, če je to potrebno ali smotrno. Lahko tudi naloži kazni zaradi kršitev notranjih pravil in postopkov priznanih klirinških korporacij ali katerih koli navodil, ki jih izda.

| (8) | Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Indiji, ki opravljajo kliring državnih vrednostnih papirjev, instrumentov denarnega trga in deviznih instrumentov ter ki sodijo pod nadzor Centralne banke Indije (Reserve Bank of India, RBI) (v nadaljnjem besedilu: ureditev RBI), sestavljajo zakon o plačilnih in poravnalnih sistemih iz leta 2007 (Payment and Settlement Systems Act, v nadaljnjem besedilu: zakon PSSA) in predpisi o plačilnih in poravnalnih sistemih iz leta 2008 (Payment and Settlement Systems Regulations, v nadaljnjem besedilu: predpisi PSS). Centralna banka Indije subjektom odobri dovoljenje za vodenje klirinške družbe, če izpolnijo zahtevane pogoje (v nadaljnjem besedilu: klirinške družbe z dovoljenjem). Poleg tega lahko določi posebne pogoje za dovoljenje, ki je veljavno, dokler so izpolnjeni določeni pogoji. V skladu z zakonom PSSA klirinške družbe z dovoljenjem sprejmejo notranja pravila in postopke ter morajo klirinško družbo voditi skladno z njimi. |
| --- | --- |

(8)

Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Indiji, ki opravljajo kliring državnih vrednostnih papirjev, instrumentov denarnega trga in deviznih instrumentov ter ki sodijo pod nadzor Centralne banke Indije (Reserve Bank of India, RBI) (v nadaljnjem besedilu: ureditev RBI), sestavljajo zakon o plačilnih in poravnalnih sistemih iz leta 2007 (Payment and Settlement Systems Act, v nadaljnjem besedilu: zakon PSSA) in predpisi o plačilnih in poravnalnih sistemih iz leta 2008 (Payment and Settlement Systems Regulations, v nadaljnjem besedilu: predpisi PSS). Centralna banka Indije subjektom odobri dovoljenje za vodenje klirinške družbe, če izpolnijo zahtevane pogoje (v nadaljnjem besedilu: klirinške družbe z dovoljenjem). Poleg tega lahko določi posebne pogoje za dovoljenje, ki je veljavno, dokler so izpolnjeni določeni pogoji. V skladu z zakonom PSSA klirinške družbe z dovoljenjem sprejmejo notranja pravila in postopke ter morajo klirinško družbo voditi skladno z njimi.

| (9) | Poleg tega zakon PSSA Centralni banki Indije daje pooblastila za izdajanje splošnih navodil ali navodil, ki se nanašajo na določene klirinške družbe z dovoljenjem. Klirinške družbe z dovoljenjem morajo upoštevati obe vrsti navodil. Centralna banka Indije je 26. julija 2013 objavila dokument o politiki za regulacijo in nadzor infrastruktur finančnega trga (Policy Document for Regulation and Supervision of Financial Market Infrastructures), v katerem je navedla, da morajo vse klirinške družbe z dovoljenjem upoštevati načela za infrastrukture finančnega trga. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega zakon PSSA Centralni banki Indije daje pooblastila za izdajanje splošnih navodil ali navodil, ki se nanašajo na določene klirinške družbe z dovoljenjem. Klirinške družbe z dovoljenjem morajo upoštevati obe vrsti navodil. Centralna banka Indije je 26. julija 2013 objavila dokument o politiki za regulacijo in nadzor infrastruktur finančnega trga (Policy Document for Regulation and Supervision of Financial Market Infrastructures), v katerem je navedla, da morajo vse klirinške družbe z dovoljenjem upoštevati načela za infrastrukture finančnega trga.

| (10) | Ta sklep se nanaša samo na enakovrednost pravnih in nadzornih ureditev za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, ne pa na pravne in nadzorne ureditve za CNS, ki zagotavljajo klirinške storitve na trgu primarnih proizvodov in ki jih ureja in nadzoruje Komisija za terminske trge (Forward Markets Commission). |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep se nanaša samo na enakovrednost pravnih in nadzornih ureditev za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, ne pa na pravne in nadzorne ureditve za CNS, ki zagotavljajo klirinške storitve na trgu primarnih proizvodov in ki jih ureja in nadzoruje Komisija za terminske trge (Forward Markets Commission).

| (11) | Pravno zavezujoče zahteve za CNS z dovoljenjem v Indiji torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela, ki jih morajo izpolnjevati priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, da bi pridobile dovoljenje za opravljanje klirinških storitev v Indiji (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), so: (a) v skladu z ureditvijo SEBI temeljna načela za priznane klirinške korporacije, določena v zakonu SCRA in v predpisih, dopolnjena z okrožnico z dne 4. septembra 2013, ki zahteva skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, in (b) v skladu z ureditvijo RBI, zakonom PSSA in predpisi PSS, skupaj z dokumentom o politiki za regulacijo in nadzor infrastruktur finančnega trga, ki zahteva skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga. Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev v Indiji. Da bi priznane klirinške korporacije dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev SEBI. V skladu z ureditvijo RBI morajo klirinške družbe z dovoljenjem izpolnjevati svoja notranja pravila in postopke pri upravljanju svojih klirinških družb z dovoljenjem. Ta interna pravila in postopki so druga plast pravno zavezujočih zahtev Indije, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bodo priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem izpolnile te standarde. Poleg tega notranja pravila in postopki priznanih klirinških korporacij in klirinških družb z dovoljenjem vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila v nekaterih vidikih. Notranja pravila in postopki priznanih klirinških korporacij in klirinških družb z dovoljenjem, ki izvajajo načela za infrastrukture finančnega trga, so za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(11)

Pravno zavezujoče zahteve za CNS z dovoljenjem v Indiji torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela, ki jih morajo izpolnjevati priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, da bi pridobile dovoljenje za opravljanje klirinških storitev v Indiji (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), so: (a) v skladu z ureditvijo SEBI temeljna načela za priznane klirinške korporacije, določena v zakonu SCRA in v predpisih, dopolnjena z okrožnico z dne 4. septembra 2013, ki zahteva skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, in (b) v skladu z ureditvijo RBI, zakonom PSSA in predpisi PSS, skupaj z dokumentom o politiki za regulacijo in nadzor infrastruktur finančnega trga, ki zahteva skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga. Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev v Indiji. Da bi priznane klirinške korporacije dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev SEBI. V skladu z ureditvijo RBI morajo klirinške družbe z dovoljenjem izpolnjevati svoja notranja pravila in postopke pri upravljanju svojih klirinških družb z dovoljenjem. Ta interna pravila in postopki so druga plast pravno zavezujočih zahtev Indije, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bodo priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem izpolnile te standarde. Poleg tega notranja pravila in postopki priznanih klirinških korporacij in klirinških družb z dovoljenjem vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila v nekaterih vidikih. Notranja pravila in postopki priznanih klirinških korporacij in klirinških družb z dovoljenjem, ki izvajajo načela za infrastrukture finančnega trga, so za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem pravno zavezujoči.

| (12) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, ki imajo sedež v Indiji, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(12)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, ki imajo sedež v Indiji, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (13) | Finančni trg, na katerem priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Indiji, predstavljala manj kot 1 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v priznanih klirinških korporacijah in klirinških družbah z dovoljenjem, ki imajo sedež v Indiji, izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Finančni trg, na katerem priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Indiji, predstavljala manj kot 1 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v priznanih klirinških korporacijah in klirinških družbah z dovoljenjem, ki imajo sedež v Indiji, izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji.

| (14) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, ki imajo sedež v Indiji, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji, dopolnjena z internimi pravili in postopki, ki zahtevajo skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v Indiji, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(14)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem, ki imajo sedež v Indiji, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji, dopolnjena z internimi pravili in postopki, ki zahtevajo skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v Indiji, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (15) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Indije zagotavljajo, da priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v tej državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Indije zagotavljajo, da priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v tej državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (16) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Indije glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Indije glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (17) | Nadzor priznanih klirinških korporacij izvaja SEBI. Ta lahko sprejme notranja pravila priznanih klirinških korporacij glede posebnih vprašanj ali spremeni njihova obstoječa notranja pravila, kar ima enak učinek, kot če bi jih sprejela ali spremenila zadevna priznana klirinška korporacija. Poleg tega lahko SEBI izdaja navodila za priznane klirinške korporacije, ki so v interesu javnosti, poslovanja, vlagateljev ali trga vrednostnih papirjev. SEBI lahko izvaja preiskave, poizvedbe in revizije priznanih klirinških korporacij, ki mu morajo predložiti tudi informacije v zvezi s svojim poslovanjem. Zakon SCRA določa kazni za kršitve notranjih pravil in postopkov priznanih klirinških korporacij ali katerih koli navodil, ki jih izda SEBI. Enote centralne ravni države ali SEBI lahko odvzamejo dovoljenje priznani klirinški korporaciji, če je to v javnem interesu ali v interesu poslovanja. |
| --- | --- |

(17)

Nadzor priznanih klirinških korporacij izvaja SEBI. Ta lahko sprejme notranja pravila priznanih klirinških korporacij glede posebnih vprašanj ali spremeni njihova obstoječa notranja pravila, kar ima enak učinek, kot če bi jih sprejela ali spremenila zadevna priznana klirinška korporacija. Poleg tega lahko SEBI izdaja navodila za priznane klirinške korporacije, ki so v interesu javnosti, poslovanja, vlagateljev ali trga vrednostnih papirjev. SEBI lahko izvaja preiskave, poizvedbe in revizije priznanih klirinških korporacij, ki mu morajo predložiti tudi informacije v zvezi s svojim poslovanjem. Zakon SCRA določa kazni za kršitve notranjih pravil in postopkov priznanih klirinških korporacij ali katerih koli navodil, ki jih izda SEBI. Enote centralne ravni države ali SEBI lahko odvzamejo dovoljenje priznani klirinški korporaciji, če je to v javnem interesu ali v interesu poslovanja.

| (18) | Centralna banka Indije izvaja nadzor klirinških družb z dovoljenjem. Od klirinških družb z dovoljenjem lahko zahteva informacije in ima pooblastilo za preiskavo njihovih prostorov ter opravljanje revizij. Poleg tega lahko za klirinške družbe z dovoljenjem v posebnih okoliščinah izda navodila, da prekine njihovo vedenje in izvede ukrepe, ki se štejejo za potrebne za izboljšanje stanja. V primeru neizpolnjevanja določb zakona PSSA in predpisov, odredb ali navodil, ki jih izda Centralna banka Indije, so predvidene kazni. Centralna banka Indije lahko prekliče dovoljenje za upravljanje klirinške družbe z dovoljenjem v primeru, da klirinška družba z dovoljenjem krši določbe zakona PSSA, predpise PSS, odredbe ali navodila, ki jih izda Centralna banka Indije, ali v primeru, da ne izpolnjuje pogojev, na katerih temelji dovoljenje. |
| --- | --- |

(18)

Centralna banka Indije izvaja nadzor klirinških družb z dovoljenjem. Od klirinških družb z dovoljenjem lahko zahteva informacije in ima pooblastilo za preiskavo njihovih prostorov ter opravljanje revizij. Poleg tega lahko za klirinške družbe z dovoljenjem v posebnih okoliščinah izda navodila, da prekine njihovo vedenje in izvede ukrepe, ki se štejejo za potrebne za izboljšanje stanja. V primeru neizpolnjevanja določb zakona PSSA in predpisov, odredb ali navodil, ki jih izda Centralna banka Indije, so predvidene kazni. Centralna banka Indije lahko prekliče dovoljenje za upravljanje klirinške družbe z dovoljenjem v primeru, da klirinška družba z dovoljenjem krši določbe zakona PSSA, predpise PSS, odredbe ali navodila, ki jih izda Centralna banka Indije, ali v primeru, da ne izpolnjuje pogojev, na katerih temelji dovoljenje.

| (19) | Zato bi bilo treba skleniti, da za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(19)

Zato bi bilo treba skleniti, da za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje.

| (20) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Indije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedila: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(20)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Indije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (21) | CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje kot „klirinške družbe z dovoljenjem“ v skladu z ureditvijo RBI, kar jim omogoča, da ponujajo enake klirinške storitve kot CNS s sedežem v Indiji. Lahko so izvzete iz nekaterih zahtev, ki veljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji, pod pogojem, da izpolnjujejo načela za infrastrukture finančnega trga in da je med Centralno banko Indije in nadzornikom v tretji državi sklenjen dogovor o sodelovanju. Ocena vloge za dovoljenje lahko temelji na informacijah, ki jih zagotovi nadzornik v tretji državi. |
| --- | --- |

(21)

CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje kot „klirinške družbe z dovoljenjem“ v skladu z ureditvijo RBI, kar jim omogoča, da ponujajo enake klirinške storitve kot CNS s sedežem v Indiji. Lahko so izvzete iz nekaterih zahtev, ki veljajo za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji, pod pogojem, da izpolnjujejo načela za infrastrukture finančnega trga in da je med Centralno banko Indije in nadzornikom v tretji državi sklenjen dogovor o sodelovanju. Ocena vloge za dovoljenje lahko temelji na informacijah, ki jih zagotovi nadzornik v tretji državi.

| (22) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Indije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(22)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Indije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (23) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji, ki veljajo v tej državi v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(23)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem v Indiji, ki veljajo v tej državi v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za priznane klirinške korporacije in klirinške družbe z dovoljenjem ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (24) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v Indiji uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(24)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v Indiji uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa.

| (25) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Indije, ki jih sestavljajo zakon (uredba) o pogodbah o vrednostnih papirjih iz leta 1956, predpisi (uredba) o pogodbah o vrednostnih papirjih (borze in klirinške korporacije) iz leta 2012 in okrožnica z dne 4. septembra 2013 ter ki se uporabljajo za priznane klirinške korporacije, ki jim je bilo v Indiji izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Indije, ki jih sestavljajo zakon o plačilnih in poravnalnih sistemih iz leta 2007 in predpisi o plačilnih in poravnalnih sistemih iz leta 2008, kot jih dopolnjuje dokument o politiki za regulacijo in nadzor infrastruktur finančnega trga, ter ki se uporabljajo za klirinške družbe z dovoljenjem, ki jim je bilo v Indiji izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 se je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme preimenoval v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/42

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2270

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti odobrenih borz v Singapurju v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 2a(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC.

| (2) | V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi.

| (3) | Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za odobrene borze v Singapurju, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki so na datum sprejetja tega sklepa odobrene borze, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za odobrene borze v Singapurju, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki so na datum sprejetja tega sklepa odobrene borze, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES.

| (4) | Singapurski pravni okvir za odobrene borze sestavljajo zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (Securities and Futures Act – SFA), predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih iz leta 2005 v zvezi s trgi, korporativnim upravljanjem odobrenih borz, odobrenih klirinških družb in odobrenih holdingov, ponudbami za naložbe ter delnicami in nezavarovanimi obveznicami, predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih iz leta 2004 v zvezi z licenciranjem in vodenjem poslov ter smernice, ki jih je izdala centralna banka Singapurja (Monetary Authority of Singapore – MAS) v skladu z oddelkom 321 SFA, vključno s smernicami o urejanju trgov št. SFA 02-G01 in smernicami o merilih glede sposobnosti in primernosti št. FSG-G01. Smernice o urejanju trgov določajo obveznosti za odobrene borze, kot je obveznost upravljanja pravičnega, urejenega in preglednega trga. V oddelku 321(5) SFA je določeno, da lahko neupoštevanje katere od smernic katera koli stranka v vsakem civilnem ali kazenskem postopku uporabi kot podlago za vzpostavitev ali zavrnitev katere koli obveznosti. Poleg tega lahko MAS v skladu z oddelkom 334(1) in oddelkom 335 naloži globo odobreni borzi, če ugotovi, da je borza odgovorna za izogibanje kateri od smernic. Poleg tega so nekatera pravila poslovanja in kotiranja, ki podrobneje določajo zahteve SFA, opisana v pravilniku za vsako odobreno borzo. Pravila poslovanja in kotiranja ter njihove spremembe se morajo pred njihovo implementacijo predložiti MAS. SFA določa kazni, kadar pravila poslovanja ali kotiranja niso skladna z zahtevami MAS. V skladu s SFA se šteje, da so pravila poslovanja zavezujoča pogodba za odobreno borzo in njene člane ter se morajo zato stalno upoštevati in spoštovati. |
| --- | --- |

(4)

Singapurski pravni okvir za odobrene borze sestavljajo zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (Securities and Futures Act – SFA), predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih iz leta 2005 v zvezi s trgi, korporativnim upravljanjem odobrenih borz, odobrenih klirinških družb in odobrenih holdingov, ponudbami za naložbe ter delnicami in nezavarovanimi obveznicami, predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih iz leta 2004 v zvezi z licenciranjem in vodenjem poslov ter smernice, ki jih je izdala centralna banka Singapurja (Monetary Authority of Singapore – MAS) v skladu z oddelkom 321 SFA, vključno s smernicami o urejanju trgov št. SFA 02-G01 in smernicami o merilih glede sposobnosti in primernosti št. FSG-G01. Smernice o urejanju trgov določajo obveznosti za odobrene borze, kot je obveznost upravljanja pravičnega, urejenega in preglednega trga. V oddelku 321(5) SFA je določeno, da lahko neupoštevanje katere od smernic katera koli stranka v vsakem civilnem ali kazenskem postopku uporabi kot podlago za vzpostavitev ali zavrnitev katere koli obveznosti. Poleg tega lahko MAS v skladu z oddelkom 334(1) in oddelkom 335 naloži globo odobreni borzi, če ugotovi, da je borza odgovorna za izogibanje kateri od smernic. Poleg tega so nekatera pravila poslovanja in kotiranja, ki podrobneje določajo zahteve SFA, opisana v pravilniku za vsako odobreno borzo. Pravila poslovanja in kotiranja ter njihove spremembe se morajo pred njihovo implementacijo predložiti MAS. SFA določa kazni, kadar pravila poslovanja ali kotiranja niso skladna z zahtevami MAS. V skladu s SFA se šteje, da so pravila poslovanja zavezujoča pogodba za odobreno borzo in njene člane ter se morajo zato stalno upoštevati in spoštovati.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve za odobrene borze v Singapurju zagotavljajo rezultate, ki so v veliki meri enakovredni rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do odobrene borze, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja z instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti s pravili odobrenih borz in dostop do ureditev kliringa in poravnav. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve za odobrene borze v Singapurju zagotavljajo rezultate, ki so v veliki meri enakovredni rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do odobrene borze, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja z instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti s pravili odobrenih borz in dostop do ureditev kliringa in poravnav.

| (6) | V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na odobrenih borzah v Singapurju, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na odobrenih borzah v Singapurju, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih.

| (7) | Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za odobrene borze v Singapurju zagotavljajo rezultate, enakovredne tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za odobrene borze v Singapurju zagotavljajo rezultate, enakovredne tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES.

| (8) | Odobrene borze v Singapurju nadzira MAS, ki je javni organ, ustanovljen v skladu z oddelkom 3 zakona o centralni banki Singapurja. MAS je glavni regulator za dejavnosti kapitalskega trga v Singapurju. V skladu z oddelkom 46 SFA ima MAS pooblastila za izdajanje navodil odobreni borzi v zvezi s specifičnimi zadevami, kot so določene v SFA, da se zagotovijo zaščita vlagateljev, delovanje pravičnih, urejenih in preglednih trgov, integriteta in stabilnost kapitalskih trgov ter spoštovanje vseh pogojev ali omejitev, ki jih določi MAS. MAS ima zakonita pooblastila za izdajanje pravno zavezujočih obvestil, smernic, kodeksov, izjav o politiki in obvestil o izvajanju. MAS lahko nalaga globe in izdaja opomine zaradi kršitve določb SFA ali njegove sekundarne zakonodaje, vključno z obvestili in navodili. MAS lahko tudi odstavi glavne uslužbence, če meni, da je to v interesu javnosti. In končno, MAS nadzira prakse obvladovanja tveganj odobrenih borz ter povezane kontrole z inšpekcijami na kraju samem in drugimi vrstami nadzornih pregledov. |
| --- | --- |

(8)

Odobrene borze v Singapurju nadzira MAS, ki je javni organ, ustanovljen v skladu z oddelkom 3 zakona o centralni banki Singapurja. MAS je glavni regulator za dejavnosti kapitalskega trga v Singapurju. V skladu z oddelkom 46 SFA ima MAS pooblastila za izdajanje navodil odobreni borzi v zvezi s specifičnimi zadevami, kot so določene v SFA, da se zagotovijo zaščita vlagateljev, delovanje pravičnih, urejenih in preglednih trgov, integriteta in stabilnost kapitalskih trgov ter spoštovanje vseh pogojev ali omejitev, ki jih določi MAS. MAS ima zakonita pooblastila za izdajanje pravno zavezujočih obvestil, smernic, kodeksov, izjav o politiki in obvestil o izvajanju. MAS lahko nalaga globe in izdaja opomine zaradi kršitve določb SFA ali njegove sekundarne zakonodaje, vključno z obvestili in navodili. MAS lahko tudi odstavi glavne uslužbence, če meni, da je to v interesu javnosti. In končno, MAS nadzira prakse obvladovanja tveganj odobrenih borz ter povezane kontrole z inšpekcijami na kraju samem in drugimi vrstami nadzornih pregledov.

| (9) | Zato je ustrezno zaključiti, da za odobrene borze v Singapurju veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je ustrezno zaključiti, da za odobrene borze v Singapurju veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (10) | Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi z odobrenimi borzami v Singapurju šteti za izpolnjene. |
| --- | --- |

(10)

Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi z odobrenimi borzami v Singapurju šteti za izpolnjene.

| (11) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za odobrene borze, ki veljajo v Singapurju v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za odobrene borze ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za odobrene borze, ki veljajo v Singapurju v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za odobrene borze ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (12) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za odobrene borze v Singapurju, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(12)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za odobrene borze v Singapurju, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene točke 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 se odobrene borze v Singapurju, ki so navedene v Prilogi, štejejo za enakovredne reguliranim trgom, kot so opredeljeni v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

---

PRILOGA

Odobrene borze v Singapurju iz člena 1

| (a) | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited |
| --- | --- |

(a)

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited

| (b) | Singapore Exchange Securities Trading Limited |
| --- | --- |

(b)

Singapore Exchange Securities Trading Limited

| (c) | ICE Futures Singapore |
| --- | --- |

(c)

ICE Futures Singapore

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/45

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2271

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti borz finančnih instrumentov in blagovnih borz na Japonskem v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 2a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC.

| (2) | V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi.

| (3) | Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki imajo na datum sprejetja tega sklepa dovoljenje kot borze finančnih instrumentov ali blagovne borze, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki imajo na datum sprejetja tega sklepa dovoljenje kot borze finančnih instrumentov ali blagovne borze, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES.

| (4) | Pravni okvir Japonske za borze finančnih instrumentov in blagovne borze sestavljata zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA), ki določa regulativni okvir za borze finančnih instrumentov, in zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act – CDA), ki določa regulativni in nadzorni okvir za blagovne borze. Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki temeljijo na blagu, kotirajo na blagovni borzi, izvedeni finančni instrumenti, pri katerih je osnova finančni instrument, pa kotirajo na borzah finančnih instrumentov. Pravila za borze finančnih instrumentov so podrobneje razdelana v odredbi o izvrševanju zakona o finančnih instrumentih in borzah ter odloku kabineta vlade o borzah finančnih instrumentov, pravila za blagovne borze pa so podrobneje določena v odredbi o izvrševanju zakona o izvedenih finančnih instrumentih na blago ter odloku o izvrševanju zakona o izvedenih finančnih instrumentih na blago. Poleg tega imajo blagovne borze in borze finančnih instrumentov relativno široka pooblastila za samoregulacijo v zvezi z nekaterimi zahtevami. Samoregulativna pooblastila borz finančnih instrumentov vključujejo zlasti pravila poslovanja v zvezi s kotiranjem in prenehanjem kotiranja finančnih instrumentov, ureditvami trgovanja in zahtevami v zvezi s članstvom. Operativna pravila se morajo predložiti v odobritev japonskemu predsedniku vlade (člen 81 FIEA). Samoregulativna pooblastila blagovnih borz se izvajajo prek odbora ali oddelka za samoregulacijo. Tržna pravila blagovnih borz določajo pravila trgovanja in zahteve glede članstva, vse skupaj pa se morajo predložiti v odobritev ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (MKGR) ter ministrstvu za gospodarstvo, trgovino in industrijo (MGTI). Samoregulativna pravila so za borze pravno zavezujoča. |
| --- | --- |

(4)

Pravni okvir Japonske za borze finančnih instrumentov in blagovne borze sestavljata zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA), ki določa regulativni okvir za borze finančnih instrumentov, in zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act – CDA), ki določa regulativni in nadzorni okvir za blagovne borze. Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki temeljijo na blagu, kotirajo na blagovni borzi, izvedeni finančni instrumenti, pri katerih je osnova finančni instrument, pa kotirajo na borzah finančnih instrumentov. Pravila za borze finančnih instrumentov so podrobneje razdelana v odredbi o izvrševanju zakona o finančnih instrumentih in borzah ter odloku kabineta vlade o borzah finančnih instrumentov, pravila za blagovne borze pa so podrobneje določena v odredbi o izvrševanju zakona o izvedenih finančnih instrumentih na blago ter odloku o izvrševanju zakona o izvedenih finančnih instrumentih na blago. Poleg tega imajo blagovne borze in borze finančnih instrumentov relativno široka pooblastila za samoregulacijo v zvezi z nekaterimi zahtevami. Samoregulativna pooblastila borz finančnih instrumentov vključujejo zlasti pravila poslovanja v zvezi s kotiranjem in prenehanjem kotiranja finančnih instrumentov, ureditvami trgovanja in zahtevami v zvezi s članstvom. Operativna pravila se morajo predložiti v odobritev japonskemu predsedniku vlade (člen 81 FIEA). Samoregulativna pooblastila blagovnih borz se izvajajo prek odbora ali oddelka za samoregulacijo. Tržna pravila blagovnih borz določajo pravila trgovanja in zahteve glede članstva, vse skupaj pa se morajo predložiti v odobritev ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (MKGR) ter ministrstvu za gospodarstvo, trgovino in industrijo (MGTI). Samoregulativna pravila so za borze pravno zavezujoča.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve za borze z dovoljenjem na Japonskem zagotavljajo rezultate, enakovredne rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do borz, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja s finančnimi instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti in dostop do ureditev kliringa in poravnav. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve za borze z dovoljenjem na Japonskem zagotavljajo rezultate, enakovredne rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do borz, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja s finančnimi instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti in dostop do ureditev kliringa in poravnav.

| (6) | V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na borzah finančnih instrumentov, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na borzah finančnih instrumentov, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih.

| (7) | Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem zagotavljajo rezultate, enakovredne tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem zagotavljajo rezultate, enakovredne tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES.

| (8) | Blagovne borze poslujejo pod nadzorom MKGR in MGTI. CDA določa okvir za nadzorna pooblastila MKGR in MGTI. MKGR in MGTI zlasti odobrita tržna pravila, pravila za pogodbe o borznem posredništvu, pravila o reševanju sporov ali pravila o odboru za nadzor tržnih transakcij borze ter njihove spremembe. Poleg tega lahko za zagotovitev poštenega trgovanja in zaščite vlagateljev MKGR in MGTI od blagovne borze zahtevata, da spremeni statut, druga pravila ali poslovne metode ali da sprejme katere koli druge ukrepe za izboljšanje svojega poslovanja. Če blagovna borza ne izvaja pravilno svojih samoregulativnih pooblastil in ne sprejme potrebnih ukrepov za zagotovitev poštenega trgovanja in zaščite vlagateljev, ji lahko MKGR in MGTI odvzameta licenco ali začasno ustavita celotno ali del njenega poslovanja. Za nadzor borz finančnih instrumentov je pristojen japonski predsednik vlade, katerega pooblastilo je preneseno na komisarja japonske agencije za finančne storitve (Japan Financial Services Agency – JFSA). V oddelku 5 poglavja V FIEA so določeni nadzorni ukrepi, ki so na voljo JFSA. Zlasti lahko JFSA, kadar borza finančnih instrumentov krši pravila in predpise, odvzame licenco ali izda odredbo o začasni ustavitvi celotnega ali dela poslovanja te borze. Poleg tega lahko JFSA od borze finančnih instrumentov zahteva, da spremeni svoj statut, operativna pravila, pravila za pogodbe o borznem posredništvu oziroma vsa druga pravila ali trgovske prakse ali pa sprejme druge potrebne ukrepe za nadzor. Statut borze finančnih instrumentov mora vključevati sankcije za člane, ki kršijo njena pravila poslovanja. Če borza finančnih instrumentov trga ne nadzira učinkovito, lahko JSFA sprejme izvršilne ukrepe, vključno z odvzemom licence ali začasno ustavitvijo njenega poslovanja. |
| --- | --- |

(8)

Blagovne borze poslujejo pod nadzorom MKGR in MGTI. CDA določa okvir za nadzorna pooblastila MKGR in MGTI. MKGR in MGTI zlasti odobrita tržna pravila, pravila za pogodbe o borznem posredništvu, pravila o reševanju sporov ali pravila o odboru za nadzor tržnih transakcij borze ter njihove spremembe. Poleg tega lahko za zagotovitev poštenega trgovanja in zaščite vlagateljev MKGR in MGTI od blagovne borze zahtevata, da spremeni statut, druga pravila ali poslovne metode ali da sprejme katere koli druge ukrepe za izboljšanje svojega poslovanja. Če blagovna borza ne izvaja pravilno svojih samoregulativnih pooblastil in ne sprejme potrebnih ukrepov za zagotovitev poštenega trgovanja in zaščite vlagateljev, ji lahko MKGR in MGTI odvzameta licenco ali začasno ustavita celotno ali del njenega poslovanja. Za nadzor borz finančnih instrumentov je pristojen japonski predsednik vlade, katerega pooblastilo je preneseno na komisarja japonske agencije za finančne storitve (Japan Financial Services Agency – JFSA). V oddelku 5 poglavja V FIEA so določeni nadzorni ukrepi, ki so na voljo JFSA. Zlasti lahko JFSA, kadar borza finančnih instrumentov krši pravila in predpise, odvzame licenco ali izda odredbo o začasni ustavitvi celotnega ali dela poslovanja te borze. Poleg tega lahko JFSA od borze finančnih instrumentov zahteva, da spremeni svoj statut, operativna pravila, pravila za pogodbe o borznem posredništvu oziroma vsa druga pravila ali trgovske prakse ali pa sprejme druge potrebne ukrepe za nadzor. Statut borze finančnih instrumentov mora vključevati sankcije za člane, ki kršijo njena pravila poslovanja. Če borza finančnih instrumentov trga ne nadzira učinkovito, lahko JSFA sprejme izvršilne ukrepe, vključno z odvzemom licence ali začasno ustavitvijo njenega poslovanja.

| (9) | Zato je ustrezno zaključiti, da za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je ustrezno zaključiti, da za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (10) | Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi z borzami finančnih instrumentov in blagovnimi borzami z dovoljenjem na Japonskem šteti za izpolnjene. |
| --- | --- |

(10)

Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi z borzami finančnih instrumentov in blagovnimi borzami z dovoljenjem na Japonskem šteti za izpolnjene.

| (11) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za borze finančnih instrumentov in blagovne borze, ki veljajo na Japonskem v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za te trge ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za borze finančnih instrumentov in blagovne borze, ki veljajo na Japonskem v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za te trge ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (12) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(12)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene točke 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 se borze finančnih instrumentov in blagovne borze z dovoljenjem na Japonskem, ki so navedene v Prilogi, štejejo za enakovredne reguliranim trgom, kot so opredeljeni v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

---

PRILOGA

Borze finančnih instrumentov in blagovne borze na Japonskem iz člena 1:

| (a) | Tokyo Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

(a)

Tokyo Stock Exchange, Inc.

| (b) | Osaka Exchange, Inc. |
| --- | --- |

(b)

Osaka Exchange, Inc.

| (c) | Nagoya Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

(c)

Nagoya Stock Exchange, Inc.

| (d) | Fukuoka Stock Exchange |
| --- | --- |

(d)

Fukuoka Stock Exchange

| (e) | Sapporo Securities Exchange |
| --- | --- |

(e)

Sapporo Securities Exchange

| (f) | Tokyo Financial Exchange Inc. |
| --- | --- |

(f)

Tokyo Financial Exchange Inc.

| (g) | Osaka Dojima Commodity Exchange |
| --- | --- |

(g)

Osaka Dojima Commodity Exchange

| (h) | Tokyo Commodity Exchange, Inc. |
| --- | --- |

(h)

Tokyo Commodity Exchange, Inc.

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/48

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2272

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti finančnih trgov v Avstraliji v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 2a(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC.

| (2) | V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi.

| (3) | Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za finančne trge v Avstraliji, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki imajo v Avstraliji na datum sprejetja tega sklepa dovoljenje kot finančni trgi, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za finančne trge v Avstraliji, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki imajo v Avstraliji na datum sprejetja tega sklepa dovoljenje kot finančni trgi, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES.

| (4) | Zakon o gospodarskih družbah iz leta 2001 je primarni zakonodajni akt, ki določa pravno zavezujoče režime za finančne trge v skladu z avstralskim režimom za tržne licence in predpisi za integriteto na trgih (Market Integrity Rules – MIR). Za upravljanje finančnega trga v Avstraliji je potrebna licenca. Zakon o gospodarskih družbah vzpostavlja režim za izdajo predpisov, ki avstralski agenciji za vrednostne papirje in naložbe (Australian Securities and Investments Commission – ASIC) omogoča sprejemanje MIR, ki se uporabljajo za upravljavce trgov, udeležence na trgih, druge predpisane subjekte in finančne produkte, s katerimi se trguje na trgih. Nadaljnje zahteve so določene v sekundarnih ali delegiranih zakonodajnih instrumentih, sprejetih v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, med katere spadajo tudi predpisi za gospodarske družbe iz leta 2001. ASIC izdaja tudi regulativne smernice, ki nadalje razlagajo, kako lahko imetniki licence izpolnjujejo zadevne določbe iz zakona o gospodarskih družbah, kar vključuje obveznosti za imetnike tržne licence, da ohranjajo zadostne ureditve za upravljanje trgov za zagotavljanje pravičnosti, nemotenega delovanja in preglednosti trgov, ter druge zahteve, ki spadajo med merila, ki se ocenjujejo. Če se regulativne smernice ne upoštevajo, ASIC sprejme izvršilne ukrepe. |
| --- | --- |

(4)

Zakon o gospodarskih družbah iz leta 2001 je primarni zakonodajni akt, ki določa pravno zavezujoče režime za finančne trge v skladu z avstralskim režimom za tržne licence in predpisi za integriteto na trgih (Market Integrity Rules – MIR). Za upravljanje finančnega trga v Avstraliji je potrebna licenca. Zakon o gospodarskih družbah vzpostavlja režim za izdajo predpisov, ki avstralski agenciji za vrednostne papirje in naložbe (Australian Securities and Investments Commission – ASIC) omogoča sprejemanje MIR, ki se uporabljajo za upravljavce trgov, udeležence na trgih, druge predpisane subjekte in finančne produkte, s katerimi se trguje na trgih. Nadaljnje zahteve so določene v sekundarnih ali delegiranih zakonodajnih instrumentih, sprejetih v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, med katere spadajo tudi predpisi za gospodarske družbe iz leta 2001. ASIC izdaja tudi regulativne smernice, ki nadalje razlagajo, kako lahko imetniki licence izpolnjujejo zadevne določbe iz zakona o gospodarskih družbah, kar vključuje obveznosti za imetnike tržne licence, da ohranjajo zadostne ureditve za upravljanje trgov za zagotavljanje pravičnosti, nemotenega delovanja in preglednosti trgov, ter druge zahteve, ki spadajo med merila, ki se ocenjujejo. Če se regulativne smernice ne upoštevajo, ASIC sprejme izvršilne ukrepe.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve, določene v zakonodaji, MIR in regulativnih smernicah, za finančne trge z dovoljenjem v Avstraliji zagotavljajo rezultate, enakovredne rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do priznane borze, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja z instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti s pravili finančnega trga in dostop do ureditev kliringa in poravnav. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve, določene v zakonodaji, MIR in regulativnih smernicah, za finančne trge z dovoljenjem v Avstraliji zagotavljajo rezultate, enakovredne rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do priznane borze, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja z instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti s pravili finančnega trga in dostop do ureditev kliringa in poravnav.

| (6) | V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na finančnih trgih v Avstraliji, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na finančnih trgih v Avstraliji, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih.

| (7) | Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za finančne trge z dovoljenjem v Avstraliji zagotavljajo rezultate, ki so v veliki meri enakovredni tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za finančne trge z dovoljenjem v Avstraliji zagotavljajo rezultate, ki so v veliki meri enakovredni tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES.

| (8) | ASIC je javni organ, ustanovljen v skladu z zakonom o avstralski agenciji za vrednostne papirje in naložbe iz leta 2001 (v nadaljnjem besedilu: zakon o ASIC), ki je pristojen za upravljanje in izvrševanje zakonodaje v zvezi z avstralskimi finančnimi trgi. Med regulativna in izvršilna pooblastila ASIC spadajo preiskovanje domnevnih kršitev zakonodaje, izdajanje obvestil o kršitvah, uveljavljanje denarnih kazni prek sodišč in tožbe. Poleg tega lahko ASIC izvaja tudi inšpekcije na finančnih trgih brez predhodnega obvestila. To vključuje pooblastilo za pregledovanje registrov, evidenc in dokumentov. Poleg tega lahko minister za finančne storitve izda pisna navodila za upravljavca finančnega trga, da sprejme določene ukrepe za zagotovitev, da izpolnjuje zahteve kot imetnik licence za upravljanje finančnega trga, če meni, da se te zahteve ne izpolnjujejo (oddelek 794A zakona o gospodarskih družbah). Če finančni trg ne izpolni tega navodila, lahko ASIC od sodišča zahteva, da izda odločbo, s katero zahteva izpolnitev navodila (oddelek 794A zakona o gospodarskih družbah). ASIC ima tudi pooblastilo, da subjektu izda navodilo (to vključuje upravljavce trga in udeležence na trgih z licenco), če meni, da je to potrebno ali v javnem interesu, da se zaščiti osebe, ki trgujejo s finančnim produktom ali razredi finančnih produktov (oddelek 798J zakona o gospodarskih družbah). Poleg tega lahko ASIC za potrebe izvrševanja svojih regulativnih in preiskovalnih ukrepov zahteva sodne odločbe in zadeve posreduje v sodne postopke. ASIC lahko od sodišča zahteva, da izda odločbo, s katero zahteva spoštovanje ukrepov ASIC, sprejetih na podlagi njenih regulativnih in preiskovalnih pristojnosti (oddelek 70 zakona o ASIC). Če subjekt ne izpolni navodila, izdanega v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, lahko ASIC od sodišča zahteva, da izda odločbo o izpolnjevanju navodila. In končno, ASIC je za lažji nadzor trgov in udeležencev v skladu z MIR sklenila protokole za sodelovanje in deljenje informacij z vsakim zadevnim upravljavcem trga. |
| --- | --- |

(8)

ASIC je javni organ, ustanovljen v skladu z zakonom o avstralski agenciji za vrednostne papirje in naložbe iz leta 2001 (v nadaljnjem besedilu: zakon o ASIC), ki je pristojen za upravljanje in izvrševanje zakonodaje v zvezi z avstralskimi finančnimi trgi. Med regulativna in izvršilna pooblastila ASIC spadajo preiskovanje domnevnih kršitev zakonodaje, izdajanje obvestil o kršitvah, uveljavljanje denarnih kazni prek sodišč in tožbe. Poleg tega lahko ASIC izvaja tudi inšpekcije na finančnih trgih brez predhodnega obvestila. To vključuje pooblastilo za pregledovanje registrov, evidenc in dokumentov. Poleg tega lahko minister za finančne storitve izda pisna navodila za upravljavca finančnega trga, da sprejme določene ukrepe za zagotovitev, da izpolnjuje zahteve kot imetnik licence za upravljanje finančnega trga, če meni, da se te zahteve ne izpolnjujejo (oddelek 794A zakona o gospodarskih družbah). Če finančni trg ne izpolni tega navodila, lahko ASIC od sodišča zahteva, da izda odločbo, s katero zahteva izpolnitev navodila (oddelek 794A zakona o gospodarskih družbah). ASIC ima tudi pooblastilo, da subjektu izda navodilo (to vključuje upravljavce trga in udeležence na trgih z licenco), če meni, da je to potrebno ali v javnem interesu, da se zaščiti osebe, ki trgujejo s finančnim produktom ali razredi finančnih produktov (oddelek 798J zakona o gospodarskih družbah). Poleg tega lahko ASIC za potrebe izvrševanja svojih regulativnih in preiskovalnih ukrepov zahteva sodne odločbe in zadeve posreduje v sodne postopke. ASIC lahko od sodišča zahteva, da izda odločbo, s katero zahteva spoštovanje ukrepov ASIC, sprejetih na podlagi njenih regulativnih in preiskovalnih pristojnosti (oddelek 70 zakona o ASIC). Če subjekt ne izpolni navodila, izdanega v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, lahko ASIC od sodišča zahteva, da izda odločbo o izpolnjevanju navodila. In končno, ASIC je za lažji nadzor trgov in udeležencev v skladu z MIR sklenila protokole za sodelovanje in deljenje informacij z vsakim zadevnim upravljavcem trga.

| (9) | Zato je ustrezno zaključiti, da za finančne trge v Avstraliji veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je ustrezno zaključiti, da za finančne trge v Avstraliji veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (10) | Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s finančnimi trgi z dovoljenjem v Avstraliji šteti za izpolnjene. |
| --- | --- |

(10)

Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s finančnimi trgi z dovoljenjem v Avstraliji šteti za izpolnjene.

| (11) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za finančne trge, ki veljajo v Avstraliji v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za finančne trge ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za finančne trge, ki veljajo v Avstraliji v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za finančne trge ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (12) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za finančne trge v Avstraliji, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(12)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za finančne trge v Avstraliji, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene točke 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 se finančni trgi z dovoljenjem v Avstraliji, ki so navedeni v Prilogi, štejejo za enakovredne reguliranim trgom, kot so opredeljeni v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

---

PRILOGA

Finančni trgi v Avstraliji iz člena 1:

| (a) | ASX |
| --- | --- |

(a)

ASX

| (b) | ASX24 |
| --- | --- |

(b)

ASX24

| (c) | Chi-X |
| --- | --- |

(c)

Chi-X

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/51

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2273

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti priznanih borz v Kanadi v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 2a(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter zahteve za poročanje o takih pogodbah. Točka 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 izvedene finančne instrumente OTC opredeljuje kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se ne izvršijo na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali na trgu tretje države, ki se šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršijo na trgu tretje države, ki se ne šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, za namene Uredbe (EU) št. 648/2012 razvrstijo med izvedene finančne instrumente OTC.

| (2) | V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 se trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi.

| (3) | Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za priznane borze v Kanadi, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki imajo na datum sprejetja tega sklepa dovoljenje kot priznane borze, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se trg tretje države štel za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu Direktive 2004/39/ES, bi morale biti veljavne pravno zavezujoče zahteve ter nadzorne in izvršitvene ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za priznane borze v Kanadi, enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES ter ali so navedeni trgi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Trge, ki imajo na datum sprejetja tega sklepa dovoljenje kot priznane borze, je treba zato opredeliti kot trge, ki se štejejo za enakovredne reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2004/39/ES.

| (4) | Pravno zavezujoče zahteve za priznane borze v Kanadi sestavljajo trije stebri. Prvi steber sestavlja provincialna in teritorialna zakonodaja, ki določa splošne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati upravljavci mest trgovanja, če želijo izvajati dejavnosti v provinci ali na teritoriju. Konkretnejše in podrobnejše zahteve, ki se uporabljajo za priznane borze, so določene v nacionalnih standardih, t. i. „National Instruments“, ki sestavljajo drugi steber. Te sprejemajo agencije za trg vrednostnih papirjev (Securities Regulatory Authorities – SRA) vsake province in teritorija, standardi pa zajemajo področja, kot so pravičen dostop in preglednost, kliring in poravnava ter zahteve glede poročanja in razkritij. Tretji steber sestavljajo sklepi o priznanju. Za vsako priznano borzo jih izda ustrezna SRA, v sklepih pa so določeni pogoji poslovanja za posamezno priznano borzo. Sklepi o priznanju, ki jih izda katera koli SRA, imajo zakonsko moč in vsaka kršitev pogojev iz teh sklepov predstavlja kršitev zakona o vrednostnih papirjih ali zakona o terminskih pogodbah na blago. |
| --- | --- |

(4)

Pravno zavezujoče zahteve za priznane borze v Kanadi sestavljajo trije stebri. Prvi steber sestavlja provincialna in teritorialna zakonodaja, ki določa splošne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati upravljavci mest trgovanja, če želijo izvajati dejavnosti v provinci ali na teritoriju. Konkretnejše in podrobnejše zahteve, ki se uporabljajo za priznane borze, so določene v nacionalnih standardih, t. i. „National Instruments“, ki sestavljajo drugi steber. Te sprejemajo agencije za trg vrednostnih papirjev (Securities Regulatory Authorities – SRA) vsake province in teritorija, standardi pa zajemajo področja, kot so pravičen dostop in preglednost, kliring in poravnava ter zahteve glede poročanja in razkritij. Tretji steber sestavljajo sklepi o priznanju. Za vsako priznano borzo jih izda ustrezna SRA, v sklepih pa so določeni pogoji poslovanja za posamezno priznano borzo. Sklepi o priznanju, ki jih izda katera koli SRA, imajo zakonsko moč in vsaka kršitev pogojev iz teh sklepov predstavlja kršitev zakona o vrednostnih papirjih ali zakona o terminskih pogodbah na blago.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve za priznane borze v Kanadi v veliki meri zagotavljajo rezultate, enakovredne rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do priznane borze, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja z instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti s pravili priznane borze in dostop do ureditev kliringa in poravnav. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve za priznane borze v Kanadi v veliki meri zagotavljajo rezultate, enakovredne rezultatom na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES, na naslednjih področjih: postopek odobritve, zahteve glede opredelitev, dostop do priznane borze, organizacijske zahteve, zahteve za višje vodstvo, sprejem finančnih instrumentov v trgovanje, začasna ustavitev trgovanja z instrumenti in njihov umik iz trgovanja, nadzor skladnosti s pravili priznane borze in dostop do ureditev kliringa in poravnav.

| (6) | V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na priznanih borzah z dovoljenjem v Kanadi, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Direktivo 2004/39/ES se zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem uporabljajo samo za delnice, sprejete v trgovanje na reguliranih trgih. Kljub temu, da se lahko delnice sprejmejo v trgovanje na priznanih borzah z dovoljenjem v Kanadi, Komisija meni, da ocena navedenih zahtev ni relevantna za namene tega sklepa, saj je njen cilj preveriti enakovrednost pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za trge tretjih držav v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki se izvršujejo na teh trgih.

| (7) | Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za priznane borze z dovoljenjem v Kanadi zagotavljajo rezultate, enakovredne tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zato je ustrezno zaključiti, da pravno zavezujoče zahteve za priznane borze z dovoljenjem v Kanadi zagotavljajo rezultate, enakovredne tistim na podlagi zahtev iz naslova III Direktive 2004/39/ES.

| (8) | SRA so odgovorne za urejanje in nadzor priznanih borz, ki imajo dovoljenje v njihovih jurisdikcijah. Med njihove nadzorne pristojnosti med drugim spada pooblastilo za sprejetje odločitve glede trgovanja in načina, na katerega posluje priznana borza. Poleg tega morajo priznane borze v skladu s pogoji sklepa o priznanju SRA poročati o domnevnih kršitvah zakona o vrednostnih papirjih s strani udeležencev in njihovih strank ter SRA tudi redno poročati o statusu svojih preiskav in disciplinskih ukrepih. Priznane borze imajo za izvajanje svojih nadzornih dolžnosti za to zadolžene zaposlene, odgovorne za preiskovanje in izvrševanje ukrepov, za tekoče spremljanje trgovanja in izvajanje pregledov na kraju samem v trgovalnih enotah udeležencev. SRA imajo tudi pooblastila za nalaganje sankcij priznanim borzam v primeru kršitev zakonodaje o vrednostnih papirjih (zakonodajnih aktov, nacionalnih standardov, predpisov in sklepov o priznanju). Sankcije vključujejo globe, opomine, preklic sklepa o priznanju, začasen odvzem registracije ali vključitev dodatnih pogojev, ki jih morajo priznane borze izpolniti, da zagotovijo skladnost z zakonodajo o vrednostnih papirjih. |
| --- | --- |

(8)

SRA so odgovorne za urejanje in nadzor priznanih borz, ki imajo dovoljenje v njihovih jurisdikcijah. Med njihove nadzorne pristojnosti med drugim spada pooblastilo za sprejetje odločitve glede trgovanja in načina, na katerega posluje priznana borza. Poleg tega morajo priznane borze v skladu s pogoji sklepa o priznanju SRA poročati o domnevnih kršitvah zakona o vrednostnih papirjih s strani udeležencev in njihovih strank ter SRA tudi redno poročati o statusu svojih preiskav in disciplinskih ukrepih. Priznane borze imajo za izvajanje svojih nadzornih dolžnosti za to zadolžene zaposlene, odgovorne za preiskovanje in izvrševanje ukrepov, za tekoče spremljanje trgovanja in izvajanje pregledov na kraju samem v trgovalnih enotah udeležencev. SRA imajo tudi pooblastila za nalaganje sankcij priznanim borzam v primeru kršitev zakonodaje o vrednostnih papirjih (zakonodajnih aktov, nacionalnih standardov, predpisov in sklepov o priznanju). Sankcije vključujejo globe, opomine, preklic sklepa o priznanju, začasen odvzem registracije ali vključitev dodatnih pogojev, ki jih morajo priznane borze izpolniti, da zagotovijo skladnost z zakonodajo o vrednostnih papirjih.

| (9) | Zato je ustrezno zaključiti, da se za navedene finančne trge v Kanadi izvajata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je ustrezno zaključiti, da se za navedene finančne trge v Kanadi izvajata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (10) | Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s priznanimi borzami z dovoljenjem v Kanadi šteti za izpolnjene. |
| --- | --- |

(10)

Tako bi bilo treba pogoje iz člena 2a Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s priznanimi borzami z dovoljenjem v Kanadi šteti za izpolnjene.

| (11) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za priznane borze, ki veljajo v Kanadi v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za priznane borze ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za priznane borze, ki veljajo v Kanadi v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za priznane borze ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. Komisija bi morala ta sklep pregledati zlasti zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (12) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za priznane borze v Kanadi, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(12)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za priznane borze v Kanadi, ne posega v možnost Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti enakovrednost, odobreno s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene točke 7 člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 se priznane borze v Kanadi, ki so navedene v Prilogi, štejejo za enakovredne reguliranim trgom, kot so opredeljeni v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

---

PRILOGA

Priznane borze v Kanadi iz člena 1

| (a) | Bourse de Montréal Inc. |
| --- | --- |

(a)

Bourse de Montréal Inc.

| (b) | Canadian Securities Exchange |
| --- | --- |

(b)

Canadian Securities Exchange

| (c) | ICE Futures Canada, Inc. |
| --- | --- |

(c)

ICE Futures Canada, Inc.

| (d) | NGX Inc. |
| --- | --- |

(d)

NGX Inc.

| (e) | TSX Inc. |
| --- | --- |

(e)

TSX Inc.

| (f) | TSX Venture Inc. |
| --- | --- |

(f)

TSX Venture Inc.

| (g) | Alpha Exchange Inc. |
| --- | --- |

(g)

Alpha Exchange Inc.

| (h) | Aequitas Neo Exchange Inc. |
| --- | --- |

(h)

Aequitas Neo Exchange Inc.

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/54

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2274

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti regulativnega okvira Nove Zelandije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije.

| (3) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve Nove Zelandije za CNS z dovoljenjem v navedeni državi sestavljajo del 5C Zakona o centralni banki Nove Zelandije iz leta 1989 (Reserve Bank of New Zeland Act, v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila) in odredbe, s katerimi CNS pridobijo dovoljenje kot imenovani poravnalni sistemi (v nadaljnjem besedilu: odredbe o imenovanju). Osnovna pravila in odredbe o imenovanju določajo zahteve, ki jih morajo CNS vedno izpolnjevati, da lahko na Novi Zelandiji opravljajo klirinške storitve. Generalni guverner lahko CNS s sedežem na Novi Zelandiji podeli dovoljenje za imenovani poravnalni sistem na predlog ministra za finance in ministra za trgovino ter v skladu s skupnim priporočilom Banke Nove Zelandije in Organa za finančne trge (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupni regulativni organi). Za pridobitev dovoljenja CNS kot imenovanega poravnalnega sistema se lahko postavijo pogoji. Z odredbami o imenovanju se odobrijo posebna notranja pravila in predpisi imenovanih poravnalnih sistemov, ki vsebujejo zahteve, ki jih morajo imenovani poravnalni sistemi izpolnjevati in ki so skladne s politiko na visoki ravni, ki jo objavijo skupni regulativni organi. Poleg tega morajo v skladu z Zakonom o Centralni banki Nove Zelandije iz leta 1989 imenovani poravnalni sistemi spoštovati zadevne mednarodne standarde o klirinških in poravnalnih sistemih, vključno z načeli za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO). Skupni regulativni organi so izdali izjavo o politiki „Imenovanje in nadzor imenovanih poravnalnih sistemov“ (The Designation and Oversight of Designated Settlement Systems), ki od imenovanih poravnalnih sistemov zahteva spoštovanje načel za infrastrukture finančnega trga. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve Nove Zelandije za CNS z dovoljenjem v navedeni državi sestavljajo del 5C Zakona o centralni banki Nove Zelandije iz leta 1989 (Reserve Bank of New Zeland Act, v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila) in odredbe, s katerimi CNS pridobijo dovoljenje kot imenovani poravnalni sistemi (v nadaljnjem besedilu: odredbe o imenovanju). Osnovna pravila in odredbe o imenovanju določajo zahteve, ki jih morajo CNS vedno izpolnjevati, da lahko na Novi Zelandiji opravljajo klirinške storitve. Generalni guverner lahko CNS s sedežem na Novi Zelandiji podeli dovoljenje za imenovani poravnalni sistem na predlog ministra za finance in ministra za trgovino ter v skladu s skupnim priporočilom Banke Nove Zelandije in Organa za finančne trge (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupni regulativni organi). Za pridobitev dovoljenja CNS kot imenovanega poravnalnega sistema se lahko postavijo pogoji. Z odredbami o imenovanju se odobrijo posebna notranja pravila in predpisi imenovanih poravnalnih sistemov, ki vsebujejo zahteve, ki jih morajo imenovani poravnalni sistemi izpolnjevati in ki so skladne s politiko na visoki ravni, ki jo objavijo skupni regulativni organi. Poleg tega morajo v skladu z Zakonom o Centralni banki Nove Zelandije iz leta 1989 imenovani poravnalni sistemi spoštovati zadevne mednarodne standarde o klirinških in poravnalnih sistemih, vključno z načeli za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO). Skupni regulativni organi so izdali izjavo o politiki „Imenovanje in nadzor imenovanih poravnalnih sistemov“ (The Designation and Oversight of Designated Settlement Systems), ki od imenovanih poravnalnih sistemov zahteva spoštovanje načel za infrastrukture finančnega trga.

| (6) | Pravno zavezujoče zahteve za CNS z dovoljenjem na Novi Zelandiji torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela, določena v osnovnih pravilih, določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati imenovani poravnalni sistemi, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa na Novi Zelandiji. Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev na Novi Zelandiji. Da bi imenovani poravnalni sistemi dokazali skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev skupnim regulativnim organom. Ta interna pravila in postopki so skupaj z odredbami o imenovanju, s katerimi imenovani poravnalni sistemi pridobijo dovoljenje, druga plast pravno zavezujočih zahtev na Novi Zelandiji, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo imenovani poravnalni sistem izpolnil navedene standarde in načela za infrastrukture finančnega trga. Skupni regulativni organi ocenijo skladnost imenovanih poravnalnih sistemov z navedenimi standardi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko sistem pridobi dovoljenje kot imenovani poravnalni sistem, postanejo notranja pravila in postopki zanj pravno zavezujoči in jih ni mogoče spremeniti, če skupni regulativni organi nasprotujejo načrtovanim spremembam. |
| --- | --- |

(6)

Pravno zavezujoče zahteve za CNS z dovoljenjem na Novi Zelandiji torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela, določena v osnovnih pravilih, določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati imenovani poravnalni sistemi, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa na Novi Zelandiji. Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev na Novi Zelandiji. Da bi imenovani poravnalni sistemi dokazali skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev skupnim regulativnim organom. Ta interna pravila in postopki so skupaj z odredbami o imenovanju, s katerimi imenovani poravnalni sistemi pridobijo dovoljenje, druga plast pravno zavezujočih zahtev na Novi Zelandiji, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo imenovani poravnalni sistem izpolnil navedene standarde in načela za infrastrukture finančnega trga. Skupni regulativni organi ocenijo skladnost imenovanih poravnalnih sistemov z navedenimi standardi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko sistem pridobi dovoljenje kot imenovani poravnalni sistem, postanejo notranja pravila in postopki zanj pravno zavezujoči in jih ni mogoče spremeniti, če skupni regulativni organi nasprotujejo načrtovanim spremembam.

| (7) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme s sedežem na Novi Zelandiji, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(7)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme s sedežem na Novi Zelandiji, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (8) | Finančni trg, na katerem imenovani poravnalni sistemi z dovoljenjem na Novi Zelandiji opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen na Novi Zelandiji, predstavljala manj kot 1 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v imenovanih poravnalnih sistemih s sedežem na Novi Zelandiji izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Finančni trg, na katerem imenovani poravnalni sistemi z dovoljenjem na Novi Zelandiji opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen na Novi Zelandiji, predstavljala manj kot 1 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v imenovanih poravnalnih sistemih s sedežem na Novi Zelandiji izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji.

| (9) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme s sedežem na Novi Zelandiji, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme z dovoljenjem na Novi Zelandiji, dopolnjena z internimi pravili in postopki, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Novo Zelandijo, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(9)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme s sedežem na Novi Zelandiji, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme z dovoljenjem na Novi Zelandiji, dopolnjena z internimi pravili in postopki, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Novo Zelandijo, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (10) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije zagotavljajo, da imenovani poravnalni sistemi z dovoljenjem v tej državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije zagotavljajo, da imenovani poravnalni sistemi z dovoljenjem v tej državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (11) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (12) | Imenovane poravnalne sisteme z dovoljenjem na Novi Zelandiji nadzorujejo skupni regulativni organi. Ti lahko od imenovanih poravnalnih sistemov in njihovih udeležencev zahtevajo informacije in jim naložijo kazni, če informacij ne predložijo. Skupni regulativni organi lahko prekličejo dovoljenje imenovanega poravnalnega sistema. Spremljajo tudi skladnost imenovanih poravnalnih sistemov s pogoji, ki veljajo za dovoljenje kot imenovani poravnalni sistem. Ti pogoji lahko vključujejo zahtevo po obveščanju skupnih regulativnih organov o pomembnih dogodkih (kot so neskladnost z okvirom sistema za upravljanje tveganj ali politiko finančnih virov ali spremembe navedenega okvira ali politike), po rednem poročanju skupnih regulativnih organov in objavi informacij, vključno s samooceno na podlagi relevantnih mednarodnih standardov (načel za infrastrukture finančnega trga). Skupni regulativni organi se redno srečujejo z višjim vodstvom imenovanih poravnalnih sistemov in lahko pregledajo dovoljenje ter določijo dodatne pogoje zanj ali ga odvzamejo, če veljavne zahteve niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(12)

Imenovane poravnalne sisteme z dovoljenjem na Novi Zelandiji nadzorujejo skupni regulativni organi. Ti lahko od imenovanih poravnalnih sistemov in njihovih udeležencev zahtevajo informacije in jim naložijo kazni, če informacij ne predložijo. Skupni regulativni organi lahko prekličejo dovoljenje imenovanega poravnalnega sistema. Spremljajo tudi skladnost imenovanih poravnalnih sistemov s pogoji, ki veljajo za dovoljenje kot imenovani poravnalni sistem. Ti pogoji lahko vključujejo zahtevo po obveščanju skupnih regulativnih organov o pomembnih dogodkih (kot so neskladnost z okvirom sistema za upravljanje tveganj ali politiko finančnih virov ali spremembe navedenega okvira ali politike), po rednem poročanju skupnih regulativnih organov in objavi informacij, vključno s samooceno na podlagi relevantnih mednarodnih standardov (načel za infrastrukture finančnega trga). Skupni regulativni organi se redno srečujejo z višjim vodstvom imenovanih poravnalnih sistemov in lahko pregledajo dovoljenje ter določijo dodatne pogoje zanj ali ga odvzamejo, če veljavne zahteve niso izpolnjene.

| (13) | Zato bi bilo treba skleniti, da za imenovane poravnalne sisteme z dovoljenjem na Novi Zelandiji veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(13)

Zato bi bilo treba skleniti, da za imenovane poravnalne sisteme z dovoljenjem na Novi Zelandiji veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje.

| (14) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedila: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(14)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (15) | CNS z dovoljenjem tretje države lahko poslujejo na Novi Zelandiji, če so pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo zanje in njihove udeležence, pravno zanesljive. Poleg tega je treba nad CNS z dovoljenjem tretje države izvajati učinkovit nadzor, ki zagotavlja skladnost z veljavnimi pravnimi in nadzornimi ureditvami. Med Centralno banko Nove Zelandije in nadzornim organom tretje države, ki je pristojen za CNS, se lahko sklene memorandum o soglasju. |
| --- | --- |

(15)

CNS z dovoljenjem tretje države lahko poslujejo na Novi Zelandiji, če so pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo zanje in njihove udeležence, pravno zanesljive. Poleg tega je treba nad CNS z dovoljenjem tretje države izvajati učinkovit nadzor, ki zagotavlja skladnost z veljavnimi pravnimi in nadzornimi ureditvami. Med Centralno banko Nove Zelandije in nadzornim organom tretje države, ki je pristojen za CNS, se lahko sklene memorandum o soglasju.

| (16) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(16)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (17) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za imenovane poravnalne sisteme, ki veljajo na Novi Zelandiji v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za imenovane poravnalne sisteme na Novi Zelandiji ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(17)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za imenovane poravnalne sisteme, ki veljajo na Novi Zelandiji v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za imenovane poravnalne sisteme na Novi Zelandiji ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (18) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se na Novi Zelandiji uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(18)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se na Novi Zelandiji uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa.

| (19) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Nove Zelandije, ki jih sestavljajo del 5C Zakona o Centralni banki Nove Zelandije iz leta 1989, kot ga dopolnjuje izjava o politiki „Imenovanje in nadzor imenovanih poravnalnih sistemov“, ki od imenovanih poravnalnih sistemov zahteva skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, in ki se uporabljajo za imenovane poravnalne sisteme, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 se je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme preimenoval v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/57

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2275

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predviden sklep o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predviden sklep o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije.

| (3) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve Japonske za CNS z dovoljenjem v tej državi so Zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act, FIEA), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ter Zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act, CDA), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring blaga. Ta sklep zajema samo ureditev, določeno v Zakonu o izvedenih finančnih instrumentih za blago za organizacije za kliring transakcij z blagom (commodity transaction clearing organisations, CTCO). Zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago določa zahteve, ki jih morajo organizacije za kliring transakcij z blagom vedno izpolnjevati, da lahko opravljajo klirinške storitve na Japonskem. Dovoljenje organizacijam za kliring transakcij z blagom mora izdati pristojni minister. Ta lahko določi pogoje za izdajo licence organizaciji za kliring transakcij z blagom. Minister za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo je pristojni minister za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki opravljajo klirinške storitve samo za trge primarnih proizvodov, ki so v pristojnosti navedenega ministrstva. Minister za gospodarstvo, trgovino in industrijo je pristojni minister za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki opravljajo klirinške storitve samo za trge primarnih proizvodov, ki so v pristojnosti navedenega ministrstva. Za druge organizacije za kliring transakcij z blagom sta pristojna ministra obeh navedenih ministrstev. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve Japonske za CNS z dovoljenjem v tej državi so Zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act, FIEA), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ter Zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act, CDA), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring blaga. Ta sklep zajema samo ureditev, določeno v Zakonu o izvedenih finančnih instrumentih za blago za organizacije za kliring transakcij z blagom (commodity transaction clearing organisations, CTCO). Zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago določa zahteve, ki jih morajo organizacije za kliring transakcij z blagom vedno izpolnjevati, da lahko opravljajo klirinške storitve na Japonskem. Dovoljenje organizacijam za kliring transakcij z blagom mora izdati pristojni minister. Ta lahko določi pogoje za izdajo licence organizaciji za kliring transakcij z blagom. Minister za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo je pristojni minister za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki opravljajo klirinške storitve samo za trge primarnih proizvodov, ki so v pristojnosti navedenega ministrstva. Minister za gospodarstvo, trgovino in industrijo je pristojni minister za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki opravljajo klirinške storitve samo za trge primarnih proizvodov, ki so v pristojnosti navedenega ministrstva. Za druge organizacije za kliring transakcij z blagom sta pristojna ministra obeh navedenih ministrstev.

| (6) | Poleg tega sta Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ter Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo novembra 2014 objavili Osnovne smernice za nadzor organizacij, ki opravljajo kliring blaga (Basic Guidelines on Supervision of Commodity Clearing Organisations, v nadaljnjem besedilu: Smernice), ki podrobno določajo nadzorni okvir v zvezi z organizacijami za kliring transakcij z blagom ob upoštevanju načel za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), ter zlasti način, na katerega morajo organizacije za kliring transakcij z blagom izpolnjevati Zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago. Smernice se vključijo v notranja pravila in postopke organizacij za kliring transakcij z blagom. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega sta Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ter Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo novembra 2014 objavili Osnovne smernice za nadzor organizacij, ki opravljajo kliring blaga (Basic Guidelines on Supervision of Commodity Clearing Organisations, v nadaljnjem besedilu: Smernice), ki podrobno določajo nadzorni okvir v zvezi z organizacijami za kliring transakcij z blagom ob upoštevanju načel za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), ter zlasti način, na katerega morajo organizacije za kliring transakcij z blagom izpolnjevati Zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago. Smernice se vključijo v notranja pravila in postopke organizacij za kliring transakcij z blagom.

| (7) | V skladu z osnovnimi pravili morajo organizacije za kliring transakcij z blagom sprejeti notranja poslovna pravila – notranja pravila in postopke organizacije za kliring transakcij z blagom – ki so skladna z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo, ter omogočajo, da se transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti ustrezno in varno izvajajo. Notranja poslovna pravila zagotavljajo tudi, da je finančni položaj organizacije za kliring transakcij z blagom primeren za opravljanje kliringa blaga, da so njeni pričakovani prihodki in odhodki iz poslovanja pozitivni, da ima njeno osebje dovolj znanja in izkušenj za ustrezno in zanesljivo izvedbo kliringa blaga ter da sta njena struktura in sistem ustrezno razvita, tako da je omogočeno ustrezno delovanje sistema poravnav. Navedena pravila in postopke mora odobriti pristojni minister in jih ni mogoče spremeniti, če jim pristojni minister nasprotuje. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z osnovnimi pravili morajo organizacije za kliring transakcij z blagom sprejeti notranja poslovna pravila – notranja pravila in postopke organizacije za kliring transakcij z blagom – ki so skladna z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo, ter omogočajo, da se transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti ustrezno in varno izvajajo. Notranja poslovna pravila zagotavljajo tudi, da je finančni položaj organizacije za kliring transakcij z blagom primeren za opravljanje kliringa blaga, da so njeni pričakovani prihodki in odhodki iz poslovanja pozitivni, da ima njeno osebje dovolj znanja in izkušenj za ustrezno in zanesljivo izvedbo kliringa blaga ter da sta njena struktura in sistem ustrezno razvita, tako da je omogočeno ustrezno delovanje sistema poravnav. Navedena pravila in postopke mora odobriti pristojni minister in jih ni mogoče spremeniti, če jim pristojni minister nasprotuje.

| (8) | Pravno zavezujoče zahteve za organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki jih vsebujejo osnovna pravila, določajo visoke standarde, ki jih morajo organizacije za kliring transakcij z blagom izpolnjevati, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa na Japonskem (skupaj v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila). Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom na Japonskem. Da bi organizacije za kliring transakcij z blagom dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev pristojnemu ministru. Ta interna pravila in postopki so druga plast pravno zavezujočih zahtev Japonske za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki morajo določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo organizacija za kliring transakcij z blagom vlagateljica izpolnila te standarde v skladu s Smernicami. Poleg tega notranja pravila in postopki organizacij za kliring transakcij z blagom vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila. Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ocenita skladnost organizacij za kliring transakcij z blagom z navedenimi standardi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko ta notranja pravila in postopke odobri pristojni minister, ti postanejo pravno zavezujoči za organizacije za kliring transakcij z blagom. |
| --- | --- |

(8)

Pravno zavezujoče zahteve za organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki jih vsebujejo osnovna pravila, določajo visoke standarde, ki jih morajo organizacije za kliring transakcij z blagom izpolnjevati, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa na Japonskem (skupaj v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila). Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom na Japonskem. Da bi organizacije za kliring transakcij z blagom dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev pristojnemu ministru. Ta interna pravila in postopki so druga plast pravno zavezujočih zahtev Japonske za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki morajo določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo organizacija za kliring transakcij z blagom vlagateljica izpolnila te standarde v skladu s Smernicami. Poleg tega notranja pravila in postopki organizacij za kliring transakcij z blagom vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila. Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ocenita skladnost organizacij za kliring transakcij z blagom z navedenimi standardi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko ta notranja pravila in postopke odobri pristojni minister, ti postanejo pravno zavezujoči za organizacije za kliring transakcij z blagom.

| (9) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom s sedežem na Japonskem, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(9)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom s sedežem na Japonskem, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (10) | Finančni trg, na katerem organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen na Japonskem, predstavljala manj kot 2 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v organizacijah za kliring transakcij z blagom s sedežem na Japonskem izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Finančni trg, na katerem organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen na Japonskem, predstavljala manj kot 2 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v organizacijah za kliring transakcij z blagom s sedežem na Japonskem izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji.

| (11) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom s sedežem na Japonskem, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem, dopolnjujejo interna pravila in postopki, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Japonsko, ter dosegajo rezultate pri zmanjševanju tveganj, ki so enakovredni rezultatom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom s sedežem na Japonskem, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem, dopolnjujejo interna pravila in postopki, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Japonsko, ter dosegajo rezultate pri zmanjševanju tveganj, ki so enakovredni rezultatom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (12) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem v navedeni državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem v navedeni državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (13) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (14) | Nadzor organizacij za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem izvajata Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo v okviru svojih pristojnosti in v okviru pooblastil posameznega ministrstva. Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo lahko organizacijam za kliring transakcij z blagom in njihovim klirinškim članom odredita, naj posredujejo poročila ali gradiva v zvezi s svojimi sredstvi ali poslovanjem. Prav tako lahko opravljata inšpekcijske preglede organizacij za kliring transakcij z blagom in njihovih klirinških članov, vključno s pregledom njihovih knjig in dokumentov ali drugih elementov, povezanih z njihovim poslovanjem. Kadar ministrstvi menita, da je to potrebno in primerno za pravilno in zanesljivo izvajanje klirinških storitev, lahko organizacijam za kliring transakcij z blagom odredita, naj spremenijo svoj statut, poslovna pravila in druga pravila, spremenijo svoje poslovne metode ali uvedejo potrebne ukrepe za izboljšanje svojih poslovnih operacij ali stanja svojih sredstev. Prav tako lahko uvedeta tudi disciplinske ukrepe in kazni za organizacije za kliring transakcij z blagom zaradi neizpolnjevanja veljavnih določb. |
| --- | --- |

(14)

Nadzor organizacij za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem izvajata Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo v okviru svojih pristojnosti in v okviru pooblastil posameznega ministrstva. Ministrstvo za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo lahko organizacijam za kliring transakcij z blagom in njihovim klirinškim članom odredita, naj posredujejo poročila ali gradiva v zvezi s svojimi sredstvi ali poslovanjem. Prav tako lahko opravljata inšpekcijske preglede organizacij za kliring transakcij z blagom in njihovih klirinških članov, vključno s pregledom njihovih knjig in dokumentov ali drugih elementov, povezanih z njihovim poslovanjem. Kadar ministrstvi menita, da je to potrebno in primerno za pravilno in zanesljivo izvajanje klirinških storitev, lahko organizacijam za kliring transakcij z blagom odredita, naj spremenijo svoj statut, poslovna pravila in druga pravila, spremenijo svoje poslovne metode ali uvedejo potrebne ukrepe za izboljšanje svojih poslovnih operacij ali stanja svojih sredstev. Prav tako lahko uvedeta tudi disciplinske ukrepe in kazni za organizacije za kliring transakcij z blagom zaradi neizpolnjevanja veljavnih določb.

| (15) | Zato bi bilo treba skleniti, da za organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(15)

Zato bi bilo treba skleniti, da za organizacije za kliring transakcij z blagom z dovoljenjem na Japonskem veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje.

| (16) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(16)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (17) | CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje kot organizacije za kliring transakcij z blagom, s katerim lahko na Japonskem opravljajo enake storitve kot v tretji državi. Japonska agencija za finančne storitve (Japan Financial Services Agency, v nadaljnjem besedilu: JFSA) je pooblaščena, da v posvetovanju z ministrom, ki je pristojen za trg primarnih proizvodov, določi blago, s katerim se lahko trguje na trgu finančnih instrumentov v skladu z japonskim Zakonom o finančnih instrumentih in borzah. Kadar CNS z dovoljenjem tretje države opravljajo kliring takšnih pogodb, ki so določene za trgovanje na trgu finančnih instrumentov, lahko zaprosijo za licenco „tuje CNS“ pri JFSA, s katero lahko na Japonskem opravljajo enake storitve kot v tretji državi. Merila, ki se uporabijo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki prosi za licenco, so podobna kot merila, ki se uporabljajo za japonske klirinške organizacije, vendar so CNS z dovoljenjem tretje države izvzete iz nekaterih zahtev, ki se veljajo za domače CNS z dovoljenjem na Japonskem, kadar so pridobile enakovredno licenco od zadevnega organa tretje države, s katerim je JFSA sklenila dogovor o sodelovanju. CNS z dovoljenjem tretje države, ki opravljajo kliring pogodb, ki niso določene za trgovanje na trgu finančnih instrumentov, morajo v skladu z japonskim zakonom o izvedenih finančnih instrumentih na blago zaprositi za licenco pri Ministrstvu za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo. Pri obravnavi vloge za licenco bosta ministrstvi upoštevali status dovoljenja, ki ga ima CNS v tretji državi. |
| --- | --- |

(17)

CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje kot organizacije za kliring transakcij z blagom, s katerim lahko na Japonskem opravljajo enake storitve kot v tretji državi. Japonska agencija za finančne storitve (Japan Financial Services Agency, v nadaljnjem besedilu: JFSA) je pooblaščena, da v posvetovanju z ministrom, ki je pristojen za trg primarnih proizvodov, določi blago, s katerim se lahko trguje na trgu finančnih instrumentov v skladu z japonskim Zakonom o finančnih instrumentih in borzah. Kadar CNS z dovoljenjem tretje države opravljajo kliring takšnih pogodb, ki so določene za trgovanje na trgu finančnih instrumentov, lahko zaprosijo za licenco „tuje CNS“ pri JFSA, s katero lahko na Japonskem opravljajo enake storitve kot v tretji državi. Merila, ki se uporabijo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki prosi za licenco, so podobna kot merila, ki se uporabljajo za japonske klirinške organizacije, vendar so CNS z dovoljenjem tretje države izvzete iz nekaterih zahtev, ki se veljajo za domače CNS z dovoljenjem na Japonskem, kadar so pridobile enakovredno licenco od zadevnega organa tretje države, s katerim je JFSA sklenila dogovor o sodelovanju. CNS z dovoljenjem tretje države, ki opravljajo kliring pogodb, ki niso določene za trgovanje na trgu finančnih instrumentov, morajo v skladu z japonskim zakonom o izvedenih finančnih instrumentih na blago zaprositi za licenco pri Ministrstvu za gospodarstvo, trgovino in industrijo ter Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo. Pri obravnavi vloge za licenco bosta ministrstvi upoštevali status dovoljenja, ki ga ima CNS v tretji državi.

| (18) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(18)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (19) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki veljajo na Japonskem v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej spremljati razvoj japonskega pravnega in nadzornega okvira za organizacije za kliring transakcij z blagom ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(19)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za organizacije za kliring transakcij z blagom, ki veljajo na Japonskem v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej spremljati razvoj japonskega pravnega in nadzornega okvira za organizacije za kliring transakcij z blagom ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (20) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se na Japonskem uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija v sodelovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(20)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se na Japonskem uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija v sodelovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa.

| (21) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Japonske, ki so sestavljene iz Zakona o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009, kakor ga dopolnjujejo Osnovne smernice za nadzor organizacij za kliring transakcij z blagom, in ki se uporabljajo za organizacije za kliring transakcij z blagom (CTCO), ki jim je bilo na Japonskem izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 se je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme preimenoval v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/61

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2276

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti regulativnega okvira Brazilije za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Brazilije zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Brazilije zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije.

| (3) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve Brazilije za CNS z dovoljenjem v tej državi zajemajo Zakon 10214 z dne 27. marca 2001 ter resolucije, ki jih izda Nacionalni monetarni svet (Conselho Monetário Nacional, v nadaljnjem besedilu: CMN), okrožnice, ki jih izda Centralna banka Brazilije (Banco Central do Brasil, v nadaljnjem besedilu: BCB), in navodila, ki jih izda brazilska Komisija za vrednostne papirje in borzo (Comissão de Valores Mobiliários, v nadaljnjem besedilu: CVM), sprejete v skladu z navedenim zakonom. Zlasti Resolucija 2882, kakor je bila spremenjena z Resolucijo 3081, ureja dejavnosti klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev, določa načela, ki se uporabljajo za delovanje klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev, ter pooblašča BCB za reguliranje, izdajanje dovoljenj ter nadzor klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve Brazilije za CNS z dovoljenjem v tej državi zajemajo Zakon 10214 z dne 27. marca 2001 ter resolucije, ki jih izda Nacionalni monetarni svet (Conselho Monetário Nacional, v nadaljnjem besedilu: CMN), okrožnice, ki jih izda Centralna banka Brazilije (Banco Central do Brasil, v nadaljnjem besedilu: BCB), in navodila, ki jih izda brazilska Komisija za vrednostne papirje in borzo (Comissão de Valores Mobiliários, v nadaljnjem besedilu: CVM), sprejete v skladu z navedenim zakonom. Zlasti Resolucija 2882, kakor je bila spremenjena z Resolucijo 3081, ureja dejavnosti klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev, določa načela, ki se uporabljajo za delovanje klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev, ter pooblašča BCB za reguliranje, izdajanje dovoljenj ter nadzor klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev.

| (6) | Klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev s sedežem v Braziliji morajo imeti dovoljenje BCB za zagotavljanje klirinških storitev. BCB mora pri obravnavi vloge za izdajo dovoljenja za klirinško družbo ali ponudnika klirinških storitev upoštevati stabilnost, normalno delovanje in izboljševanje brazilskega plačilnega sistema. Pred odobritvijo takšnega dovoljenja ali po njej lahko določi tudi „pogoje, za katere meni, da so primerni“, in sicer na podlagi stabilnosti finančnega sistema, tveganja in učinkovitosti klirinških družb ter ponudnikov klirinških storitev. Za klirinške družbe, ki upravljajo sistemsko pomemben sistem, ki ustvarja tveganja za moč in nemoteno delovanje brazilskega finančnega sistema, kar določi BCB na podlagi obsega in narave klirinškega sistema, lahko veljajo drugačna pravila kot za druge klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev. |
| --- | --- |

(6)

Klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev s sedežem v Braziliji morajo imeti dovoljenje BCB za zagotavljanje klirinških storitev. BCB mora pri obravnavi vloge za izdajo dovoljenja za klirinško družbo ali ponudnika klirinških storitev upoštevati stabilnost, normalno delovanje in izboljševanje brazilskega plačilnega sistema. Pred odobritvijo takšnega dovoljenja ali po njej lahko določi tudi „pogoje, za katere meni, da so primerni“, in sicer na podlagi stabilnosti finančnega sistema, tveganja in učinkovitosti klirinških družb ter ponudnikov klirinških storitev. Za klirinške družbe, ki upravljajo sistemsko pomemben sistem, ki ustvarja tveganja za moč in nemoteno delovanje brazilskega finančnega sistema, kar določi BCB na podlagi obsega in narave klirinškega sistema, lahko veljajo drugačna pravila kot za druge klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev.

| (7) | BCB je sprejela različne ukrepe za izvajanje Resolucije 2882 in zagotavljanje, da klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev upoštevajo vrednosti, načela in pravila, ki se uporabljajo za plačilni sistem. Zlasti Okrožnica 3057 vsebuje natančne predpise za delovanje klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev ter določa več zahtev, ki jih morajo izpolnjevati, vključno s kapitalskimi zahtevami, standardi preglednosti, ukrepi za nadzor tveganja in operativnimi zahtevami. BCB je izdala Izjavo o politiki št. 25097 o sprejetju načel za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), s katero BCB uvaja načela za infrastrukture finančnega trga v svoj nadzor in pregled klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev. |
| --- | --- |

(7)

BCB je sprejela različne ukrepe za izvajanje Resolucije 2882 in zagotavljanje, da klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev upoštevajo vrednosti, načela in pravila, ki se uporabljajo za plačilni sistem. Zlasti Okrožnica 3057 vsebuje natančne predpise za delovanje klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev ter določa več zahtev, ki jih morajo izpolnjevati, vključno s kapitalskimi zahtevami, standardi preglednosti, ukrepi za nadzor tveganja in operativnimi zahtevami. BCB je izdala Izjavo o politiki št. 25097 o sprejetju načel za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), s katero BCB uvaja načela za infrastrukture finančnega trga v svoj nadzor in pregled klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev.

| (8) | V skladu z Okrožnico 3057 morajo klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev sprejeti notranja pravila in postopke, ki zagotavljajo skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in zajemajo vse pomembne vidike v zvezi z njihovim delovanjem, vključno z zaščitnimi ukrepi za obvladovanje kreditnega, likvidnostnega in operativnega tveganja. Navedena notranja pravila in postopki se predložijo BCB, ki jih v postopku izdaje dovoljenja oceni najprej. Poleg tega mora BCB odobriti tudi pomembne spremembe notranjih pravil in postopkov. Sporočiti ji je treba tudi vse druge nepomembne spremembe notranjih pravil in postopkov, in sicer v tridesetih dneh po sprejetju sprememb, BCB pa jim lahko nasprotuje. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z Okrožnico 3057 morajo klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev sprejeti notranja pravila in postopke, ki zagotavljajo skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in zajemajo vse pomembne vidike v zvezi z njihovim delovanjem, vključno z zaščitnimi ukrepi za obvladovanje kreditnega, likvidnostnega in operativnega tveganja. Navedena notranja pravila in postopki se predložijo BCB, ki jih v postopku izdaje dovoljenja oceni najprej. Poleg tega mora BCB odobriti tudi pomembne spremembe notranjih pravil in postopkov. Sporočiti ji je treba tudi vse druge nepomembne spremembe notranjih pravil in postopkov, in sicer v tridesetih dneh po sprejetju sprememb, BCB pa jim lahko nasprotuje.

| (9) | Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Braziliji, torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela iz Zakona 10214 in resolucij, okrožnic in navodil, sprejetih v skladu z njim, določajo visoke standarde, ki jih morajo klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev izpolnjevati, da pridobijo dovoljenje za opravljanje klirinških storitev v Braziliji (skupaj v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila). Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev v Braziliji. Da bi klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev dokazali skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev ali neugovarjanje BCB. Ta interna pravila in postopki so druga plast pravno zavezujočih zahtev v Braziliji, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bodo klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev izpolnili te standarde. BCB bo ocenila skladnost klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev z navedenimi standardi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko BCB odobri notranja pravila in postopke, ti za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev postanejo pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(9)

Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Braziliji, torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela iz Zakona 10214 in resolucij, okrožnic in navodil, sprejetih v skladu z njim, določajo visoke standarde, ki jih morajo klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev izpolnjevati, da pridobijo dovoljenje za opravljanje klirinških storitev v Braziliji (skupaj v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila). Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev v Braziliji. Da bi klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev dokazali skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev ali neugovarjanje BCB. Ta interna pravila in postopki so druga plast pravno zavezujočih zahtev v Braziliji, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bodo klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev izpolnili te standarde. BCB bo ocenila skladnost klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev z navedenimi standardi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko BCB odobri notranja pravila in postopke, ti za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev postanejo pravno zavezujoči.

| (10) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev v Braziliji, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(10)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev v Braziliji, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (11) | Finančni trg, na katerem klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev s sedežem v Braziliji opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Braziliji, predstavljala manj kot 3 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v klirinških družbah in ponudnikih klirinških storitev izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Finančni trg, na katerem klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev s sedežem v Braziliji opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Braziliji, predstavljala manj kot 3 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je bil opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v klirinških družbah in ponudnikih klirinških storitev izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji.

| (12) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev s sedežem v Braziliji, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev, dopolnjena z njihovimi internimi pravili in postopki, ki zahtevajo skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v Braziliji, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev s sedežem v Braziliji, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev, dopolnjena z njihovimi internimi pravili in postopki, ki zahtevajo skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v Braziliji, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (13) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Brazilije zagotavljajo, da klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev z dovoljenjem v tej državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Brazilije zagotavljajo, da klirinške družbe in ponudniki klirinških storitev z dovoljenjem v tej državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (14) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Brazilije glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Brazilije glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (15) | BCB stalno spremlja skladnost klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev z veljavnimi pravno zavezujočimi zahtevami. Poleg tega ima več sredstev za zagotavljanje take skladnosti. BCB je zlasti pooblaščena, da zahteva informacije od klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev, jim izdaja opozorila in od njih zahteva določene spremembe njihovih pravil, za katere meni, da so potrebne. Poleg tega lahko klirinškim družbam ali ponudnikom klirinških storitev naloži kazni za vsako kršitev veljavnih pravno zavezujočih zahtev in jim lahko celo odvzame dovoljenje. |
| --- | --- |

(15)

BCB stalno spremlja skladnost klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev z veljavnimi pravno zavezujočimi zahtevami. Poleg tega ima več sredstev za zagotavljanje take skladnosti. BCB je zlasti pooblaščena, da zahteva informacije od klirinških družb in ponudnikov klirinških storitev, jim izdaja opozorila in od njih zahteva določene spremembe njihovih pravil, za katere meni, da so potrebne. Poleg tega lahko klirinškim družbam ali ponudnikom klirinških storitev naloži kazni za vsako kršitev veljavnih pravno zavezujočih zahtev in jim lahko celo odvzame dovoljenje.

| (16) | Zato bi bilo treba skleniti, da za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev z dovoljenjem v Braziliji veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov. |
| --- | --- |

(16)

Zato bi bilo treba skleniti, da za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev z dovoljenjem v Braziliji veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov.

| (17) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Brazilije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedila: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(17)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Brazilije vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (18) | CNS z dovoljenjem v tretji državi, v kateri pravne in nadzorne ureditve zagotavljajo učinke, podobne tistim, ki jih zagotavljajo pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo v Braziliji, in ki upoštevajo načela za infrastrukture finančnega trga, ki imajo enakovredne ureditve za preprečevanje pranja denarja in v katerih za CNS velja učinkovit nadzor, lahko ponujajo storitve v Braziliji. Za odobritev priznanja je obvezna tudi sklenitev dogovora o sodelovanju med BCB in pristojnim organom iz tretje države, iz katere je CNS, ki zaprosi za priznanje. |
| --- | --- |

(18)

CNS z dovoljenjem v tretji državi, v kateri pravne in nadzorne ureditve zagotavljajo učinke, podobne tistim, ki jih zagotavljajo pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo v Braziliji, in ki upoštevajo načela za infrastrukture finančnega trga, ki imajo enakovredne ureditve za preprečevanje pranja denarja in v katerih za CNS velja učinkovit nadzor, lahko ponujajo storitve v Braziliji. Za odobritev priznanja je obvezna tudi sklenitev dogovora o sodelovanju med BCB in pristojnim organom iz tretje države, iz katere je CNS, ki zaprosi za priznanje.

| (19) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Brazilije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(19)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve Brazilije omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (20) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev, ki veljajo v Braziliji v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(20)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev, ki veljajo v Braziliji v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (21) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v Braziliji uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(21)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v Braziliji uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa.

| (22) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se šteje, da so pravne in nadzorne ureditve Brazilije, ki jih sestavljajo Zakon 10214 ter resolucije, okrožnice in navodila, sprejeta v skladu z njim, kakor jih dopolnjuje Izjava o politiki št. 25097 o sprejetju načel za infrastrukture finančnega trga za nadzor dejavnosti centralnih nasprotnih strank, ki sodelujejo v brazilskem plačilnem sistemu, in ki se uporabljajo za klirinške družbe in ponudnike klirinških storitev, enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme spremenil ime v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/65

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2277

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti regulativnega okvira Mednarodnega finančnega centra Dubaj za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predviden sklep o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predviden sklep o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Mednarodnega finančnega centra Dubaj (v nadaljnjem besedilu: DIFC) zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v DIFC klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Mednarodnega finančnega centra Dubaj (v nadaljnjem besedilu: DIFC) zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v DIFC klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije.

| (3) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve DIFC za CNS z dovoljenjem v DIFC predstavljata regulativni zakon iz leta 2004 (Regulatory Law 2004) in zakon o trgih iz leta 2012 (Markets Law 2012) (v nadaljnjem besedilu: predpisi DIFC). Dopolnjuje ju pravilnik dubajskega Urada za finančne storitve (Dubai Financial Services Authority, v nadaljnjem besedilu: DFSA), ki vsebuje modul o tržnih institucijah z dovoljenjem (Authorised Market Institutions, AMI). |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve DIFC za CNS z dovoljenjem v DIFC predstavljata regulativni zakon iz leta 2004 (Regulatory Law 2004) in zakon o trgih iz leta 2012 (Markets Law 2012) (v nadaljnjem besedilu: predpisi DIFC). Dopolnjuje ju pravilnik dubajskega Urada za finančne storitve (Dubai Financial Services Authority, v nadaljnjem besedilu: DFSA), ki vsebuje modul o tržnih institucijah z dovoljenjem (Authorised Market Institutions, AMI).

| (6) | CNS z dovoljenjem v DIFC mora imeti dovoljenje DFSA kot tržna institucija z dovoljenjem. Ta sklep se nanaša samo na režim, ki se uporablja za tržne institucije z dovoljenjem, ki opravljajo dovoljeno finančno storitev upravljanja klirinške družbe v DIFC. Da bi tržne institucije z dovoljenjem pridobile dovoljenje za opravljanje kliringa, morajo izpolniti posebne zahteve, ki jih določi DFSA in ki so določene v pravilniku DFSA. Tržne institucije z dovoljenjem varno in učinkovito upravljajo klirinške sisteme in skrbno obvladujejo tveganja, povezana z njihovim poslovanjem in operacijami. Imeti morajo tudi zadostne finančne, človeške in sistemske vire. |
| --- | --- |

(6)

CNS z dovoljenjem v DIFC mora imeti dovoljenje DFSA kot tržna institucija z dovoljenjem. Ta sklep se nanaša samo na režim, ki se uporablja za tržne institucije z dovoljenjem, ki opravljajo dovoljeno finančno storitev upravljanja klirinške družbe v DIFC. Da bi tržne institucije z dovoljenjem pridobile dovoljenje za opravljanje kliringa, morajo izpolniti posebne zahteve, ki jih določi DFSA in ki so določene v pravilniku DFSA. Tržne institucije z dovoljenjem varno in učinkovito upravljajo klirinške sisteme in skrbno obvladujejo tveganja, povezana z njihovim poslovanjem in operacijami. Imeti morajo tudi zadostne finančne, človeške in sistemske vire.

| (7) | Predpisi DIFC v celoti izvajajo mednarodne standarde, določene po načelih za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO). |
| --- | --- |

(7)

Predpisi DIFC v celoti izvajajo mednarodne standarde, določene po načelih za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trgov vrednostnih papirjev (IOSCO).

| (8) | Predpisi DIFC od tržnih institucij z dovoljenjem zahtevajo, da sprejmejo notranja pravila in postopke za zagotavljanje skladnosti z vsemi zahtevami in ki so potrebni za ustrezno ureditev njihovih klirinških sistemov in sistemov za poravnavo. Pravilo 5.6 od tržnih institucij z dovoljenjem zahteva, da njihova notranja pravila in postopki vsebujejo posebne določbe, vključno s pravili za primere neizpolnjevanja obveznosti. Navedena notranja pravila in postopke je treba skupaj z vsemi spremembami pred začetkom njihovega izvajanja predložiti DFSA. DFSA lahko zavrne predlagana pravila ali zahteva njihove spremembe. V skladu s pravili DIFC so notranja pravila tržnih institucij z dovoljenjem pravno zavezujoča in izvršljiva zoper člane in druge udeležence. |
| --- | --- |

(8)

Predpisi DIFC od tržnih institucij z dovoljenjem zahtevajo, da sprejmejo notranja pravila in postopke za zagotavljanje skladnosti z vsemi zahtevami in ki so potrebni za ustrezno ureditev njihovih klirinških sistemov in sistemov za poravnavo. Pravilo 5.6 od tržnih institucij z dovoljenjem zahteva, da njihova notranja pravila in postopki vsebujejo posebne določbe, vključno s pravili za primere neizpolnjevanja obveznosti. Navedena notranja pravila in postopke je treba skupaj z vsemi spremembami pred začetkom njihovega izvajanja predložiti DFSA. DFSA lahko zavrne predlagana pravila ali zahteva njihove spremembe. V skladu s pravili DIFC so notranja pravila tržnih institucij z dovoljenjem pravno zavezujoča in izvršljiva zoper člane in druge udeležence.

| (9) | Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC, torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela iz pravilnika DFSA in predpisi DIFC določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati tržne institucije z dovoljenjem, da bi pridobile dovoljenje za opravljanje klirinških storitev v DIFC (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila). Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev v DIFC. Za dokazovanje skladnosti z osnovnimi pravili, morajo tržne institucije z dovoljenjem v skladu s pravilom 5.6 o pravilih poslovanja vzpostaviti svoja notranja pravila in postopke ter jih predložiti DFSA v odobritev pred začetkom njihovega izvajanja, DFSA pa jih lahko prepreči ali zavrne. Navedena notranja pravila in postopki so druga plast zahtev v DIFC. |
| --- | --- |

(9)

Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC, torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela iz pravilnika DFSA in predpisi DIFC določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati tržne institucije z dovoljenjem, da bi pridobile dovoljenje za opravljanje klirinških storitev v DIFC (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila). Ta osnovna pravila so prva plast pravno zavezujočih zahtev v DIFC. Za dokazovanje skladnosti z osnovnimi pravili, morajo tržne institucije z dovoljenjem v skladu s pravilom 5.6 o pravilih poslovanja vzpostaviti svoja notranja pravila in postopke ter jih predložiti DFSA v odobritev pred začetkom njihovega izvajanja, DFSA pa jih lahko prepreči ali zavrne. Navedena notranja pravila in postopki so druga plast zahtev v DIFC.

| (10) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(10)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (11) | Finančni trg, na katerem tržne institucije z dovoljenjem v DIFC opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. Od leta 2011 je bilo malo trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti ali kliringa zanje. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v DIFC izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Finančni trg, na katerem tržne institucije z dovoljenjem v DIFC opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem so aktivne CNS s sedežem v Uniji. Od leta 2011 je bilo malo trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti ali kliringa zanje. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v DIFC izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji.

| (12) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v DIFC se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za navedene CNS, dopolnjena z njihovimi internimi pravili in postopki, ki zahtevajo skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v DIFC, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v DIFC se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za navedene CNS, dopolnjena z njihovimi internimi pravili in postopki, ki zahtevajo skladnost z načeli za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v DIFC, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (13) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve DIFC zagotavljajo, da tržne institucije z dovoljenjem v DIFC izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve DIFC zagotavljajo, da tržne institucije z dovoljenjem v DIFC izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (14) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve DIFC glede CNS z dovoljenjem v DIFC zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve DIFC glede CNS z dovoljenjem v DIFC zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (15) | DFSA kot nadzornik tržnih institucij z dovoljenjem spremlja te institucije v DIFC, da zagotovi skladnost z veljavnimi pravili. Ima polna pooblastila za izdajo dovoljenj tržnim institucijam z dovoljenjem in njihovo kaznovanje, vključno s pooblastilom za preklic dovoljenja tržne institucije z dovoljenjem ter pooblastilom za uvedbo sankcij proti njim. DFSA izvaja tekoči nadzor. Prav tako sprejme ciklus nenehnega upravljanja tveganj, ki zajema ugotavljanje, ocenjevanje, prednostno razvrščanje in zmanjševanje tveganj. Regulativni zakon iz leta 2004 daje DFSA velika pooblastila pri izvrševanju njenih zakonov in pravil. DFSA je pooblaščena za izvajanje preiskav o sumih kršitev svojih pravil in ima pooblastila za opravljanje preiskav, obvezno pridobitev poslovnih knjig in evidenc ali da od posameznikov zahteva sodelovanje v razgovorih pod prisego ali z zagotovilom. Poleg tega lahko med drugim nalaga finančne kazni, izdaja javne opomine in osebam prepove opravljanje dejavnosti v DIFC. |
| --- | --- |

(15)

DFSA kot nadzornik tržnih institucij z dovoljenjem spremlja te institucije v DIFC, da zagotovi skladnost z veljavnimi pravili. Ima polna pooblastila za izdajo dovoljenj tržnim institucijam z dovoljenjem in njihovo kaznovanje, vključno s pooblastilom za preklic dovoljenja tržne institucije z dovoljenjem ter pooblastilom za uvedbo sankcij proti njim. DFSA izvaja tekoči nadzor. Prav tako sprejme ciklus nenehnega upravljanja tveganj, ki zajema ugotavljanje, ocenjevanje, prednostno razvrščanje in zmanjševanje tveganj. Regulativni zakon iz leta 2004 daje DFSA velika pooblastila pri izvrševanju njenih zakonov in pravil. DFSA je pooblaščena za izvajanje preiskav o sumih kršitev svojih pravil in ima pooblastila za opravljanje preiskav, obvezno pridobitev poslovnih knjig in evidenc ali da od posameznikov zahteva sodelovanje v razgovorih pod prisego ali z zagotovilom. Poleg tega lahko med drugim nalaga finančne kazni, izdaja javne opomine in osebam prepove opravljanje dejavnosti v DIFC.

| (16) | Zato bi bilo treba skleniti, da za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(16)

Zato bi bilo treba skleniti, da za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje.

| (17) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve DIFC vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(17)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve DIFC vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (18) | CNS z dovoljenjem tretje države, ki želijo v DIFC opravljati kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, morajo zaprositi za dovoljenje pri DFSA. Modul za priznanje (Recognition Module) določa merila in postopek za priznanje. |
| --- | --- |

(18)

CNS z dovoljenjem tretje države, ki želijo v DIFC opravljati kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, morajo zaprositi za dovoljenje pri DFSA. Modul za priznanje (Recognition Module) določa merila in postopek za priznanje.

| (19) | Za izdajo priznanja mora imeti jurisdikcija, v kateri ima CNS sedež, dovolj učinkovito regulativno ureditev, podobno pravnim in nadzornim ureditvam, ki se uporabljajo v DIFC. Poleg tega je pred odobritvijo vloge CNS z dovoljenjem tretje države obvezna sklenitev dogovora o sodelovanju med DIFC in pristojnimi organi tretje države. |
| --- | --- |

(19)

Za izdajo priznanja mora imeti jurisdikcija, v kateri ima CNS sedež, dovolj učinkovito regulativno ureditev, podobno pravnim in nadzornim ureditvam, ki se uporabljajo v DIFC. Poleg tega je pred odobritvijo vloge CNS z dovoljenjem tretje države obvezna sklenitev dogovora o sodelovanju med DIFC in pristojnimi organi tretje države.

| (20) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve DIFC omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(20)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve DIFC omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (21) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za tržne institucije z dovoljenjem, ki veljajo v DIFC v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za tržne institucije z dovoljenjem ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(21)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za tržne institucije z dovoljenjem, ki veljajo v DIFC v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za tržne institucije z dovoljenjem ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (22) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v DIFC uporabljajo za CNS z dovoljenjem v DIFC, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(22)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v DIFC uporabljajo za CNS z dovoljenjem v DIFC, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa.

| (23) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve DIFC, ki jih sestavljajo predpisi DIFC in pravilnik DFSA ter ki se uporabljajo za tržne institucije z dovoljenjem v DIFC, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme spremenil ime v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo (CPMI).

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2278

z dne 15. decembra 2016

o enakovrednosti regulativnega okvira Združenih arabskih emiratov za centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 25(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvideni sklepi o enakovrednosti tako prispevajo k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.

| (2) | Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Združenih arabskih emiratov (v nadaljnjem besedilu: ZAE) zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale biti veljavne pravne in nadzorne ureditve v smislu doseganja regulativnih ciljev v veliki meri enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Združenih arabskih emiratov (v nadaljnjem besedilu: ZAE) zagotavljajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga Unije.

| (3) | V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS z dovoljenjem v tej tretji državi enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (5) | Pravno zavezujoče zahteve ZAE za CNS z dovoljenjem v tej državi sestavljajo predpisi, ki jih izdaja Organ ZAE za vrednostne papirje in blago (Securities and Commodities Authority, v nadaljnjem besedilu: SCA). Predpisi določajo zahteve, ki jih morajo CNS ves čas izpolnjevati, da lahko v ZAE opravljajo klirinške storitve. Zajemajo Sklep št. 157\R iz leta 2005, ki opredeljuje pojem klirinške agencije, ter Sklep sveta SCA št. 11 iz leta 2015, ki določa zahteve za CNS. CNS s sedežem v ZAE morajo imeti dovoljenje SCA. |
| --- | --- |

(5)

Pravno zavezujoče zahteve ZAE za CNS z dovoljenjem v tej državi sestavljajo predpisi, ki jih izdaja Organ ZAE za vrednostne papirje in blago (Securities and Commodities Authority, v nadaljnjem besedilu: SCA). Predpisi določajo zahteve, ki jih morajo CNS ves čas izpolnjevati, da lahko v ZAE opravljajo klirinške storitve. Zajemajo Sklep št. 157\R iz leta 2005, ki opredeljuje pojem klirinške agencije, ter Sklep sveta SCA št. 11 iz leta 2015, ki določa zahteve za CNS. CNS s sedežem v ZAE morajo imeti dovoljenje SCA.

| (6) | SCA je izdala predpis (Sklep sveta SCA št. 11 iz leta 2015), ki od CNS z dovoljenjem v ZAE zahteva, da izpolnjujejo načela za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(6)

SCA je izdala predpis (Sklep sveta SCA št. 11 iz leta 2015), ki od CNS z dovoljenjem v ZAE zahteva, da izpolnjujejo načela za infrastrukture finančnega trga, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev.

| (7) | V skladu s predpisi morajo CNS sprejeti notranja pravila in postopke, ki zagotavljajo skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in zajemajo vse pomembne vidike v zvezi z njihovim delovanjem, vključno z zaščitnimi ukrepi za obvladovanje kreditnega, likvidnostnega in operativnega tveganja. Navedena notranja pravila in postopke mora odobriti SCA. Poleg tega teh notranjih pravil in postopkov ni mogoče spremeniti, če SCA nasprotuje načrtovanim spremembam. SCA mora odobriti tudi metodologije za izračun finančnih virov in scenarije stresnih testov, ki jih uporablja CNS. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s predpisi morajo CNS sprejeti notranja pravila in postopke, ki zagotavljajo skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in zajemajo vse pomembne vidike v zvezi z njihovim delovanjem, vključno z zaščitnimi ukrepi za obvladovanje kreditnega, likvidnostnega in operativnega tveganja. Navedena notranja pravila in postopke mora odobriti SCA. Poleg tega teh notranjih pravil in postopkov ni mogoče spremeniti, če SCA nasprotuje načrtovanim spremembam. SCA mora odobriti tudi metodologije za izračun finančnih virov in scenarije stresnih testov, ki jih uporablja CNS.

| (8) | Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v ZAE, torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela v predpisih, zlasti Sklep sveta SCA št. 11 iz leta 2015, določajo visoke standarde, ki jih morajo CNS izpolnjevati, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v ZAE. Navedeni predpisi so prva plast pravno zavezujočih zahtev v ZAE. Notranja pravila in postopki CNS predstavljajo drugo plast pravno zavezujočih zahtev v ZAE. SCA oceni skladnost CNS s predpisi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko SCA ta notranja pravila in postopke odobri, ti za priznane CNS postanejo pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(8)

Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v ZAE, torej sestavlja dvoplastni sistem. Temeljna načela v predpisih, zlasti Sklep sveta SCA št. 11 iz leta 2015, določajo visoke standarde, ki jih morajo CNS izpolnjevati, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v ZAE. Navedeni predpisi so prva plast pravno zavezujočih zahtev v ZAE. Notranja pravila in postopki CNS predstavljajo drugo plast pravno zavezujočih zahtev v ZAE. SCA oceni skladnost CNS s predpisi in načeli za infrastrukture finančnega trga. Ko SCA ta notranja pravila in postopke odobri, ti za priznane CNS postanejo pravno zavezujoči.

| (9) | Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v ZAE, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša. |
| --- | --- |

(9)

Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v ZAE, bi morala upoštevati tudi učinke na zmanjševanje tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, kadar so udeležena v teh subjektih. Učinki na zmanjševanje tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enakovreden učinek na zmanjševanje tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je stopnja tveganja sama po sebi večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.

| (10) | Finančni trg, na katerem CNS z dovoljenjem v ZAE opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem svoje dejavnosti opravljajo CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je opravljen v ZAE, predstavljala manj kot 1 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v CNS s sedežem v ZAE izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Finančni trg, na katerem CNS z dovoljenjem v ZAE opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjši od trga, na katerem svoje dejavnosti opravljajo CNS s sedežem v Uniji. V zadnjih treh letih je skupna vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je opravljen v ZAE, predstavljala manj kot 1 % skupne vrednosti poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih kliring je opravljen v Uniji. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v CNS s sedežem v ZAE izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS z dovoljenjem v Uniji.

| (11) | Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v ZAE, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Predpisi, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v ZAE, dopolnjeni z njihovimi internimi pravili in postopki, ki izvajajo načela za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v ZAE, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v ZAE, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjševanje navedene nižje stopnje tveganja. Predpisi, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v ZAE, dopolnjeni z njihovimi internimi pravili in postopki, ki izvajajo načela za infrastrukture finančnega trga, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki obstaja v ZAE, ter dosegajo učinke zmanjševanja tveganja, ki so enakovredni učinkom Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (12) | Zato bi bilo treba ugotoviti, da pravne in nadzorne ureditve ZAE zagotavljajo, da CNS z dovoljenjem v navedeni državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi bilo treba ugotoviti, da pravne in nadzorne ureditve ZAE zagotavljajo, da CNS z dovoljenjem v navedeni državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (13) | V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve ZAE glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve ZAE glede CNS z dovoljenjem v tej državi zagotavljati, da za navedene CNS veljata stalen učinkovit nadzor in izvrševanje.

| (14) | Nadzor CNS z dovoljenjem v ZAE izvaja SCA. SCA je pooblaščena za izvajanje stalnega spremljanja skladnosti CNS z veljavnimi pravno zavezujočimi zahtevami. V tem smislu lahko SCA od CNS zahteva informacije, opravlja preverjanja na kraju samem, izdaja navodila za odpravo kršitev ali potencialnih kršitev bonitetnih zahtev ali praks, ki so v nasprotju z dobrim delovanjem finančnih trgov, ter od CNS zahteva uvedbo ukrepov za notranji nadzor in nadzor tveganja. SCA lahko tudi odpokliče upravo, nekatere člane določenih odborov in drugo osebje CNS. Poleg tega ima SCA pooblastilo za preklic dovoljenja CNS. SCA lahko uvede tudi disciplinske ukrepe in kazni za CNS zaradi neizpolnjevanja pravno zavezujočih določb, ki se uporabljajo zanje. |
| --- | --- |

(14)

Nadzor CNS z dovoljenjem v ZAE izvaja SCA. SCA je pooblaščena za izvajanje stalnega spremljanja skladnosti CNS z veljavnimi pravno zavezujočimi zahtevami. V tem smislu lahko SCA od CNS zahteva informacije, opravlja preverjanja na kraju samem, izdaja navodila za odpravo kršitev ali potencialnih kršitev bonitetnih zahtev ali praks, ki so v nasprotju z dobrim delovanjem finančnih trgov, ter od CNS zahteva uvedbo ukrepov za notranji nadzor in nadzor tveganja. SCA lahko tudi odpokliče upravo, nekatere člane določenih odborov in drugo osebje CNS. Poleg tega ima SCA pooblastilo za preklic dovoljenja CNS. SCA lahko uvede tudi disciplinske ukrepe in kazni za CNS zaradi neizpolnjevanja pravno zavezujočih določb, ki se uporabljajo zanje.

| (15) | Zato bi bilo treba skleniti, da za CNS z dovoljenjem v ZAE veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

(15)

Zato bi bilo treba skleniti, da za CNS z dovoljenjem v ZAE veljata učinkovit stalen nadzor in izvrševanje.

| (16) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve ZAE vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države). |
| --- | --- |

(16)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve ZAE vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljnjem besedilu: CNS z dovoljenjem tretje države).

| (17) | SCA lahko prizna CNS z dovoljenjem v tretjih državah, v katerih pravne in nadzorne ureditve zagotavljajo učinke, podobne tistim, ki jih zagotavljajo pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo v ZAE. Poleg tega je treba nad CNS z dovoljenjem tretje države izvajati učinkovit nadzor, ki zagotavlja skladnost z veljavnimi pravnimi in nadzornimi ureditvami. Za odobritev priznanja je obvezna tudi sklenitev memoranduma o soglasju med ZAE in pristojnim nadzornim organom iz tretje države, iz katere je CNS, ki zaprosi za priznanje. |
| --- | --- |

(17)

SCA lahko prizna CNS z dovoljenjem v tretjih državah, v katerih pravne in nadzorne ureditve zagotavljajo učinke, podobne tistim, ki jih zagotavljajo pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo v ZAE. Poleg tega je treba nad CNS z dovoljenjem tretje države izvajati učinkovit nadzor, ki zagotavlja skladnost z veljavnimi pravnimi in nadzornimi ureditvami. Za odobritev priznanja je obvezna tudi sklenitev memoranduma o soglasju med ZAE in pristojnim nadzornim organom iz tretje države, iz katere je CNS, ki zaprosi za priznanje.

| (18) | Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve ZAE omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države. |
| --- | --- |

(18)

Zato bi bilo treba skleniti, da pravne in nadzorne ureditve ZAE omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.

| (19) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za CNS, ki veljajo v ZAE v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za CNS v ZAE ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(19)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah za CNS, ki veljajo v ZAE v času sprejetja tega sklepa. Komisija bi morala v sodelovanju z ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnega in nadzornega okvira za CNS v ZAE ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (20) | Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v ZAE uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(20)

Redni pregled pravnih in nadzornih ureditev, ki se v ZAE uporabljajo za CNS z dovoljenjem v tej državi, ne posega v možnost, da Komisija kadar koli izven okvira splošnih pregledov izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom. Takšna ponovna ocena bi lahko pripeljala do razveljavitve tega sklepa.

| (21) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene odstavka 6 člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve ZAE, ki jih sestavljajo predpisi, ki jih izdaja Organ za vrednostne papirje in blago (SCA), kakor jih dopolnjuje izvajanje načel za infrastrukture finančnega trga, sprejetih s Sklepom sveta SCA št. 11 iz leta 2015, in ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v navedeni državi, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  S 1. septembrom 2014 se je Odbor za plačilne in poravnalne sisteme preimenoval v Odbor za plačila in tržno infrastrukturo.

2

---

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/71

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2279

z dne 15. decembra 2016

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8835)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2122 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih na Danskem, v Nemčiji, na Madžarskem, Nizozemskem, v Avstriji in na Švedskem (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) ter potem, ko so pristojni organi zadevnih držav članic v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavili okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2122 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih na Danskem, v Nemčiji, na Madžarskem, Nizozemskem, v Avstriji in na Švedskem (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) ter potem, ko so pristojni organi zadevnih držav članic v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavili okužena in ogrožena območja.

| (2) | Izvedbeni sklep (EU) 2016/2122 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih zadevne države članice vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep (EU) 2016/2122 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih zadevne države članice vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (3) | Po nadaljnjih izbruhih aviarne influence podtipa H5N8 v Nemčiji, na Madžarskem in Nizozemskem ter izbruhih navedene bolezni v Franciji in na Poljskem je bila z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2016/2219 (5) spremenjena Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, s čimer je bil spremenjen seznam območij iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, da bi se upoštevale nove epidemiološke razmere v Uniji ter da bi pristojni organi navedenih držav članic v skladu z Direktivo 2005/94/ES vzpostavili nova okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(3)

Po nadaljnjih izbruhih aviarne influence podtipa H5N8 v Nemčiji, na Madžarskem in Nizozemskem ter izbruhih navedene bolezni v Franciji in na Poljskem je bila z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2016/2219 (5) spremenjena Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, s čimer je bil spremenjen seznam območij iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, da bi se upoštevale nove epidemiološke razmere v Uniji ter da bi pristojni organi navedenih držav članic v skladu z Direktivo 2005/94/ES vzpostavili nova okužena in ogrožena območja.

| (4) | Od datuma sprememb Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2122 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2219 je Nemčija obvestila Komisijo o izbruhu aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu, na katerem se nahajajo ptice v ujetništvu, zunaj območij, že navedenih v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, kjer se nahajajo perutnina ali druge ptice v ujetništvu, ter sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli navedenega izbruha. |
| --- | --- |

(4)

Od datuma sprememb Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2122 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2219 je Nemčija obvestila Komisijo o izbruhu aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu, na katerem se nahajajo ptice v ujetništvu, zunaj območij, že navedenih v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, kjer se nahajajo perutnina ali druge ptice v ujetništvu, ter sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli navedenega izbruha.

| (5) | Od datuma sprememb Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2122 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2219 je Francija obvestila Komisijo o nadaljnjih izbruhih aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih zunaj območij, že navedenih v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, kjer se nahajajo perutnina ali druge ptice v ujetništvu, ter sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli navedenih izbruhov. |
| --- | --- |

(5)

Od datuma sprememb Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2122 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2219 je Francija obvestila Komisijo o nadaljnjih izbruhih aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih zunaj območij, že navedenih v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122, kjer se nahajajo perutnina ali druge ptice v ujetništvu, ter sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli navedenih izbruhov.

| (6) | Poleg tega je od datuma sprememb Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2122 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2219 tudi Madžarska obvestila Komisijo o nadaljnjih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na svojem ozemlju. Glede na nadaljnji razvoj epidemioloških razmer na Madžarskem je treba razširiti območja, ki jih je navedena država članica že vzpostavila kot okužena in ogrožena območja v skladu z Direktivo 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je od datuma sprememb Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2122 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2219 tudi Madžarska obvestila Komisijo o nadaljnjih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na svojem ozemlju. Glede na nadaljnji razvoj epidemioloških razmer na Madžarskem je treba razširiti območja, ki jih je navedena država članica že vzpostavila kot okužena in ogrožena območja v skladu z Direktivo 2005/94/ES.

| (7) | Komisija je v vseh primerih v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki so jih sprejele Nemčija, Francija in Madžarska, ter presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki so jih vzpostavili pristojni organi navedenih držav članic, dovolj oddaljene od vsakega gospodarstva, na katerem je bil potrjen izbruh visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v vseh primerih v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki so jih sprejele Nemčija, Francija in Madžarska, ter presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki so jih vzpostavili pristojni organi navedenih držav članic, dovolj oddaljene od vsakega gospodarstva, na katerem je bil potrjen izbruh visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8.

| (8) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nemčijo, Francijo in Madžarsko takoj opredeliti nova okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v navedenih državah članicah v skladu z Direktivo 2005/94/ES. Zato bi bilo treba za navedene države članice spremeniti območja, ki so že navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122. |
| --- | --- |

(8)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nemčijo, Francijo in Madžarsko takoj opredeliti nova okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v navedenih državah članicah v skladu z Direktivo 2005/94/ES. Zato bi bilo treba za navedene države članice spremeniti območja, ki so že navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122.

| (9) | V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije z vključitvijo novih okuženih in ogroženih območij ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije z vključitvijo novih okuženih in ogroženih območij ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo.

| (10) | Izvedbeni sklep (EU) 2016/2122 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Izvedbeni sklep (EU) 2016/2122 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. decembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2122 z dne 2. decembra 2016 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah (UL L 329, 3.12.2016, str. 75).

3

(4)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2219 z dne 8. decembra 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah (UL L 334, 9.12.2016, str. 52)

5

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2016/2122 se spremeni:

| (1) | V delu A se vnosi za Nemčijo, Francijo in Madžarsko nadomestijo z naslednjim:


  „Država članica: Nemčija







  Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile






  — | Neuhof |

(1)

V delu A se vnosi za Nemčijo, Francijo in Madžarsko nadomestijo z naslednjim:

„Država članica: Nemčija

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

—

Neuhof

| — | Nevern |
| --- | --- |

—

Nevern

| — | Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße) |
| --- | --- |

—

Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße)

21.12.2016

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Perniek |
| --- | --- |

—

Perniek

| — | Pinnowhof |
| --- | --- |

—

Pinnowhof

21.12.2016

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Züsow |
| --- | --- |

—

Züsow

| — | Tollow |
| --- | --- |

—

Tollow

21.12.2016

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

19.12.2016

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

19.12.2016

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

19.12.2016

Stadt Ueckermünde

17.12.2016

Gemeinde Grambin

17.12.2016

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

17.12.2016

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

17.12.2016

Hochtaunuskreis

| — | Die Stadt Königstein |
| --- | --- |

—

Die Stadt Königstein

| — | In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

23.12.2016

Main-Taunus-Kreis

| — | In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus |
| --- | --- |

—

das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus

23.12.2016

Država članica: Francija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):
  ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC | 6.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS): GER et IBOS | 2.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS): MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS | 2.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Gers (Foyer MONLEZUN): MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN | 2.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):
  EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN | 2.1.2017 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):

ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC

6.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS): GER et IBOS

2.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS): MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS

2.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Gers (Foyer MONLEZUN): MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN

2.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):

EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN

2.1.2017

Država članica: Madžarska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete | 23.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 5.1.2017 |
| Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe | 30.12.2016 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 16.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 31.12.2016 |
| Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 23.12.2016 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 24.12.2016 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 27.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 28.12.2016 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.12.2016 |
| Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 31.12.2016 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 2.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 5.1.2017“ |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete

23.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

5.1.2017

Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe

30.12.2016

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

16.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

31.12.2016

Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

23.12.2016

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

24.12.2016

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

27.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

28.12.2016

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.12.2016

Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

31.12.2016

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

2.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

5.1.2017“

| (2) | V delu B se vnosi za Nemčijo, Francijo in Madžarsko nadomestijo z naslednjim:


  „Država članica: Nemčija







  Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Die Gemeinde Kirch Mulsow gesamt | 30.12.2016 |
| In der Gemeinde Jürgenshagen die Ortsteile






  — | Klein Sein |

(2)

V delu B se vnosi za Nemčijo, Francijo in Madžarsko nadomestijo z naslednjim:

„Država članica: Nemčija

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Die Gemeinde Kirch Mulsow gesamt

30.12.2016

In der Gemeinde Jürgenshagen die Ortsteile

—

Klein Sein

| — | Moltenow |
| --- | --- |

—

Moltenow

| — | Klein Gnemern |
| --- | --- |

—

Klein Gnemern

| — | Ulrikenhof |
| --- | --- |

—

Ulrikenhof

30.12.2016

In der Gemeinde Bernitt die Ortsteile

| — | Glambeck |
| --- | --- |

—

Glambeck

| — | Jabelitz |
| --- | --- |

—

Jabelitz

| — | Göllin |
| --- | --- |

—

Göllin

| — | Käterhagen |
| --- | --- |

—

Käterhagen

| — | Neu Käterhagen |
| --- | --- |

—

Neu Käterhagen

| — | Hermannshagen |
| --- | --- |

—

Hermannshagen

30.12.2016

In der Gemeinde Cariner
  Land der Ortsteil

| — | Klein Mulsow |
| --- | --- |

—

Klein Mulsow

30.12.2016

In der Gemeinde Jesendorf die Ortsteile

| — | Büschow |
| --- | --- |

—

Büschow

| — | Neperstorf |
| --- | --- |

—

Neperstorf

30.12.2016

In der Gemeinde Warin die Ortsteile

| — | Allwardtshof |
| --- | --- |

—

Allwardtshof

| — | Mankmoos |
| --- | --- |

—

Mankmoos

| — | Neu Pennewitt |
| --- | --- |

—

Neu Pennewitt

| — | Pennewitt |
| --- | --- |

—

Pennewitt

30.12.2016

In der Gemeinde Benz die Ortsteile

| — | Benz |
| --- | --- |

—

Benz

| — | Gamehl |
| --- | --- |

—

Gamehl

| — | Goldebee |
| --- | --- |

—

Goldebee

| — | Kalsow |
| --- | --- |

—

Kalsow

| — | Warkstorf |
| --- | --- |

—

Warkstorf

30.12.2016

In der Gemeinde Lübow der Ortsteil

| — | Levetzow |
| --- | --- |

—

Levetzow

30.12.2016

In der Gemeinde Hornstorf die Ortsteile

| — | Hornstorf |
| --- | --- |

—

Hornstorf

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

| — | Rohlstorf |
| --- | --- |

—

Rohlstorf

| — | Rüggow |
| --- | --- |

—

Rüggow

30.12.2016

In der Gemeinde Neuburg die Ortsteile

| — | Hagebök |
| --- | --- |

—

Hagebök

| — | Ilow |
| --- | --- |

—

Ilow

| — | Kartlow |
| --- | --- |

—

Kartlow

| — | Lischow |
| --- | --- |

—

Lischow

| — | Madsow |
| --- | --- |

—

Madsow

| — | Nantrow |
| --- | --- |

—

Nantrow

| — | Neu Farpen |
| --- | --- |

—

Neu Farpen

| — | Neu Nantrow |
| --- | --- |

—

Neu Nantrow

| — | Neuburg |
| --- | --- |

—

Neuburg

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Steinhausen |
| --- | --- |

—

Steinhausen

| — | Tatow |
| --- | --- |

—

Tatow

| — | Vogelsang |
| --- | --- |

—

Vogelsang

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

30.12.2016

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

| — | Neukloster |
| --- | --- |

—

Neukloster

| — | Rügkamp |
| --- | --- |

—

Rügkamp

| — | Ravensruh |
| --- | --- |

—

Ravensruh

| — | Sellin |
| --- | --- |

—

Sellin

30.12.2016

In der Gemeinde Lübberstorf die Ortsteile

| — | Lübberstorf |
| --- | --- |

—

Lübberstorf

| — | Lüdersdorf |
| --- | --- |

—

Lüdersdorf

| — | Neumühle |
| --- | --- |

—

Neumühle

30.12.2016

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Babst |
| --- | --- |

—

Babst

| — | Glasin |
| --- | --- |

—

Glasin

| — | Groß Tessin |
| --- | --- |

—

Groß Tessin

| — | Poischendorf |
| --- | --- |

—

Poischendorf

| — | Strameuß |
| --- | --- |

—

Strameuß

| — | Warnkenhagen |
| --- | --- |

—

Warnkenhagen

30.12.2016

In der Gemeinde Passe die Ortsteile

| — | Alt Poorstorf |
| --- | --- |

—

Alt Poorstorf

| — | Goldberg |
| --- | --- |

—

Goldberg

| — | Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Höltingsdorf

| — | Neu Poorstorf |
| --- | --- |

—

Neu Poorstorf

| — | Passee |
| --- | --- |

—

Passee

| — | Tüzen |
| --- | --- |

—

Tüzen

30.12.2016

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Bäbelin |
| --- | --- |

—

Bäbelin

| — | Teplitz |
| --- | --- |

—

Teplitz

| — | Wakendorf |
| --- | --- |

—

Wakendorf

30.12.2016

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

| — | Neuhof |
| --- | --- |

—

Neuhof

| — | Nevern |
| --- | --- |

—

Nevern

| — | Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße) |
| --- | --- |

—

Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße)

22.12.2016–30.12.2016

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Perniek |
| --- | --- |

—

Perniek

| — | Pinnowhof |
| --- | --- |

—

Pinnowhof

22.12.2016–30.12.2016

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Züsow |
| --- | --- |

—

Züsow

| — | Tollow |
| --- | --- |

—

Tollow

22.12.2016–30.12.2016

Gemeinde Ditfurt

28.12.2016

In der Stadt Quedlinburg die Ortsteile

| — | Gersdorfer Burg |
| --- | --- |

—

Gersdorfer Burg

| — | Morgenrot |
| --- | --- |

—

Morgenrot

| — | Münchenhof |
| --- | --- |

—

Münchenhof

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

28.12.2016

In der Stadt Ballenstedt die Ortsteile

| — | Asmusstedt |
| --- | --- |

—

Asmusstedt

| — | Badeborn |
| --- | --- |

—

Badeborn

| — | Opperode |
| --- | --- |

—

Opperode

| — | Radisleben |
| --- | --- |

—

Radisleben

| — | Rieder |
| --- | --- |

—

Rieder

28.12.2016

In der Stadt Harzgerode die Ortsteile

| — | Hänichen |
| --- | --- |

—

Hänichen

| — | Mägdesprung |
| --- | --- |

—

Mägdesprung

28.12.2016

In der Gemeinde Blankenburg die Orte und Ortsteile

| — | Timmenrode |
| --- | --- |

—

Timmenrode

| — | Wienrode |
| --- | --- |

—

Wienrode

28.12.2016

In der Stadt Thale die Ortsteile

| — | Friedrichsbrunn |
| --- | --- |

—

Friedrichsbrunn

| — | Neinstedt |
| --- | --- |

—

Neinstedt

| — | Warnstedt |
| --- | --- |

—

Warnstedt

| — | Weddersleben |
| --- | --- |

—

Weddersleben

| — | Westerhausen |
| --- | --- |

—

Westerhausen

28.12.2016

In der Stadt Torgelow der Ortsteil

| — | Torgelow-Holländerei |
| --- | --- |

—

Torgelow-Holländerei

26.12.2016

In der Stadt Eggesin mit dem Ortsteil

| — | Hoppenwalde |
| --- | --- |

—

Hoppenwalde

sowie den Wohnsiedlungen

| — | Eggesiner Teerofen |
| --- | --- |

—

Eggesiner Teerofen

| — | Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz) |
| --- | --- |

—

Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz)

| — | Karpin |
| --- | --- |

—

Karpin

26.12.2016

In der Stadt Ueckermünde die Ortsteile

| — | Bellin |
| --- | --- |

—

Bellin

| — | Berndshof |
| --- | --- |

—

Berndshof

26.12.2016

Gemeinde Mönkebude

26.12.2016

Gemeinde Leopoldshagen

26.12.2016

Gemeinde Meiersberg

26.12.2016

In der Gemeinde Liepgarten die Ortsteile

| — | Jädkemühl |
| --- | --- |

—

Jädkemühl

| — | Starkenloch |
| --- | --- |

—

Starkenloch

26.12.2016

In der Gemeinde Luckow die Ortsteile

| — | Luckow |
| --- | --- |

—

Luckow

| — | Christiansberg |
| --- | --- |

—

Christiansberg

26.12.2016

Gemeinde Vogelsang-Warsin

26.12.2016

In der Gemeinde Lübs die Ortsteile

| — | Lübs |
| --- | --- |

—

Lübs

| — | Annenhof |
| --- | --- |

—

Annenhof

| — | Millnitz |
| --- | --- |

—

Millnitz

26.12.2016

In der Gemeinde Ferdinandshof die Ortsteile

| — | Blumenthal |
| --- | --- |

—

Blumenthal

| — | Louisenhof |
| --- | --- |

—

Louisenhof

| — | Sprengersfelde |
| --- | --- |

—

Sprengersfelde

26.12.2016

Die Stadt Wolgast und die Ortsteile

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

| — | Hohendorf |
| --- | --- |

—

Hohendorf

| — | Pritzier |
| --- | --- |

—

Pritzier

| — | Schlaense |
| --- | --- |

—

Schlaense

| — | Tannenkamp |
| --- | --- |

—

Tannenkamp

21.12.2016

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt

| — | Fleischervorstadt |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt

| — | Industriegebiet |
| --- | --- |

—

Industriegebiet

| — | Innenstadt |
| --- | --- |

—

Innenstadt

| — | Nördliche Mühlenvorstadt |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt

| — | Obstbaumsiedlung |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Schönwalde II |
| --- | --- |

—

Schönwalde II

| — | Stadtrandsiedlung |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung

| — | Steinbeckervorstadt |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt

| — | südliche Mühlenstadt |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt

21.12.2016

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Schönwalde I |
| --- | --- |

—

Schönwalde I

| — | Südstadt |
| --- | --- |

—

Südstadt

21.12.2016

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

| — | Insel Koos |
| --- | --- |

—

Insel Koos

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Riems |
| --- | --- |

—

Riems

| — | Wieck |
| --- | --- |

—

Wieck

| — | Eldena |
| --- | --- |

—

Eldena

21.12.2016

In der Gemeinde Groß Kiesow die Ortsteile

| — | Kessin |
| --- | --- |

—

Kessin

| — | Krebsow |
| --- | --- |

—

Krebsow

| — | Schlagtow |
| --- | --- |

—

Schlagtow

| — | Schlagtow Meierei |
| --- | --- |

—

Schlagtow Meierei

21.12.2016

In der Gemeinde Karlsburg die Ortsteile

| — | Moeckow |
| --- | --- |

—

Moeckow

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

21.12.2016

In der Gemeinde Lühmannsdorf die Ortsteile

| — | Lühmannsdorf |
| --- | --- |

—

Lühmannsdorf

| — | Brüssow |
| --- | --- |

—

Brüssow

| — | Giesekenhagen |
| --- | --- |

—

Giesekenhagen

| — | Jagdkrug |
| --- | --- |

—

Jagdkrug

21.12.2016

In der Gemeinde Wrangelsburg die Ortsteile

| — | Wrangelsburg |
| --- | --- |

—

Wrangelsburg

| — | Gladrow |
| --- | --- |

—

Gladrow

21.12.2016

In der Gemeinde Züssow der Ortsteil

| — | Züssow |
| --- | --- |

—

Züssow

21.12.2016

In der Gemeinde Neuenkirchen die Ortsteile

| — | Neuenkirchen |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

| — | Wampen |
| --- | --- |

—

Wampen

21.12.2016

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Wackerow |
| --- | --- |

—

Wackerow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Groß Petershagen |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen

| — | Immenhorst |
| --- | --- |

—

Immenhorst

| — | Jarmshagen |
| --- | --- |

—

Jarmshagen

| — | Klein Petershagen |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen

| — | Steffenshagen |
| --- | --- |

—

Steffenshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen

| — | Feldsiedlung |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung

| — | Heimsiedlung |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung

| — | Chausseesiedlung |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung

| — | Hinrichshagen Hof I und II |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II

| — | Neu Ungnade |
| --- | --- |

—

Neu Ungnade

21.12.2016

In der Gemeinde Mesekenhagen der Ortsteil

| — | Broock |
| --- | --- |

—

Broock

21.12.2016

In der Gemeinde Levenhagen die Ortsteile

| — | Levenhagen |
| --- | --- |

—

Levenhagen

| — | Alt Ungnade |
| --- | --- |

—

Alt Ungnade

| — | Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Boltenhagen

| — | Heilgeisthof |
| --- | --- |

—

Heilgeisthof

21.12.2016

In der Gemeinde Diedrichshagen die Ortsteile

| — | Diedrichshagen |
| --- | --- |

—

Diedrichshagen

| — | Guest |
| --- | --- |

—

Guest

21.12.2016

In der Gemeinde Brünzow die Ortsteile

| — | Brünzow |
| --- | --- |

—

Brünzow

| — | Klein Ernsthof |
| --- | --- |

—

Klein Ernsthof

| — | Kräpelin |
| --- | --- |

—

Kräpelin

| — | Stielow |
| --- | --- |

—

Stielow

| — | Stielow Siedlung |
| --- | --- |

—

Stielow Siedlung

| — | Vierow |
| --- | --- |

—

Vierow

21.12.2016

In der Gemeinde Hanshagen der Ortsteil

| — | Hanshagen |
| --- | --- |

—

Hanshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Katzow die Ortsteile

| — | Katzow |
| --- | --- |

—

Katzow

| — | Netzeband |
| --- | --- |

—

Netzeband

21.12.2016

In der Gemeinde Kemnitz die Ortsteile

| — | Kemnitz |
| --- | --- |

—

Kemnitz

| — | Kemnitzerhagen |
| --- | --- |

—

Kemnitzerhagen

| — | Kemnitz Meierei |
| --- | --- |

—

Kemnitz Meierei

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Neuendorf Ausbau |
| --- | --- |

—

Neuendorf Ausbau

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

21.12.2016

In der Gemeinde Loissin die Ortsteile

| — | Gahlkow |
| --- | --- |

—

Gahlkow

| — | Ludwigsburg |
| --- | --- |

—

Ludwigsburg

21.12.2016

Gemeinde Lubmin gesamt

21.12.2016

In der Gemeinde Neu Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Loddmannshagen |
| --- | --- |

—

Loddmannshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Rubenow die Ortsteile

| — | Rubenow |
| --- | --- |

—

Rubenow

| — | Groß Ernsthof |
| --- | --- |

—

Groß Ernsthof

| — | Latzow |
| --- | --- |

—

Latzow

| — | Nieder Voddow |
| --- | --- |

—

Nieder Voddow

| — | Nonnendorf |
| --- | --- |

—

Nonnendorf

| — | Rubenow Siedlung |
| --- | --- |

—

Rubenow Siedlung

| — | Voddow |
| --- | --- |

—

Voddow

21.12.2016

In der Gemeinde Wusterhusen die Ortsteile

| — | Wusterhusen |
| --- | --- |

—

Wusterhusen

| — | Gustebin |
| --- | --- |

—

Gustebin

| — | Pritzwald |
| --- | --- |

—

Pritzwald

| — | Konerow |
| --- | --- |

—

Konerow

| — | Stevelin |
| --- | --- |

—

Stevelin

21.12.2016

Gemeinde Kenz-Küstrow ohne die im Sperrbezirk liegenden Ortsteile

20.12.2016

In der Gemeinde Löbnitz die Ortsteile

| — | Saatel |
| --- | --- |

—

Saatel

| — | Redebas |
| --- | --- |

—

Redebas

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Ausbau Löbnitz |
| --- | --- |

—

Ausbau Löbnitz

20.12.2016

In der Gemeinde Divitz-Spoldershagen die Ortsteile

| — | Divitz |
| --- | --- |

—

Divitz

| — | Frauendorf |
| --- | --- |

—

Frauendorf

| — | Wobbelkow |
| --- | --- |

—

Wobbelkow

| — | Spoldershagen |
| --- | --- |

—

Spoldershagen

20.12.2016

Stadt Barth: restliches Gebiet außerhalb des Sperrbezirks

20.12.2016

In der Gemeinde Fuhlendorf die Ortsteile

| — | Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Fuhlendorf

| — | Bodstedt |
| --- | --- |

—

Bodstedt

| — | Gut Glück |
| --- | --- |

—

Gut Glück

20.12.2016

Gemeinde Pruchten gesamt

20.12.2016

Gemeinde Ostseebad Zingst gesamt

20.12.2016

In der Hansestadt Stralsund die Stadtteile

| — | Voigdehagen |
| --- | --- |

—

Voigdehagen

| — | Andershof |
| --- | --- |

—

Andershof

| — | Devin |
| --- | --- |

—

Devin

22.12.2016

In der Gemeinde Wendorf die Ortsteile

| — | Zitterpenningshagen |
| --- | --- |

—

Zitterpenningshagen

| — | Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Teschenhagen

22.12.2016

Gemeinde Neu Bartelshagen gesamt

20.12.2016

Gemeinde Groß Kordshagen gesamt

20.12.2016

In der Gemeinde Kummerow der Ortsteil

| — | Kummerow-Heide |
| --- | --- |

—

Kummerow-Heide

20.12.2016

Gemeinde Groß Mohrdorf: Großes Holz westlich von Kinnbackenhagen ohne Ortslage Kinnbackenhagen

20.12.2016

In der Gemeinde Altenpleen die Ortsteile

| — | Nisdorf |
| --- | --- |

—

Nisdorf

| — | Günz |
| --- | --- |

—

Günz

| — | Neuenpleen |
| --- | --- |

—

Neuenpleen

20.12.2016

Gemeinde Velgast: Karniner Holz und Bussiner Holz nördlich der Bahnschiene sowie Ortsteil Manschenhagen

20.12.2016

Gemeinde Karnin gesamt

20.12.2016

In der Stadt Grimmen die Ortsteile

| — | Hohenwarth |
| --- | --- |

—

Hohenwarth

| — | Stoltenhagen |
| --- | --- |

—

Stoltenhagen

22.12.2016

In der Gemeinde Wittenhagen die Ortsteile

| — | Glashagen |
| --- | --- |

—

Glashagen

| — | Kakernehl |
| --- | --- |

—

Kakernehl

| — | Wittenhagen |
| --- | --- |

—

Wittenhagen

| — | Windebrak |
| --- | --- |

—

Windebrak

22.12.2016

In der Gemeinde Elmenhorst die Ortsteile

| — | Bookhagen |
| --- | --- |

—

Bookhagen

| — | Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Elmenhorst

| — | Neu Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Neu Elmenhorst

22.12.2016

Gemeinde Zarrendorf gesamt

22.12.2016

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow |
| --- | --- |

—

Griebenow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Kreutzmannshagen |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Willershusen |
| --- | --- |

—

Willershusen

| — | Wüst Eldena |
| --- | --- |

—

Wüst Eldena

| — | Willerswalde |
| --- | --- |

—

Willerswalde

| — | Bartmannshagen |
| --- | --- |

—

Bartmannshagen

22.12.2016

In der Gemeinde Sundhagen alle nicht im Sperrbezirk befindlichen Ortsteile

22.12.2016

Gemeinde Lietzow gesamt

22.12.2016

Stadt Sassnitz: Gemeindegebiet außerhalb des Sperrbezirkes

22.12.2016

Gemeinde Sagard gesamt

22.12.2016

In der Gemeinde Glowe die Ortsteile

| — | Polchow |
| --- | --- |

—

Polchow

| — | Bobbin |
| --- | --- |

—

Bobbin

| — | Spyker |
| --- | --- |

—

Spyker

| — | Baldereck |
| --- | --- |

—

Baldereck

22.12.2016

Gemeinde Seebad
  Lohme gesamt

22.12.2016

In der Gemeinde Garz/Rügen

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort

21.12.2016

In der Gemeinde Garz/Rügen der Ortsteil

| — | Glewitz |
| --- | --- |

—

Glewitz

22.12.2016

In der Gemeinde Gustow die Ortsteile

| — | Prosnitz |
| --- | --- |

—

Prosnitz

| — | Sissow |
| --- | --- |

—

Sissow

22.12.2016

In der Gemeinde Poseritz der Ortsteil

| — | Venzvitz |
| --- | --- |

—

Venzvitz

22.12.2016

In der Gemeinde Ostseebad Binz der Ortsteil

| — | Prora |
| --- | --- |

—

Prora

22.12.2016

In der Gemeinde Gneven der Ortsteil

| — | Vorbeck |
| --- | --- |

—

Vorbeck

26.12.2016

In der Gemeinde Langen Brütz der Orsteil

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

26.12.2016

In der Gemeinde Barnin die Orte, Ortsteile und Ortslagen

| — | Barnin |
| --- | --- |

—

Barnin

| — | Hof Barnin |
| --- | --- |

—

Hof Barnin

26.12.2016

In der Gemeinde Bülow der Ort und Ortsteile

| — | Bülow |
| --- | --- |

—

Bülow

| — | Prestin |
| --- | --- |

—

Prestin

| — | Runow |
| --- | --- |

—

Runow

26.12.2016

In der Gemeinde Stadt Crivitz die Orte und Ortsteile

| — | Augustenhof |
| --- | --- |

—

Augustenhof

| — | Basthorst |
| --- | --- |

—

Basthorst

| — | Crivitz, Stadt |
| --- | --- |

—

Crivitz, Stadt

| — | Gädebehn |
| --- | --- |

—

Gädebehn

| — | Kladow |
| --- | --- |

—

Kladow

| — | Muchelwitz |
| --- | --- |

—

Muchelwitz

| — | Bahnstrecke |
| --- | --- |

—

Bahnstrecke

| — | Wessin |
| --- | --- |

—

Wessin

| — | Badegow |
| --- | --- |

—

Badegow

| — | Radepohl |
| --- | --- |

—

Radepohl

26.12.2016

In der Gemeinde Demen der Ortsteil

| — | Buerbeck |
| --- | --- |

—

Buerbeck

26.12.2016

In der Gemeinde Zapel der Ort und die Ortsteile

| — | Zapel |
| --- | --- |

—

Zapel

| — | Zapel-Hof |
| --- | --- |

—

Zapel-Hof

| — | Zapel-Ausbau |
| --- | --- |

—

Zapel-Ausbau

26.12.2016

In der Gemeinde Friedrichsruhe die Ortsteile

| — | Goldenbow |
| --- | --- |

—

Goldenbow

| — | Ruthenbeck |
| --- | --- |

—

Ruthenbeck

| — | Neu Ruthenbeck und Bahnhof |
| --- | --- |

—

Neu Ruthenbeck und Bahnhof

26.12.2016

In der Gemeinde Zölkow der Ort und die Ortsteile

| — | Kladrum |
| --- | --- |

—

Kladrum

| — | Zölkow |
| --- | --- |

—

Zölkow

| — | Groß Niendorf |
| --- | --- |

—

Groß Niendorf

26.12.2016

In der Gemeinde Dabel der Ort und die Ortsteile

| — | Dabel |
| --- | --- |

—

Dabel

| — | Turloff |
| --- | --- |

—

Turloff

| — | Dabel-Woland |
| --- | --- |

—

Dabel-Woland

26.12.2016

In der Gemeinde Kobrow der Ort und die Ortsteile

| — | Dessin |
| --- | --- |

—

Dessin

| — | Kobrow I |
| --- | --- |

—

Kobrow I

| — | Kobrow II |
| --- | --- |

—

Kobrow II

| — | Stieten |
| --- | --- |

—

Stieten

| — | Wamckow |
| --- | --- |

—

Wamckow

| — | Seehof |
| --- | --- |

—

Seehof

| — | Hof Schönfeld |
| --- | --- |

—

Hof Schönfeld

26.12.2016

In der Gemeinde Stadt Sternberg die Gebiete

| — | Obere Seen und Wendfeld |
| --- | --- |

—

Obere Seen und Wendfeld

| — | Peeschen |
| --- | --- |

—

Peeschen

26.12.2016

In der Gemeinde Stadt Brüel die Ortsteile

| — | Golchen |
| --- | --- |

—

Golchen

| — | Alt Necheln |
| --- | --- |

—

Alt Necheln

| — | Neu Necheln |
| --- | --- |

—

Neu Necheln

26.12.2016

In der Gemeinde Kuhlen-Wendorf der Ort und die Ortsteile

| — | Gustävel |
| --- | --- |

—

Gustävel

| — | Holzendorf |
| --- | --- |

—

Holzendorf

| — | Müsselmow |
| --- | --- |

—

Müsselmow

| — | Weberin |
| --- | --- |

—

Weberin

| — | Wendorf |
| --- | --- |

—

Wendorf

26.12.2016

In der Gemeinde Weitendorf die Orsteile

| — | Jülchendorf |
| --- | --- |

—

Jülchendorf

| — | Kaarz |
| --- | --- |

—

Kaarz

| — | Schönlage |
| --- | --- |

—

Schönlage

26.12.2016

Stadt Ueckermünde

18.12.2016–26.12.2016

Gemeinde Grambin

18.12.2016–26.12.2016

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

18.12.2016–26.12.2016

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Groß Karrendorf |
| --- | --- |

—

Groß Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

13.12.2016–21.12.2016

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshof |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof

| — | Groß Kieshof Ausbau |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbau

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

13.12.2016–21.12.2016

In der Gemeinde Neuenkirchen der Ortsteil

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

13.12.2016–21.12.2016

In der Gemeinde Neu
  Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Karbow |
| --- | --- |

—

Karbow

| — | Lodmannshagen |
| --- | --- |

—

Lodmannshagen

13.12.2016–21.12.2016

In der Gemeinde Kemnitz der Ortsteil

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

13.12.2016–21.12.2016

In der Gemeinde Katzow der Ortsteil

| — | Kühlenhagen |
| --- | --- |

—

Kühlenhagen

13.12.2016–21.12.2016

In der Gemeinde Kenz-Küstrow die Ortsteile

| — | Dabitz |
| --- | --- |

—

Dabitz

| — | Küstrow |
| --- | --- |

—

Küstrow

| — | Zipke |
| --- | --- |

—

Zipke

11.12.2016–20.12.2016

Stadt Barth einschließlich Ortsteile

| — | Tannenheim |
| --- | --- |

—

Tannenheim

| — | Glöwitz ohne Ortsteil Planitz |
| --- | --- |

—

Glöwitz ohne Ortsteil Planitz

11.12.2016–20.12.2016

In der Gemeinde Sundhagen der Ortsteil

| — | Jager |
| --- | --- |

—

Jager

13.12.2016–22.12.2016

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Mannhagen |
| --- | --- |

—

Mannhagen

| — | Wilmshagen |
| --- | --- |

—

Wilmshagen

| — | Hildebrandshagen |
| --- | --- |

—

Hildebrandshagen

| — | Altenhagen |
| --- | --- |

—

Altenhagen

| — | Klein Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Klein Behnkenhagen

| — | Behnkendorf |
| --- | --- |

—

Behnkendorf

| — | Groß Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Groß Behnkenhagen

| — | Engelswacht |
| --- | --- |

—

Engelswacht

| — | Miltzow |
| --- | --- |

—

Miltzow

| — | Klein Miltzow |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow

| — | Reinkenhagen |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen

| — | Hankenhagen |
| --- | --- |

—

Hankenhagen

11.12.2016–22.12.2016

In der Stadt Sassnitz die Ortsteile

| — | Sassnitz |
| --- | --- |

—

Sassnitz

| — | Dargast |
| --- | --- |

—

Dargast

| — | Werder |
| --- | --- |

—

Werder

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

11.12.2016–22.12.2016

In der Gemeinde Sagard: der See am Kreideabbaufeld nördlich von Dargast

11.12.2016–22.12.2016

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

18.12.2016–26.12.2016

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

20.12.2016–29.12.2016

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

20.12.2016–29.12.2016

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

20.12.2016–29.12.2016

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreuzung B 401/B 72 in nördlicher Richtung entlang der B 72 bis zur Kreisgrenze, von dort entlang der Kreisgrenze in östlicher und südöstlicher Richtung bis zur L 831 in Edewechterdamm, von dort entlang der L 831 (Altenoyther Straße) in südwestlicher Richtung bis zum Lahe-Ableiter, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis zum Buchweizendamm, entlang diesem weiter über Ringstraße, Zum Kellerdamm, Vitusstraße, An der Mehrenkamper Schule, Mehrenkamper Straße und Lindenweg bis zur K 297 (Schwaneburger Straße), entlang dieser in nordwestlicher Richtung bis zur B 401 und entlang dieser in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt Kreuzung B 401/B 72

24.12.2016

Landkreis Ammerland

Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße, Edamer Straße, Hauptstraße, Auf der Loge, Zur Loge, Lienenweg, Zur Tonkuhle, Burgfelder Straße, Wischenweg, Querensteder Straße, Langer Damm, An den Feldkämpen, Pollerweg, Ocholter Straße, Westerstede Straße, Steegenweg, Rostruper Straße, Rüschendamm, Torsholter Hauptstraße, Südholter Straße, Westersteder Straße, Westerloyer Straße, Strohen, In der Loge, Buernstraße, Am Damm, Moorweg, Plackenweg, Ihausener Straße, Eibenstraße, Eichenstraße, Klauhörner Straße, Am Kanal, Aper Straße, Stahlwerkstraße, Ginsterweg, Am Uhlenmeer, Grüner Weg, Südgeorgsfehner Straße, Schmuggelpadd, Wasserzug Bitsche bzw. Kreisgrenze, Hauptstraße, entlang Kreisgrenze in südöstlicher Richtung bis zum Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße

Das Beobachtungsgebiet umfasst alle an beiden Straßenseiten gelegenen Tierhaltungen

24.12.2016

Landkreis Leer

Gemeinde Detern

Anfang an der Kreisgrenze Cloppenburg-Leer auf der B72 Höhe Ubbehausen. In nördlicher Richtung Ecke „Borgsweg“/ „Lieneweg“ weiter in nördlicher Richtung auf den „Deelenweg“. Diesem wieder folgend auf den „Handwieserweg“. Diesem nordöstlich folgend auf die „Barger Straße“ und weiter nördlich auf die Straße „Am Barger Schöpfswerkstief“.

Dieser östlich folgend, dann nördlich auf die Straße „Fennen“ weiter und dieser nördlich folgend auf die Straße „Zur Wassermühle“.

Nördlich über die Jümme dem Aper Tief folgend in Höhe des „Französischer Weg“ auf die „Osterstraße“. Von dort Richtung Kreisgrenze zum Landkreis Ammerland und dieser weiter folgend zum Ausgangspunkt Höhe Ubbehausen

24.12.2016

Hochtaunuskreis

| — | Gemeinde Glashütten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glashütten

| — | Stadt Kronberg mit Ausnahme der Gemarkungen Kronberg, Schönberg und dem nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

Stadt Kronberg mit Ausnahme der Gemarkungen Kronberg, Schönberg und dem nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

| — | Stadt Oberursel |
| --- | --- |

—

Stadt Oberursel

| — | Stadt Steinbach |
| --- | --- |

—

Stadt Steinbach

| — | Stadt Bad Homburg mit Ausnahme der Gemarkung Ober-Erlenbach |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Homburg mit Ausnahme der Gemarkung Ober-Erlenbach

| — | Stadt Schmitten mit Ausnahme der Gemarkungen Treisberg, Brombach und Hunoldstal |
| --- | --- |

—

Stadt Schmitten mit Ausnahme der Gemarkungen Treisberg, Brombach und Hunoldstal

| — | in der Stadt Neu Anspach die Gemarkung Anspach |
| --- | --- |

—

in der Stadt Neu Anspach die Gemarkung Anspach

| — | in der Gemeinde Wehrheim die Gemarkung Obernhain |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Wehrheim die Gemarkung Obernhain

1.1.2017

Hochtaunuskreis

| — | Die Stadt Königstein |
| --- | --- |

—

Die Stadt Königstein

| — | In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

24.12.2016 to 1.1.2017

Main-Taunus-Kreis

| — | Stadt Bad Soden mit Ausnahme der Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Soden mit Ausnahme der Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | Stadt Eppstein |
| --- | --- |

—

Stadt Eppstein

| — | Stadt Eschborn |
| --- | --- |

—

Stadt Eschborn

| — | Stadt Kelkheim |
| --- | --- |

—

Stadt Kelkheim

| — | Gemeinde Liederbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liederbach

| — | Stadt Schwalbach mit Ausnahme des Gebiets nordwestlich der Landesstraße 3015 |
| --- | --- |

—

Stadt Schwalbach mit Ausnahme des Gebiets nordwestlich der Landesstraße 3015

| — | Gemeinde Sulzbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sulzbach

| — | Gemeinde Kriftel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kriftel

| — | Stadt Hofheim mit Ausnahme der Gemarkungen Marxheim, Diedenbergen und Wallau |
| --- | --- |

—

Stadt Hofheim mit Ausnahme der Gemarkungen Marxheim, Diedenbergen und Wallau

1.1.2017

Main-Taunus-Kreis

| — | In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus |
| --- | --- |

—

das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus

24.12.2016 to 1.1.2017

Rheingau-Taunus-Kreis

| — | in der Gemeinde Waldems die Gemarkung Wüstems |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Waldems die Gemarkung Wüstems

| — | in der Stadt Idstein die Gemarkungen Heftrich, Kröftel und Nieder-Oberrod |
| --- | --- |

—

in der Stadt Idstein die Gemarkungen Heftrich, Kröftel und Nieder-Oberrod

| — | in der Gemeinde Niedernhausen die Gemarkung Oberjosbach |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Niedernhausen die Gemarkung Oberjosbach

1.1.2017

Stadt Frankfurt am Main

Die Stadtteile Höchst, Kalbach, Nied, Niederursel, Praunheim, Rödelheim, Sindlingen, Sossenheim, Unterliederbach und Zeilsheim

1.1.2017

Država članica: Francija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS):
  GER, IBOS, AAST, BARZUN, ESPOEY, LIVRON, PONSON-DESSUS, PONTACQ, SAUBOLE, AZEREIX, BORDERES-SUR-L'ECHEZ, GARDERES, GAYAN, JUILLAN, LAGARDE, LANNE, LOUEY, LUQUET, ODOS, OROIX, OSSUN, OURSBELILLE, PINTAC, SERON, TARASTEIX, TARBES | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS):
  MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS, ARMILLAC, BEAUGAS, BOURGOUGNAGUE, CANCON, CASSENEUIL, CASTILLONNES, COULX, DOUZAINS, LAPERCHE, LAUZUN, LAVERGNE, LOUGRATTE, MONCLAR, MONTASTRUC, MONTAURIOL, MONTIGNAC-DE-LAUZUN, MOULINET, PINEL-HAUTERIVE, SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN, SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL, SAINT-PASTOUR, SERIGNAC-PEBOUDOU, TOMBEBOEUF, TOURTRES, VILLEBRAMAR | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Gers et des Hautes Pyrénées (Foyer MONLEZUN):
  MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN, ARMENTIEUX, ARMOUS-ET-CAU, AUX-AUSSAT, BARS, BASSOUES, BEAUMARCHES, BECCAS, BETPLAN, BLOUSSON-SERIAN, CAZAUX-VILLECOMTAL, COURTIES, HAGET, JUILLAC, LAAS, LADEVEZE-RIVIERE, LAGUIAN-MAZOUS, LAVERAET, MALABAT, MARCIAC, MARSEILLAN, MASCARAS, MIELAN, MONCLAR-SUR-LOSSE, MONPARDIAC, POUYLEBON, SAINT-CHRISTAUD, SAINT-MAUR, SCIEURAC-ET-FLOURES, SEMBOUES, TILLAC, TOURDUN, TRONCENS, ANSOST, AURIEBAT, BARBACHEN, BUZON, LAFITOLE, MONFAUCON, SAUVETERRE | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):
  EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN, LARRESSINGLE, MONTREAL, VALENCE-SUR-BAISE, GONDRIN, MANCIET, RAMOUZENS, LAGARDERE, LARROQUE-SUR-L'OSSE, ESPAS, NOULENS, CASSAIGNE, LANNEPAX, MAIGNAUT-TAUZIA, BASCOUS, FOURCES, REANS, CONDOM, BERAUT, COURRENSAN, CAZENEUVE, ROQUES, BRETAGNE-D'ARMAGNAC, CASTELNAU-D'AUZAN, LAGRAULET-DU-GERS, DEMU, MANSENCOME | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):
  ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC, NAJAC, SAINT-ANDRE-DE-NAJAC, LAGUEPIE, VAREN, VERFEIL, AMARENS, BLAYE-LES-MINES, LES CABANNES, CAGNAC-LES-MINES, CASTANET, DONNAZAC, FRAUSSEILLES, LE GARRIC, ITZAC, JOUQUEVIEL, LABARTHE-BLEYS, LIVERS-CAZELLES, LOUBERS, MAILHOC, MARNAVES, MILHARS, MILHAVET, MIRANDOL-BOURGNOUNAC, MONTIRAT, MONTROSIER, MOULARES, NOAILLES, PAMPELONNE, LE RIOLS, ROSIERES, ROUSSAYROLLES, SAINT-CHRISTOPHE, SAINT-JEAN-DE-MARCEL, SOUEL, TAIX, TANUS, TONNAC, VALDERIES, VILLENEUVE-SUR-VERE, VINDRAC-ALAYRAC, SAINTE-CROIX | 13.1.2017 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS):

GER, IBOS, AAST, BARZUN, ESPOEY, LIVRON, PONSON-DESSUS, PONTACQ, SAUBOLE, AZEREIX, BORDERES-SUR-L'ECHEZ, GARDERES, GAYAN, JUILLAN, LAGARDE, LANNE, LOUEY, LUQUET, ODOS, OROIX, OSSUN, OURSBELILLE, PINTAC, SERON, TARASTEIX, TARBES

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS):

MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS, ARMILLAC, BEAUGAS, BOURGOUGNAGUE, CANCON, CASSENEUIL, CASTILLONNES, COULX, DOUZAINS, LAPERCHE, LAUZUN, LAVERGNE, LOUGRATTE, MONCLAR, MONTASTRUC, MONTAURIOL, MONTIGNAC-DE-LAUZUN, MOULINET, PINEL-HAUTERIVE, SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN, SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL, SAINT-PASTOUR, SERIGNAC-PEBOUDOU, TOMBEBOEUF, TOURTRES, VILLEBRAMAR

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements du Gers et des Hautes Pyrénées (Foyer MONLEZUN):

MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN, ARMENTIEUX, ARMOUS-ET-CAU, AUX-AUSSAT, BARS, BASSOUES, BEAUMARCHES, BECCAS, BETPLAN, BLOUSSON-SERIAN, CAZAUX-VILLECOMTAL, COURTIES, HAGET, JUILLAC, LAAS, LADEVEZE-RIVIERE, LAGUIAN-MAZOUS, LAVERAET, MALABAT, MARCIAC, MARSEILLAN, MASCARAS, MIELAN, MONCLAR-SUR-LOSSE, MONPARDIAC, POUYLEBON, SAINT-CHRISTAUD, SAINT-MAUR, SCIEURAC-ET-FLOURES, SEMBOUES, TILLAC, TOURDUN, TRONCENS, ANSOST, AURIEBAT, BARBACHEN, BUZON, LAFITOLE, MONFAUCON, SAUVETERRE

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):

EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN, LARRESSINGLE, MONTREAL, VALENCE-SUR-BAISE, GONDRIN, MANCIET, RAMOUZENS, LAGARDERE, LARROQUE-SUR-L'OSSE, ESPAS, NOULENS, CASSAIGNE, LANNEPAX, MAIGNAUT-TAUZIA, BASCOUS, FOURCES, REANS, CONDOM, BERAUT, COURRENSAN, CAZENEUVE, ROQUES, BRETAGNE-D'ARMAGNAC, CASTELNAU-D'AUZAN, LAGRAULET-DU-GERS, DEMU, MANSENCOME

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):

ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC, NAJAC, SAINT-ANDRE-DE-NAJAC, LAGUEPIE, VAREN, VERFEIL, AMARENS, BLAYE-LES-MINES, LES CABANNES, CAGNAC-LES-MINES, CASTANET, DONNAZAC, FRAUSSEILLES, LE GARRIC, ITZAC, JOUQUEVIEL, LABARTHE-BLEYS, LIVERS-CAZELLES, LOUBERS, MAILHOC, MARNAVES, MILHARS, MILHAVET, MIRANDOL-BOURGNOUNAC, MONTIRAT, MONTROSIER, MOULARES, NOAILLES, PAMPELONNE, LE RIOLS, ROSIERES, ROUSSAYROLLES, SAINT-CHRISTOPHE, SAINT-JEAN-DE-MARCEL, SOUEL, TAIX, TANUS, TONNAC, VALDERIES, VILLENEUVE-SUR-VERE, VINDRAC-ALAYRAC, SAINTE-CROIX

13.1.2017

Država članica: Madžarska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület | 12.1.2017 |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 3.1.2017–12.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete | 1.1.2017–9.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete | 15.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 6.1.2017–15.1.2017 |
| Csongrád megye Mórahalom, Kistelek és Szeged járásainak, és Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint a következők által határolt terület: Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a Magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre | 9.1.2017 |
| Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe | 31.12.2016–9.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának, valamint Békés megye Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Öcsöd település teljes közigazgatási területe | 26.12.2016 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 17.12.2016–26.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 24.12.2016–2.1.2017 |
| Békés megye Sarkadi járásának, valamint Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalui járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2.1.2017 |
| Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 24.12.2016–2.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 3.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 25.12.2016–3.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út | 6.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 28.12.2016–6.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kiskunmajsai, valamint Csongrád megye Kisteleki, Csongrádi és Szegedi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe | 6.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 29.12.2016–6.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint délen a 43-as út által határolt terület Deszkig, Deszk teljes belterülete, illetve az alábbiak által határolt terület: M43-as út – 5-ös út – Balástya közigazgatási határa – Ópusztaszer közigazgatási határa – 4519-es út – 4519-es úton 6 km-re Ópusztaszer határától kiindulva keletre az Atkai holtágig – Sándorfalva közigazgatási határa | 6.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 28.12.2016–6.1.2017 |
| Békés megye Gyomaendrődi és Szeghalmi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Mezőtúri járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Gyomaendrőd 443-as és 46-os uatktól keletre eső belterülete | 10.1.2017 |
| Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 1.1.2017–10.1.2017 |
| Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa | 12.1.2017 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 3.1.2017–12.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei,.valamint Tiszasas település teljes közigazgatási terület,, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület | 12.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 3.1.2017–12.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része | 12.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.1.2017–15.1.2017“ |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület

12.1.2017

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

3.1.2017–12.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete

1.1.2017–9.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete

15.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

6.1.2017–15.1.2017

Csongrád megye Mórahalom, Kistelek és Szeged járásainak, és Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint a következők által határolt terület: Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a Magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre

9.1.2017

Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe

31.12.2016–9.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának, valamint Békés megye Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Öcsöd település teljes közigazgatási területe

26.12.2016

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

17.12.2016–26.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

24.12.2016–2.1.2017

Békés megye Sarkadi járásának, valamint Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalui járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2.1.2017

Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

24.12.2016–2.1.2017

Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

3.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

25.12.2016–3.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út

6.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

28.12.2016–6.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kiskunmajsai, valamint Csongrád megye Kisteleki, Csongrádi és Szegedi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe

6.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

29.12.2016–6.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint délen a 43-as út által határolt terület Deszkig, Deszk teljes belterülete, illetve az alábbiak által határolt terület: M43-as út – 5-ös út – Balástya közigazgatási határa – Ópusztaszer közigazgatási határa – 4519-es út – 4519-es úton 6 km-re Ópusztaszer határától kiindulva keletre az Atkai holtágig – Sándorfalva közigazgatási határa

6.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

28.12.2016–6.1.2017

Békés megye Gyomaendrődi és Szeghalmi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Mezőtúri járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Gyomaendrőd 443-as és 46-os uatktól keletre eső belterülete

10.1.2017

Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

1.1.2017–10.1.2017

Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa

12.1.2017

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

3.1.2017–12.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei,.valamint Tiszasas település teljes közigazgatási terület,, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület

12.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

3.1.2017–12.1.2017

Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része

12.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.1.2017–15.1.2017“

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/100

---

SKLEP št. 1/2016 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-KOSOVO
   (*1)

z dne 25. novembra 2016

o sprejetju poslovnika [2016/2280]

STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET JE –

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom (*1) na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti členov 126, 127, 129 in 131 Sporazuma,

ob upoštevanju, da je Sporazum začel veljati 1. aprila 2016 –

SPREJEL NASLEDNI SKLEP:

Člen 1

Predsedovanje

Pogodbenici predsedujeta Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje se začne na dan prvega zasedanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra istega leta.

Člen 2

Zasedanja

Stabilizacijsko-pridružitveni svet se sestane enkrat na leto v skladu z ustaljeno prakso stabilizacijsko-pridružitvenih svetov, tudi kar zadeva raven zastopanosti in kraja. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo izredna zasedanja, če se pogodbenici s tem strinjata. Zasedanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skupaj skličeta sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v dogovoru s predsednikom.

Člen 3

Delegacije

Pred vsakim zasedanjem se predsednik obvesti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice. Predstavnik Evropske investicijske banke (EIB) se kot opazovalec udeleži zasedanj Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če so na dnevnem redu zadeve, ki se nanašajo na EIB. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na zasedanja povabi tudi druge osebe, da zagotovijo informacije o določenih zadevah.

Člen 4

Sekretariat

Uradnik generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik predstavništva Kosova v Belgiji skupaj delujeta kot sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.

Člen 5

Korespondenca

Korespondenca, naslovljena na Stabilizacijsko-pridružitveni svet, se pošlje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslov generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

Sekretarja zagotovita, da se korespondenca posreduje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in da se po potrebi razpošlje drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Razposlana korespondenca se pošlje generalnemu sekretariatu Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje in predstavništvu Kosova v Belgiji.

Sekretarja naslovnikom pošljeta sporočila predsednika Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi pa se razpošljejo tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta iz drugega odstavka.

Člen 6

Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta niso javna.

Člen 7

Dnevni red zasedanj

1.   Predsednik za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red. Sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ga posredujeta naslovnikom iz člena 5, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Na začasni dnevni red se vključijo točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom zasedanja prejel prošnjo za njihovo uvrstitev na dnevni red; te točke pa se uvrstijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan razpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo. Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Poleg točk, ki so že na začasnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

2.   Predsednik lahko v soglasju z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.

Člen 8

Zapisnik

Osnutek zapisnika vsakega zasedanja pripravita oba sekretarja. V zapisniku se v zvezi z vsako točko dnevnega reda praviloma navede naslednje:

| — | dokumentacija, predložena Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu, |
| --- | --- |

—

dokumentacija, predložena Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu,

| — | izjave, za katere član Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta zahteva, da se vnesejo v zapisnik, |
| --- | --- |

—

izjave, za katere član Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta zahteva, da se vnesejo v zapisnik,

| — | sprejeti sklepi, podana priporočila ter dogovorjene izjave in sprejete sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

—

sprejeti sklepi, podana priporočila ter dogovorjene izjave in sprejete sklepne ugotovitve.

Osnutek zapisnika se predloži Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v odobritev. Po odobritvi zapisnik podpišejo predsednik in sekretarja. Zapisnik se hrani v arhivu generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, ki ima vlogo depozitarja. Overjeni izvod se posreduje vsem naslovnikom iz člena 5.

Člen 9

Sklepi in priporočila

1.   Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme sklepe in poda priporočila s soglasjem pogodbenic brez poseganja v člena 2 in 5 Sporazuma. Sprejme lahko sklepe ali poda priporočila po pisnem postopku, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

2.   Sklepi in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v smislu člena 128 Sporazuma se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum njihovega sprejetja in opis predmeta urejanja. Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta podpiše predsednik in overita oba sekretarja. Sklepi in priporočila se posredujejo vsem naslovnikom iz člena 5. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v svojem uradnem glasilu.

Člen 10

Jeziki

Uradni jeziki Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta so verodostojni jeziki Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Če ni določeno drugače, posvetovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta temeljijo na dokumentaciji, pripravljeni v teh jezikih.

Člen 11

Stroški

Evropska unija in Kosovo krijeta vsak svoje stroške udeležbe na zasedanjih Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, tako stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja kot tudi poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške v zvezi s tolmačenjem na zasedanjih, prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov ter druge stroške, povezane z organizacijo zasedanj, krije pogodbenica, ki gosti zasedanje.

Člen 12

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor

1.   Ustanovi se Stabilizacijsko-pridružitveni odbor (v nadaljnjem besedilu: odbor), ki pomaga Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog. Sestavljajo ga predstavniki Evropske unije na eni strani in predstavniki Kosova na drugi strani, običajno na ravni višjih državnih uradnikov.

2.   Odbor pripravlja zasedanja in posvetovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi izvaja sklepe Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ter na splošno zagotavlja kontinuiteto odnosov v okviru pridružitvenega razmerja in pravilno delovanje Sporazuma. Odbor preuči vsako zadevo, ki mu jo predloži Stabilizacijsko-pridružitveni svet, ter tudi vse druge zadeve, ki se lahko pojavijo med vsakdanjim izvajanjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Vse predloge ali osnutke sklepov/priporočil predloži v sprejetje Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.

3.   Kadar je v Sporazumu določena obveznost ali možnost posvetovanja, lahko tako posvetovanje poteka v odboru. Posvetovanje se lahko nadaljuje v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

4.   Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora je priložen temu sklepu.

V Bruslju, 25. novembra 2016

Za Stabilizacijsko-pridružitveni Svet

Predsednik

F. MOGHERINI

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

---

PRILOGA

Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora

Člen 1

Predsedovanje

Pogodbenici predsedujeta Stabilizacijsko-pridružitvenemu odboru („odbor“) izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje se začne na dan prvega zasedanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra istega leta.

Člen 2

Zasedanja

Odbor se sestane, kadar to zahtevajo okoliščine, in sicer s soglasjem obeh pogodbenic. Pogodbenici se dogovorita o času in kraju vsakega zasedanja odbora. Zasedanja odbora skliče predsednik.

Člen 3

Delegacije

Pred vsakim zasedanjem se predsednik obvesti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.

Člen 4

Sekretariat

Uradnik Evropske komisije in uradnik Kosova skupaj delujeta kot sekretarja odbora. Vsa sporočila, določena s tem sklepom, ki jih prejme in pošlje predsednik odbora, se posredujejo sekretarjema odbora ter sekretarjema in predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.

Člen 5

Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja odbora niso javna.

Člen 6

Dnevni red zasedanj

1.   Predsednik za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red. Sekretarja odbora ga posredujeta naslovnikom iz člena 4, in sicer najpozneje 30 delovnih dni pred začetkom zasedanja. Na začasni dnevni red se vključijo točke, za katere je predsednik najpozneje 35 delovnih dni pred začetkom zasedanja prejel prošnjo za njihovo uvrstitev na dnevni red; te točke pa se uvrstijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan razpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo. Odbor lahko na zasedanja povabi strokovnjake, da zagotovijo informacije o določenih zadevah. Odbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Poleg točk, ki so že na začasnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

2.   Predsednik lahko v soglasju z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.

Člen 7

Zapisnik

Za vsako zasedanje se sestavi zapisnik, ki temelji na predsednikovem povzetku sklepnih ugotovitev, ki jih sprejme odbor. Ko odbor zapisnik potrdi, ga predsednik in sekretarja podpišejo, vsaka pogodbenica pa arhivira. Izvod zapisnika se posreduje vsem naslovnikom iz člena 4.

Člen 8

Sklepi in priporočila

V posebnih primerih, ko Stabilizacijsko-pridružitveni svet v skladu s členom 128 Sporazuma pooblasti odbor, da sprejema odločitve in daje priporočila, se ti akti pripravijo v skladu s členom 9 Poslovnika Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.

Člen 9

Stroški

Evropska unija in Kosovo krijeta vsaka svoje stroške udeležbe na zasedanjih odbora, tako stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja kot tudi poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške v zvezi s tolmačenjem na zasedanjih, prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov ter druge stroške, povezane z organizacijo zasedanj, krije pogodbenica, ki gosti zasedanje.

Člen 10

Pododbori in posebne skupine

Odbor lahko ustanovi pododbore in posebne skupine, ki delujejo pod njegovo pristojnostjo. Ti odboru poročajo po vsakem svojem zasedanju. Odbor lahko razpusti kateri koli obstoječi pododbor ali skupino, določi ali spremeni njihove pristojnosti in naloge ali ustanovi nadaljnje pododbore ali skupine, da mu pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Ti pododbori in skupine nimajo pristojnosti odločanja.

---

Popravki

| 16.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/106

---

Popravek Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006

(
  Uradni list Evropske unije L 347 z dne 20. decembra 2013
  )

Stran 393, člen 111, odstavek 4, točka (g):

besedilo:

| „(g) | rezultati ukrepov informiranja in obveščanja javnosti o skladih, izvedenih v okviru komunikacijske strategije;“ |
| --- | --- |

„(g)

se glasi:

| „(g) | napredek pri izvajanju ukrepov na področju socialnih inovacij, kjer je primerno;“. |
| --- | --- |

„(g)

---