# Úradný vestník L 119/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.119.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 119 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5630. apríla 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.119.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 119

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5630. apríla 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2013/197/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 27. októbra 2010 o štátnej pomoci č. C 15/08 (ex N 318/07, N 319/07, N 544/07 a N 70/08), ktorú Taliansko plánuje poskytnúť spoločnosti Cantiere Navale De Poli
  [oznámené pod číslom K(2010) 7253]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/198/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 27. júna 2012 o štátnej pomoci SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) – Habidite Alonsotegi
  [oznámené pod číslom C(2012) 4194]

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2013/199/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 25. júla 2012 o štátnej pomoci SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – Diferencované daňové sadzby zavedené Írskom v oblasti leteckej dopravy
  [oznámené pod číslom C(2012) 5037]

   (
  1
  ) | 30 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2013/197/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 27. októbra 2010 o štátnej pomoci č. C 15/08 (ex N 318/07, N 319/07, N 544/07 a N 70/08), ktorú Taliansko plánuje poskytnúť spoločnosti Cantiere Navale De Poli
  [oznámené pod číslom K(2010) 7253]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 7253]

1

1

2013/198/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 27. júna 2012 o štátnej pomoci SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) – Habidite Alonsotegi
  [oznámené pod číslom C(2012) 4194]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2012) 4194]

1

9

2013/199/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 25. júla 2012 o štátnej pomoci SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – Diferencované daňové sadzby zavedené Írskom v oblasti leteckej dopravy
  [oznámené pod číslom C(2012) 5037]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2012) 5037]

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 30.4.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 119/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 27. októbra 2010

o štátnej pomoci č. C 15/08 (ex N 318/07, N 319/07, N 544/07 a N 70/08), ktorú Taliansko plánuje poskytnúť spoločnosti Cantiere Navale De Poli

[oznámené pod číslom K(2010) 7253]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2013/197/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Listami zo 6. júna 2007, z 24. septembra 2007 a zo 6. februára 2008 Taliansko informovalo o žiadostiach o predĺženie trojročnej lehoty na dodávku štyroch cisternových lodí na prepravu chemikálií (označených ako plavidlá C 241, C 242, C 243 a C 244), ktoré má postaviť talianska lodenica Cantiere Navale De Poli (ďalej len „De Poli“ alebo „lodenica“) (2). Taliansko požiadalo najmä o predĺženie dodacej lehoty o 8 mesiacov v prípade plavidla C 241, 6 mesiacov v prípade plavidla C 242, 9 mesiacov v prípade plavidla C 243 a 10 mesiacov v prípade plavidla C 244. |
| --- | --- |

(1)

Listami zo 6. júna 2007, z 24. septembra 2007 a zo 6. februára 2008 Taliansko informovalo o žiadostiach o predĺženie trojročnej lehoty na dodávku štyroch cisternových lodí na prepravu chemikálií (označených ako plavidlá C 241, C 242, C 243 a C 244), ktoré má postaviť talianska lodenica Cantiere Navale De Poli (ďalej len „De Poli“ alebo „lodenica“) (2). Taliansko požiadalo najmä o predĺženie dodacej lehoty o 8 mesiacov v prípade plavidla C 241, 6 mesiacov v prípade plavidla C 242, 9 mesiacov v prípade plavidla C 243 a 10 mesiacov v prípade plavidla C 244.

| (2) | Oznámenia sa týkali pomoci, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti De Poli v rámci talianskej schémy pomoci N 59/2004, ktorú schválila Komisia 19. mája 2004 (3) na základe nariadenia Rady (ES) č. 1177/2002 z 27. júna 2002 o dočasných ochranných opatreniach v sektore stavby lodí (4), ktoré bolo zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 502/2004 (5) (ďalej len „talianska schéma pomoci“ a „nariadenie o dočasných ochranných opatreniach“). |
| --- | --- |

(2)

Oznámenia sa týkali pomoci, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti De Poli v rámci talianskej schémy pomoci N 59/2004, ktorú schválila Komisia 19. mája 2004 (3) na základe nariadenia Rady (ES) č. 1177/2002 z 27. júna 2002 o dočasných ochranných opatreniach v sektore stavby lodí (4), ktoré bolo zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 502/2004 (5) (ďalej len „talianska schéma pomoci“ a „nariadenie o dočasných ochranných opatreniach“).

| (3) | Listami z 31. júla 2007, 31. augusta 2007, 7. septembra 2007, 12. novembra 2007 a 25. januára 2008 Taliansko poskytlo Komisii ďalšie informácie týkajúce sa týchto oznámení. |
| --- | --- |

(3)

Listami z 31. júla 2007, 31. augusta 2007, 7. septembra 2007, 12. novembra 2007 a 25. januára 2008 Taliansko poskytlo Komisii ďalšie informácie týkajúce sa týchto oznámení.

| (4) | Listom zo 16. apríla 2008 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie v zmysle článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únii (ZFEÚ) (6), pokiaľ ide o oznámené žiadosti o predĺženie. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (7). Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Listom zo 16. apríla 2008 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie v zmysle článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únii (ZFEÚ) (6), pokiaľ ide o oznámené žiadosti o predĺženie. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (7). Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili svoje pripomienky.

| (5) | Taliansko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 16. júna 2008 (ktorý bol zaevidovaný 17. júna 2008). Komisii boli doručené pripomienky spoločnosti De Poli listom tiež zo 16. júna 2008 (ktorý bol zaevidovaný 17. júna 2008). Taliansko poskytlo ďalšie informácie listom z 30. júna 2008 (ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň) a listom z 29. októbra 2008 (ktorý bol zaevidovaný 3. novembra 2008). |
| --- | --- |

(5)

Taliansko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom zo 16. júna 2008 (ktorý bol zaevidovaný 17. júna 2008). Komisii boli doručené pripomienky spoločnosti De Poli listom tiež zo 16. júna 2008 (ktorý bol zaevidovaný 17. júna 2008). Taliansko poskytlo ďalšie informácie listom z 30. júna 2008 (ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň) a listom z 29. októbra 2008 (ktorý bol zaevidovaný 3. novembra 2008).

| (6) | Listom z 15. júla 2008 (ktorý bol zaevidovaný 22. júla 2008) Taliansko požiadalo o druhé predĺženie lehoty na dodávku dvoch plavidiel, a to do 30. septembra 2008 v prípade plavidla C 242 a do 30. septembra 2008 v prípade plavidla C 244. |
| --- | --- |

(6)

Listom z 15. júla 2008 (ktorý bol zaevidovaný 22. júla 2008) Taliansko požiadalo o druhé predĺženie lehoty na dodávku dvoch plavidiel, a to do 30. septembra 2008 v prípade plavidla C 242 a do 30. septembra 2008 v prípade plavidla C 244.

| (7) | Listom z 20. januára 2009 (ktorý bol zaevidovaný 22. januára 2009) Taliansko požiadalo o tretie predĺženie dodacích lehôt, konkrétne do 31. decembra 2008 v prípade plavidla C 242 a do 28. februára 2009 v prípade plavidla C 243. Listom zo 14. apríla 2009 (ktorý bol zaevidovaný 15. apríla 2009) Taliansko požiadalo o štvrté predĺženie dodacích lehôt, konkrétne do 30. júna 2009 v prípade plavidla C 242, do 30. septembra 2009 v prípade plavidla C 243 a do 30. novembra 2009 v prípade plavidla C 244. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 20. januára 2009 (ktorý bol zaevidovaný 22. januára 2009) Taliansko požiadalo o tretie predĺženie dodacích lehôt, konkrétne do 31. decembra 2008 v prípade plavidla C 242 a do 28. februára 2009 v prípade plavidla C 243. Listom zo 14. apríla 2009 (ktorý bol zaevidovaný 15. apríla 2009) Taliansko požiadalo o štvrté predĺženie dodacích lehôt, konkrétne do 30. júna 2009 v prípade plavidla C 242, do 30. septembra 2009 v prípade plavidla C 243 a do 30. novembra 2009 v prípade plavidla C 244.

| (8) | Listom z 8. mája 2009 (ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň) Komisia požiadala Taliansko, aby poskytlo ďalšie informácie, s upomienkou zaslanou 12. júna 2009. Taliansko odpovedalo listom z 23. septembra 2009 (8), v ktorom iba informovalo Komisiu, že v prípade spoločnosti De Poli bolo začaté konkurzné konanie z dôvodu kolektívnej platobnej neschopnosti, známe ako „vyrovnacie konanie“ (9). |
| --- | --- |

(8)

Listom z 8. mája 2009 (ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň) Komisia požiadala Taliansko, aby poskytlo ďalšie informácie, s upomienkou zaslanou 12. júna 2009. Taliansko odpovedalo listom z 23. septembra 2009 (8), v ktorom iba informovalo Komisiu, že v prípade spoločnosti De Poli bolo začaté konkurzné konanie z dôvodu kolektívnej platobnej neschopnosti, známe ako „vyrovnacie konanie“ (9).

| (9) | Listom z 28. januára 2010 (ktorý bol zaevidovaný 1. februára 2010) Taliansko formálne stiahlo svoje predložené žiadosti o predĺženie týkajúce sa plavidiel C 242 a C 243 (10). |
| --- | --- |

(9)

Listom z 28. januára 2010 (ktorý bol zaevidovaný 1. februára 2010) Taliansko formálne stiahlo svoje predložené žiadosti o predĺženie týkajúce sa plavidiel C 242 a C 243 (10).

| (10) | Prostredníctvom elektronickej pošty z 2. marca 2010 Komisia požiadala Taliansko, aby objasnilo stav oznámení týkajúcich sa plavidiel C 241 a C 244. |
| --- | --- |

(10)

Prostredníctvom elektronickej pošty z 2. marca 2010 Komisia požiadala Taliansko, aby objasnilo stav oznámení týkajúcich sa plavidiel C 241 a C 244.

| (11) | Prostredníctvom elektronickej pošty z 10. júna 2010 (ktorá bola zaevidovaná 17. júna 2010) Taliansko informovalo Komisiu, že plavidlo C 241 bolo dokončené 31. augusta 2008 a dodané 3. novembra 2008 a že oznámenie žiadosti o predĺženie dodacej lehoty na toto plavidlo bolo dodržané. |
| --- | --- |

(11)

Prostredníctvom elektronickej pošty z 10. júna 2010 (ktorá bola zaevidovaná 17. júna 2010) Taliansko informovalo Komisiu, že plavidlo C 241 bolo dokončené 31. augusta 2008 a dodané 3. novembra 2008 a že oznámenie žiadosti o predĺženie dodacej lehoty na toto plavidlo bolo dodržané.

| (12) | Listom zo 16. júna 2010 (ktorý bol zaevidovaný 28. júna 2010) Taliansko formálne stiahlo žiadosti o predĺženie týkajúce sa plavidla C 244. |
| --- | --- |

(12)

Listom zo 16. júna 2010 (ktorý bol zaevidovaný 28. júna 2010) Taliansko formálne stiahlo žiadosti o predĺženie týkajúce sa plavidla C 244.

II.   SÚVISLOSTI

| (13) | Nasledujúce skutočnosti sa týkajú iba plavidla C 241, vzhľadom na to, že Taliansko stiahlo žiadosti o predĺženie týkajúce sa plavidiel C 242, C 243 a C 244. |
| --- | --- |

(13)

Nasledujúce skutočnosti sa týkajú iba plavidla C 241, vzhľadom na to, že Taliansko stiahlo žiadosti o predĺženie týkajúce sa plavidiel C 242, C 243 a C 244.

| (14) | Spoločnosť De Poli je talianska lodenica so sídlom v Pellestrine (Benátky), ktorá sa od deväťdesiatych rokov 20. storočia špecializuje na stavbu cisternových lodí na prepravu chemikálií a výrobkov. V roku 2007 pracovalo v lodenici celkove 320 pracovníkov, vrátane subdodávateľov, a jej ročný obrat bol 70 miliónov EUR. Dňa 11. februára 2010 príslušný taliansky súd potvrdil opatrenia týkajúce sa konkurzného konania proti lodenici z dôvodu platobnej neschopnosti (11). |
| --- | --- |

(14)

Spoločnosť De Poli je talianska lodenica so sídlom v Pellestrine (Benátky), ktorá sa od deväťdesiatych rokov 20. storočia špecializuje na stavbu cisternových lodí na prepravu chemikálií a výrobkov. V roku 2007 pracovalo v lodenici celkove 320 pracovníkov, vrátane subdodávateľov, a jej ročný obrat bol 70 miliónov EUR. Dňa 11. februára 2010 príslušný taliansky súd potvrdil opatrenia týkajúce sa konkurzného konania proti lodenici z dôvodu platobnej neschopnosti (11).

| (15) | Dňa 28. januára 2005 spoločnosť De Poli uzatvorila so spoločnosťou Arcotur Srl zmluvu o stavbe plavidla C 241. Podľa tejto zmluvy je plavidlo C 241 cisternovou loďou na prepravu chemikálií s týmito technickými charakteristikami: celková dĺžka 125 metrov, šírka lode na rebre 19 metrov, hrubá nosnosť 7 300 ton a rýchlosť pri 85 % maximálneho nepretržitého výkonu 15 uzlov. V zmluve o predaji bolo stanovené, že plavidlo C 241 sa má dodať kupujúcemu Arcotur Srl do 31. decembra 2007 za celkovú predajnú cenu 30 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 28. januára 2005 spoločnosť De Poli uzatvorila so spoločnosťou Arcotur Srl zmluvu o stavbe plavidla C 241. Podľa tejto zmluvy je plavidlo C 241 cisternovou loďou na prepravu chemikálií s týmito technickými charakteristikami: celková dĺžka 125 metrov, šírka lode na rebre 19 metrov, hrubá nosnosť 7 300 ton a rýchlosť pri 85 % maximálneho nepretržitého výkonu 15 uzlov. V zmluve o predaji bolo stanovené, že plavidlo C 241 sa má dodať kupujúcemu Arcotur Srl do 31. decembra 2007 za celkovú predajnú cenu 30 miliónov EUR.

| (16) | Dňa 26. mája 2006 si lodenica objednala od dodávateľa (ďalej len „dodávateľ“) prevodovku pre plavidlo, pričom objednávka, ktorú potvrdil dodávateľ, mala byť zrealizovaná do 3. septembra 2007. Podľa informácií predložených spoločnosťou De Poli bola prevodovka pre plavidlo C 241 modelom na mieru s jedinečnými vlastnosťami, ktorý sa v niekoľkých technických aspektoch líšil od štandardného modelu prevodovky, ktorý vyrába ten istý dodávateľ. |
| --- | --- |

(16)

Dňa 26. mája 2006 si lodenica objednala od dodávateľa (ďalej len „dodávateľ“) prevodovku pre plavidlo, pričom objednávka, ktorú potvrdil dodávateľ, mala byť zrealizovaná do 3. septembra 2007. Podľa informácií predložených spoločnosťou De Poli bola prevodovka pre plavidlo C 241 modelom na mieru s jedinečnými vlastnosťami, ktorý sa v niekoľkých technických aspektoch líšil od štandardného modelu prevodovky, ktorý vyrába ten istý dodávateľ.

| (17) | Dňa 6. júla 2006 spoločnosť Arcoin SpA (predtým Arcotur Srl) a spoločnosť De Poli zmenili a doplnili zmluvu podpísanú 28. januára 2005 s cieľom urobiť tieto úpravy technických špecifikácií plavidla: celková dĺžka 112 metrov, šírka na rebre 16,8 metra a hrubá nosnosť 5 300 ton, so znížením ceny na 23 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(17)

Dňa 6. júla 2006 spoločnosť Arcoin SpA (predtým Arcotur Srl) a spoločnosť De Poli zmenili a doplnili zmluvu podpísanú 28. januára 2005 s cieľom urobiť tieto úpravy technických špecifikácií plavidla: celková dĺžka 112 metrov, šírka na rebre 16,8 metra a hrubá nosnosť 5 300 ton, so znížením ceny na 23 miliónov EUR.

| (18) | Dňa 20. júla 2006, spoločnosť Arcoin SpA previedla zmluvu na plavidlo C 241 na spoločnosť Elbana di Navigazione SpA. |
| --- | --- |

(18)

Dňa 20. júla 2006, spoločnosť Arcoin SpA previedla zmluvu na plavidlo C 241 na spoločnosť Elbana di Navigazione SpA.

| (19) | Dňa 3. septembra 2007, v deň dohodnutej dodávky, nebola prevodovka objednaná 26. mája 2006 dokončená. Listom z 23. októbra 2007 dodávateľ informoval spoločnosť De Poli, že v dôsledku nedostatku surovín na trhu a následnej oneskorenej dodávky zo strany jeho subdodávateľov nemôže byť prevodovka dodaná načas. Dodávateľ potvrdil 18. januára 2008, že prevodovka bude namiesto toho dodaná vo februári 2008, t. j. o šesť mesiacov neskôr ako bola pôvodná dodacia lehota. |
| --- | --- |

(19)

Dňa 3. septembra 2007, v deň dohodnutej dodávky, nebola prevodovka objednaná 26. mája 2006 dokončená. Listom z 23. októbra 2007 dodávateľ informoval spoločnosť De Poli, že v dôsledku nedostatku surovín na trhu a následnej oneskorenej dodávky zo strany jeho subdodávateľov nemôže byť prevodovka dodaná načas. Dodávateľ potvrdil 18. januára 2008, že prevodovka bude namiesto toho dodaná vo februári 2008, t. j. o šesť mesiacov neskôr ako bola pôvodná dodacia lehota.

| (20) | Taliansko preto požiadalo o predĺženie lehoty na dodávku plavidla C 241 do 31. augusta 2008, čo predstavuje predĺženie o osem mesiacov od zmluvnej lehoty na dodávku plavidla (31. december 2007). |
| --- | --- |

(20)

Taliansko preto požiadalo o predĺženie lehoty na dodávku plavidla C 241 do 31. augusta 2008, čo predstavuje predĺženie o osem mesiacov od zmluvnej lehoty na dodávku plavidla (31. december 2007).

| (21) | Na základe doručených informácií Komisia nakoniec skonštatovala, že plavidlo C 241 bolo dodané 3. novembra 2008 (12). |
| --- | --- |

(21)

Na základe doručených informácií Komisia nakoniec skonštatovala, že plavidlo C 241 bolo dodané 3. novembra 2008 (12).

III.   POMOC

| (22) | V nariadení o dočasných ochranných opatreniach (13) sú stanovené výnimočné a dočasné opatrenia s cieľom pomôcť lodeniciam EÚ v segmentoch, ktoré utrpeli nepriaznivé následky v dôsledku nekalej hospodárskej súťaže zo strany Južnej Kórey (14). |
| --- | --- |

(22)

V nariadení o dočasných ochranných opatreniach (13) sú stanovené výnimočné a dočasné opatrenia s cieľom pomôcť lodeniciam EÚ v segmentoch, ktoré utrpeli nepriaznivé následky v dôsledku nekalej hospodárskej súťaže zo strany Južnej Kórey (14).

| (23) | V nariadení o dočasných ochranných opatreniach sa stanovuje, že priama pomoc do výšky 6 % zmluvnej hodnoty na stavbu lodí pred poskytnutím pomoci (15) v prípade stavby osobitných kategórií obchodných plavidiel (kontajnerové lode, cisternové lode na prepravu chemikálií a výrobkov a cisternové lode na prepravu kvapalného zemného plynu (16)) by sa mohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom pri splnení týchto podmienok: existovala hospodárska súťaž v prípade tej istej zmluvy zo strany juhokórejskej lodenice poskytujúcej nižšiu cenu (17), konečná zmluva bola podpísaná pred skončením účinnosti nariadenia o dočasných ochranných opatreniach (31. marec 2005) (18) a loď mala byť dodaná do troch rokov odo dňa podpísania konečnej zmluvy (19). |
| --- | --- |

(23)

V nariadení o dočasných ochranných opatreniach sa stanovuje, že priama pomoc do výšky 6 % zmluvnej hodnoty na stavbu lodí pred poskytnutím pomoci (15) v prípade stavby osobitných kategórií obchodných plavidiel (kontajnerové lode, cisternové lode na prepravu chemikálií a výrobkov a cisternové lode na prepravu kvapalného zemného plynu (16)) by sa mohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom pri splnení týchto podmienok: existovala hospodárska súťaž v prípade tej istej zmluvy zo strany juhokórejskej lodenice poskytujúcej nižšiu cenu (17), konečná zmluva bola podpísaná pred skončením účinnosti nariadenia o dočasných ochranných opatreniach (31. marec 2005) (18) a loď mala byť dodaná do troch rokov odo dňa podpísania konečnej zmluvy (19).

| (24) | Článok 2 ods. 4 nariadenia o dočasných ochranných opatreniach povolil Komisii schváliť predĺženie trojročnej lehoty dodávky, ak sa to považuje za odôvodnené „na základe technickej náročnosti individuálneho príslušného projektu na stavbu lodí alebo na základe zdržaní vyplývajúcich z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“. |
| --- | --- |

(24)

Článok 2 ods. 4 nariadenia o dočasných ochranných opatreniach povolil Komisii schváliť predĺženie trojročnej lehoty dodávky, ak sa to považuje za odôvodnené „na základe technickej náročnosti individuálneho príslušného projektu na stavbu lodí alebo na základe zdržaní vyplývajúcich z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“.

| (25) | V máji 2004 Komisia schválila na základe nariadenia o dočasných ochranných opatreniach taliansku schému pomoci, v rámci ktorej bola sprístupnená pomoc na stavbu lodí (20) na základe podmienok zodpovedajúcich podmienkam stanoveným v nariadení o dočasných ochranných opatreniach. V talianskej schéme pomoci sa stanovuje najmä to, že pomoc do výšky 6 % hodnoty zmluvy pred poskytnutím pomoci je možné poskytnúť v prospech lodí dodaných do troch rokov odo dňa podpísania konečnej zmluvy a predĺženie tejto lehoty je možné povoliť iba vtedy, ak to Komisia považuje za odôvodnené „na základe technickej náročnosti individuálneho príslušného projektu na stavbu lodí alebo na základe zdržaní vyplývajúcich z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“ (bod 29 talianskej schémy pomoci). |
| --- | --- |

(25)

V máji 2004 Komisia schválila na základe nariadenia o dočasných ochranných opatreniach taliansku schému pomoci, v rámci ktorej bola sprístupnená pomoc na stavbu lodí (20) na základe podmienok zodpovedajúcich podmienkam stanoveným v nariadení o dočasných ochranných opatreniach. V talianskej schéme pomoci sa stanovuje najmä to, že pomoc do výšky 6 % hodnoty zmluvy pred poskytnutím pomoci je možné poskytnúť v prospech lodí dodaných do troch rokov odo dňa podpísania konečnej zmluvy a predĺženie tejto lehoty je možné povoliť iba vtedy, ak to Komisia považuje za odôvodnené „na základe technickej náročnosti individuálneho príslušného projektu na stavbu lodí alebo na základe zdržaní vyplývajúcich z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“ (bod 29 talianskej schémy pomoci).

| (26) | Dňa 31. januára 2005 spoločnosť De Poli požiadala talianske orgány na základe talianskej schémy pomoci o pomoc na stavbu plavidla C 241 vo výške 1,3 milióna EUR. |
| --- | --- |

(26)

Dňa 31. januára 2005 spoločnosť De Poli požiadala talianske orgány na základe talianskej schémy pomoci o pomoc na stavbu plavidla C 241 vo výške 1,3 milióna EUR.

| (27) | Dňa 25. januára 2008 spoločnosť De Poli požiadala talianske orgány o predĺženie lehoty na dodávku plavidla C 241 z 31. decembra 2007 do 31. augusta 2008. |
| --- | --- |

(27)

Dňa 25. januára 2008 spoločnosť De Poli požiadala talianske orgány o predĺženie lehoty na dodávku plavidla C 241 z 31. decembra 2007 do 31. augusta 2008.

| (28) | Talianske orgány potvrdili, že pomoc nebola vyplatená. Okrem toho uviedli, že na základe rozhodnutia Komisie z 21. októbra 2008 (21), v ktorom Komisia nepovažovala zvýšenie rozpočtu talianskej schémy pomoci o 10 miliónov EUR za prípustné, nie sú v súčasnosti k dispozícii žiadne finančné prostriedky na poskytnutie tejto pomoci. |
| --- | --- |

(28)

Talianske orgány potvrdili, že pomoc nebola vyplatená. Okrem toho uviedli, že na základe rozhodnutia Komisie z 21. októbra 2008 (21), v ktorom Komisia nepovažovala zvýšenie rozpočtu talianskej schémy pomoci o 10 miliónov EUR za prípustné, nie sú v súčasnosti k dispozícii žiadne finančné prostriedky na poskytnutie tejto pomoci.

IV.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

| (29) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, že okolnosti, ktoré uviedli talianske orgány a spoločnosť De Poli, aby odôvodnili oneskorenie dodávky plavidla C 241 (ako aj plavidiel C 242, C 243 a C 244, ktoré nie sú predmetom tohto posúdenia), možno označiť za „zdržania vyplývajúce z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“ v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(29)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, že okolnosti, ktoré uviedli talianske orgány a spoločnosť De Poli, aby odôvodnili oneskorenie dodávky plavidla C 241 (ako aj plavidiel C 242, C 243 a C 244, ktoré nie sú predmetom tohto posúdenia), možno označiť za „zdržania vyplývajúce z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“ v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci.

| (30) | Hoci sa pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkali štyroch plavidiel (C 241, C 242, C 243 a C 244), sú naďalej platné pre posúdenie samotného plavidla C 241. |
| --- | --- |

(30)

Hoci sa pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkali štyroch plavidiel (C 241, C 242, C 243 a C 244), sú naďalej platné pre posúdenie samotného plavidla C 241.

| (31) | Komisia vo svojom rozhodnutí mala predovšetkým pochybnosti o tom, či zmluvy podpísané so spoločnosťou Arcoin SpA boli konečnými zmluvami alebo či pre spoločnosť De Poli predstavovali spôsob, ako zabezpečiť zmluvy s cieľom dodržať konečný termín k získaniu pomoci na stavbu lodí, s cieľom hľadať pre lode konečných kupujúcich neskôr. |
| --- | --- |

(31)

Komisia vo svojom rozhodnutí mala predovšetkým pochybnosti o tom, či zmluvy podpísané so spoločnosťou Arcoin SpA boli konečnými zmluvami alebo či pre spoločnosť De Poli predstavovali spôsob, ako zabezpečiť zmluvy s cieľom dodržať konečný termín k získaniu pomoci na stavbu lodí, s cieľom hľadať pre lode konečných kupujúcich neskôr.

| (32) | Komisia mala zároveň pochybnosti o tom, či samotný prevod zmlúv o predaji medzi vlastníkmi lodí nebol ďalším dôvodom oneskorenia dodávky. |
| --- | --- |

(32)

Komisia mala zároveň pochybnosti o tom, či samotný prevod zmlúv o predaji medzi vlastníkmi lodí nebol ďalším dôvodom oneskorenia dodávky.

| (33) | Komisia sa okrem toho domnievala, že spoločnosť De Poli mohla prijať viac objednávok, ako jej umožňovala vlastná výrobná kapacita, keďže počas obdobia 2005 – 2008 lodenica plánovala postaviť 18 plavidiel, pričom polovica z nich mala byť postavená na jej dvoch hlavných sklzoch a druhá polovica mala byť postavená v menšej lodenici. |
| --- | --- |

(33)

Komisia sa okrem toho domnievala, že spoločnosť De Poli mohla prijať viac objednávok, ako jej umožňovala vlastná výrobná kapacita, keďže počas obdobia 2005 – 2008 lodenica plánovala postaviť 18 plavidiel, pričom polovica z nich mala byť postavená na jej dvoch hlavných sklzoch a druhá polovica mala byť postavená v menšej lodenici.

| (34) | Nakoniec Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či údajné oneskorenia dodávky základných súčiastok boli naozaj nepredvídateľné, ako tvrdilo Taliansko, alebo či mohli predstavovať normálne obchodné riziká, s ktorými by lodenica vedomá si svojej zodpovednosti mala počítať vo svojom pláne výroby. Komisia bola najmä toho názoru, že spoločnosť De Poli mohla zvýšiť riziko oneskorenia dodávok tým, že niektoré súčiastky plavidiel objednala príliš neskoro. |
| --- | --- |

(34)

Nakoniec Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či údajné oneskorenia dodávky základných súčiastok boli naozaj nepredvídateľné, ako tvrdilo Taliansko, alebo či mohli predstavovať normálne obchodné riziká, s ktorými by lodenica vedomá si svojej zodpovednosti mala počítať vo svojom pláne výroby. Komisia bola najmä toho názoru, že spoločnosť De Poli mohla zvýšiť riziko oneskorenia dodávok tým, že niektoré súčiastky plavidiel objednala príliš neskoro.

| (35) | Pokiaľ ide o plavidlo C 241, talianske orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania zo 16. júna 2008 tvrdia, že spoločnosť De Poli bola schopná dodať plavidlo v priebehu 36 mesiacov odo dňa podpísania zmluvy o predaji. Jediným dôvodom zdržania dodávky bola oneskorená dodávka prevodovky dodávateľom, čo je skutočnosť, ktorú Taliansko označuje za podstatnú, výnimočnú, nepredvídateľnú a mimo podniku v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(35)

Pokiaľ ide o plavidlo C 241, talianske orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania zo 16. júna 2008 tvrdia, že spoločnosť De Poli bola schopná dodať plavidlo v priebehu 36 mesiacov odo dňa podpísania zmluvy o predaji. Jediným dôvodom zdržania dodávky bola oneskorená dodávka prevodovky dodávateľom, čo je skutočnosť, ktorú Taliansko označuje za podstatnú, výnimočnú, nepredvídateľnú a mimo podniku v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci.

| (36) | Spoločnosť De Poli vo svojom podaní z toho istého dňa tvrdí, že skutočnosť, že lodenica aj spoločnosť Arcoin SpA patria príslušníkom rodiny De Poli, nie je dostatočná na spochybnenie pravosti zmluvy, ktorá bola podpísaná 28. januára 2005. Toto tvrdenie podporili talianske orgány, ktoré zdôrazňujú, že v čase podpísania zmluvy na plavidlo C 241 neexistovali žiadne priame vlastnícke vzťahy medzi lodenicou a spoločnosťou Arcoin SpA (okrem skutočnosti, že spoločnosť Arcoin SpA vlastnili príslušníci rodiny De Poli, ale nie úplne tí istí, ktorí vlastnili podiely v spoločnosti De Poli). |
| --- | --- |

(36)

Spoločnosť De Poli vo svojom podaní z toho istého dňa tvrdí, že skutočnosť, že lodenica aj spoločnosť Arcoin SpA patria príslušníkom rodiny De Poli, nie je dostatočná na spochybnenie pravosti zmluvy, ktorá bola podpísaná 28. januára 2005. Toto tvrdenie podporili talianske orgány, ktoré zdôrazňujú, že v čase podpísania zmluvy na plavidlo C 241 neexistovali žiadne priame vlastnícke vzťahy medzi lodenicou a spoločnosťou Arcoin SpA (okrem skutočnosti, že spoločnosť Arcoin SpA vlastnili príslušníci rodiny De Poli, ale nie úplne tí istí, ktorí vlastnili podiely v spoločnosti De Poli).

| (37) | V súvislosti s uvedenými skutočnosťami spoločnosť De Poli tvrdí, že prax prevádzať zmluvy o predaji počas stavby plavidiel alebo dokonca po dokončení práce nie je v odvetví stavby lodí nezvyčajné. |
| --- | --- |

(37)

V súvislosti s uvedenými skutočnosťami spoločnosť De Poli tvrdí, že prax prevádzať zmluvy o predaji počas stavby plavidiel alebo dokonca po dokončení práce nie je v odvetví stavby lodí nezvyčajné.

| (38) | Pokiaľ ide o harmonogram prác na plavidle C 241, spoločnosť De Poli poznamenáva, že v dôsledku technickej náročnosti projektov stavby lodí je bežnou praxou, že sa práca začína niekoľko mesiacov po uzatvorení zmlúv o predaji. Lodenica tvrdí, že je bežné, že medzi podpísaním zmluvy a skutočným začatím prác uplynie určité časové obdobie nevyhnutné na prípravné činnosti, medzi ktoré patrí vypracovanie technického projektu a uskutočnenie rokovaní s rôznymi dodávateľmi. |
| --- | --- |

(38)

Pokiaľ ide o harmonogram prác na plavidle C 241, spoločnosť De Poli poznamenáva, že v dôsledku technickej náročnosti projektov stavby lodí je bežnou praxou, že sa práca začína niekoľko mesiacov po uzatvorení zmlúv o predaji. Lodenica tvrdí, že je bežné, že medzi podpísaním zmluvy a skutočným začatím prác uplynie určité časové obdobie nevyhnutné na prípravné činnosti, medzi ktoré patrí vypracovanie technického projektu a uskutočnenie rokovaní s rôznymi dodávateľmi.

| (39) | Podľa pôvodného pracovného programu, ktorý predložila spoločnosť De Poli talianskym orgánom (22), sa stavba plavidla C 241 mala podľa plánu začať v prvom štvrťroku 2006 a s jeho dodaním sa počítalo v prvej polovici roka 2007. Podľa prepracovaného pracovného programu sa však práca na plavidle C 241 mala podľa plánu začať 28. septembra 2006 na „Scalo Sud“ (jeden z dvoch sklzov lodenice). |
| --- | --- |

(39)

Podľa pôvodného pracovného programu, ktorý predložila spoločnosť De Poli talianskym orgánom (22), sa stavba plavidla C 241 mala podľa plánu začať v prvom štvrťroku 2006 a s jeho dodaním sa počítalo v prvej polovici roka 2007. Podľa prepracovaného pracovného programu sa však práca na plavidle C 241 mala podľa plánu začať 28. septembra 2006 na „Scalo Sud“ (jeden z dvoch sklzov lodenice).

| (40) | Podľa spoločnosti De Poli dodávka prevodovky predstavuje dôležitú etapu stavby plavidla – po nej nasleduje zmontovanie prevodovky s motorom, nastavenie lodnej vrtule a dokončenie trupu lode. Rôzne montážne a prípravné/stavebné činnosti sa môžu vykonať až po nainštalovaní prevodovky. Spoločnosť De Poli tvrdí, že nie je bežnou praxou vopred objednávať dodávku súčiastok, akou je prevodovka, aby sa predišlo nákladom na skladovanie a zálohovej platbe, a zdôrazňuje, že dodávateľ, s ktorým uzatvorila zmluvu, je v tomto odvetví lídrom s preukázanými skúsenosťami, teda neexistoval žiadny dôvod obávať sa, že by prevodovka nebola dodaná načas. |
| --- | --- |

(40)

Podľa spoločnosti De Poli dodávka prevodovky predstavuje dôležitú etapu stavby plavidla – po nej nasleduje zmontovanie prevodovky s motorom, nastavenie lodnej vrtule a dokončenie trupu lode. Rôzne montážne a prípravné/stavebné činnosti sa môžu vykonať až po nainštalovaní prevodovky. Spoločnosť De Poli tvrdí, že nie je bežnou praxou vopred objednávať dodávku súčiastok, akou je prevodovka, aby sa predišlo nákladom na skladovanie a zálohovej platbe, a zdôrazňuje, že dodávateľ, s ktorým uzatvorila zmluvu, je v tomto odvetví lídrom s preukázanými skúsenosťami, teda neexistoval žiadny dôvod obávať sa, že by prevodovka nebola dodaná načas.

| (41) | Spoločnosť De Poli trvá na tom, že bola schopná dodať 18 plavidiel objednaných počas obdobia rokov 2005 – 2008 včas, pretože celková hrubá nosnosť týkajúca sa týchto objednávok predstavovala 10 000 ton za rok, zatiaľ čo ročná kapacita lodenice v minulosti bola viac ako 12 000 ton za rok. Okrem toho zdôraznila, že 9 z 18 plavidiel objednaných počas tohto obdobia boli malé plavidlá (s celkovými dĺžkami 20 metrov a hrubými nosnosťami 25 ton), pričom iba zvyšných 9 plavidiel malo tú istú veľkosť ako plavidlo C 241. Podľa spoločnosti De Poli to svedčí o tom, že lodenica bola schopná splniť všetky objednávky, ktoré prijala, v stanovených lehotách a neprijala objednávky presahujúce jej výrobnú kapacitu. |
| --- | --- |

(41)

Spoločnosť De Poli trvá na tom, že bola schopná dodať 18 plavidiel objednaných počas obdobia rokov 2005 – 2008 včas, pretože celková hrubá nosnosť týkajúca sa týchto objednávok predstavovala 10 000 ton za rok, zatiaľ čo ročná kapacita lodenice v minulosti bola viac ako 12 000 ton za rok. Okrem toho zdôraznila, že 9 z 18 plavidiel objednaných počas tohto obdobia boli malé plavidlá (s celkovými dĺžkami 20 metrov a hrubými nosnosťami 25 ton), pričom iba zvyšných 9 plavidiel malo tú istú veľkosť ako plavidlo C 241. Podľa spoločnosti De Poli to svedčí o tom, že lodenica bola schopná splniť všetky objednávky, ktoré prijala, v stanovených lehotách a neprijala objednávky presahujúce jej výrobnú kapacitu.

| (42) | Spoločnosť De Poli ďalej uvádza, že Komisia v minulosti pri niekoľkých príležitostiach – rovnako v prípade samotnej spoločnosti De Poli – schválila žiadosti o predĺžení dodacích lehôt v dôsledku oneskorenej dodávky hlavných komponentov. |
| --- | --- |

(42)

Spoločnosť De Poli ďalej uvádza, že Komisia v minulosti pri niekoľkých príležitostiach – rovnako v prípade samotnej spoločnosti De Poli – schválila žiadosti o predĺžení dodacích lehôt v dôsledku oneskorenej dodávky hlavných komponentov.

VI.   POSÚDENIE

| (43) | Na úvod je potrebné uviesť, že vzhľadom na to, že Taliansko formálne stiahlo oznámenia pozostávajúce zo žiadostí o predĺženie lehôt na dodávku plavidiel C 242, C 243 a C 244, a skutočnosť, že neboli vyplatené žiadne peňažné prostriedky, konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa žiadostí, ktoré predložilo Taliansko v súvislosti s uvedenými troma plavidlami, je bezpredmetné a bude ukončené bez potreby akéhokoľvek posúdenia. |
| --- | --- |

(43)

Na úvod je potrebné uviesť, že vzhľadom na to, že Taliansko formálne stiahlo oznámenia pozostávajúce zo žiadostí o predĺženie lehôt na dodávku plavidiel C 242, C 243 a C 244, a skutočnosť, že neboli vyplatené žiadne peňažné prostriedky, konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa žiadostí, ktoré predložilo Taliansko v súvislosti s uvedenými troma plavidlami, je bezpredmetné a bude ukončené bez potreby akéhokoľvek posúdenia.

| (44) | Toto posúdenie sa preto týka iba plavidla C 241 a akékoľvek odkazy na plavidlá C 242, C 243 a C 244 sa budú uvádzať iba v rozsahu, ktorý sa týka tohto posúdenia. |
| --- | --- |

(44)

Toto posúdenie sa preto týka iba plavidla C 241 a akékoľvek odkazy na plavidlá C 242, C 243 a C 244 sa budú uvádzať iba v rozsahu, ktorý sa týka tohto posúdenia.

| (45) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa preto stanovujú kumulatívne podmienky, na základe ktorých sa štátne opatrenie označuje za štátnu pomoc: opatrenie predstavuje selektívnu výhodu, zahŕňa štátne zdroje, vytvára účinky narušujúce hospodársku súťaž a má negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(45)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa preto stanovujú kumulatívne podmienky, na základe ktorých sa štátne opatrenie označuje za štátnu pomoc: opatrenie predstavuje selektívnu výhodu, zahŕňa štátne zdroje, vytvára účinky narušujúce hospodársku súťaž a má negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (46) | Je nesporné, že opatrenie, ktoré Taliansko plánuje uskutočniť na podporu stavby plavidla C 241 spoločnosťou De Poli a ktoré pozostáva z finančného príspevku do výšky 6 % hodnoty zmluvy pred poskytnutím pomoci (približne 1,3 milióna EUR), predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Opatrenie je financované talianskou vládou. Peňažné prostriedky predstavujú výhodu pre spoločnosť De Poli, keďže sú určené na pokrytie nákladov, ktoré obvykle znáša lodenica pri stavbe lode. Opatrenie je selektívne, pretože má z neho prospech iba spoločnosť De Poli, a keďže posilňuje postavenie spoločnosti De Poli voči jej európskym konkurentom, má potenciál narušiť hospodársku súťaž na európskom trhu stavby lodí a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(46)

Je nesporné, že opatrenie, ktoré Taliansko plánuje uskutočniť na podporu stavby plavidla C 241 spoločnosťou De Poli a ktoré pozostáva z finančného príspevku do výšky 6 % hodnoty zmluvy pred poskytnutím pomoci (približne 1,3 milióna EUR), predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Opatrenie je financované talianskou vládou. Peňažné prostriedky predstavujú výhodu pre spoločnosť De Poli, keďže sú určené na pokrytie nákladov, ktoré obvykle znáša lodenica pri stavbe lode. Opatrenie je selektívne, pretože má z neho prospech iba spoločnosť De Poli, a keďže posilňuje postavenie spoločnosti De Poli voči jej európskym konkurentom, má potenciál narušiť hospodársku súťaž na európskom trhu stavby lodí a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (47) | Dva aspekty posudzovanej veci vyvolali u Komisie pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci určenej spoločnosti De Poli s vnútorným trhom. V bode 29 talianskej schémy pomoci sa stanovuje, že pomoc sa môže poskytnúť iba v prípade plavidiel dodaných do troch rokov odo dňa podpísania konečnej zmluvy a v bode 33 sa stanovuje, že konečné zmluvy musia byť podpísané pred skončením účinnosti nariadenia o dočasných ochranných opatreniach (t. j. do 31. marca 2005). |
| --- | --- |

(47)

Dva aspekty posudzovanej veci vyvolali u Komisie pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci určenej spoločnosti De Poli s vnútorným trhom. V bode 29 talianskej schémy pomoci sa stanovuje, že pomoc sa môže poskytnúť iba v prípade plavidiel dodaných do troch rokov odo dňa podpísania konečnej zmluvy a v bode 33 sa stanovuje, že konečné zmluvy musia byť podpísané pred skončením účinnosti nariadenia o dočasných ochranných opatreniach (t. j. do 31. marca 2005).

| (48) | Pokiaľ ide o druhý bod, talianske orgány vysvetlili, že prevod zmlúv medzi vlastníkmi lodí po skončení účinnosti nariadenia o dočasných ochranných opatreniach nemožno vykladať tak, že to znamená, že pôvodná zmluva na plavidlo C 241, podpísaná 28. januára 2005, nebola „konečnou zmluvou“ v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o druhý bod, talianske orgány vysvetlili, že prevod zmlúv medzi vlastníkmi lodí po skončení účinnosti nariadenia o dočasných ochranných opatreniach nemožno vykladať tak, že to znamená, že pôvodná zmluva na plavidlo C 241, podpísaná 28. januára 2005, nebola „konečnou zmluvou“ v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci.

| (49) | Komisia uznáva, že sa zdá, že prevod zmluvy na tretiu stranu je v odvetví stavby lodí bežnou praxou. Napríklad v predchádzajúcom rozhodnutí (23), ktoré sa tiež týka predĺženia trojročnej lehoty na dodávku dvoch lodí, Komisia dospela k záveru, že napriek prevodu zmlúv je možné prvú zmluvu považovať za konečnú, pretože druh výrobku zostal rovnaký a nový vlastník prevzal práva a povinnosti od predchádzajúceho vlastníka. V tomto prípade Komisia preto dospela k záveru, že prevod vlastníctva sám o sebe nezmenil povahy zmlúv, a teda ani ich oprávnenosť na pomoc. |
| --- | --- |

(49)

Komisia uznáva, že sa zdá, že prevod zmluvy na tretiu stranu je v odvetví stavby lodí bežnou praxou. Napríklad v predchádzajúcom rozhodnutí (23), ktoré sa tiež týka predĺženia trojročnej lehoty na dodávku dvoch lodí, Komisia dospela k záveru, že napriek prevodu zmlúv je možné prvú zmluvu považovať za konečnú, pretože druh výrobku zostal rovnaký a nový vlastník prevzal práva a povinnosti od predchádzajúceho vlastníka. V tomto prípade Komisia preto dospela k záveru, že prevod vlastníctva sám o sebe nezmenil povahy zmlúv, a teda ani ich oprávnenosť na pomoc.

| (50) | Takisto v tomto prípade prevod zmluvy medzi vlastníkmi lodí nezahŕňal zmenu druhu výrobku ani povahy zmluvy a nový vlastník v podstate prevzal rovnaké práva a povinnosti ako pôvodná zmluvná strana. V zmysle uvedeného Komisia zastáva názor, že pôvodná zmluva sa môže považovať za konečnú, a teda oprávnenú na získanie pomoci na základe talianskej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(50)

Takisto v tomto prípade prevod zmluvy medzi vlastníkmi lodí nezahŕňal zmenu druhu výrobku ani povahy zmluvy a nový vlastník v podstate prevzal rovnaké práva a povinnosti ako pôvodná zmluvná strana. V zmysle uvedeného Komisia zastáva názor, že pôvodná zmluva sa môže považovať za konečnú, a teda oprávnenú na získanie pomoci na základe talianskej schémy pomoci.

| (51) | Pokiaľ ide o pochybnosti vyjadrené v súvislosti s podmienkami predĺženia trojročnej dodacej lehoty, v talianskej schéme pomoci sa stanovuje, že Komisia môže schváliť predĺženie vtedy, ak je to odôvodnené „na základe technickej náročnosti individuálneho príslušného projektu na stavbu lodí alebo na základe zdržaní vyplývajúcich z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“. |
| --- | --- |

(51)

Pokiaľ ide o pochybnosti vyjadrené v súvislosti s podmienkami predĺženia trojročnej dodacej lehoty, v talianskej schéme pomoci sa stanovuje, že Komisia môže schváliť predĺženie vtedy, ak je to odôvodnené „na základe technickej náročnosti individuálneho príslušného projektu na stavbu lodí alebo na základe zdržaní vyplývajúcich z nečakaných značných a obhájiteľných narušení pracovného programu lodenice, ktoré možno pripísať výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré vznikli mimo podniku“.

| (52) | Komisia musí preto posúdiť, či talianske orgány uspokojivo preukázali, že v prípade oneskorení dodávky plavidla C 241 boli splnené podmienky na udelenie výnimky stanovenej v talianskej schéme pomoci. |
| --- | --- |

(52)

Komisia musí preto posúdiť, či talianske orgány uspokojivo preukázali, že v prípade oneskorení dodávky plavidla C 241 boli splnené podmienky na udelenie výnimky stanovenej v talianskej schéme pomoci.

| (53) | Komisia skôr, ako posúdi podania Talianska, na úvod uvádza, že v rozsudku vo veci Astilleros Zamacona zo 16. marca 2004 (24) Všeobecný súd Európskej únie rozhodol, že ustanovenie (týkajúce sa výnimočných okolností), ktorým sa zavádza systém, ktorý predstavuje výnimku zo zásad stanovených v prvom pododseku uvedeného ustanovenia (trojročná lehota), si vyžaduje „reštriktívny výklad“. Podľa súdu výraz „výnimočné okolnosti“ v ustanovení svedčí o tom, že zákonodarný orgán Spoločenstva chcel, aby sa jeho uplatňovanie obmedzilo na veľmi osobitné prípady. Súd preto rozhodol, že je na príslušnom členskom štáte, aby preukázal, že údajné výnimočné okolnosti predstavovali dostatočné narušenie, ktoré ovplyvnilo pracovný program lodenice a spôsobilo oneskorenie dodávky plavidla, a to stanovením príčinnej súvislosti medzi týmito dvoma udalosťami. |
| --- | --- |

(53)

Komisia skôr, ako posúdi podania Talianska, na úvod uvádza, že v rozsudku vo veci Astilleros Zamacona zo 16. marca 2004 (24) Všeobecný súd Európskej únie rozhodol, že ustanovenie (týkajúce sa výnimočných okolností), ktorým sa zavádza systém, ktorý predstavuje výnimku zo zásad stanovených v prvom pododseku uvedeného ustanovenia (trojročná lehota), si vyžaduje „reštriktívny výklad“. Podľa súdu výraz „výnimočné okolnosti“ v ustanovení svedčí o tom, že zákonodarný orgán Spoločenstva chcel, aby sa jeho uplatňovanie obmedzilo na veľmi osobitné prípady. Súd preto rozhodol, že je na príslušnom členskom štáte, aby preukázal, že údajné výnimočné okolnosti predstavovali dostatočné narušenie, ktoré ovplyvnilo pracovný program lodenice a spôsobilo oneskorenie dodávky plavidla, a to stanovením príčinnej súvislosti medzi týmito dvoma udalosťami.

| (54) | Talianske orgány tvrdia, že oneskorenie dodávky plavidla C 241 je dôsledkom oneskorenia (6 mesiacov) dodávky prevodovky a následného oneskorenia montážnych činností o jeden mesiac. Komisia poznamenáva, že je to jediný dôvod zdržania, ktorý uviedlo Taliansko; najmä žiadosť o predĺženie sa netýka nových špecifikácií vyplývajúcich z prevodu zmluvy. |
| --- | --- |

(54)

Talianske orgány tvrdia, že oneskorenie dodávky plavidla C 241 je dôsledkom oneskorenia (6 mesiacov) dodávky prevodovky a následného oneskorenia montážnych činností o jeden mesiac. Komisia poznamenáva, že je to jediný dôvod zdržania, ktorý uviedlo Taliansko; najmä žiadosť o predĺženie sa netýka nových špecifikácií vyplývajúcich z prevodu zmluvy.

| (55) | Podľa ustálenej praxe Komisie (25) podmienka stanovujúca, že okolnosti musia byť „výnimočné“, vylučuje bežné alebo minimálne obvyklé udalosti, s ktorými mala lodenica logicky počítať vo svojom pracovnom programe. Dlhé zdržania dodávky rozhodujúcich súčiastok sa môžu považovať za výnimočné, ale menšie zdržania sa v tak dlhých a zložitých procesoch, medzi ktoré patria projekty stavby lodí, nutne nepovažujú za výnimočné. Okrem toho z hľadiska reštriktívneho výkladu, ktorý sa má použiť v prípade výnimky, Komisia dôkladne posudzuje, či existujú náznaky toho, že príslušná lodenica mohla očakávať tieto zdržania, zabrániť im alebo prinajmenšom ich zmierniť, pričom napríklad preskúmala načasovanie objednávok, pokiaľ ide o príslušný pracovný program. Podmienka, že udalosť musí byť nepredvídateľná, vylučuje akýkoľvek faktor, ktorý by strany mohli logicky očakávať. |
| --- | --- |

(55)

Podľa ustálenej praxe Komisie (25) podmienka stanovujúca, že okolnosti musia byť „výnimočné“, vylučuje bežné alebo minimálne obvyklé udalosti, s ktorými mala lodenica logicky počítať vo svojom pracovnom programe. Dlhé zdržania dodávky rozhodujúcich súčiastok sa môžu považovať za výnimočné, ale menšie zdržania sa v tak dlhých a zložitých procesoch, medzi ktoré patria projekty stavby lodí, nutne nepovažujú za výnimočné. Okrem toho z hľadiska reštriktívneho výkladu, ktorý sa má použiť v prípade výnimky, Komisia dôkladne posudzuje, či existujú náznaky toho, že príslušná lodenica mohla očakávať tieto zdržania, zabrániť im alebo prinajmenšom ich zmierniť, pričom napríklad preskúmala načasovanie objednávok, pokiaľ ide o príslušný pracovný program. Podmienka, že udalosť musí byť nepredvídateľná, vylučuje akýkoľvek faktor, ktorý by strany mohli logicky očakávať.

| (56) | Komisia uznáva, že môže existovať príčinná súvislosť medzi oneskorenou dodávkou rozhodujúcich súčiastok na výrobu plavidla a žiadosťou o predĺženie dodacej lehoty (26). Vzhľadom na osobitnú situáciu tohto prípadu však Komisia pochybuje najmä o existencii údajných výnimočných a nepredvídateľných okolností: zdá sa, že v tomto prípade neexistujú skutočnosti vedúce k záveru, že spôsobené zdržanie je v súlade s podmienkami stanovenými v bode 29 talianskej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(56)

Komisia uznáva, že môže existovať príčinná súvislosť medzi oneskorenou dodávkou rozhodujúcich súčiastok na výrobu plavidla a žiadosťou o predĺženie dodacej lehoty (26). Vzhľadom na osobitnú situáciu tohto prípadu však Komisia pochybuje najmä o existencii údajných výnimočných a nepredvídateľných okolností: zdá sa, že v tomto prípade neexistujú skutočnosti vedúce k záveru, že spôsobené zdržanie je v súlade s podmienkami stanovenými v bode 29 talianskej schémy pomoci.

| (57) | Ako už bolo uvedené, Komisia už v minulosti uznala, že dlhé zdržanie dodávky rozhodujúcich súčiastok by sa mohlo považovať za výnimočné. Žiadosť o predĺženie sa však musí vždy posudzovať vzhľadom na osobitné okolnosti každého prípadu. Keďže spoločnosť De Poli narazila na ten istý druh narušenia pri niekoľkých príležitostiach (nielenže predložila podobné žiadosti o predĺženie už v minulosti (27), ale predmetom žiadostí o predĺženie boli aj ďalšie tri zmluvy, ktoré boli podpísané v ten istý deň ako zmluva na plavidlo C 241 – pozri odôvodnenia 1, 6 a 7), Komisia dospela k záveru, že takéto zdržania sa už nemôžu považovať za skutočne výnimočné. Keďže sa vyskytli opakovane, narušenia vyplývajúce z takýchto opakovaných zdržaní sa nemôžu považovať za úplne nepredvídateľné. |
| --- | --- |

(57)

Ako už bolo uvedené, Komisia už v minulosti uznala, že dlhé zdržanie dodávky rozhodujúcich súčiastok by sa mohlo považovať za výnimočné. Žiadosť o predĺženie sa však musí vždy posudzovať vzhľadom na osobitné okolnosti každého prípadu. Keďže spoločnosť De Poli narazila na ten istý druh narušenia pri niekoľkých príležitostiach (nielenže predložila podobné žiadosti o predĺženie už v minulosti (27), ale predmetom žiadostí o predĺženie boli aj ďalšie tri zmluvy, ktoré boli podpísané v ten istý deň ako zmluva na plavidlo C 241 – pozri odôvodnenia 1, 6 a 7), Komisia dospela k záveru, že takéto zdržania sa už nemôžu považovať za skutočne výnimočné. Keďže sa vyskytli opakovane, narušenia vyplývajúce z takýchto opakovaných zdržaní sa nemôžu považovať za úplne nepredvídateľné.

| (58) | Zdá sa, že vzhľadom na tieto narušenia v minulosti spoločnosť De Poli v skutočnosti nekonala pri plánovaní svojej výroby opatrne. |
| --- | --- |

(58)

Zdá sa, že vzhľadom na tieto narušenia v minulosti spoločnosť De Poli v skutočnosti nekonala pri plánovaní svojej výroby opatrne.

| (59) | V pôvodnom pracovnom programe bol začiatok výroby plavidla C 241 naplánovaný na prvý štvrťrok 2006, pričom dodávka bola naplánovaná na druhú polovicu roka 2007, teda čas na realizáciu bol medzi 15 a 24 mesiacmi. |
| --- | --- |

(59)

V pôvodnom pracovnom programe bol začiatok výroby plavidla C 241 naplánovaný na prvý štvrťrok 2006, pričom dodávka bola naplánovaná na druhú polovicu roka 2007, teda čas na realizáciu bol medzi 15 a 24 mesiacmi.

| (60) | Podľa prepracovaného pracovného programu sa však výroba mala začať až 28. septembra 2006 a dodávka plavidla sa mala uskutočniť 30. decembra 2007, čo je iba jeden mesiac pred konečnou dodacou lehotou 28. januára 2008. Táto zmena v plánovaní spôsobila, že na výrobu plavidla podľa podmienok zmluvy bolo vyčlenených iba 15 mesiacov. Podľa informácií, ktoré poskytlo Taliansko, sa pri plánovaní výroby plavidiel toho istého typu alebo dokonca menších plavidiel na tom istom „Scalo Sud“ (t. j. plavidlá C 229 a C 240) počítalo s dĺžkou trvania 22 mesiacov (plavidlo C 229) a 20 mesiacov (plavidlo C 240) od začatia výroby po dodávku. |
| --- | --- |

(60)

Podľa prepracovaného pracovného programu sa však výroba mala začať až 28. septembra 2006 a dodávka plavidla sa mala uskutočniť 30. decembra 2007, čo je iba jeden mesiac pred konečnou dodacou lehotou 28. januára 2008. Táto zmena v plánovaní spôsobila, že na výrobu plavidla podľa podmienok zmluvy bolo vyčlenených iba 15 mesiacov. Podľa informácií, ktoré poskytlo Taliansko, sa pri plánovaní výroby plavidiel toho istého typu alebo dokonca menších plavidiel na tom istom „Scalo Sud“ (t. j. plavidlá C 229 a C 240) počítalo s dĺžkou trvania 22 mesiacov (plavidlo C 229) a 20 mesiacov (plavidlo C 240) od začatia výroby po dodávku.

| (61) | Okrem toho skutočnosť, že výroba sa mala začať až 28. septembra 2006 a dodávka plavidla bola naplánovaná na 30. december 2007, čo je iba jeden mesiac pred konečnou lehotou dodania 28. januára 2008, neponechala žiadny priestor na akékoľvek oneskorenie výrobného procesu, pričom lodenica mala už v minulosti skúsenosti s oneskoreniami v dodávkach súčiastok aj v samotnom procese výroby, o čom svedčia iné žiadosti o predĺženia lehôt, ktoré predložila spoločnosť De Poli. |
| --- | --- |

(61)

Okrem toho skutočnosť, že výroba sa mala začať až 28. septembra 2006 a dodávka plavidla bola naplánovaná na 30. december 2007, čo je iba jeden mesiac pred konečnou lehotou dodania 28. januára 2008, neponechala žiadny priestor na akékoľvek oneskorenie výrobného procesu, pričom lodenica mala už v minulosti skúsenosti s oneskoreniami v dodávkach súčiastok aj v samotnom procese výroby, o čom svedčia iné žiadosti o predĺženia lehôt, ktoré predložila spoločnosť De Poli.

| (62) | Okrem toho skutočnosť, že to bolo obdobie vysokého dopytu (Taliansko poskytlo dôkazy týkajúce sa zvýšenia počtu objednávok naftových motorov medzi rokmi 2003 a 2005 približne o 60 %) vedie k záveru, že v prípade rozhodujúcich súčiastok, medzi ktoré patrí prevodovka, by bolo rozumné zaviesť do objednávania a dohodnutých dodacích lehôt určité výhľadové plánovanie. Tvrdenie spoločnosti De Poli, že to nie je obvyklou praxou, nie je najmä vzhľadom na vysokú úroveň dopytu a predchádzajúce skúsenosti so zdržaniami postačujúce na vyvodenie záveru, že lodenica podnikla primerané opatrenia, aby zabránila zdržaniam alebo ich zmiernila. |
| --- | --- |

(62)

Okrem toho skutočnosť, že to bolo obdobie vysokého dopytu (Taliansko poskytlo dôkazy týkajúce sa zvýšenia počtu objednávok naftových motorov medzi rokmi 2003 a 2005 približne o 60 %) vedie k záveru, že v prípade rozhodujúcich súčiastok, medzi ktoré patrí prevodovka, by bolo rozumné zaviesť do objednávania a dohodnutých dodacích lehôt určité výhľadové plánovanie. Tvrdenie spoločnosti De Poli, že to nie je obvyklou praxou, nie je najmä vzhľadom na vysokú úroveň dopytu a predchádzajúce skúsenosti so zdržaniami postačujúce na vyvodenie záveru, že lodenica podnikla primerané opatrenia, aby zabránila zdržaniam alebo ich zmiernila.

| (63) | Komisia naopak konštatuje, že prevodovka bola objednaná 26. mája 2006 s tým, že bude dodaná v septembri 2007, pričom zostal malý, ak vôbec nejaký časový priestor na možné zdržania vzhľadom na lehotu dodania plavidla 31. decembra 2007. Samotná spoločnosť De Poli zdôraznila, že po dodávke prevodovky je potrebné vykonať značný objem práce (pozri odôvodnenie 39) a zdá sa, že sa tým potvrdzuje skutočnosť, že do výrobného plánu lodenice by sa mal obvykle zahrnúť určitý časový priestor na oneskorenia dodávok rozhodujúcich súčiastok. |
| --- | --- |

(63)

Komisia naopak konštatuje, že prevodovka bola objednaná 26. mája 2006 s tým, že bude dodaná v septembri 2007, pričom zostal malý, ak vôbec nejaký časový priestor na možné zdržania vzhľadom na lehotu dodania plavidla 31. decembra 2007. Samotná spoločnosť De Poli zdôraznila, že po dodávke prevodovky je potrebné vykonať značný objem práce (pozri odôvodnenie 39) a zdá sa, že sa tým potvrdzuje skutočnosť, že do výrobného plánu lodenice by sa mal obvykle zahrnúť určitý časový priestor na oneskorenia dodávok rozhodujúcich súčiastok.

| (64) | Pokiaľ ide o pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, či skutočnosť, že zmluva bola prevedená na nového vlastníka, by sama o sebe mohla byť príčinou oneskorenia, Komisia konštatuje najmä to, že prevod zmluvy medzi spoločnosťami Arcoin SpA a Elbana di Navigazione SpA sa uskutočnil až 20. júla 2006, niekoľko mesiacov po pôvodne plánovanom začiatku prác (prvý štvrťrok 2006). Preto v tomto prípade nemožno vylúčiť, že prevod zmlúv medzi vlastníkmi lodí bol sám o sebe príčinou oneskorenia začiatku výroby a následnej oneskorenej dodávky plavidla, najmä ak zohľadníme to, že prevod zmluvy na iného vlastníka lode znamenal určité úpravy špecifikácií plavidla. |
| --- | --- |

(64)

Pokiaľ ide o pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, či skutočnosť, že zmluva bola prevedená na nového vlastníka, by sama o sebe mohla byť príčinou oneskorenia, Komisia konštatuje najmä to, že prevod zmluvy medzi spoločnosťami Arcoin SpA a Elbana di Navigazione SpA sa uskutočnil až 20. júla 2006, niekoľko mesiacov po pôvodne plánovanom začiatku prác (prvý štvrťrok 2006). Preto v tomto prípade nemožno vylúčiť, že prevod zmlúv medzi vlastníkmi lodí bol sám o sebe príčinou oneskorenia začiatku výroby a následnej oneskorenej dodávky plavidla, najmä ak zohľadníme to, že prevod zmluvy na iného vlastníka lode znamenal určité úpravy špecifikácií plavidla.

| (65) | Na záver, zohľadňujúc reštriktívny výklad platný v prípade žiadostí o výnimočné predĺženia, Komisia sa domnieva, že Taliansko nedokázalo logicky zdôvodniť príčiny, prečo nebolo možné predísť vzniknutým okolnostiam alebo prečo spoločnosť De Poli nedokázala výrazne obmedziť nepriaznivé účinky týchto okolností dôkladným plánovaním a správou objednávok. Uvedené úvahy vedú Komisiu k prijatiu záveru, že vzniknuté okolnosti uplatňované na podporu žiadosti o predĺženie nemožno označiť za výnimočné a nepredvídateľné tak, aby oneskorenie dodávky plavidla C 241 bolo neočakávané alebo obhájiteľné v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci. |
| --- | --- |

(65)

Na záver, zohľadňujúc reštriktívny výklad platný v prípade žiadostí o výnimočné predĺženia, Komisia sa domnieva, že Taliansko nedokázalo logicky zdôvodniť príčiny, prečo nebolo možné predísť vzniknutým okolnostiam alebo prečo spoločnosť De Poli nedokázala výrazne obmedziť nepriaznivé účinky týchto okolností dôkladným plánovaním a správou objednávok. Uvedené úvahy vedú Komisiu k prijatiu záveru, že vzniknuté okolnosti uplatňované na podporu žiadosti o predĺženie nemožno označiť za výnimočné a nepredvídateľné tak, aby oneskorenie dodávky plavidla C 241 bolo neočakávané alebo obhájiteľné v zmysle bodu 29 talianskej schémy pomoci.

| (66) | Okrem toho Taliansko predložilo žiadosť o osemmesačné predĺženie lehoty na dodávku plavidla C 241 z 31. decembra 2007 na 31. august 2008, poskytlo však určité odôvodnenie iba pre sedem z týchto ôsmich mesiacov. |
| --- | --- |

(66)

Okrem toho Taliansko predložilo žiadosť o osemmesačné predĺženie lehoty na dodávku plavidla C 241 z 31. decembra 2007 na 31. august 2008, poskytlo však určité odôvodnenie iba pre sedem z týchto ôsmich mesiacov.

| (67) | Na rozdiel od predchádzajúcich žiadostí o predĺženie týkajúcich sa plavidiel stavaných spoločnosťou De Poli (28) je dĺžka predĺženia požadovaná Talianskom v tomto prípade dlhšia ako oneskorenie, ktoré talianske orgány uviedli ako jediný dôvod žiadosti (oneskorená dodávka prevodovky); preto nemožno povedať, že bola stanovená existencia príčinnej súvislosti medzi zdržaním, ktoré tvorí základ žiadosti o predĺženie, a oneskorením dodávky rozhodujúcich súčiastok. |
| --- | --- |

(67)

Na rozdiel od predchádzajúcich žiadostí o predĺženie týkajúcich sa plavidiel stavaných spoločnosťou De Poli (28) je dĺžka predĺženia požadovaná Talianskom v tomto prípade dlhšia ako oneskorenie, ktoré talianske orgány uviedli ako jediný dôvod žiadosti (oneskorená dodávka prevodovky); preto nemožno povedať, že bola stanovená existencia príčinnej súvislosti medzi zdržaním, ktoré tvorí základ žiadosti o predĺženie, a oneskorením dodávky rozhodujúcich súčiastok.

| (68) | Spoločnosť De Poli v skutočnosti dodala plavidlo až 3. novembra 2008. Inými slovami, zdržanie nebolo iba dlhšie ako zdržanie, ktoré možno pripísať faktorom tvoriacim základ predĺženia, ale presiahlo aj požadovanú lehotu. Taliansko neposkytlo žiadne vysvetlenie tohto ďalšieho oneskorenia dodávky plavidla o viac ako dva mesiace a Komisii nebola doručená žiadna žiadosť o predĺženie o tieto dva mesiace. |
| --- | --- |

(68)

Spoločnosť De Poli v skutočnosti dodala plavidlo až 3. novembra 2008. Inými slovami, zdržanie nebolo iba dlhšie ako zdržanie, ktoré možno pripísať faktorom tvoriacim základ predĺženia, ale presiahlo aj požadovanú lehotu. Taliansko neposkytlo žiadne vysvetlenie tohto ďalšieho oneskorenia dodávky plavidla o viac ako dva mesiace a Komisii nebola doručená žiadna žiadosť o predĺženie o tieto dva mesiace.

| (69) | V dôsledku toho, aj keď počiatočné oneskorenie bolo odôvodnené a požadované predĺženie bolo schválené Komisiou, stavba plavidla C 241 by nebola oprávnená na získanie pomoci na základe talianskej schémy pomoci, pretože ani táto predĺžená lehota by nebola dodržaná. |
| --- | --- |

(69)

V dôsledku toho, aj keď počiatočné oneskorenie bolo odôvodnené a požadované predĺženie bolo schválené Komisiou, stavba plavidla C 241 by nebola oprávnená na získanie pomoci na základe talianskej schémy pomoci, pretože ani táto predĺžená lehota by nebola dodržaná.

VII.   ZÁVER

| (70) | Pokiaľ ide o plavidlá C 242, C 243 a C 244, vzhľadom na to, že Taliansko formálne stiahlo oznámenia pozostávajúce zo žiadostí o predĺženie dodacích lehôt a skutočnosť, že neboli zaplatené žiadne peňažné prostriedky, konanie vo veci formálneho zisťovania je bezpredmetné a malo by sa ako také ukončiť. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o plavidlá C 242, C 243 a C 244, vzhľadom na to, že Taliansko formálne stiahlo oznámenia pozostávajúce zo žiadostí o predĺženie dodacích lehôt a skutočnosť, že neboli zaplatené žiadne peňažné prostriedky, konanie vo veci formálneho zisťovania je bezpredmetné a malo by sa ako také ukončiť.

| (71) | Pokiaľ ide o plavidlo C 241, v rámci uvedeného posúdenia neboli odôvodnené podmienky požadované na povolenie predĺženia trojročnej dodacej lehoty a plavidlo bolo v každom prípade dodané až po lehote, ktorá by vyplynula z povolenia požadovaného predĺženia. Stavba plavidla C 241 nie je preto oprávnená na získanie pomoci podľa talianskej schémy pomoci N 59/04, na základe nariadenia o dočasných ochranných opatreniach. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o plavidlo C 241, v rámci uvedeného posúdenia neboli odôvodnené podmienky požadované na povolenie predĺženia trojročnej dodacej lehoty a plavidlo bolo v každom prípade dodané až po lehote, ktorá by vyplynula z povolenia požadovaného predĺženia. Stavba plavidla C 241 nie je preto oprávnená na získanie pomoci podľa talianskej schémy pomoci N 59/04, na základe nariadenia o dočasných ochranných opatreniach.

| (72) | Vzhľadom na to, že talianske orgány potvrdili, že spoločnosti De Poli nebola pomoc vyplatená, nebude potrebné žiadne vymáhanie nezlučiteľnej pomoci, |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na to, že talianske orgány potvrdili, že spoločnosti De Poli nebola pomoc vyplatená, nebude potrebné žiadne vymáhanie nezlučiteľnej pomoci,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Taliansko plánuje poskytnúť spoločnosti De Poli, konkrétne predĺženie trojročnej lehoty na dodávku plavidla C 241 v rámci talianskej schémy pomoci N 59/04 na základe nariadenia o dočasných ochranných opatreniach, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Táto pomoc sa preto nemôže poskytnúť.

Článok 2

Taliansko informuje Komisiu do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach prijatých na zabezpečenie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 3

Pokiaľ ide o plavidlá C 242, C 243 a C 244, vzhľadom na to, že Taliansko formálne stiahlo oznámenia pozostávajúce zo žiadostí o predĺženie dodacích lehôt, konanie vo veci formálneho zisťovania je bezpredmetné a malo by sa ako také ukončiť.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 27. októbra 2010

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 208, 15.8.2008, s. 14.

1

(2)  Oznámenia boli zaevidované ako N 319/07 v prípade plavidla C 243 (list zo 6. júna 2007), N 318/07 v prípade plavidla C 244 (list zo 6. júna 2007), N 544/07 v prípade plavidla C 242 (list z 24. septembra 2007) a N 70/08 v prípade plavidla C 241 (list zo 6. februára 2008).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 100, 26.4.2005, s. 27.

3

(4)  Ú. v. ES L 172, 2.7.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 81, 19.3.2004, s. 6.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa článok 87 Zmluvy o ES stal článkom 107 ZFEÚ a článok 88 Zmluvy o ES sa stal článkom 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate rovnaké. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkaz na článok 107 ZFEÚ mal v prípade potreby chápať ako odkaz na článok 87 Zmluvy o ES a odkaz na článok 108 ZFEÚ ako odkaz na článok 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

7

(8)  Komisia prijala a zaevidovala tento list až 19. februára 2010.

8

(9)  Talianske konkurzné konanie z dôvodu platobnej neschopnosti nazývané „vyrovnacie konanie“, t. j. dohoda s veriteľmi, ktoré sa riadi zákonom o konkurze, zahŕňa to, že dlžník predloží veriteľom plán reštrukturalizácie dlhov. Návrh potom preskúma súd v mieste, v ktorom má spoločnosť registrované sídlo. Súd môže povoliť konanie vydaním príkazu alebo môže žiadosť zamietnuť a formálne vyhlásiť hospodársky subjekt za insolventný. V prípade uznania vyrovnacieho konania si dlžník zachováva kontrolu nad majetkom a činnosťami spoločnosti pod dohľadom konkurzného správcu.

9

(10)  Tieto stiahnutia žiadostí boli znovu potvrdené listom z 13. mája 2010 (ktorý bol zaevidovaný 15. mája 2010).

10

(11)  Spoločnosť požiadala o zaradenie do vyrovnacieho konania od začiatku roka 2009 (pre stručnú definíciu vyrovnacieho konania pozri poznámku pod čiarou 9).

11

(12)  Dátum dokončenia plavidla C 241, ktorým podľa oznámenia talianskych orgánov bol 30. august 2008, je irelevantný, pretože nariadenie o dočasných ochranných opatreniach a talianska schéma pomoci sa týka iba dátumu dodávky.

12

(13)  Pozri poznámky pod čiarou 4 a 5.

13

(14)  Odôvodnenie 3 nariadenia o dočasných ochranných opatreniach.

14

(15)  Článok 2 ods. 3 nariadenia.

15

(16)  Ako je vymedzené v článku 1 nariadenia.

16

(17)  Článok 2 ods. 1 nariadenia.

17

(18)  Články 4 a 5 nariadenia, ktoré boli zmenené a doplnené článkom 1 nariadenia Rady (ES) č. 502/2004 – pozri poznámky pod čiarou 4 a 5.

18

(19)  Článok 2 ods. 4 nariadenia.

19

(20)  Pozri poznámku pod čiarou 3.

20

(21)  Rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2008 o štátnej pomoci C 20/08 (ex N 62/08), ktorú Taliansko plánuje poskytnúť prostredníctvom úpravy schémy N59/04 týkajúcej sa dočasných ochranných opatrení v sektore stavby lodí, Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2010, s. 50 – v súčasnosti napadnuté odvolaním (veci T-584/08 a T-3/09).

21

(22)  Taliansko predložilo kópiu tohto programu spolu s revidovanou verziou 25. februára 2008 v súvislosti s oznámením N 70/08 týkajúcim sa plavidla C 241.

22

(23)  Pozri vec C 33/2004, v prípade ktorej bola Komisia napriek prevodu zmlúv toho názoru, že prvá zmluva sa môže považovať za konečnú zmluvu.

23

(24)  Pozri vec T-72/98 Astilleros Zamacona SA proti Komisii Zb. s. [2000] II-1683. Tento rozsudok sa týka rovnakého ustanovenia, ktoré existovalo v rámci bývalého nariadenia Rady (ES) č. 1540/98 o pomoci pre stavbu lodí a ktoré bolo prenesené do nariadenia o dočasných ochranných opatreniach.

24

Astilleros Zamacona SA

Komisii

(25)  Pozri napríklad Giacalone, vec N 69/08, bod 21.

25

Giacalone

(26)  Pozri napríklad veci N 586/03, N 587/03 a N 589/03, ako aj veci N 68/08 a N 69/08.

26

(27)  Pozri veci N 586/03, N 587/2003 a N 589/03.

27

(28)  Pozri veci N 586/03, N 587/03 a N 589/03.

28

---

| 30.4.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 119/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 119/9

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 27. júna 2012

o štátnej pomoci SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) – Habidite Alonsotegi

[oznámené pod číslom C(2012) 4194]

(Iba španielske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2013/198/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, v súvislosti s pomocou C 37/09 (ex N 226/09) (2),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Dňa 15. apríla 2009 španielske orgány na účely právnej istoty oznámili, že spoločnosť BIZKAILUR S.A. (ďalej len „BIZKAILUR“) a Diputación Foral de Bizkaia (orgán provincie Bizkaia, ďalej len „Diputación“) na jednej strane a súkromné spoločnosti Habidite Technologies País Vasco S.A. (ďalej len „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (ďalej len „skupina AFER“) a Grupo Habidite (ďalej len „skupina Habidite“) na strane druhej uzatvorili 15. decembra 2006 dve zmluvy. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 15. apríla 2009 španielske orgány na účely právnej istoty oznámili, že spoločnosť BIZKAILUR S.A. (ďalej len „BIZKAILUR“) a Diputación Foral de Bizkaia (orgán provincie Bizkaia, ďalej len „Diputación“) na jednej strane a súkromné spoločnosti Habidite Technologies País Vasco S.A. (ďalej len „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (ďalej len „skupina AFER“) a Grupo Habidite (ďalej len „skupina Habidite“) na strane druhej uzatvorili 15. decembra 2006 dve zmluvy.

| (2) | Dňa 2. decembra 2009 Komisia začala v súvislosti s oznámenými zmluvami konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Dňa 12. marca 2010 bolo rozhodnutie o začatí konania uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Dňa 2. decembra 2009 Komisia začala v súvislosti s oznámenými zmluvami konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Dňa 12. marca 2010 bolo rozhodnutie o začatí konania uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4).

| (3) | Španielske orgány nepredložili k rozhodnutiu o začatí konania žiadne pripomienky. Spoločnosť Habidite predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 9. apríla 2010. Listom z 15. apríla 2010 boli uvedené pripomienky doručené španielskym orgánom, ktoré odpovedali listom z 12. mája 2010. Žiadna tretia strana sa k uvedenému rozhodnutiu o začatí konania nevyjadrila. |
| --- | --- |

(3)

Španielske orgány nepredložili k rozhodnutiu o začatí konania žiadne pripomienky. Spoločnosť Habidite predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 9. apríla 2010. Listom z 15. apríla 2010 boli uvedené pripomienky doručené španielskym orgánom, ktoré odpovedali listom z 12. mája 2010. Žiadna tretia strana sa k uvedenému rozhodnutiu o začatí konania nevyjadrila.

| (4) | Dňa 6. septembra 2010 požiadala spoločnosť Habidite o prístup k dokumentom španielskych orgánov podľa nariadenia (ES) č. 1049/2001 (5). Komisia prediskutovala túto žiadosť so španielskymi orgánmi 10. Septembra 2010. Španielske orgány 13. septembra 2010 oznámili, že nemajú námietky proti poskytnutiu prístupu spoločnosti Habidite k požadovaným dokumentom. Španielske orgány poskytli požadované dokumenty spoločnosti 7. októbra 2010. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 6. septembra 2010 požiadala spoločnosť Habidite o prístup k dokumentom španielskych orgánov podľa nariadenia (ES) č. 1049/2001 (5). Komisia prediskutovala túto žiadosť so španielskymi orgánmi 10. Septembra 2010. Španielske orgány 13. septembra 2010 oznámili, že nemajú námietky proti poskytnutiu prístupu spoločnosti Habidite k požadovaným dokumentom. Španielske orgány poskytli požadované dokumenty spoločnosti 7. októbra 2010.

| (5) | Komisia požiadala španielske orgány o dodatočné informácie listom z 28. júna 2010, na ktorý španielske orgány odpovedali 26. júla 2010, a listom z 8. decembra 2010, na ktorý španielske orgány odpovedali 14. januára 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala španielske orgány o dodatočné informácie listom z 28. júna 2010, na ktorý španielske orgány odpovedali 26. júla 2010, a listom z 8. decembra 2010, na ktorý španielske orgány odpovedali 14. januára 2011.

| (6) | Dňa 27. júla 2010 Habidite predložila ďalšie pripomienky a informácie, na ktoré španielske orgány odpovedali 3. novembra 2011; 6. apríla 2011 (zaznamenané ako prijaté 13. apríla 2011), na ktoré španielske orgány odpovedali 30. mája 2011 (zaznamenané ako prijaté 6. júna 2011); a 7. júla 2011. Dňa 3. februára 2011 sa na žiadosť spoločnosti Habidite stretli príslušné útvary Komisie v Bruseli so zástupcami uvedenej spoločnosti. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 27. júla 2010 Habidite predložila ďalšie pripomienky a informácie, na ktoré španielske orgány odpovedali 3. novembra 2011; 6. apríla 2011 (zaznamenané ako prijaté 13. apríla 2011), na ktoré španielske orgány odpovedali 30. mája 2011 (zaznamenané ako prijaté 6. júna 2011); a 7. júla 2011. Dňa 3. februára 2011 sa na žiadosť spoločnosti Habidite stretli príslušné útvary Komisie v Bruseli so zástupcami uvedenej spoločnosti.

II.   ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE

| (7) | Predmetom tohto rozhodnutia sú dve zmluvy, ktoré 15. decembra 2006 uzatvorili spoločnosti BIZKAILUR a Diputación na jednej strane a spoločnosť Habidite, skupina AFER a skupina Habidite na strane druhej. |
| --- | --- |

(7)

Predmetom tohto rozhodnutia sú dve zmluvy, ktoré 15. decembra 2006 uzatvorili spoločnosti BIZKAILUR a Diputación na jednej strane a spoločnosť Habidite, skupina AFER a skupina Habidite na strane druhej.

| (8) | BIZKAILUR je spoločnosť v úplnom vlastníctve Diputación, ktorej sociálny cieľ je kúpiť a upraviť pozemky na podporu projektov priemyselnej výstavby a sociálneho bývania v provincii Bizkaia. V júni 2010 sa spoločnosť BIZKAILUR spolu s ďalšími verejnými spoločnosťami s podobným rozsahom pôsobnosti zlúčili do súčasnej spoločnosti AZPIEGITURAK S.A.U., ktorá je takisto v úplnom vlastníctve Diputación a vykonáva podobnú činnosť (6). |
| --- | --- |

(8)

BIZKAILUR je spoločnosť v úplnom vlastníctve Diputación, ktorej sociálny cieľ je kúpiť a upraviť pozemky na podporu projektov priemyselnej výstavby a sociálneho bývania v provincii Bizkaia. V júni 2010 sa spoločnosť BIZKAILUR spolu s ďalšími verejnými spoločnosťami s podobným rozsahom pôsobnosti zlúčili do súčasnej spoločnosti AZPIEGITURAK S.A.U., ktorá je takisto v úplnom vlastníctve Diputación a vykonáva podobnú činnosť (6).

| (9) | Habidite je spolu s ostatnými spoločnosťami skupiny Habidite súčasťou súkromnej skupiny AFER, ktorej hlavným sídlom je mesto Ortuella v provincii Bizkaia (7). Skupina AFER pozostávala v deň oznámenia z 13 spoločností (8) pôsobiacich v odvetví stavebníctva a súvisiacich odvetviach. V tom období boli všetky spoločnosti skupiny AFER vo väčšinovom vlastníctve a pod kontrolou [...] (9). Ako uvádzajú Diputación a Habidite, v čase uzatvorenia obidvoch oznámených zmlúv nebola ani spoločnosť Habidite, ani skupina AFER firma v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (10) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“). |
| --- | --- |

(9)

Habidite je spolu s ostatnými spoločnosťami skupiny Habidite súčasťou súkromnej skupiny AFER, ktorej hlavným sídlom je mesto Ortuella v provincii Bizkaia (7). Skupina AFER pozostávala v deň oznámenia z 13 spoločností (8) pôsobiacich v odvetví stavebníctva a súvisiacich odvetviach. V tom období boli všetky spoločnosti skupiny AFER vo väčšinovom vlastníctve a pod kontrolou [...] (9). Ako uvádzajú Diputación a Habidite, v čase uzatvorenia obidvoch oznámených zmlúv nebola ani spoločnosť Habidite, ani skupina AFER firma v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (10) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“).

| (10) | Oznámené zmluvy sa uzatvorili na podporu nového investičného projektu, ktorý mala realizovať spoločnosť Habidite: vybudovanie závodu vyrábajúceho stavebné moduly (ďalej len „závod Habidite“) v Alonsotegi, obci v konurbácii Gran Bilbao, ktorá sa v čase uzatvorenia oznámených zmlúv považovala za podporovaný región podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy (11). Predpokladalo sa, že podnik Habidite vytvorí v tejto podporovanej oblasti 1 100 nových pracovných miest. |
| --- | --- |

(10)

Oznámené zmluvy sa uzatvorili na podporu nového investičného projektu, ktorý mala realizovať spoločnosť Habidite: vybudovanie závodu vyrábajúceho stavebné moduly (ďalej len „závod Habidite“) v Alonsotegi, obci v konurbácii Gran Bilbao, ktorá sa v čase uzatvorenia oznámených zmlúv považovala za podporovaný región podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy (11). Predpokladalo sa, že podnik Habidite vytvorí v tejto podporovanej oblasti 1 100 nových pracovných miest.

| (11) | V novom závode sa mali vyrábať „moduly Habidite“, t. j. prefabrikované stavebné moduly určené na priamu montáž domov/budov. Moduly Habidite sa mali vyrábať podobnou technológiou aká sa používa v automobilovom priemysle, a preto sa mali dopravovať a priamo montovať na miestach určenia. Výrobok sa považoval za inovatívny nielen pre použitie jedinečnej výrobnej technológie, ale tiež pre úspory času a zdrojov pri montáži konečného výrobku (budovy a domy) a použitie materiálov umožňujúcich úspory energie. Spoločnosť v súvislosti s týmto výrobkom požiadala o udelenie viacerých patentov (12). |
| --- | --- |

(11)

V novom závode sa mali vyrábať „moduly Habidite“, t. j. prefabrikované stavebné moduly určené na priamu montáž domov/budov. Moduly Habidite sa mali vyrábať podobnou technológiou aká sa používa v automobilovom priemysle, a preto sa mali dopravovať a priamo montovať na miestach určenia. Výrobok sa považoval za inovatívny nielen pre použitie jedinečnej výrobnej technológie, ale tiež pre úspory času a zdrojov pri montáži konečného výrobku (budovy a domy) a použitie materiálov umožňujúcich úspory energie. Spoločnosť v súvislosti s týmto výrobkom požiadala o udelenie viacerých patentov (12).

| (12) | Podľa informácií, ktoré poskytla Diputación, sa v čase uzatvorenia uvedených dvoch oznámených zmlúv odhadovali náklady na tento investičný projekt v Alonsotegi na 55 miliónov EUR takto:






  Pozemky | 4,8 milióna EUR |
| --- | --- | --- |
| Priemyselná výstavba | 22,5 milióna EUR |
| Úprava pozemkov (urbanización) | 4,04 milióna EUR |
| Zariadenia | 24,0 milióna EUR |
| Spolu | 55,34 milióna EUR |

(12)

Podľa informácií, ktoré poskytla Diputación, sa v čase uzatvorenia uvedených dvoch oznámených zmlúv odhadovali náklady na tento investičný projekt v Alonsotegi na 55 miliónov EUR takto:

Pozemky

4,8 milióna EUR

Priemyselná výstavba

22,5 milióna EUR

Úprava pozemkov (urbanización)

4,04 milióna EUR

Zariadenia

24,0 milióna EUR

Spolu

55,34 milióna EUR

| (13) | Ročná produkcia plánovaného závodu Habidite sa odhadovala na 3 500 domov v prvých rokoch prevádzkovania závodu a 4 500 domov v období úplnej výrobnej kapacity. |
| --- | --- |

(13)

Ročná produkcia plánovaného závodu Habidite sa odhadovala na 3 500 domov v prvých rokoch prevádzkovania závodu a 4 500 domov v období úplnej výrobnej kapacity.

| (14) | Na účely pochopenia okolností, za ktorých sa oznámené zmluvy uzatvorili 15. decembra 2006, je potrebné stručne opísať právny rámec, ktorý sa uplatňuje na poskytovanie sociálneho bývania v País Vasco (ďalej len „Baskicko“). |
| --- | --- |

(14)

Na účely pochopenia okolností, za ktorých sa oznámené zmluvy uzatvorili 15. decembra 2006, je potrebné stručne opísať právny rámec, ktorý sa uplatňuje na poskytovanie sociálneho bývania v País Vasco (ďalej len „Baskicko“).

| (15) | Pred vypuknutím krízy v roku 2008 boli priemerné ceny nehnuteľností v tomto autonómnom spoločenstve (comunidad autónoma) vyššie ako v ostatných častiach Španielska a zostali vyššie až do dňa tohto rozhodnutia. Baskické orgány sa usilovali zabezpečiť znevýhodneným skupinám obyvateľov prístup k bývaniu prostredníctvom poskytnutia sociálneho bývania v rámci tzv. chráneného režimu (viviendas protegidas) a čiastočne chráneného režimu (viviendas tasadas). Ďalej sa uvádza povaha každej z týchto dvoch kategórií sociálneho bývania. |
| --- | --- |

(15)

Pred vypuknutím krízy v roku 2008 boli priemerné ceny nehnuteľností v tomto autonómnom spoločenstve (comunidad autónoma) vyššie ako v ostatných častiach Španielska a zostali vyššie až do dňa tohto rozhodnutia. Baskické orgány sa usilovali zabezpečiť znevýhodneným skupinám obyvateľov prístup k bývaniu prostredníctvom poskytnutia sociálneho bývania v rámci tzv. chráneného režimu (viviendas protegidas) a čiastočne chráneného režimu (viviendas tasadas). Ďalej sa uvádza povaha každej z týchto dvoch kategórií sociálneho bývania.

| (16) | V zákone Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo
   (13) (ďalej len „regionálny zákon 2/2006“) sa ustanovuje, že:






  a) | na výstavbu obydlí v rámci chráneného (viviendas protegidas) a čiastočne chráneného režimu (viviendas tasadas) sa musí poskytnúť 40 % mestských stavebných pozemkov, pričom sa poskytne 20 % pre každý režim (článok 80 ods. 2 regionálneho zákona 2/2006); |
| --- | --- | --- |

(16)

V zákone Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo
   (13) (ďalej len „regionálny zákon 2/2006“) sa ustanovuje, že:

a)

na výstavbu obydlí v rámci chráneného (viviendas protegidas) a čiastočne chráneného režimu (viviendas tasadas) sa musí poskytnúť 40 % mestských stavebných pozemkov, pričom sa poskytne 20 % pre každý režim (článok 80 ods. 2 regionálneho zákona 2/2006);

| b) | pokiaľ ide o pozemky mimo mesta, ktoré sú vhodné na výstavbu, na bývanie v chránenom režime (viviendas protegidas) sa musí vyhradiť 55 % a na bývanie v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) 20 % (článok 80 ods. 3 regionálneho zákona 2/2006). |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o pozemky mimo mesta, ktoré sú vhodné na výstavbu, na bývanie v chránenom režime (viviendas protegidas) sa musí vyhradiť 55 % a na bývanie v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) 20 % (článok 80 ods. 3 regionálneho zákona 2/2006).

| (17) | Domy v režime čiastočne chráneného bývania (viviendas tasadas) patria do kategórie medzi chráneným sociálnym bývaním a domami voľne predávanými na trhu. Regionálny zákon 2/2006 obmedzuje ceny za domy v režime čiastočne chráneného bývania (viviendas tasadas) na maximálne 1,7-násobok maximálnej ceny za rovnaké domy v režime úplne chráneného bývania (viviendas protegidas). Maximálne ceny za domy v režime úplne chráneného bývania v provincii Bizkaia sa stanovujú na základe nariadenia (Orden) Úradu pre bývanie a sociálne veci z 1. augusta 2004 (14), v ktorom sa stanovuje počiatočná regulovaná cena, ktorá sa ďalej ročne indexuje na základe indexu spotrebiteľských cien (ĺndice de Precios al Consumo), ktorý určuje Španielsky štatistický úrad (Instituto Nacional de Estadística). |
| --- | --- |

(17)

Domy v režime čiastočne chráneného bývania (viviendas tasadas) patria do kategórie medzi chráneným sociálnym bývaním a domami voľne predávanými na trhu. Regionálny zákon 2/2006 obmedzuje ceny za domy v režime čiastočne chráneného bývania (viviendas tasadas) na maximálne 1,7-násobok maximálnej ceny za rovnaké domy v režime úplne chráneného bývania (viviendas protegidas). Maximálne ceny za domy v režime úplne chráneného bývania v provincii Bizkaia sa stanovujú na základe nariadenia (Orden) Úradu pre bývanie a sociálne veci z 1. augusta 2004 (14), v ktorom sa stanovuje počiatočná regulovaná cena, ktorá sa ďalej ročne indexuje na základe indexu spotrebiteľských cien (ĺndice de Precios al Consumo), ktorý určuje Španielsky štatistický úrad (Instituto Nacional de Estadística).

| (18) | Diputación uvádza, že v roku 2006, keď sa uzatvorili oznámené zmluvy, boli výsledné maximálne ceny chráneného bývania (viviendas protegidas) nasledujúce:






  — | 1 351,86 EUR/m2 pre obce uvedené v prílohe I nariadenia z 1. augusta 2004, |
| --- | --- | --- |

(18)

Diputación uvádza, že v roku 2006, keď sa uzatvorili oznámené zmluvy, boli výsledné maximálne ceny chráneného bývania (viviendas protegidas) nasledujúce:

—

1 351,86 EUR/m2 pre obce uvedené v prílohe I nariadenia z 1. augusta 2004,

| — | 1 307,94 EUR/m2 pre obce uvedené v prílohe II nariadenia z 1. augusta 2004, |
| --- | --- |

—

1 307,94 EUR/m2 pre obce uvedené v prílohe II nariadenia z 1. augusta 2004,

| — | 1 181,54 EUR/m2 pre ostatné obce, |
| --- | --- |

—

1 181,54 EUR/m2 pre ostatné obce,

| — | 472,40 EUR/m2 pre prístavby za nebytové priestory (garáž/odkladacie priestory atď.). |
| --- | --- |

—

472,40 EUR/m2 pre prístavby za nebytové priestory (garáž/odkladacie priestory atď.).

Maximálne ceny domov v režime viviendas tasadas boli obmedzené na 1,7-násobok uvedených cien.

| (19) | Diputación uvádza, že keď spoločnosť BIZKAILUR uzatvorila s Habidite oznámené zmluvy, BIZKAILUR konala v rámci Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (zákon č. 7/1985) (15), podľa ktorého obce autonómne spravujú veci miestneho záujmu vrátane poskytovania sociálneho bývania (článok 25). Na základe článku 109 ods. 2 Real Decreto 1372/1986 (kráľovský dekrét 1372/1986) a článku 79 zákona č. 7/1985 (v konsolidovanom znení) obce bezplatne alebo za protihodnotu previedli na spoločnosť BIZKAILUR majetok nevyhnutný na realizáciu cieľov sociálneho bývania. V čase uzatvorenia oznámených zmlúv (15. decembra 2006) boli ciele sociálneho bývania vymedzené v pláne poskytovania sociálneho bývania v provincii Bizkaia v období rokov 2004 – 2007, ktorý Diputación schválila v roku 2004 – Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (ďalej len „plán Foral“). Diputación uvádza, že podľa plánu Foral mala BIZKAILUR poskytnúť v období rokov 2004 – 2007 spolu 3 000 domov v chránenom režime. |
| --- | --- |

(19)

Diputación uvádza, že keď spoločnosť BIZKAILUR uzatvorila s Habidite oznámené zmluvy, BIZKAILUR konala v rámci Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (zákon č. 7/1985) (15), podľa ktorého obce autonómne spravujú veci miestneho záujmu vrátane poskytovania sociálneho bývania (článok 25). Na základe článku 109 ods. 2 Real Decreto 1372/1986 (kráľovský dekrét 1372/1986) a článku 79 zákona č. 7/1985 (v konsolidovanom znení) obce bezplatne alebo za protihodnotu previedli na spoločnosť BIZKAILUR majetok nevyhnutný na realizáciu cieľov sociálneho bývania. V čase uzatvorenia oznámených zmlúv (15. decembra 2006) boli ciele sociálneho bývania vymedzené v pláne poskytovania sociálneho bývania v provincii Bizkaia v období rokov 2004 – 2007, ktorý Diputación schválila v roku 2004 – Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (ďalej len „plán Foral“). Diputación uvádza, že podľa plánu Foral mala BIZKAILUR poskytnúť v období rokov 2004 – 2007 spolu 3 000 domov v chránenom režime.

| (20) | Diputación a BIZKAILUR podľa prvej zmluvy – označovanej v rozhodnutí o začatí konania ako „opatrenie č. 1“, ďalej len „zmluva o pozemkoch“ – mali realizovať v lehote 24 mesiacov odo dňa uzatvorenia zmluvy odkúpenie a úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou 101 430 m2 (81 600 m2 na priemyselný podnik, 5 300 m2 na kancelárie a 14 300 m2 na iné priemyselné využitie) v priemyselnej oblasti Montealegre v Alonsotegi (článok 1 bod ii) druhej časti uvedenej zmluvy). Spoločnosť BIZKAILUR mala v lehote 12 mesiacov odo dňa uzatvorenia zmluvy previesť upravené pozemky do vlastníctva Habidite (článok 1 bod iii) druhej časti uvedenej zmluvy) „bez poplatkov, výdavkov alebo príspevkov“ za cenu, ktorá sa rovná „efektívnym nákladom, ktoré vzniknú spoločnosti BIZKAILUR v súvislosti s ich odkúpením“ (článok 1 bod vi) druhej časti uvedenej zmluvy). Habidite mala zaplatiť túto cenu v lehote 7 rokov odo dňa prevodu vlastníctva v štyroch rovnakých splátkach (po 25 %), ktorých splatnosť je do konca 4., 5., 6. a 7. roka (článok 1 bod vii) druhej časti zmluvy). |
| --- | --- |

(20)

Diputación a BIZKAILUR podľa prvej zmluvy – označovanej v rozhodnutí o začatí konania ako „opatrenie č. 1“, ďalej len „zmluva o pozemkoch“ – mali realizovať v lehote 24 mesiacov odo dňa uzatvorenia zmluvy odkúpenie a úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou 101 430 m2 (81 600 m2 na priemyselný podnik, 5 300 m2 na kancelárie a 14 300 m2 na iné priemyselné využitie) v priemyselnej oblasti Montealegre v Alonsotegi (článok 1 bod ii) druhej časti uvedenej zmluvy). Spoločnosť BIZKAILUR mala v lehote 12 mesiacov odo dňa uzatvorenia zmluvy previesť upravené pozemky do vlastníctva Habidite (článok 1 bod iii) druhej časti uvedenej zmluvy) „bez poplatkov, výdavkov alebo príspevkov“ za cenu, ktorá sa rovná „efektívnym nákladom, ktoré vzniknú spoločnosti BIZKAILUR v súvislosti s ich odkúpením“ (článok 1 bod vi) druhej časti uvedenej zmluvy). Habidite mala zaplatiť túto cenu v lehote 7 rokov odo dňa prevodu vlastníctva v štyroch rovnakých splátkach (po 25 %), ktorých splatnosť je do konca 4., 5., 6. a 7. roka (článok 1 bod vii) druhej časti zmluvy).

| (21) | Diputación podľa druhej zmluvy – označovanej v rozhodnutí o začatí konania ako „opatrenie č. 2“, ďalej len „zmluva o domoch“ – by priamo alebo prostredníctvom spoločnosti BIZKAILUR odkúpila od Habidite spolu 1 500 domov, z ktorých 750 má plochu menšiu ako 75 m2. Diputación alebo BIZKAILUR by objednali výstavbu 1 500 domov v období od mája 2007 do konca júna 2010 tak, aby do mája 2011 bolo možné odovzdať spolu 1 500 domov. |
| --- | --- |

(21)

Diputación podľa druhej zmluvy – označovanej v rozhodnutí o začatí konania ako „opatrenie č. 2“, ďalej len „zmluva o domoch“ – by priamo alebo prostredníctvom spoločnosti BIZKAILUR odkúpila od Habidite spolu 1 500 domov, z ktorých 750 má plochu menšiu ako 75 m2. Diputación alebo BIZKAILUR by objednali výstavbu 1 500 domov v období od mája 2007 do konca júna 2010 tak, aby do mája 2011 bolo možné odovzdať spolu 1 500 domov.

| (22) | Podľa zmluvy sa mali na pozemkoch, ktorý spoločnosti Habidite poskytla spoločnosť BIZKAILUR, vybudovať domy, ktoré potom mala predať priamo Diputación, spoločnosť BIZKAILUR, alebo samotná spoločnosť Habidite v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) v súlade s platnými ustanoveniami o maximálnej cene (pozri odôvodnenia 14 až 19). Keby uvedené domy mala predať Diputación alebo BIZKAILUR, Habidite by nezískala do vlastníctva pozemky, na ktorých sa mali domy vybudovať. V takom prípade by jej úlohou bolo výlučne postaviť domy. |
| --- | --- |

(22)

Podľa zmluvy sa mali na pozemkoch, ktorý spoločnosti Habidite poskytla spoločnosť BIZKAILUR, vybudovať domy, ktoré potom mala predať priamo Diputación, spoločnosť BIZKAILUR, alebo samotná spoločnosť Habidite v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) v súlade s platnými ustanoveniami o maximálnej cene (pozri odôvodnenia 14 až 19). Keby uvedené domy mala predať Diputación alebo BIZKAILUR, Habidite by nezískala do vlastníctva pozemky, na ktorých sa mali domy vybudovať. V takom prípade by jej úlohou bolo výlučne postaviť domy.

| (23) | V zmluve sa takisto ustanovovalo, že Habidite alebo skupina AFER môže výnimočne v súvislosti s niektorými domami zahrnutými v zmluve tiež konať ako promotér (článok A písm. f) zmluvy o domoch). V uvedených výnimočných prípadoch by Habidite alebo AFER najprv získala do vlastníctva pozemky potrebné na výstavbu týchto domov, následne by vykonala stavebné práce a nakoniec by domy predala v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas). V uvedenom prípade by Habidite alebo AFER dostala za tieto domy len určenú cenu, ako sa uvádza ďalej, pričom časť sumy zodpovedajúcej cene pozemku, by previedla na Diputación a/alebo BIZKAILUR. |
| --- | --- |

(23)

V zmluve sa takisto ustanovovalo, že Habidite alebo skupina AFER môže výnimočne v súvislosti s niektorými domami zahrnutými v zmluve tiež konať ako promotér (článok A písm. f) zmluvy o domoch). V uvedených výnimočných prípadoch by Habidite alebo AFER najprv získala do vlastníctva pozemky potrebné na výstavbu týchto domov, následne by vykonala stavebné práce a nakoniec by domy predala v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas). V uvedenom prípade by Habidite alebo AFER dostala za tieto domy len určenú cenu, ako sa uvádza ďalej, pričom časť sumy zodpovedajúcej cene pozemku, by previedla na Diputación a/alebo BIZKAILUR.

| (24) | Podľa článku A písm. e) zmluvy o domoch by Habidite dostala za 1 500 domov takúto cenu:






  a) | domy s rozlohou viac ako 75 m2: 83 % z ceny, ktorú uplatňuje BIZKAILUR za obytnú plochu, plus 100 % ceny za nebytové priestory (garáže, odkladacie priestory); |
| --- | --- | --- |

(24)

Podľa článku A písm. e) zmluvy o domoch by Habidite dostala za 1 500 domov takúto cenu:

a)

domy s rozlohou viac ako 75 m2: 83 % z ceny, ktorú uplatňuje BIZKAILUR za obytnú plochu, plus 100 % ceny za nebytové priestory (garáže, odkladacie priestory);

| b) | domy s rozlohou menej ako 75 m2: 83,30 % z ceny, ktorú dostane BIZKAILUR za obytnú plochu, plus 100 % z ceny za nebytové priestory (garáže, odkladacie priestory atď.). |
| --- | --- |

b)

domy s rozlohou menej ako 75 m2: 83,30 % z ceny, ktorú dostane BIZKAILUR za obytnú plochu, plus 100 % z ceny za nebytové priestory (garáže, odkladacie priestory atď.).

| (25) | Spoločnosti BIZKAILUR by zostalo zvyšných 17 % alebo 16,70 % z ceny za domy (okrem nebytových priestorov – garáží, odkladacích priestorov atď. –, ktorých celú predajnú cenu by dostala Habidite). |
| --- | --- |

(25)

Spoločnosti BIZKAILUR by zostalo zvyšných 17 % alebo 16,70 % z ceny za domy (okrem nebytových priestorov – garáží, odkladacích priestorov atď. –, ktorých celú predajnú cenu by dostala Habidite).

| (26) | V príklade, ktorý uviedla Diputación, by Habidite dostala za dom s rozlohou 75 m2 predaný v roku 2006 v čiastočne chránenom režime túto cenu: 143 060,58 EUR (83 % zo 75 m2 × 1 351 EUR × 1,7) plus 28 107,6 EUR za nebytové priestory (100 % z 35 m2 × 472,4 EUR) z celkovej ceny 200 495,5 EUR, za ktorú by BIZKAILUR predala dom v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas). |
| --- | --- |

(26)

V príklade, ktorý uviedla Diputación, by Habidite dostala za dom s rozlohou 75 m2 predaný v roku 2006 v čiastočne chránenom režime túto cenu: 143 060,58 EUR (83 % zo 75 m2 × 1 351 EUR × 1,7) plus 28 107,6 EUR za nebytové priestory (100 % z 35 m2 × 472,4 EUR) z celkovej ceny 200 495,5 EUR, za ktorú by BIZKAILUR predala dom v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas).

| (27) | Podľa článku A písm. g) zmluvy o domoch mohla Diputación alebo BIZKAILUR vo výnimočnom prípade predať niektoré z 1 500 domov, ktoré boli predmetom zmluvy s Habidite, za trhovú cenu, a v tom prípade by Habidite dostala taký istý percentuálny podiel z predajnej ceny, ako sa uvádza v článku A písm. e) a v odôvodnení 24. |
| --- | --- |

(27)

Podľa článku A písm. g) zmluvy o domoch mohla Diputación alebo BIZKAILUR vo výnimočnom prípade predať niektoré z 1 500 domov, ktoré boli predmetom zmluvy s Habidite, za trhovú cenu, a v tom prípade by Habidite dostala taký istý percentuálny podiel z predajnej ceny, ako sa uvádza v článku A písm. e) a v odôvodnení 24.

| (28) | Spoločnosti Diputación a BIZKAILUR nevyhlásili pred uzatvorením zmluvy o domoch s Habidite verejnú súťaž. |
| --- | --- |

(28)

Spoločnosti Diputación a BIZKAILUR nevyhlásili pred uzatvorením zmluvy o domoch s Habidite verejnú súťaž.

| (29) | Projekt Habidite bol nakoniec de facto prerušený. Diputación uvádza, že hlavným dôvodom bolo, že spoločnosti BIZKAILUR by vznikli vyššie náklady, ako sa pôvodne odhadovalo na kúpu a úpravu pozemkov na priemyselné využitie, na ktorých by bol postavený závod Habidite. |
| --- | --- |

(29)

Projekt Habidite bol nakoniec de facto prerušený. Diputación uvádza, že hlavným dôvodom bolo, že spoločnosti BIZKAILUR by vznikli vyššie náklady, ako sa pôvodne odhadovalo na kúpu a úpravu pozemkov na priemyselné využitie, na ktorých by bol postavený závod Habidite.

| (30) | Diputación oznámila (16), že BIZKAILUR v období od mája 2007 do apríla 2008 kúpila 205 487,73 m2 pozemkov na tento projekt, za ktoré zaplatila spolu 4,7 milióna EUR. Diputación uvádza, že bolo nevyhnutné odkúpiť ďalších 95 000 m2, a v tejto súvislosti sa odhadovali dodatočné náklady vo výške 2,6 milióna EUR. Pokiaľ ide o náklady na úpravu pozemkov na priemyselné využitie, v marci 2009 sa odhadovali na 28,5 milióna EUR. |
| --- | --- |

(30)

Diputación oznámila (16), že BIZKAILUR v období od mája 2007 do apríla 2008 kúpila 205 487,73 m2 pozemkov na tento projekt, za ktoré zaplatila spolu 4,7 milióna EUR. Diputación uvádza, že bolo nevyhnutné odkúpiť ďalších 95 000 m2, a v tejto súvislosti sa odhadovali dodatočné náklady vo výške 2,6 milióna EUR. Pokiaľ ide o náklady na úpravu pozemkov na priemyselné využitie, v marci 2009 sa odhadovali na 28,5 milióna EUR.

| (31) | Pozemky, ktoré do vlastníctva získala BIZKAILUR na účely tohto projektu, sa nepreviedli do vlastníctva Habidite. |
| --- | --- |

(31)

Pozemky, ktoré do vlastníctva získala BIZKAILUR na účely tohto projektu, sa nepreviedli do vlastníctva Habidite.

III.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

| (32) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 2. decembra 2009 (17) dospela k záveru, že sa zdá, že aj zmluva o pozemkoch, aj zmluva o domoch zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Preto pomoc zrejme nie je zlučiteľná so ZFEÚ podľa nijakých príslušných pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(32)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 2. decembra 2009 (17) dospela k záveru, že sa zdá, že aj zmluva o pozemkoch, aj zmluva o domoch zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Preto pomoc zrejme nie je zlučiteľná so ZFEÚ podľa nijakých príslušných pravidiel štátnej pomoci.

| (33) | Komisia v súvislosti so zmluvou o pozemkoch dospela k predbežnému záveru, že podmienky ustanovujúce príjemcovi splatiť sumu za kúpu a úpravu pozemkov sú podobné ako bezúročný úver, a preto poskytujú Habidite výhodu, ktorú by nezískala na trhu. |
| --- | --- |

(33)

Komisia v súvislosti so zmluvou o pozemkoch dospela k predbežnému záveru, že podmienky ustanovujúce príjemcovi splatiť sumu za kúpu a úpravu pozemkov sú podobné ako bezúročný úver, a preto poskytujú Habidite výhodu, ktorú by nezískala na trhu.

| (34) | V rozhodnutí o začatí konania sa v súvislosti so zmluvou o domoch uvádza, že sa zdá, že cena, ktorú mala BIZKAILUR zaplatiť za 1 500 domov, podľa všetkého nie je bežná trhová sadzba, keďže príjemca vo svojom vlastnom podnikateľskom pláne odhadol, že priemerná cena, ktorú dostane od BIZKAILUR, bude 2 012,19 EUR/m2, pričom priemerná odhadovaná trhová cena by bola 1 762,6 EUR/m2. |
| --- | --- |

(34)

V rozhodnutí o začatí konania sa v súvislosti so zmluvou o domoch uvádza, že sa zdá, že cena, ktorú mala BIZKAILUR zaplatiť za 1 500 domov, podľa všetkého nie je bežná trhová sadzba, keďže príjemca vo svojom vlastnom podnikateľskom pláne odhadol, že priemerná cena, ktorú dostane od BIZKAILUR, bude 2 012,19 EUR/m2, pričom priemerná odhadovaná trhová cena by bola 1 762,6 EUR/m2.

| (35) | Komisia na základe rozsudku súdu vo veci P&O Ferries
   (18) takisto dospela k záveru, že existujú rôzne náznaky výhod pre Habidite: a) zmluva o domoch sa neuzatvorila na základe verejnej súťaže; b) Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR ani netvrdili, ani nepreukázali, že je potrebné poskytnúť sociálne bývanie; c) v zmluve o domoch sa uvádzala možnosť predať na trhu niektoré z 1 500 domov odkúpených od Habidite. Takisto konštatovala, že prostredníctvom odkúpenia veľkej časti novej výroby závodu v prvých rokoch jeho činnosti sa znížili riziká, ktoré sa zvyčajne spájajú s novým investičným projektom. Pokiaľ ide o kritérium využitia štátnych zdrojov a ich pripísateľnosť štátu, v rozhodnutí sa v súvislosti s potenciálnou pomocou v prípade oboch zmlúv zdôrazňovalo, že BIZKAILUR je spoločnosť, ktorú úplne vlastnia a riadia verejné orgány a ktorá vykonáva činnosti, ktorými ju poveril štát. V súvislosti so selektívnosťou sa konštatovalo, že zmluvy jednoznačne zvýhodnili výlučne Habidite a skupinu AFER. V súvislosti s narušením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod v rámci Únie sa zdôrazňuje, že Habidite pôsobí v odvetví stavebníctva, kde je hospodárska súťaž veľmi intenzívna a kde by mohla pomoc poskytnutá jednej spoločnosti poškodiť spoločnosti z ostatných členských štátov. |
| --- | --- |

(35)

Komisia na základe rozsudku súdu vo veci P&O Ferries
   (18) takisto dospela k záveru, že existujú rôzne náznaky výhod pre Habidite: a) zmluva o domoch sa neuzatvorila na základe verejnej súťaže; b) Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR ani netvrdili, ani nepreukázali, že je potrebné poskytnúť sociálne bývanie; c) v zmluve o domoch sa uvádzala možnosť predať na trhu niektoré z 1 500 domov odkúpených od Habidite. Takisto konštatovala, že prostredníctvom odkúpenia veľkej časti novej výroby závodu v prvých rokoch jeho činnosti sa znížili riziká, ktoré sa zvyčajne spájajú s novým investičným projektom. Pokiaľ ide o kritérium využitia štátnych zdrojov a ich pripísateľnosť štátu, v rozhodnutí sa v súvislosti s potenciálnou pomocou v prípade oboch zmlúv zdôrazňovalo, že BIZKAILUR je spoločnosť, ktorú úplne vlastnia a riadia verejné orgány a ktorá vykonáva činnosti, ktorými ju poveril štát. V súvislosti so selektívnosťou sa konštatovalo, že zmluvy jednoznačne zvýhodnili výlučne Habidite a skupinu AFER. V súvislosti s narušením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod v rámci Únie sa zdôrazňuje, že Habidite pôsobí v odvetví stavebníctva, kde je hospodárska súťaž veľmi intenzívna a kde by mohla pomoc poskytnutá jednej spoločnosti poškodiť spoločnosti z ostatných členských štátov.

| (36) | V rozhodnutí o začatí konania sa vyjadrili pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci, ktorú prípadne obsahujú oznámené zmluvy, so ZFEÚ podľa kritérií zlučiteľnosti ustanovených v Usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (19), v nariadení Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (20) a v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (21). |
| --- | --- |

(36)

V rozhodnutí o začatí konania sa vyjadrili pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci, ktorú prípadne obsahujú oznámené zmluvy, so ZFEÚ podľa kritérií zlučiteľnosti ustanovených v Usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (19), v nariadení Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (20) a v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (21).

IV.   PRIPOMIENKY ŠPANIELSKYCH ORGÁNOV

| (37) | Španielske orgány nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania (pozri odôvodnenie 3), na žiadosť Komisie však po prijatí rozhodnutia o začatí konania poskytli dodatočné informácie a takisto reagovali na niektoré tvrdenia spoločnosti Habidite. Stručné zhrnutie týchto reakcií a dodatočných informácií je uvedené v odôvodneniach 48 až 54. |
| --- | --- |

(37)

Španielske orgány nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania (pozri odôvodnenie 3), na žiadosť Komisie však po prijatí rozhodnutia o začatí konania poskytli dodatočné informácie a takisto reagovali na niektoré tvrdenia spoločnosti Habidite. Stručné zhrnutie týchto reakcií a dodatočných informácií je uvedené v odôvodneniach 48 až 54.

V.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (38) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 6, spoločnosť Habidite 9. apríla 2010 predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a 27. júla 2010, 6. apríla 2011 a 7. júla 2011 poskytla dodatočné informácie a pripomienky. Habidite tak poskytla dôležité faktické informácie, ktoré v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania neboli Komisii známe, a predložila tvrdenia s cieľom spochybniť existenciu štátnej pomoci v oznámených zmluvách. Stručné zhrnutie týchto tvrdení a dodatočných faktických informácií, ktoré predložila Habidite, je uvedené v odôvodneniach 39 až 47. |
| --- | --- |

(38)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 6, spoločnosť Habidite 9. apríla 2010 predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a 27. júla 2010, 6. apríla 2011 a 7. júla 2011 poskytla dodatočné informácie a pripomienky. Habidite tak poskytla dôležité faktické informácie, ktoré v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania neboli Komisii známe, a predložila tvrdenia s cieľom spochybniť existenciu štátnej pomoci v oznámených zmluvách. Stručné zhrnutie týchto tvrdení a dodatočných faktických informácií, ktoré predložila Habidite, je uvedené v odôvodneniach 39 až 47.

| (39) | Po prvé, spoločnosť Habidite tvrdí, že v ten istý deň, keď sa uzatvorila zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch (15. decembra 2006), sa uzatvorila tretia zmluva. Diputación sa v tejto tretej zmluve (ďalej len „zmluva o pomoci na podporu vzdelávania“) zaviazala poskytnúť spoločnosti Habidite pomoc na podporu vzdelávania 1 100 nových najatých pracovníkov v závode Habidite. Diputación sa predovšetkým zaviazala uhradiť náklady na vzdelávanie 1 100 pracovníkov, kým Habidite sa zaviazala zachovať 1 100 nových pracovných miest v období aspoň 5 rokov. Keďže projekt Habidite zlyhal, zmluva o pomoci na podporu vzdelávania bola tiež de facto prerušená (pozri odôvodnenia 29 až 31). |
| --- | --- |

(39)

Po prvé, spoločnosť Habidite tvrdí, že v ten istý deň, keď sa uzatvorila zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch (15. decembra 2006), sa uzatvorila tretia zmluva. Diputación sa v tejto tretej zmluve (ďalej len „zmluva o pomoci na podporu vzdelávania“) zaviazala poskytnúť spoločnosti Habidite pomoc na podporu vzdelávania 1 100 nových najatých pracovníkov v závode Habidite. Diputación sa predovšetkým zaviazala uhradiť náklady na vzdelávanie 1 100 pracovníkov, kým Habidite sa zaviazala zachovať 1 100 nových pracovných miest v období aspoň 5 rokov. Keďže projekt Habidite zlyhal, zmluva o pomoci na podporu vzdelávania bola tiež de facto prerušená (pozri odôvodnenia 29 až 31).

| (40) | Po druhé, spoločnosť Habidite poskytla dokumenty, z ktorých vyplýva, že projektu Habidite bola rozhodnutím baskickej vlády (Gobierno Vasco) z 30. decembra 2008 poskytnutá regionálna pomoc v celkovej výške 6 miliónov EUR v rámci uplatnenia schémy pomoci XR 175/2007, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka (22). |
| --- | --- |

(40)

Po druhé, spoločnosť Habidite poskytla dokumenty, z ktorých vyplýva, že projektu Habidite bola rozhodnutím baskickej vlády (Gobierno Vasco) z 30. decembra 2008 poskytnutá regionálna pomoc v celkovej výške 6 miliónov EUR v rámci uplatnenia schémy pomoci XR 175/2007, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka (22).

| (41) | Po tretie, spoločnosť Habidite uviedla, že po prerušení projektu Habidite podala prostredníctvom listov zo 6. februára 2009 a 17. septembra 2009 žalobu na Diputación a BIZKAILUR za nedodržanie záväzkov vyplývajúcich z uvedených troch zmlúv. Habidite takisto uviedla, že plánovala predložiť svoje sťažnosti príslušnému španielskemu súdu. |
| --- | --- |

(41)

Po tretie, spoločnosť Habidite uviedla, že po prerušení projektu Habidite podala prostredníctvom listov zo 6. februára 2009 a 17. septembra 2009 žalobu na Diputación a BIZKAILUR za nedodržanie záväzkov vyplývajúcich z uvedených troch zmlúv. Habidite takisto uviedla, že plánovala predložiť svoje sťažnosti príslušnému španielskemu súdu.

| (42) | Spoločnosť Habidite tvrdí, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch nespĺňajú kumulatívne kritériá existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(42)

Spoločnosť Habidite tvrdí, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch nespĺňajú kumulatívne kritériá existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (43) | V súvislosti s prvkami štátnej pomoci inými ako prvok zvýhodnenia spoločnosť Habidite predložila nasledujúce tvrdenia, ktoré sú spoločné pre obe oznámené zmluvy:






  a) | Ani jedna z uvedených dvoch zmlúv nezahŕňa prenos štátnych zdrojov, pretože nemajú za následok stratu verejných zdrojov, keďže zahŕňajú nezávislé trhové transakcie (podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci PreussenElektra
   (23)). |
| --- | --- | --- |

(43)

V súvislosti s prvkami štátnej pomoci inými ako prvok zvýhodnenia spoločnosť Habidite predložila nasledujúce tvrdenia, ktoré sú spoločné pre obe oznámené zmluvy:

a)

Ani jedna z uvedených dvoch zmlúv nezahŕňa prenos štátnych zdrojov, pretože nemajú za následok stratu verejných zdrojov, keďže zahŕňajú nezávislé trhové transakcie (podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci PreussenElektra
   (23)).

| b) | Nemalo by sa predpokladať, že v zmluve o domoch sa splnilo kritérium selektívnosti len preto, že zmluva nebola uzatvorená na základe verejnej súťaže. Podľa Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local
   (24) a článku 31 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o verejnom obstarávaní (25) sa takéto zmluvy môžu uzatvoriť tiež priamo, t. j. bez verejnej súťaže, pokiaľ to odôvodňuje technický charakter projektu alebo v súvislosti s ochranou výlučných práv. |
| --- | --- |

b)

Nemalo by sa predpokladať, že v zmluve o domoch sa splnilo kritérium selektívnosti len preto, že zmluva nebola uzatvorená na základe verejnej súťaže. Podľa Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local
   (24) a článku 31 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o verejnom obstarávaní (25) sa takéto zmluvy môžu uzatvoriť tiež priamo, t. j. bez verejnej súťaže, pokiaľ to odôvodňuje technický charakter projektu alebo v súvislosti s ochranou výlučných práv.

| c) | Jedinečný charakter prefabrikovaných modulov Habidite, pokiaľ ide o vlastnosti výrobku a montážny postup, vylučuje možnosť narušenia hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi. Španielsky orgán na ochranu hospodárskej súťaže vymedzil v rozsudku vo veci N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco príslušný trh ako „výrobu, predaj a prenájom modulárnych budov“. Jedinečnosť modulov Habidite podľa tohto vymedzenia znamená, že nemá priamych konkurentov, ktorí by mohli byť týmito dvomi zmluvami poškodení. Okrem toho sa v rozhodnutí Komisie vo veci M2473 Finnforest/Moelven Industrier
   (26) konštatuje, že trh pre modulárne budovy je miestny alebo regionálny, keďže náklady na dopravu vylučujú možnú konkurenciu z väčších vzdialeností. Vzhľadom na technologické vlastnosti výrobku boli ceny Habidite veľmi konkurenčné. |
| --- | --- |

c)

Jedinečný charakter prefabrikovaných modulov Habidite, pokiaľ ide o vlastnosti výrobku a montážny postup, vylučuje možnosť narušenia hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi. Španielsky orgán na ochranu hospodárskej súťaže vymedzil v rozsudku vo veci N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco príslušný trh ako „výrobu, predaj a prenájom modulárnych budov“. Jedinečnosť modulov Habidite podľa tohto vymedzenia znamená, že nemá priamych konkurentov, ktorí by mohli byť týmito dvomi zmluvami poškodení. Okrem toho sa v rozhodnutí Komisie vo veci M2473 Finnforest/Moelven Industrier
   (26) konštatuje, že trh pre modulárne budovy je miestny alebo regionálny, keďže náklady na dopravu vylučujú možnú konkurenciu z väčších vzdialeností. Vzhľadom na technologické vlastnosti výrobku boli ceny Habidite veľmi konkurenčné.

| (44) | Spoločnosť Habidite takisto predložila osobitné podrobné tvrdenia s cieľom spochybniť, že niektorá z oznámených dvoch zmlúv jej poskytovala výhodu. |
| --- | --- |

(44)

Spoločnosť Habidite takisto predložila osobitné podrobné tvrdenia s cieľom spochybniť, že niektorá z oznámených dvoch zmlúv jej poskytovala výhodu.

| (45) | Spoločnosť Habidite v súvislosti so zmluvou o domoch v podstate tvrdí, že nemohla mať nijakú výhodu, keďže určené predajné ceny neboli v skutočnosti vyššie, ale nižšie ako trhové ceny. Konkrétne:






  a) | Ceny, ktoré by získala spoločnosť Habidite podľa zmluvy o domoch, boli podľa definície nižšie ako trhová úroveň vzhľadom na to, že domy by predala BIZKAILUR za regulované ceny, ktoré boli nižšie ako trhová úroveň a ktoré stanovuje zákon za domy, ktoré sa majú predať v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) – pozri odôvodnenia 14 až 19. |
| --- | --- | --- |

(45)

Spoločnosť Habidite v súvislosti so zmluvou o domoch v podstate tvrdí, že nemohla mať nijakú výhodu, keďže určené predajné ceny neboli v skutočnosti vyššie, ale nižšie ako trhové ceny. Konkrétne:

a)

Ceny, ktoré by získala spoločnosť Habidite podľa zmluvy o domoch, boli podľa definície nižšie ako trhová úroveň vzhľadom na to, že domy by predala BIZKAILUR za regulované ceny, ktoré boli nižšie ako trhová úroveň a ktoré stanovuje zákon za domy, ktoré sa majú predať v čiastočne chránenom režime (viviendas tasadas) – pozri odôvodnenia 14 až 19.

| b) | Priemerná cena, ktorú by dostala spoločnosť BIZKAILUR za domy, ktoré postavila spoločnosť Habidite, t. j. 2 010,19 EUR/m2, bola porovnateľná s priemernými cenami, ktoré BIZKAILUR zaplatila v tom čase podľa podobnej zmluvy za výstavbu domov, ktoré sa mali predať v rámci chráneného a čiastočne chráneného režimu. Habidite napríklad uvádza, že BIZKAILUR zaplatila v roku 2007 za výstavbu sociálnych bytov v obci Lemoiz 2 277 EUR/m2, v obci Ziérbana 1 964 EUR/m2 a v obci Areatza 2 021 EUR/m2. Priemerná cena domov, ktoré sa v roku 2007 predávali v štyroch obciach provincie Bizkaia v režime viviendas tasadas, bola 1 808,69 EUR/m2 za domy s rozlohou 84 m2
   (27). |
| --- | --- |

b)

Priemerná cena, ktorú by dostala spoločnosť BIZKAILUR za domy, ktoré postavila spoločnosť Habidite, t. j. 2 010,19 EUR/m2, bola porovnateľná s priemernými cenami, ktoré BIZKAILUR zaplatila v tom čase podľa podobnej zmluvy za výstavbu domov, ktoré sa mali predať v rámci chráneného a čiastočne chráneného režimu. Habidite napríklad uvádza, že BIZKAILUR zaplatila v roku 2007 za výstavbu sociálnych bytov v obci Lemoiz 2 277 EUR/m2, v obci Ziérbana 1 964 EUR/m2 a v obci Areatza 2 021 EUR/m2. Priemerná cena domov, ktoré sa v roku 2007 predávali v štyroch obciach provincie Bizkaia v režime viviendas tasadas, bola 1 808,69 EUR/m2 za domy s rozlohou 84 m2
   (27).

| c) | Habidite by v každom prípade dostala na základe zmluvy o domoch len 83 % a prípadne 83,30 % priemernej ceny 2 010,19 EUR/m2 (za domy s rozlohou menšou ako 75 m2) – pozri odôvodnenia 24 až 25. V tejto súvislosti sa v rozhodnutí o začatí konania chybne konštatuje, že cena 2 010,19 EUR/m2 bola cena, ktorú by Habidite dostala podľa tejto zmluvy. |
| --- | --- |

c)

Habidite by v každom prípade dostala na základe zmluvy o domoch len 83 % a prípadne 83,30 % priemernej ceny 2 010,19 EUR/m2 (za domy s rozlohou menšou ako 75 m2) – pozri odôvodnenia 24 až 25. V tejto súvislosti sa v rozhodnutí o začatí konania chybne konštatuje, že cena 2 010,19 EUR/m2 bola cena, ktorú by Habidite dostala podľa tejto zmluvy.

| d) | Priemerná cena, ktorú mala BIZKAILUR dostať za domy, ktoré vybudovala Habidite, bola omnoho nižšia ako cenová úroveň za podobné domy, ktoré sa v provincii voľne predávali na trhu. Priemerná cena na trhu v provincii Bizkaia v roku 2007 bola 2 921,9 EUR/m2
   (28). |
| --- | --- |

d)

Priemerná cena, ktorú mala BIZKAILUR dostať za domy, ktoré vybudovala Habidite, bola omnoho nižšia ako cenová úroveň za podobné domy, ktoré sa v provincii voľne predávali na trhu. Priemerná cena na trhu v provincii Bizkaia v roku 2007 bola 2 921,9 EUR/m2
   (28).

| (46) | Spoločnosť Habidite v súvislosti so zmluvou o pozemkoch tvrdí, že z tejto zmluvy by pre ňu nevyplývala žiadna výhoda, keďže, podľa jej názoru, by musela spoločnosti BIZKAILUR zaplatiť nielen skutočné náklady súvisiace s odkúpením a úpravou pozemkov, uvedené v zmluve, ale takisto náklady na financovanie tejto činnosti. |
| --- | --- |

(46)

Spoločnosť Habidite v súvislosti so zmluvou o pozemkoch tvrdí, že z tejto zmluvy by pre ňu nevyplývala žiadna výhoda, keďže, podľa jej názoru, by musela spoločnosti BIZKAILUR zaplatiť nielen skutočné náklady súvisiace s odkúpením a úpravou pozemkov, uvedené v zmluve, ale takisto náklady na financovanie tejto činnosti.

| (47) | Navyše Habidite spochybňuje náklady, ktoré odhadla Diputación na odkúpenie a úpravu pozemkov. Podľa zmluvy o pozemkoch mala spoločnosť BIZKAILUR pre tento projekt odkúpiť len 101 403 m2, a nie 205 000 m2, ako uvádza Diputación. Navyše tvrdenie Diputación, že náklady na úpravu pozemkov s rozlohou 254 785 m2 na priemyselné využitie sú 28,5 milióna EUR, je chybné. Zdá sa, že tieto náklady sa v skutočnosti rovnajú nákladom, ktoré vznikli Diputación v súvislosti s iným projektom, konkrétne výstavbou diaľnice v oblasti Kadagua, časť Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite tiež tvrdí, že pozemky odkúpené na projekt Habidite sa protizákonne využívajú ako skládka odpadu, ako sa zároveň konštatuje v rozsudku vnútroštátneho súdu (rozsudok Súdu prvého stupňa v Barakalde č. 148/2010 z 1. septembra 2010). |
| --- | --- |

(47)

Navyše Habidite spochybňuje náklady, ktoré odhadla Diputación na odkúpenie a úpravu pozemkov. Podľa zmluvy o pozemkoch mala spoločnosť BIZKAILUR pre tento projekt odkúpiť len 101 403 m2, a nie 205 000 m2, ako uvádza Diputación. Navyše tvrdenie Diputación, že náklady na úpravu pozemkov s rozlohou 254 785 m2 na priemyselné využitie sú 28,5 milióna EUR, je chybné. Zdá sa, že tieto náklady sa v skutočnosti rovnajú nákladom, ktoré vznikli Diputación v súvislosti s iným projektom, konkrétne výstavbou diaľnice v oblasti Kadagua, časť Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite tiež tvrdí, že pozemky odkúpené na projekt Habidite sa protizákonne využívajú ako skládka odpadu, ako sa zároveň konštatuje v rozsudku vnútroštátneho súdu (rozsudok Súdu prvého stupňa v Barakalde č. 148/2010 z 1. septembra 2010).

VI.   DODATOČNÉ INFORMÁCIE A ODPOVEDE ŠPANIELSKYCH ORGÁNOV NA PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI HABIDITE

| (48) | Diputación v reakcii na otázky Komisie potvrdila, že projekt Habidite bol prerušený a že sa neplnia zmluvné povinnosti voči spoločnosti Habidite vyplývajúce zo zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch. |
| --- | --- |

(48)

Diputación v reakcii na otázky Komisie potvrdila, že projekt Habidite bol prerušený a že sa neplnia zmluvné povinnosti voči spoločnosti Habidite vyplývajúce zo zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch.

| (49) | V súvislosti so zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania (pozri odôvodnenie 39) Diputación poukazuje na skutočnosť, že jej záväzok poskytnúť pomoc na podporu vzdelávania 1 100 pracovníkov závodu Habidite bol podľa článku 10 zmluvy podmienený dodržaním príslušných právnych predpisov vrátane implicitného, a teda možného oznámenia Komisii alebo zúčtovania podľa platných pravidiel štátnej pomoci. Diputación potvrdzuje, že príslušná pomoc na podporu vzdelávania nebola vyplatená. |
| --- | --- |

(49)

V súvislosti so zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania (pozri odôvodnenie 39) Diputación poukazuje na skutočnosť, že jej záväzok poskytnúť pomoc na podporu vzdelávania 1 100 pracovníkov závodu Habidite bol podľa článku 10 zmluvy podmienený dodržaním príslušných právnych predpisov vrátane implicitného, a teda možného oznámenia Komisii alebo zúčtovania podľa platných pravidiel štátnej pomoci. Diputación potvrdzuje, že príslušná pomoc na podporu vzdelávania nebola vyplatená.

| (50) | Diputación v odpovedi na otázky týkajúce sa vzťahu medzi oznámenými zmluvami a regionálnou pomocou, ktorú v roku 2008 poskytla baskická vláda, a na otázku, či sa oba súbory opatrení týkali toho istého investičného projektu nevylúčila, že investičný projekt je ten istý, uviedla však, že to nevyhnutne neznamená, že oprávnené investičné náklady, ktoré zohľadnila regionálna vláda v roku 2008 v pomoci vo výške 6 miliónov EUR, boli tie isté oprávnené náklady na projekt ako v roku 2006, keď sa uzatvorili obidve oznámené zmluvy. Diputación v tejto súvislosti odkazuje na informácie, ktoré poskytla baskická vláda a Habidite. |
| --- | --- |

(50)

Diputación v odpovedi na otázky týkajúce sa vzťahu medzi oznámenými zmluvami a regionálnou pomocou, ktorú v roku 2008 poskytla baskická vláda, a na otázku, či sa oba súbory opatrení týkali toho istého investičného projektu nevylúčila, že investičný projekt je ten istý, uviedla však, že to nevyhnutne neznamená, že oprávnené investičné náklady, ktoré zohľadnila regionálna vláda v roku 2008 v pomoci vo výške 6 miliónov EUR, boli tie isté oprávnené náklady na projekt ako v roku 2006, keď sa uzatvorili obidve oznámené zmluvy. Diputación v tejto súvislosti odkazuje na informácie, ktoré poskytla baskická vláda a Habidite.

| (51) | Diputación poukazuje na súčasné znenie ustanovenia v zmluve o pozemkoch, a to v súvislosti so sumou, ktorú mala uhradiť spoločnosť Habidite podľa zmluvy o pozemkoch, a najmä v súvislosti s tvrdením spoločnosti Habidite, že svoju povinnosť uhradiť uvedenú sumu vykladá tak, že uvedená suma zahŕňa náklady na financovanie súvisiace s odkúpením a úpravou pozemkov. V ustanovení článku 1 bode vi) zmluvy o pozemkoch sa uvádza: „Cena, ktorú zaplatí [Habidite], sa rovná efektívnym nákladom, ktoré uhradí BIZKAILUR S.A. [...] za odkúpenie pozemkov uvedených v [...]“ (zdôraznené). |
| --- | --- |

(51)

Diputación poukazuje na súčasné znenie ustanovenia v zmluve o pozemkoch, a to v súvislosti so sumou, ktorú mala uhradiť spoločnosť Habidite podľa zmluvy o pozemkoch, a najmä v súvislosti s tvrdením spoločnosti Habidite, že svoju povinnosť uhradiť uvedenú sumu vykladá tak, že uvedená suma zahŕňa náklady na financovanie súvisiace s odkúpením a úpravou pozemkov. V ustanovení článku 1 bode vi) zmluvy o pozemkoch sa uvádza: „Cena, ktorú zaplatí [Habidite], sa rovná efektívnym nákladom, ktoré uhradí BIZKAILUR S.A. [...] za odkúpenie pozemkov uvedených v [...]“ (zdôraznené).

| (52) | Napokon podľa informácií, ktoré mala Diputación k dispozícii, sa Habidite a skupina AFER nepovažovali v čase uzatvorenia uvedených dvoch zmlúv za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(52)

Napokon podľa informácií, ktoré mala Diputación k dispozícii, sa Habidite a skupina AFER nepovažovali v čase uzatvorenia uvedených dvoch zmlúv za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (53) | Baskická vláda poskytla informácie o regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla spoločnosti Habidite vrátane oprávnených výdavkov, ktoré sa zohľadnili v súvislosti s poskytnutím tejto pomoci. V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú kategórie oprávnených výdavkov:






  Investície spolu (mil. EUR) | 90,42 |
| --- | --- | --- |
| Výdavky na výskum a vývoj | 13,71 |
| Oprávnené výdavky, z toho: | 76,71 |
| IT | 2,85 |
| Pozemky | 5,5 |
| Budovy | 34,76 |
| Technické zariadenie | 19,14 |
| Stroje | 11,94 |
| Ostatné zariadenia | 0,737 |
| Zariadenie IT | 0,965 |
| Pozemky a budovy navyše | 3,9 |
| Oprávnené výdavky spolu | 72,8 |
| Poskytnutá pomoc | 6 |

(53)

Baskická vláda poskytla informácie o regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla spoločnosti Habidite vrátane oprávnených výdavkov, ktoré sa zohľadnili v súvislosti s poskytnutím tejto pomoci. V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú kategórie oprávnených výdavkov:

Investície spolu (mil. EUR)

90,42

Výdavky na výskum a vývoj

13,71

Oprávnené výdavky, z toho:

76,71

IT

2,85

Pozemky

5,5

Budovy

34,76

Technické zariadenie

19,14

Stroje

11,94

Ostatné zariadenia

0,737

Zariadenie IT

0,965

Pozemky a budovy navyše

3,9

Oprávnené výdavky spolu

72,8

Poskytnutá pomoc

6

| (54) | Táto pomoc nebola vyplatená. Dňa 19. februára 2009 španielske orgány podľa ustanovení bodu 65 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (29) predložili Komisii formulár informácií pre pomoc, ktorá sa v rámci schémy povolenej regionálnej pomoci poskytuje veľkým investičným projektom, ktoré nepodliehajú oznamovacej povinnosti (30). |
| --- | --- |

(54)

Táto pomoc nebola vyplatená. Dňa 19. februára 2009 španielske orgány podľa ustanovení bodu 65 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (29) predložili Komisii formulár informácií pre pomoc, ktorá sa v rámci schémy povolenej regionálnej pomoci poskytuje veľkým investičným projektom, ktoré nepodliehajú oznamovacej povinnosti (30).

VII.   POSÚDENIE

| (55) | Z dôvodov uvedených v nasledujúcich odsekoch sa toto rozhodnutie netýka a) zmluvy o pomoci na podporu vzdelávania, ktorú 15. decembra 2006 uzatvorila Diputación a spoločnosť Habidite a b) regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla baskická vláda spoločnosti Habidite. |
| --- | --- |

(55)

Z dôvodov uvedených v nasledujúcich odsekoch sa toto rozhodnutie netýka a) zmluvy o pomoci na podporu vzdelávania, ktorú 15. decembra 2006 uzatvorila Diputación a spoločnosť Habidite a b) regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla baskická vláda spoločnosti Habidite.

| (56) | V súvislosti so zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania, ktorú uzatvorila Diputación a spoločnosť Habidite v rovnaký deň ako oznámené zmluvy (pozri odôvodnenia 39 a 49), Komisia konštatuje, že toto opatrenie španielska vláda neoznámila a nevzťahovalo sa naň rozhodnutie o začatí konania. Podľa zavedenej praxe (31) sa štátna pomoc považuje za poskytnutú vo chvíli, keď existuje právne záväzná, nepodmienená povinnosť vyplatiť ju. V ustanoveniach článku 10 zmluvy o pomoci na podporu vzdelávania (pozri odôvodnenie 49) sa povinnosť vyplatiť pomoc na podporu vzdelávania podmieňuje dodržaním príslušných právnych predpisov vrátane pravidiel Únie o štátnej pomoci. Z toho vyplýva, že povinnosť vyplatiť pomoc na podporu vzdelávania podľa tejto zmluvy nie je možné považovať v čase uzatvorenia zmluvy za nepodmienenú. Okrem toho španielske orgány potvrdili, že pomoc na podporu vzdelávania podľa tejto zmluvy nebola vyplatená. V každom prípade, keďže projekt Habidite v Alonsotegi sa nerealizoval, je pravdepodobné, že táto pomoc nebude v budúcnosti vyplatená. |
| --- | --- |

(56)

V súvislosti so zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania, ktorú uzatvorila Diputación a spoločnosť Habidite v rovnaký deň ako oznámené zmluvy (pozri odôvodnenia 39 a 49), Komisia konštatuje, že toto opatrenie španielska vláda neoznámila a nevzťahovalo sa naň rozhodnutie o začatí konania. Podľa zavedenej praxe (31) sa štátna pomoc považuje za poskytnutú vo chvíli, keď existuje právne záväzná, nepodmienená povinnosť vyplatiť ju. V ustanoveniach článku 10 zmluvy o pomoci na podporu vzdelávania (pozri odôvodnenie 49) sa povinnosť vyplatiť pomoc na podporu vzdelávania podmieňuje dodržaním príslušných právnych predpisov vrátane pravidiel Únie o štátnej pomoci. Z toho vyplýva, že povinnosť vyplatiť pomoc na podporu vzdelávania podľa tejto zmluvy nie je možné považovať v čase uzatvorenia zmluvy za nepodmienenú. Okrem toho španielske orgány potvrdili, že pomoc na podporu vzdelávania podľa tejto zmluvy nebola vyplatená. V každom prípade, keďže projekt Habidite v Alonsotegi sa nerealizoval, je pravdepodobné, že táto pomoc nebude v budúcnosti vyplatená.

| (57) | Rozhodnutie sa netýka ani regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla baskická vláda spoločnosti Habidite (pozri odôvodnenia 40 a 50). Je však potrebné zdôrazniť, že obe oznámené zmluvy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a regionálna pomoc poskytnutá v roku 2008 sa týkajú toho istého investičného projektu, t. j. vybudovania závodu na výrobu stavebných modulov Habidite v Alonsotegi. Baskická vláda ani Diputación toto tvrdenie konkrétne nespochybnili (pozri odôvodnenie 50). |
| --- | --- |

(57)

Rozhodnutie sa netýka ani regionálnej pomoci vo výške 6 miliónov EUR, ktorú 30. decembra 2008 poskytla baskická vláda spoločnosti Habidite (pozri odôvodnenia 40 a 50). Je však potrebné zdôrazniť, že obe oznámené zmluvy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a regionálna pomoc poskytnutá v roku 2008 sa týkajú toho istého investičného projektu, t. j. vybudovania závodu na výrobu stavebných modulov Habidite v Alonsotegi. Baskická vláda ani Diputación toto tvrdenie konkrétne nespochybnili (pozri odôvodnenie 50).

| (58) | Podľa bodu 66 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (32) je nevyhnutné, aby španielske orgány zabezpečili súlad s ustanoveniami o kumulácii pomoci vzťahujúcimi sa na poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008. |
| --- | --- |

(58)

Podľa bodu 66 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (32) je nevyhnutné, aby španielske orgány zabezpečili súlad s ustanoveniami o kumulácii pomoci vzťahujúcimi sa na poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008.

| (59) | Okrem toho je potrebné pripomenúť, že podľa informácií, ktoré poskytla Diputación (pozri odôvodnenie 30), odkúpenie pozemkov potrebných pre tento investičný projekt sa začalo v máji 2007 a ďalšie parcely boli na tento účel následne odkupované do apríla 2008. Projekt sa teda začal realizovať v máji 2007. V ustanoveniach bodu 38 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (33) sa uvádza, že v záujme zabezpečenia, aby regionálna pomoc mala skutočný stimulačný účinok pre investície, pomoc sa môže poskytnúť v rámci programov pomoci vtedy, ak príjemca predložil žiadosť o poskytnutie pomoci a orgán zodpovedný za vykonávanie programu následne písomne potvrdil skutočnosť, že daný projekt v zásade spĺňa podmienky oprávnenosti ustanovené v programe, a táto žiadosť je podaná a potvrdenie vydané pred začatím prác na projekte. |
| --- | --- |

(59)

Okrem toho je potrebné pripomenúť, že podľa informácií, ktoré poskytla Diputación (pozri odôvodnenie 30), odkúpenie pozemkov potrebných pre tento investičný projekt sa začalo v máji 2007 a ďalšie parcely boli na tento účel následne odkupované do apríla 2008. Projekt sa teda začal realizovať v máji 2007. V ustanoveniach bodu 38 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (33) sa uvádza, že v záujme zabezpečenia, aby regionálna pomoc mala skutočný stimulačný účinok pre investície, pomoc sa môže poskytnúť v rámci programov pomoci vtedy, ak príjemca predložil žiadosť o poskytnutie pomoci a orgán zodpovedný za vykonávanie programu následne písomne potvrdil skutočnosť, že daný projekt v zásade spĺňa podmienky oprávnenosti ustanovené v programe, a táto žiadosť je podaná a potvrdenie vydané pred začatím prác na projekte.

| (60) | Pred posúdením existencie pomoci a jej zlučiteľnosti so ZFEÚ je nevyhnutné, aby Komisia určila uplatniteľné pravidlá štátnej pomoci rationae temporis. |
| --- | --- |

(60)

Pred posúdením existencie pomoci a jej zlučiteľnosti so ZFEÚ je nevyhnutné, aby Komisia určila uplatniteľné pravidlá štátnej pomoci rationae temporis.

| (61) | Dňa 15. decembra 2006 boli uzatvorené zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch, ktoré však boli oznámené Komisii na preskúmanie až v apríli 2009. Ako sa uvádza v odôvodnení 56, štátna pomoc sa podľa zavedenej praxe (34) považuje za poskytnutú vo chvíli, keď existuje právne záväzná, nepodmienená povinnosť vyplatiť ju. V prípade oboch uvedených oznámených zmlúv sa takáto právne záväzná, nepodmienená povinnosť ustanovila 15. decembra 2006, keď Diputación a BIZKAILUR tieto dve oznámené zmluvy uzatvorili. Preto je akákoľvek pomoc súvisiaca s týmito dvomi zmluvami protiprávna, keďže pri jej poskytnutí bola porušená oznamovacia povinnosť ustanovená v článku 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(61)

Dňa 15. decembra 2006 boli uzatvorené zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch, ktoré však boli oznámené Komisii na preskúmanie až v apríli 2009. Ako sa uvádza v odôvodnení 56, štátna pomoc sa podľa zavedenej praxe (34) považuje za poskytnutú vo chvíli, keď existuje právne záväzná, nepodmienená povinnosť vyplatiť ju. V prípade oboch uvedených oznámených zmlúv sa takáto právne záväzná, nepodmienená povinnosť ustanovila 15. decembra 2006, keď Diputación a BIZKAILUR tieto dve oznámené zmluvy uzatvorili. Preto je akákoľvek pomoc súvisiaca s týmito dvomi zmluvami protiprávna, keďže pri jej poskytnutí bola porušená oznamovacia povinnosť ustanovená v článku 108 ods. 3 ZFEÚ.

| (62) | Podľa judikatúry vo veci CELF/SIDE
   (35) nijaké následné oznámenie alebo vyhlásenie o zlučiteľnosti neodstráni protiprávny charakter pomoci, pri ktorej poskytnutí sa porušila oznamovacia povinnosť alebo povinnosť pozastaviť výkon. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie protiprávnej štátnej pomoci (36), pravidlá uplatniteľné na posudzovanie protiprávnej pomoci sú pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci – v tomto prípade 15. decembra 2006. Takisto ustanovenia bodov 63 a 105 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (37) potvrdzujú tieto zásady. Komisia sa bude preto pri posudzovaní existencie pomoci a zlučiteľnosti riadiť pravidlami štátnej pomoci, ktoré boli platné 15. decembra 2006, keď sa uzatvorili tieto dve oznámené zmluvy. |
| --- | --- |

(62)

Podľa judikatúry vo veci CELF/SIDE
   (35) nijaké následné oznámenie alebo vyhlásenie o zlučiteľnosti neodstráni protiprávny charakter pomoci, pri ktorej poskytnutí sa porušila oznamovacia povinnosť alebo povinnosť pozastaviť výkon. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posudzovanie protiprávnej štátnej pomoci (36), pravidlá uplatniteľné na posudzovanie protiprávnej pomoci sú pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci – v tomto prípade 15. decembra 2006. Takisto ustanovenia bodov 63 a 105 Usmernení Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (37) potvrdzujú tieto zásady. Komisia sa bude preto pri posudzovaní existencie pomoci a zlučiteľnosti riadiť pravidlami štátnej pomoci, ktoré boli platné 15. decembra 2006, keď sa uzatvorili tieto dve oznámené zmluvy.

VII.1.   Existencia pomoci

| (63) | Je potrebné, aby Komisia posúdila, či kontrolované opatrenia spĺňajú kumulatívne podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ s cieľom zistiť, či uvedené opatrenia zahŕňajú štátnu pomoc. V uvedenom článku sa ustanovuje, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. V ďalších častiach sa skúmajú tieto kumulatívne kritériá pre každú z týchto dvoch oznámených zmlúv. |
| --- | --- |

(63)

Je potrebné, aby Komisia posúdila, či kontrolované opatrenia spĺňajú kumulatívne podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ s cieľom zistiť, či uvedené opatrenia zahŕňajú štátnu pomoc. V uvedenom článku sa ustanovuje, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. V ďalších častiach sa skúmajú tieto kumulatívne kritériá pre každú z týchto dvoch oznámených zmlúv.

VII.1.1   Opatrenie č. 1: Zmluva o pozemkoch

| (64) | Jedným z kritérií na určenie, či príslušné opatrenie zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je využitie štátnych zdrojov, a to buď prostredníctvom vyplatenia štátnych zdrojov, alebo ako ušlý zisk štátu. Navyše podľa ustálenej judikatúry (38) sa ako štátne zdroje kvalifikujú zdroje verejných alebo súkromných podnikov, ktoré môžu verejné orgány priamo alebo nepriamo kontrolovať, keď zostanú pod verejnou správou, a teda dostupné príslušným verejným orgánom. Komisia v tejto súvislosti poukazuje v odôvodneniach 65 a 66 na nasledujúce skutočnosti. |
| --- | --- |

(64)

Jedným z kritérií na určenie, či príslušné opatrenie zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je využitie štátnych zdrojov, a to buď prostredníctvom vyplatenia štátnych zdrojov, alebo ako ušlý zisk štátu. Navyše podľa ustálenej judikatúry (38) sa ako štátne zdroje kvalifikujú zdroje verejných alebo súkromných podnikov, ktoré môžu verejné orgány priamo alebo nepriamo kontrolovať, keď zostanú pod verejnou správou, a teda dostupné príslušným verejným orgánom. Komisia v tejto súvislosti poukazuje v odôvodneniach 65 a 66 na nasledujúce skutočnosti.

| (65) | Po prvé Diputación a BIZKAILUR spolu uzatvorili zmluvu o pozemkoch. V zmluve je niekoľko jasných náznakov, že BIZKAILUR v rámci tejto zmluvy konala na pokyn Diputación. Zmluvu o pozemkoch uzatvoril predseda Diputación (Diputado General) v mene Diputación a BIZKAILUR. V bode 2 preambuly zmluvy o pozemkoch sa uvádza, že verejno-politické ciele Diputación ako 100 % vlastníka BIZKAILUR zahŕňajú podporu nových a inovatívnych investičných projektov, tvorbu pracovných miest a uľahčenie prístupu občanov provincie Bizkaia k sociálnemu bývaniu. V bode 5 preambuly zmluvy o pozemkoch sa ustanovuje, že zmluva sa uzatvára s cieľom dosiahnuť priamo alebo prostredníctvom verejných spoločností ako BIZKAILUR ciele hospodárskej a sociálnej politiky uvedené v bode 2 preambuly. |
| --- | --- |

(65)

Po prvé Diputación a BIZKAILUR spolu uzatvorili zmluvu o pozemkoch. V zmluve je niekoľko jasných náznakov, že BIZKAILUR v rámci tejto zmluvy konala na pokyn Diputación. Zmluvu o pozemkoch uzatvoril predseda Diputación (Diputado General) v mene Diputación a BIZKAILUR. V bode 2 preambuly zmluvy o pozemkoch sa uvádza, že verejno-politické ciele Diputación ako 100 % vlastníka BIZKAILUR zahŕňajú podporu nových a inovatívnych investičných projektov, tvorbu pracovných miest a uľahčenie prístupu občanov provincie Bizkaia k sociálnemu bývaniu. V bode 5 preambuly zmluvy o pozemkoch sa ustanovuje, že zmluva sa uzatvára s cieľom dosiahnuť priamo alebo prostredníctvom verejných spoločností ako BIZKAILUR ciele hospodárskej a sociálnej politiky uvedené v bode 2 preambuly.

| (66) | Po druhé Diputación spravovala zdroje, ktoré mala spoločnosť BIZKAILUR využiť na splnenie svojich povinností týkajúcich sa odkúpenia pozemkov na vybudovanie závodu Habidite v Alonsotegi a ich úpravy na priemyselné využitie. BIZKAILUR je od roku 1999 v úplnom vlastníctve a pod kontrolou Diputación (39). Splnené sú nasledujúce „organické“ a „štrukturálne“ ukazovatele ustanovené v rozsudku vo veci Stardust Marine
   (40), ktoré určujú, či sú činnosti BIZKAILUR v rámci zmluvy o pozemkoch pripísateľné štátu:






  a) | Diputación vymedzila rozsah činností BIZKAILUR v rámci zmluvy o pozemkoch; |
| --- | --- | --- |

(66)

Po druhé Diputación spravovala zdroje, ktoré mala spoločnosť BIZKAILUR využiť na splnenie svojich povinností týkajúcich sa odkúpenia pozemkov na vybudovanie závodu Habidite v Alonsotegi a ich úpravy na priemyselné využitie. BIZKAILUR je od roku 1999 v úplnom vlastníctve a pod kontrolou Diputación (39). Splnené sú nasledujúce „organické“ a „štrukturálne“ ukazovatele ustanovené v rozsudku vo veci Stardust Marine
   (40), ktoré určujú, či sú činnosti BIZKAILUR v rámci zmluvy o pozemkoch pripísateľné štátu:

a)

Diputación vymedzila rozsah činností BIZKAILUR v rámci zmluvy o pozemkoch;

| b) | na účely tejto zmluvy BIZKAILUR konala výslovne v mene Diputación; |
| --- | --- |

b)

na účely tejto zmluvy BIZKAILUR konala výslovne v mene Diputación;

| c) | z osobitného charakteru činností BIZKAILUR, ktoré boli zamerané výlučne na dosiahnutie cieľov verejnej politiky vyplýva, že tento podnik nebol na trhu bežným subjektom, konkurujúcim za trhových podmienok. |
| --- | --- |

c)

z osobitného charakteru činností BIZKAILUR, ktoré boli zamerané výlučne na dosiahnutie cieľov verejnej politiky vyplýva, že tento podnik nebol na trhu bežným subjektom, konkurujúcim za trhových podmienok.

| (67) | Na základe ukazovateľov v odôvodneniach 65 a 66 sa zistilo, že v prípade zmluvy o pozemkoch je kritérium využitia štátnych zdrojov a pripísateľnosti štátu splnené. |
| --- | --- |

(67)

Na základe ukazovateľov v odôvodneniach 65 a 66 sa zistilo, že v prípade zmluvy o pozemkoch je kritérium využitia štátnych zdrojov a pripísateľnosti štátu splnené.

| (68) | Komisia preskúmala podmienky zaplatenia sumy za pozemky, ktoré mala Diputación a BIZKAILUR poskytnúť na projekt Habidite v Alonsotegi, ako sa uvádza v článku 1 bode vi) a vii) druhej časti zmluvy o pozemkoch (pozri tiež vyššie uvedené odôvodnenie 20), a na základe toho konštatuje nasledujúce skutočnosti v odôvodneniach 69 až 83. |
| --- | --- |

(68)

Komisia preskúmala podmienky zaplatenia sumy za pozemky, ktoré mala Diputación a BIZKAILUR poskytnúť na projekt Habidite v Alonsotegi, ako sa uvádza v článku 1 bode vi) a vii) druhej časti zmluvy o pozemkoch (pozri tiež vyššie uvedené odôvodnenie 20), a na základe toho konštatuje nasledujúce skutočnosti v odôvodneniach 69 až 83.

| (69) | V článku 1 bode vi) druhej časti zmluvy o pozemkoch sa uvádza, že suma, ktorú mala zaplatiť Habidite za pozemky, ktoré BIZKAILUR odkúpila a upravila na priemyselné využitie, bola vo výške „efektívnych nákladov, ktoré BIZKAILUR [...] predpokladala na odkúpenie pozemkov [...]“. Habidite tvrdila (pozri odôvodnenie 46), že podľa jej názoru to zahŕňa takisto náklady na financovanie. Takýto výklad nie je prijateľný. Odkaz na „efektívne náklady vynaložené na odkúpenie pozemkov“ je dostatočne jasný a nevyžaduje si ďalší výklad: zahŕňa len cenu, ktorú BIZKAILUR skutočne zaplatila za odkúpenie pozemkov. |
| --- | --- |

(69)

V článku 1 bode vi) druhej časti zmluvy o pozemkoch sa uvádza, že suma, ktorú mala zaplatiť Habidite za pozemky, ktoré BIZKAILUR odkúpila a upravila na priemyselné využitie, bola vo výške „efektívnych nákladov, ktoré BIZKAILUR [...] predpokladala na odkúpenie pozemkov [...]“. Habidite tvrdila (pozri odôvodnenie 46), že podľa jej názoru to zahŕňa takisto náklady na financovanie. Takýto výklad nie je prijateľný. Odkaz na „efektívne náklady vynaložené na odkúpenie pozemkov“ je dostatočne jasný a nevyžaduje si ďalší výklad: zahŕňa len cenu, ktorú BIZKAILUR skutočne zaplatila za odkúpenie pozemkov.

| (70) | Preto je nevyhnutné konštatovať, že po prvé toto znenie jednoznačne vylučuje efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie. |
| --- | --- |

(70)

Preto je nevyhnutné konštatovať, že po prvé toto znenie jednoznačne vylučuje efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie.

| (71) | Po druhé, nástroje splatenia ustanovené v článku 1 bode vii) druhej časti zmluvy o pozemkoch, t. j. štvorročné tolerančné obdobie a následné rozdelenie ďalších štyroch ročných splátok po 25 % z ceny, ktorú BIZKAILUR skutočne zaplatila za odkúpenie pozemkov, v skutočnosti predstavujú bezúročný úver. Znenie ustanovení článku 1 bodu vii) zmluvy o pozemkoch nemožno vykladať tak, že zahŕňa takisto náklady na financovanie ekvivalentného úveru, t. j. úroku, ktorý by Habidite musela zaplatiť za podobný úver trhovému veriteľovi. V skutočnosti však nie je jednoznačné, či by súkromný subjekt v podobnej situácii ako BIZKAILUR súhlasil, že nebude Habidite účtovať náklady na úpravu pozemkov a navyše, či by súhlasil so štvorročným tolerančným obdobím na splatenie sumy za odkúpenie pozemkov a sedemročnou lehotou na úplné splatenie, začínajúcou odo dňa prevodu vlastníctva pozemkov na spoločnosť Habidite, bez účtovania akéhokoľvek úroku za toto financovanie. |
| --- | --- |

(71)

Po druhé, nástroje splatenia ustanovené v článku 1 bode vii) druhej časti zmluvy o pozemkoch, t. j. štvorročné tolerančné obdobie a následné rozdelenie ďalších štyroch ročných splátok po 25 % z ceny, ktorú BIZKAILUR skutočne zaplatila za odkúpenie pozemkov, v skutočnosti predstavujú bezúročný úver. Znenie ustanovení článku 1 bodu vii) zmluvy o pozemkoch nemožno vykladať tak, že zahŕňa takisto náklady na financovanie ekvivalentného úveru, t. j. úroku, ktorý by Habidite musela zaplatiť za podobný úver trhovému veriteľovi. V skutočnosti však nie je jednoznačné, či by súkromný subjekt v podobnej situácii ako BIZKAILUR súhlasil, že nebude Habidite účtovať náklady na úpravu pozemkov a navyše, či by súhlasil so štvorročným tolerančným obdobím na splatenie sumy za odkúpenie pozemkov a sedemročnou lehotou na úplné splatenie, začínajúcou odo dňa prevodu vlastníctva pozemkov na spoločnosť Habidite, bez účtovania akéhokoľvek úroku za toto financovanie.

| (72) | Vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodneniach 69 až 71 je nevyhnutné konštatovať, že zmluva o pozemkoch by spoločnosti Habidite poskytla výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala. Uvedená výhoda by pozostávala z nasledujúcich dvoch prvkov:






  a) | ušlý úrok za úver vo výške celkových nákladov, ktoré BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov podľa tejto zmluvy – úver s trvaním 7 rokov, so štvorročným tolerančným obdobím a 4 rovnakými ročnými splátkami (každá vo výške 25 % vyplatenej sumy); a |
| --- | --- | --- |

(72)

Vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodneniach 69 až 71 je nevyhnutné konštatovať, že zmluva o pozemkoch by spoločnosti Habidite poskytla výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala. Uvedená výhoda by pozostávala z nasledujúcich dvoch prvkov:

a)

ušlý úrok za úver vo výške celkových nákladov, ktoré BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov podľa tejto zmluvy – úver s trvaním 7 rokov, so štvorročným tolerančným obdobím a 4 rovnakými ročnými splátkami (každá vo výške 25 % vyplatenej sumy); a

| b) | náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 403 m2, ktorá je nevyhnutná pre tento projekt, ako sa uvádza v článku 1 bode ii) zmluvy o pozemkoch (t. j. minimálne 81 600 m2 na závod, 5 300 m2 na kancelárie a nebytové priestory a 14 300 m2 na priemyselné využitie). |
| --- | --- |

b)

náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 403 m2, ktorá je nevyhnutná pre tento projekt, ako sa uvádza v článku 1 bode ii) zmluvy o pozemkoch (t. j. minimálne 81 600 m2 na závod, 5 300 m2 na kancelárie a nebytové priestory a 14 300 m2 na priemyselné využitie).

| (73) | Pokiaľ ide o prvý prvok, t. j. ušlý úrok v súvislosti so splatením ceny za odkúpenie pozemkov, Komisia odhaduje, že tento úrok by predstavoval ekvivalent čistého grantu (NGE) 13,21 % zo sumy, ktorú BIZKAILUR zaplatila za odkúpenie pozemkov. Výpočet tohto ekvivalentu je uvedený v odôvodneniach 74 až 77. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o prvý prvok, t. j. ušlý úrok v súvislosti so splatením ceny za odkúpenie pozemkov, Komisia odhaduje, že tento úrok by predstavoval ekvivalent čistého grantu (NGE) 13,21 % zo sumy, ktorú BIZKAILUR zaplatila za odkúpenie pozemkov. Výpočet tohto ekvivalentu je uvedený v odôvodneniach 74 až 77.

| (74) | Najprv sa na základe referenčnej sadzby uplatniteľnej v Španielsku v decembri 2006 určila úroková sadzba, ktorá sa uplatňuje na podobné úvery, vo výške 4,36 %, ako sa uvádza v oznámení Komisie o referenčných sadzbách (41). |
| --- | --- |

(74)

Najprv sa na základe referenčnej sadzby uplatniteľnej v Španielsku v decembri 2006 určila úroková sadzba, ktorá sa uplatňuje na podobné úvery, vo výške 4,36 %, ako sa uvádza v oznámení Komisie o referenčných sadzbách (41).

| (75) | Potom na základe oznámenia Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (42) (ďalej len „oznámenie Komisie z roku 1997“, ktoré bolo v platnosti v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch) nie je potrebné pridať dodatok k uvedenej referenčnej sadzbe s cieľom vyjadriť profil kreditného rizika Habidite. Podľa oznámenia Komisie z roku 1997 sa posúdili referenčné sadzby s cieľom vyjadriť priemernú úroveň úrokových sadzieb, ktoré sa uplatňovali v jednotlivých členských štátoch na strednodobé a dlhodobé úvery (päť až desať rokov) s bežnou zábezpekou. Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (43) nemalo osobitný vplyv na túto všeobecnú zásadu. Vzhľadom na skutočnosť, že v tom období chýbali priame informácie o ratingu kreditného rizika Habidite alebo skupiny AFER sa Komisia domnieva, že je možné predpokladať, že Habidite sa v tom období považovala za bežnú spoločnosť s bežným ručením. Napokon aj Diputación a Habidite sa zhodovali v názore, že Habidite a skupina AFER sa v tom období nepovažovali za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (pozri odôvodnenie 52). |
| --- | --- |

(75)

Potom na základe oznámenia Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (42) (ďalej len „oznámenie Komisie z roku 1997“, ktoré bolo v platnosti v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch) nie je potrebné pridať dodatok k uvedenej referenčnej sadzbe s cieľom vyjadriť profil kreditného rizika Habidite. Podľa oznámenia Komisie z roku 1997 sa posúdili referenčné sadzby s cieľom vyjadriť priemernú úroveň úrokových sadzieb, ktoré sa uplatňovali v jednotlivých členských štátoch na strednodobé a dlhodobé úvery (päť až desať rokov) s bežnou zábezpekou. Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 (43) nemalo osobitný vplyv na túto všeobecnú zásadu. Vzhľadom na skutočnosť, že v tom období chýbali priame informácie o ratingu kreditného rizika Habidite alebo skupiny AFER sa Komisia domnieva, že je možné predpokladať, že Habidite sa v tom období považovala za bežnú spoločnosť s bežným ručením. Napokon aj Diputación a Habidite sa zhodovali v názore, že Habidite a skupina AFER sa v tom období nepovažovali za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (pozri odôvodnenie 52).

| (76) | Ďalej sa upravil ekvivalent hrubého grantu pomoci zahrnutej v tomto dojednaní o splatení tak, aby zohľadňoval daň z príjmu právnických osôb, ktorú mal zaplatiť príjemca a ktorej výška v tom čase v Španielsku bola 35 %. |
| --- | --- |

(76)

Ďalej sa upravil ekvivalent hrubého grantu pomoci zahrnutej v tomto dojednaní o splatení tak, aby zohľadňoval daň z príjmu právnických osôb, ktorú mal zaplatiť príjemca a ktorej výška v tom čase v Španielsku bola 35 %.

| (77) | Na základe prvkov uvedených v odôvodneniach 74 až 76 sa v nasledujúcej tabuľke stanovuje výsledný ekvivalent čistého grantu (NGE) pre tento subvencovaný úver:






  Výška úveru | 100 % |
| --- | --- | --- |
| Trvanie úveru | 7 rokov |
| Tolerančné obdobie na splatenie | 4 roky |
| Referenčná sadzba | 4,36 % |
| Marža/dodatok | 0 |
| Uplatniteľná úroková sadzba spolu | 4,36 % |
| Ekvivalent hrubého grantu pomoci | 20,33 % |
| Daň z príjmu právnických osôb | 35 % |
| Ekvivalent čistého grantu (po zdanení) | 13,21 % |

(77)

Na základe prvkov uvedených v odôvodneniach 74 až 76 sa v nasledujúcej tabuľke stanovuje výsledný ekvivalent čistého grantu (NGE) pre tento subvencovaný úver:

Výška úveru

100 %

Trvanie úveru

7 rokov

Tolerančné obdobie na splatenie

4 roky

Referenčná sadzba

4,36 %

Marža/dodatok

0

Uplatniteľná úroková sadzba spolu

4,36 %

Ekvivalent hrubého grantu pomoci

20,33 %

Daň z príjmu právnických osôb

35 %

Ekvivalent čistého grantu (po zdanení)

13,21 %

| (78) | Komisia tiež konštatuje, že efektívne náklady na odkúpenie pozemkov pre tento projekt, na základe ktorých by sa mal NGE uplatňovať s cieľom určiť výšku pomoci, sú predmetom sporu medzi zmluvnými stranami. Ako sa uvádza v odôvodnení 30, Diputación tvrdí, že do septembra 2009 BIZKAILUR zaplatila 4,7 milióna EUR na odkúpenie 205 000 m2 pozemkov a odhaduje, že bude potrebných ďalších 2,6 milióna EUR na odkúpenie zvyšných 95 000 m2 potrebných pre tento projekt. Na druhej strane Habidite tvrdí, že BIZKAILUR nemusela odkúpiť takú veľkú plochu pre tento projekt, keďže v zmluve o pozemkoch sa uvádza celková rozloha len 101 403 m2 (pozri odôvodnenie 47). |
| --- | --- |

(78)

Komisia tiež konštatuje, že efektívne náklady na odkúpenie pozemkov pre tento projekt, na základe ktorých by sa mal NGE uplatňovať s cieľom určiť výšku pomoci, sú predmetom sporu medzi zmluvnými stranami. Ako sa uvádza v odôvodnení 30, Diputación tvrdí, že do septembra 2009 BIZKAILUR zaplatila 4,7 milióna EUR na odkúpenie 205 000 m2 pozemkov a odhaduje, že bude potrebných ďalších 2,6 milióna EUR na odkúpenie zvyšných 95 000 m2 potrebných pre tento projekt. Na druhej strane Habidite tvrdí, že BIZKAILUR nemusela odkúpiť takú veľkú plochu pre tento projekt, keďže v zmluve o pozemkoch sa uvádza celková rozloha len 101 403 m2 (pozri odôvodnenie 47).

| (79) | Pokiaľ ide o tento spor, Komisia po prvé konštatuje, že podľa presného znenia článku 1 bodu ii) zmluvy o pozemkoch mala byť celková rozloha pozemkov pre tento projekt „minimálne“101 403 m2. Po druhé, Komisia nemôže prijať informované stanovisko k tejto veci na základe informácií, ktoré poskytli strany počas konania vo veci formálneho zisťovania. Keďže sa však pomoc v rámci zmluvy o pozemkoch nevyplatila a nie je potrebné nariadiť jej vymáhanie, otázka presnej sumy, ktorú mala Habidite uhradiť za odkúpenie pozemkov, môže zostať otvorená. Na účely tohto rozhodnutia stačí určiť prvok pomoci vyplývajúci z podmienok splatenia stanovených v zmluve o pozemkoch. |
| --- | --- |

(79)

Pokiaľ ide o tento spor, Komisia po prvé konštatuje, že podľa presného znenia článku 1 bodu ii) zmluvy o pozemkoch mala byť celková rozloha pozemkov pre tento projekt „minimálne“101 403 m2. Po druhé, Komisia nemôže prijať informované stanovisko k tejto veci na základe informácií, ktoré poskytli strany počas konania vo veci formálneho zisťovania. Keďže sa však pomoc v rámci zmluvy o pozemkoch nevyplatila a nie je potrebné nariadiť jej vymáhanie, otázka presnej sumy, ktorú mala Habidite uhradiť za odkúpenie pozemkov, môže zostať otvorená. Na účely tohto rozhodnutia stačí určiť prvok pomoci vyplývajúci z podmienok splatenia stanovených v zmluve o pozemkoch.

| (80) | Podľa článku 1 bod ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch sa tento prvok pomoci týmto stanovuje na 13,21 % nákladov, ktoré mala vynaložiť BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov potrebných pre projekt Habidite. Takto určená suma zodpovedá úroku, ktorý BIZKAILUR stratila a ktorý by účtoval bežný subjekt na trhu za úver s trvaním 7 rokov, štvorročným tolerančným obdobím a 4 rovnakými splátkami (po 25 % zo splatenej sumy). Základom výpočtu tohto prvku pomoci sú efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov uvedených v článku 1 bode ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch. |
| --- | --- |

(80)

Podľa článku 1 bod ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch sa tento prvok pomoci týmto stanovuje na 13,21 % nákladov, ktoré mala vynaložiť BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov potrebných pre projekt Habidite. Takto určená suma zodpovedá úroku, ktorý BIZKAILUR stratila a ktorý by účtoval bežný subjekt na trhu za úver s trvaním 7 rokov, štvorročným tolerančným obdobím a 4 rovnakými splátkami (po 25 % zo splatenej sumy). Základom výpočtu tohto prvku pomoci sú efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov uvedených v článku 1 bode ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.

| (81) | Podobné zváženie je nevyhnutné v súvislosti s druhým prvkom pomoci v zmluve o pozemkoch, t. j. s nákladmi na úpravu pozemkov na priemyselné využitie, ktoré podľa zmluvy o pozemkoch nemuseli byť spoločnosti BIZKAILUR uhradené (v tejto súvislosti pozri odôvodnenia 69 a 70). Zmluvné strany sa opäť nezhodujú na výške týchto nákladov. Diputación uvádza, že v marci 2009 sa tieto náklady odhadovali na 28,5 milióna EUR (pozri odôvodnenie 30). Habidite sa však domnieva, že tento odhad je zveličený (pozri odôvodnenie 47) čiastočne preto, že BIZKAILUR odkúpila väčšiu plochu, ako sa ustanovilo v zmluve o pozemkoch pre tento projekt, a čiastočne preto, že časť pozemkov, ktoré už odkúpila pre projekt, využívala na iné účely, napr. skládka odpadu. |
| --- | --- |

(81)

Podobné zváženie je nevyhnutné v súvislosti s druhým prvkom pomoci v zmluve o pozemkoch, t. j. s nákladmi na úpravu pozemkov na priemyselné využitie, ktoré podľa zmluvy o pozemkoch nemuseli byť spoločnosti BIZKAILUR uhradené (v tejto súvislosti pozri odôvodnenia 69 a 70). Zmluvné strany sa opäť nezhodujú na výške týchto nákladov. Diputación uvádza, že v marci 2009 sa tieto náklady odhadovali na 28,5 milióna EUR (pozri odôvodnenie 30). Habidite sa však domnieva, že tento odhad je zveličený (pozri odôvodnenie 47) čiastočne preto, že BIZKAILUR odkúpila väčšiu plochu, ako sa ustanovilo v zmluve o pozemkoch pre tento projekt, a čiastočne preto, že časť pozemkov, ktoré už odkúpila pre projekt, využívala na iné účely, napr. skládka odpadu.

| (82) | Takže vzhľadom na to, že pomoc nebola vyplatená a nie je potrebné ju vymáhať, na účely tohto rozhodnutia stačí určiť tento prvok pomoci v zmluve o pozemkoch: pozostáva z celkových nákladov, ktoré by BIZKAILUR musela vynaložiť na úpravu pozemkov pre projekt na priemyselné využitie – podľa ustanovení článku 1 bod iii) druhej časti zmluvy sú to náklady, ktoré podľa ustanovení článku 1 bodu vi) druhej časti zmluvy o pozemkoch Habidite nemusí spoločnosti BIZKAILUR uhradiť. |
| --- | --- |

(82)

Takže vzhľadom na to, že pomoc nebola vyplatená a nie je potrebné ju vymáhať, na účely tohto rozhodnutia stačí určiť tento prvok pomoci v zmluve o pozemkoch: pozostáva z celkových nákladov, ktoré by BIZKAILUR musela vynaložiť na úpravu pozemkov pre projekt na priemyselné využitie – podľa ustanovení článku 1 bod iii) druhej časti zmluvy sú to náklady, ktoré podľa ustanovení článku 1 bodu vi) druhej časti zmluvy o pozemkoch Habidite nemusí spoločnosti BIZKAILUR uhradiť.

| (83) | Komisia taktiež konštatuje, že pokiaľ by bola výhoda na základe zmluvy o pozemkoch poskytnutá jednému osobitnému príjemcovi, konkrétne spoločnosti Habidite a skupine AFER, ktorej je Habidite súčasťou, je nevyhnutné považovať túto výhodu, ktorá je opísaná v odôvodneniach 68 až 77 a ktorá pozostáva z dvoch prvkov uvedených v odôvodneniach 80 a 82, za selektívnu. |
| --- | --- |

(83)

Komisia taktiež konštatuje, že pokiaľ by bola výhoda na základe zmluvy o pozemkoch poskytnutá jednému osobitnému príjemcovi, konkrétne spoločnosti Habidite a skupine AFER, ktorej je Habidite súčasťou, je nevyhnutné považovať túto výhodu, ktorá je opísaná v odôvodneniach 68 až 77 a ktorá pozostáva z dvoch prvkov uvedených v odôvodneniach 80 a 82, za selektívnu.

| (84) | Ako sa uvádza v odôvodnení 43, Habidite tvrdí, že oznámené zmluvy nenarúšajú hospodársku súťaž, keďže: a) príslušný trh sa obmedzuje na „výrobu, predaj a prenájom prefabrikovaných modulov“ a b) z jedinečných vlastností prefabrikovaných modulov Habidite vyplýva, že spoločnosť nemá konkurentov. |
| --- | --- |

(84)

Ako sa uvádza v odôvodnení 43, Habidite tvrdí, že oznámené zmluvy nenarúšajú hospodársku súťaž, keďže: a) príslušný trh sa obmedzuje na „výrobu, predaj a prenájom prefabrikovaných modulov“ a b) z jedinečných vlastností prefabrikovaných modulov Habidite vyplýva, že spoločnosť nemá konkurentov.

| (85) | Komisia nemôže prijať tvrdenia Habidite. Aj keby bolo možné považovať prefabrikované moduly Habidite vzhľadom na ich vlastnosti za jedinečný výrobok, v tomto prípade je nevyhnutné vymedziť relevantný tovarový trh širšie ako trh pre výstavbu a predaj domov vo všeobecnosti – vrátane domov predávaných na voľnom trhu a domov predávaných v regulovanej časti trhu (sociálne bývanie). |
| --- | --- |

(85)

Komisia nemôže prijať tvrdenia Habidite. Aj keby bolo možné považovať prefabrikované moduly Habidite vzhľadom na ich vlastnosti za jedinečný výrobok, v tomto prípade je nevyhnutné vymedziť relevantný tovarový trh širšie ako trh pre výstavbu a predaj domov vo všeobecnosti – vrátane domov predávaných na voľnom trhu a domov predávaných v regulovanej časti trhu (sociálne bývanie).

| (86) | Ako tvrdí samotná Habidite, ceny domov, ktoré sa mali predať spoločnosti BIZKAILUR, možno porovnať s cenami domov predávanými na voľnom trhu alebo s cenami domov nakoniec predávaných v chránenom alebo čiastočne chránenom režime. Skutočnosť, že BIZKAILUR uzatvorila zmluvu o predaji domov v čiastočne chránenom režime aj s inými stavebnými spoločnosťami ako Habidite poukazuje na to, že v tom období boli iné stavebné spoločnosti skutočne konkurentmi Habidite v rámci súťaže o poskytovanie domov spoločnosti BIZKAILUR, ktoré sa mali predať v chránenom alebo čiastočne chránenom režime. |
| --- | --- |

(86)

Ako tvrdí samotná Habidite, ceny domov, ktoré sa mali predať spoločnosti BIZKAILUR, možno porovnať s cenami domov predávanými na voľnom trhu alebo s cenami domov nakoniec predávaných v chránenom alebo čiastočne chránenom režime. Skutočnosť, že BIZKAILUR uzatvorila zmluvu o predaji domov v čiastočne chránenom režime aj s inými stavebnými spoločnosťami ako Habidite poukazuje na to, že v tom období boli iné stavebné spoločnosti skutočne konkurentmi Habidite v rámci súťaže o poskytovanie domov spoločnosti BIZKAILUR, ktoré sa mali predať v chránenom alebo čiastočne chránenom režime.

| (87) | Navyše Habidite v podnikateľskom pláne, ktorý predložila baskickej vláde so žiadosťou o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008 (z novembra 2008, s. 10 – 12), uvádza, že na niektorých španielskych regionálnych trhoch, na ktorých plánovala predávať svoje výrobky (išlo najmä o trhy ako Baskicko, Navarra, Kantábria, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menšom rozsahu takisto o trhy v iných španielskych autonómnych spoločenstvách), súťažila s inými tradičnými stavebnými spoločnosťami. Podľa jej odhadu by sa jej výsledný celkový podiel na španielskom trhu (voľný trh plus projekty sociálneho bývania) zvýšil z 0,4 % v roku 2011 na 1 % v období rokov 2012 – 2016. Habidite napríklad odhadla, že celkový počet domov, ktoré sa mali predať v roku 2011 na celom španielskom trhu, bude približne 320 000 domov, z toho by s počtom 1 403 domov vyrobených v roku 2011 pokryla podiel na trhu vo výške 0,4 %. Pokiaľ ide konkrétne o trh v Baskicku, podľa odhadov Habidite by bol v roku 2011 jej podiel na trhu 0,5 % a v roku 2014 a nasledujúcich rokoch až 2,8 %, pričom predpokladala, že v období rokov 2011 – 2016 bude celkový ročný dopyt po bývaní v tomto regióne 8 000 domov. |
| --- | --- |

(87)

Navyše Habidite v podnikateľskom pláne, ktorý predložila baskickej vláde so žiadosťou o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008 (z novembra 2008, s. 10 – 12), uvádza, že na niektorých španielskych regionálnych trhoch, na ktorých plánovala predávať svoje výrobky (išlo najmä o trhy ako Baskicko, Navarra, Kantábria, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menšom rozsahu takisto o trhy v iných španielskych autonómnych spoločenstvách), súťažila s inými tradičnými stavebnými spoločnosťami. Podľa jej odhadu by sa jej výsledný celkový podiel na španielskom trhu (voľný trh plus projekty sociálneho bývania) zvýšil z 0,4 % v roku 2011 na 1 % v období rokov 2012 – 2016. Habidite napríklad odhadla, že celkový počet domov, ktoré sa mali predať v roku 2011 na celom španielskom trhu, bude približne 320 000 domov, z toho by s počtom 1 403 domov vyrobených v roku 2011 pokryla podiel na trhu vo výške 0,4 %. Pokiaľ ide konkrétne o trh v Baskicku, podľa odhadov Habidite by bol v roku 2011 jej podiel na trhu 0,5 % a v roku 2014 a nasledujúcich rokoch až 2,8 %, pričom predpokladala, že v období rokov 2011 – 2016 bude celkový ročný dopyt po bývaní v tomto regióne 8 000 domov.

| (88) | Podľa ustálenej judikatúry sa pomoc považuje za narúšajúcu hospodársku súťaž v prípade, keď posilňuje finančné postavenie a možnosti prijímajúcej spoločnosti v porovnaní s tými konkurenčnými spoločnosťami, ktoré pomoc neprijímajú (44). Vzhľadom na túto zásadu a vyššie uvedené okolnosti je nevyhnutné konštatovať, že pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o pozemkoch spoločnosti Habidite a skupine AFER by narúšala hospodársku súťaž, keďže Habidite by na jej základe mohla znížiť investičné náklady, ktoré spravidla vynaloží samotná spoločnosť, a v porovnaní s aktuálnymi a prípadnými konkurentmi by tak získala konkurenčnú výhodu. |
| --- | --- |

(88)

Podľa ustálenej judikatúry sa pomoc považuje za narúšajúcu hospodársku súťaž v prípade, keď posilňuje finančné postavenie a možnosti prijímajúcej spoločnosti v porovnaní s tými konkurenčnými spoločnosťami, ktoré pomoc neprijímajú (44). Vzhľadom na túto zásadu a vyššie uvedené okolnosti je nevyhnutné konštatovať, že pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o pozemkoch spoločnosti Habidite a skupine AFER by narúšala hospodársku súťaž, keďže Habidite by na jej základe mohla znížiť investičné náklady, ktoré spravidla vynaloží samotná spoločnosť, a v porovnaní s aktuálnymi a prípadnými konkurentmi by tak získala konkurenčnú výhodu.

| (89) | Rovnako ako sa uvádza v odôvodneniach 84 až 87, nie je možné prijať tvrdenie Habidite, že relevantný geografický trh je iba miestny alebo regionálny, pokiaľ ide konkrétne o montované obytné stavby, a to z dôvodu nákladov spojených s dopravou prefabrikátov. Vzhľadom na geografické susedstvo Baskicka s ostatnými členskými štátmi a jeho polohu pri mori je pravdepodobné, že dodatočné náklady na dopravu by neboli rozhodujúce pri vylúčení prípadných konkurentov Habidite v tomto autonómnom spoločenstve. Naopak, náklady na dopravu by pre Habidite nemuseli predstavovať prekážku, aby sa uchádzala o výstavbu domov v blízkosti členských štátov. |
| --- | --- |

(89)

Rovnako ako sa uvádza v odôvodneniach 84 až 87, nie je možné prijať tvrdenie Habidite, že relevantný geografický trh je iba miestny alebo regionálny, pokiaľ ide konkrétne o montované obytné stavby, a to z dôvodu nákladov spojených s dopravou prefabrikátov. Vzhľadom na geografické susedstvo Baskicka s ostatnými členskými štátmi a jeho polohu pri mori je pravdepodobné, že dodatočné náklady na dopravu by neboli rozhodujúce pri vylúčení prípadných konkurentov Habidite v tomto autonómnom spoločenstve. Naopak, náklady na dopravu by pre Habidite nemuseli predstavovať prekážku, aby sa uchádzala o výstavbu domov v blízkosti členských štátov.

| (90) | Podľa tej istej judikatúry, ako sa uvádza v odôvodnení 88, v prípade, keď štátna pomoc posilňuje finančné postavenie spoločnosti v porovnaní s ostatnými konkurentmi v rámci obchodu v Únii, sa ostatní konkurenti považujú vzhľadom na uvedenú pomoc za poškodených. Pomoc môže mať vplyv na obchod v rámci Únie aj v prípade, ak sa prijímajúca spoločnosť sama nezúčastňuje na cezhraničných činnostiach (45). |
| --- | --- |

(90)

Podľa tej istej judikatúry, ako sa uvádza v odôvodnení 88, v prípade, keď štátna pomoc posilňuje finančné postavenie spoločnosti v porovnaní s ostatnými konkurentmi v rámci obchodu v Únii, sa ostatní konkurenti považujú vzhľadom na uvedenú pomoc za poškodených. Pomoc môže mať vplyv na obchod v rámci Únie aj v prípade, ak sa prijímajúca spoločnosť sama nezúčastňuje na cezhraničných činnostiach (45).

| (91) | Na základe okolností uvedených v odôvodneniach 89 a 90 Komisia dospela k záveru, že pomoc, ktorú zahŕňala zmluva o pozemkoch, by pravdepodobne mala vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(91)

Na základe okolností uvedených v odôvodneniach 89 a 90 Komisia dospela k záveru, že pomoc, ktorú zahŕňala zmluva o pozemkoch, by pravdepodobne mala vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

VII.1.2   Opatrenie č. 2: Zmluva o domoch

| (92) | Na zmluvu o domoch sa takisto uplatňujú mutatis mutandis okolnosti uvedené v odôvodneniach 64 až 67, 84 až 88 a 89 až 90 týkajúce sa kritérií využívania štátnych zdrojov a pripísateľnosti štátu, narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod v Únii v rámci vymedzenia štátnej pomoci. Preto sa v odôvodneniach 93 až 96 skúma len kritérium selektívnej výhody. |
| --- | --- |

(92)

Na zmluvu o domoch sa takisto uplatňujú mutatis mutandis okolnosti uvedené v odôvodneniach 64 až 67, 84 až 88 a 89 až 90 týkajúce sa kritérií využívania štátnych zdrojov a pripísateľnosti štátu, narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod v Únii v rámci vymedzenia štátnej pomoci. Preto sa v odôvodneniach 93 až 96 skúma len kritérium selektívnej výhody.

| (93) | Ako sa uvádza v odôvodnení 45, Habidite tvrdí, že zmluva o domoch jej neposkytovala nijakú výhodu, keďže v zásade sumu, ktorú mala BIZKAILUR zaplatiť za 1 500 domov, ktoré mala postaviť Habidite podľa tejto zmluvy, bola v skutočnosti nižšia ako trhová úroveň. |
| --- | --- |

(93)

Ako sa uvádza v odôvodnení 45, Habidite tvrdí, že zmluva o domoch jej neposkytovala nijakú výhodu, keďže v zásade sumu, ktorú mala BIZKAILUR zaplatiť za 1 500 domov, ktoré mala postaviť Habidite podľa tejto zmluvy, bola v skutočnosti nižšia ako trhová úroveň.

| (94) | Po prvé, spoločnosť Habidite konkrétne tvrdí, že 1 500 domov, ktoré mala podľa tejto zmluvy zabezpečiť, by BIZKAILUR predala v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas) za maximálnu cenu, ktorá je na základe regionálneho zákona obmedzená na 1,7-násobok ceny stanovenej nariadením baskickej vlády z 1. augusta 2004 a následne indexovaná na základe indexu spotrebiteľských cien (CPI) stanoveného španielskym Národným štatistickým úradom (pozri v tomto zmysle odôvodnenia 17 a 18). Priemerná cena, ktorú by tak BIZKAILUR dostala za 1 500 domov, by bola 2 010,19 EUR/m2, a táto cena je nižšia ako priemerná cena 2 921,9 EUR/m2 za domy, ktoré sa v provincii Bizkaia voľne predávajú na trhu. Navyše Habidite by dostala len 83 % a prípadne 83,30 % (v prípade 750 domov s rozlohou menšou ako 75 m2) z 2 010,19 EUR/m2, ktoré by získala BIZKAILUR z predaja týchto domov v čiastočne chránenom režime. |
| --- | --- |

(94)

Po prvé, spoločnosť Habidite konkrétne tvrdí, že 1 500 domov, ktoré mala podľa tejto zmluvy zabezpečiť, by BIZKAILUR predala v čiastočne chránenom režime (ako viviendas tasadas) za maximálnu cenu, ktorá je na základe regionálneho zákona obmedzená na 1,7-násobok ceny stanovenej nariadením baskickej vlády z 1. augusta 2004 a následne indexovaná na základe indexu spotrebiteľských cien (CPI) stanoveného španielskym Národným štatistickým úradom (pozri v tomto zmysle odôvodnenia 17 a 18). Priemerná cena, ktorú by tak BIZKAILUR dostala za 1 500 domov, by bola 2 010,19 EUR/m2, a táto cena je nižšia ako priemerná cena 2 921,9 EUR/m2 za domy, ktoré sa v provincii Bizkaia voľne predávajú na trhu. Navyše Habidite by dostala len 83 % a prípadne 83,30 % (v prípade 750 domov s rozlohou menšou ako 75 m2) z 2 010,19 EUR/m2, ktoré by získala BIZKAILUR z predaja týchto domov v čiastočne chránenom režime.

| (95) | Po druhé, spoločnosť Habidite tvrdí, že cena, ktorú by dostala od BIZKAILUR podľa zmluvy o domoch za 1 500 domov, bola porovnateľná s cenami, ktoré dostali iné stavebné spoločnosti, ktoré v tom období uzatvorili s BIZKAILUR podobné zmluvy (príklady sú uvedené v odôvodnení 45). |
| --- | --- |

(95)

Po druhé, spoločnosť Habidite tvrdí, že cena, ktorú by dostala od BIZKAILUR podľa zmluvy o domoch za 1 500 domov, bola porovnateľná s cenami, ktoré dostali iné stavebné spoločnosti, ktoré v tom období uzatvorili s BIZKAILUR podobné zmluvy (príklady sú uvedené v odôvodnení 45).

| (96) | Napokon Habidite takisto tvrdí, že podľa legislatívnej vyhlášky č. 78/1986 a článku 31 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o verejnom obstarávaní (46) sa také zmluvy môžu uzatvoriť taktiež priamo, t. j. bez vyhlásenia verejnej súťaže, ak je takýto postup odôvodnený technickou povahou projektu alebo ochranou výlučných práv. |
| --- | --- |

(96)

Napokon Habidite takisto tvrdí, že podľa legislatívnej vyhlášky č. 78/1986 a článku 31 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o verejnom obstarávaní (46) sa také zmluvy môžu uzatvoriť taktiež priamo, t. j. bez vyhlásenia verejnej súťaže, ak je takýto postup odôvodnený technickou povahou projektu alebo ochranou výlučných práv.

| (97) | Komisia po posúdení informácií a tvrdení, ktoré predložila Habidite, dospela k nasledujúcim zisteniam uvedeným v odôvodneniach 98 až 107. |
| --- | --- |

(97)

Komisia po posúdení informácií a tvrdení, ktoré predložila Habidite, dospela k nasledujúcim zisteniam uvedeným v odôvodneniach 98 až 107.

| (98) | Po prvé je potrebné poznamenať, že informácie týkajúce sa cien, ktoré dostali ostatné stavebné spoločnosti, ktoré uzatvorili s BIZKAILUR podobné zmluvy, sa zakladajú výlučne na údajoch uvedených v tlači. Diputación neposkytla Komisii priame informácie týkajúce sa tohto aspektu – napríklad vo forme kópií podobných zmlúv, ktoré uzatvorila BIZKAILUR s ostatnými stavebnými spoločnosťami. V každom prípade sa odhady cien, ktoré poskytli Habidite a Diputación, vzťahujú na roky 2006 a 2007, kým spoločnosť BIZKAILUR by dostala uvedených 1 500 domov v období rokov 2009 – 2011, ako sa uvádza v článku A písm. c) zmluvy o domoch a podnikateľskom pláne Habidite zverejnenom v roku 2009. |
| --- | --- |

(98)

Po prvé je potrebné poznamenať, že informácie týkajúce sa cien, ktoré dostali ostatné stavebné spoločnosti, ktoré uzatvorili s BIZKAILUR podobné zmluvy, sa zakladajú výlučne na údajoch uvedených v tlači. Diputación neposkytla Komisii priame informácie týkajúce sa tohto aspektu – napríklad vo forme kópií podobných zmlúv, ktoré uzatvorila BIZKAILUR s ostatnými stavebnými spoločnosťami. V každom prípade sa odhady cien, ktoré poskytli Habidite a Diputación, vzťahujú na roky 2006 a 2007, kým spoločnosť BIZKAILUR by dostala uvedených 1 500 domov v období rokov 2009 – 2011, ako sa uvádza v článku A písm. c) zmluvy o domoch a podnikateľskom pláne Habidite zverejnenom v roku 2009.

| (99) | Aj keby bola prijatá skutočnosť, že ceny, ktoré dostala Habidite od BIZKAILUR za 1 500 domov na základe tejto zmluvy, boli porovnateľné s cenami, ktoré BIZKAILUR poskytla na základe podobných zmlúv ostatným stavebným spoločnostiam, a keby tieto ceny boli v každom prípade nižšie ako ceny za také domy na voľnom trhu, toto tvrdenie nie je dostatočné na to, aby Komisia dospela k záveru, že táto zmluva neposkytovala Habidite výhodu. Ako sa taktiež uvádza v rozhodnutí o začatí konania (47), výhoda, ktorú by mala Habidite na základe tejto zmluvy, pozostáva najmä zo skutočnosti, že prostredníctvom zmluvy by sa zabezpečil predaj dôležitej časti jej počiatočnej výroby, a tým by sa podstatne znížili riziká, ktoré sa prirodzene spájajú s novým investičným projektom a ktoré sú podľa definície vyššie pri uvedení nového výrobku na trh, ako aj v prípade modulov Habidite. |
| --- | --- |

(99)

Aj keby bola prijatá skutočnosť, že ceny, ktoré dostala Habidite od BIZKAILUR za 1 500 domov na základe tejto zmluvy, boli porovnateľné s cenami, ktoré BIZKAILUR poskytla na základe podobných zmlúv ostatným stavebným spoločnostiam, a keby tieto ceny boli v každom prípade nižšie ako ceny za také domy na voľnom trhu, toto tvrdenie nie je dostatočné na to, aby Komisia dospela k záveru, že táto zmluva neposkytovala Habidite výhodu. Ako sa taktiež uvádza v rozhodnutí o začatí konania (47), výhoda, ktorú by mala Habidite na základe tejto zmluvy, pozostáva najmä zo skutočnosti, že prostredníctvom zmluvy by sa zabezpečil predaj dôležitej časti jej počiatočnej výroby, a tým by sa podstatne znížili riziká, ktoré sa prirodzene spájajú s novým investičným projektom a ktoré sú podľa definície vyššie pri uvedení nového výrobku na trh, ako aj v prípade modulov Habidite.

| (100) | Je všeobecne známe, že konkurencia medzi stavebnými spoločnosťami na španielskom trhu bola v tom období a aj naďalej je veľmi silná. Skutočnosť, že BIZKAILUR uzatvorila s Habidite zmluvu na 1 500 domov, určite Habidite poskytuje nezanedbateľnú výhodu v porovnaní s jej konkurentmi, dokonca aj v prípade, ak by sa bral do úvahy len dopyt po výstavbe domov, ktoré by sa predali v chránenom a čiastočne chránenom režime. |
| --- | --- |

(100)

Je všeobecne známe, že konkurencia medzi stavebnými spoločnosťami na španielskom trhu bola v tom období a aj naďalej je veľmi silná. Skutočnosť, že BIZKAILUR uzatvorila s Habidite zmluvu na 1 500 domov, určite Habidite poskytuje nezanedbateľnú výhodu v porovnaní s jej konkurentmi, dokonca aj v prípade, ak by sa bral do úvahy len dopyt po výstavbe domov, ktoré by sa predali v chránenom a čiastočne chránenom režime.

| (101) | Ako uviedla Diputación, skutočnosť, že podľa plánu Foral (pozri odôvodnenie 19) sa predpokladalo, že BIZKAILUR zabezpečí spolu 3 000 domov, ktoré by sa v období rokov 2004 – 2007 predali v chránenom režime, naznačuje, že počet domov, ktoré boli predmetom zmluvy s Habidite, nebol zanedbateľný. Je pravda, že plán Foral sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 až 2007, kým 1 500 domov, ktoré sú predmetom zmluvy medzi BIZKAILUR a Habidite, sa mali postaviť v období rokov 2009 až 2011 (podľa podnikateľského plánu, ktorý spoločnosť zverejnila v roku 2009). Z toho však vyplýva celkový počet domov, ktoré BIZKAILUR plánovala predať v chránenom režime v čase uzatvorenia zmluvy o domoch. |
| --- | --- |

(101)

Ako uviedla Diputación, skutočnosť, že podľa plánu Foral (pozri odôvodnenie 19) sa predpokladalo, že BIZKAILUR zabezpečí spolu 3 000 domov, ktoré by sa v období rokov 2004 – 2007 predali v chránenom režime, naznačuje, že počet domov, ktoré boli predmetom zmluvy s Habidite, nebol zanedbateľný. Je pravda, že plán Foral sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 až 2007, kým 1 500 domov, ktoré sú predmetom zmluvy medzi BIZKAILUR a Habidite, sa mali postaviť v období rokov 2009 až 2011 (podľa podnikateľského plánu, ktorý spoločnosť zverejnila v roku 2009). Z toho však vyplýva celkový počet domov, ktoré BIZKAILUR plánovala predať v chránenom režime v čase uzatvorenia zmluvy o domoch.

| (102) | Tento prvok je potrebné preskúmať vzhľadom na podiel domov, ktoré sú predmetom zmluvy medzi Diputación a BIZKAILUR, z odhadovanej celkovej výroby Habidite za príslušné obdobie. V podnikateľskom pláne zverejnenom v roku 2009 Habidite odhadovala, že celú jej výrobu 433 domov v roku 2009 odkúpi výlučne BIZKAILUR. BIZKAILUR by v roku 2010 kúpila 670 domov, kým celková výroba Habidite by bola 1 113 domov. V roku 2011 by BIZKAILUR kúpila 342 domov, kým celková výroba Habidite by bola 3 151 domov. Z toho vyplýva, že v čase uzatvorenia zmluvy o domoch Habidite predpokladala, že Diputación a BIZKAILUR odkúpia podstatný podiel výroby v prvých dvoch rokoch činnosti závodu Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010). Táto skutočnosť podporuje záver, že zmluva o domoch podstatne znižovala riziká, ktoré sa prirodzene spájajú s novým investičným projektom, najmä s uvedením nového výrobku na trh (moduly Habidite). |
| --- | --- |

(102)

Tento prvok je potrebné preskúmať vzhľadom na podiel domov, ktoré sú predmetom zmluvy medzi Diputación a BIZKAILUR, z odhadovanej celkovej výroby Habidite za príslušné obdobie. V podnikateľskom pláne zverejnenom v roku 2009 Habidite odhadovala, že celú jej výrobu 433 domov v roku 2009 odkúpi výlučne BIZKAILUR. BIZKAILUR by v roku 2010 kúpila 670 domov, kým celková výroba Habidite by bola 1 113 domov. V roku 2011 by BIZKAILUR kúpila 342 domov, kým celková výroba Habidite by bola 3 151 domov. Z toho vyplýva, že v čase uzatvorenia zmluvy o domoch Habidite predpokladala, že Diputación a BIZKAILUR odkúpia podstatný podiel výroby v prvých dvoch rokoch činnosti závodu Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010). Táto skutočnosť podporuje záver, že zmluva o domoch podstatne znižovala riziká, ktoré sa prirodzene spájajú s novým investičným projektom, najmä s uvedením nového výrobku na trh (moduly Habidite).

| (103) | Ďalší náznak, že táto zmluva by zbavila Habidite podstatnej časti rizika spojeného s predajom jej výrobku na trhu, vyplýva z vlastného podnikateľského plánu Habidite (z novembra 2008), ktorý predložila na účely získania regionálnej pomoci v roku 2008. Habidite v tomto podnikateľskom pláne odhaduje celkový dopyt po domoch, ktoré by sa predali na regulovanom trhu v celom Baskicku v období rokov 2011 – 2016, približne na 8 000 domov ročne. V tom istom podnikateľskom pláne sa uvádza, že Habidite plánovala predávať prioritne v regulovanej časti trhu (sociálne bývanie) v Baskicku aj v ostatných regiónoch Španielska. Habidite predpokladala, že konkrétne v roku 2011 predá na regulovanom trhu v Španielsku spolu 289 domov, pričom jej celková výroba v tom istom roku bude 1 403 domov. Z toho vyplýva, že po skončení zmluvy o domoch (keď najneskôr do mája 2011 malo byť postavených 1 500 domov, ktoré si objednali Diputación a BIZKAILUR) bol podiel domov, ktoré Habidite plánovala predať na regulovanom trhu zo svojej celkovej ročnej výroby, t. j. 289 domov z celkovej výroby 1 403 domov, omnoho nižší ako ten istý podiel v prvých troch rokoch výrobnej činnosti podniku Habidite v Alonsotegi, na ktoré sa vzťahovala zmluva o domoch. |
| --- | --- |

(103)

Ďalší náznak, že táto zmluva by zbavila Habidite podstatnej časti rizika spojeného s predajom jej výrobku na trhu, vyplýva z vlastného podnikateľského plánu Habidite (z novembra 2008), ktorý predložila na účely získania regionálnej pomoci v roku 2008. Habidite v tomto podnikateľskom pláne odhaduje celkový dopyt po domoch, ktoré by sa predali na regulovanom trhu v celom Baskicku v období rokov 2011 – 2016, približne na 8 000 domov ročne. V tom istom podnikateľskom pláne sa uvádza, že Habidite plánovala predávať prioritne v regulovanej časti trhu (sociálne bývanie) v Baskicku aj v ostatných regiónoch Španielska. Habidite predpokladala, že konkrétne v roku 2011 predá na regulovanom trhu v Španielsku spolu 289 domov, pričom jej celková výroba v tom istom roku bude 1 403 domov. Z toho vyplýva, že po skončení zmluvy o domoch (keď najneskôr do mája 2011 malo byť postavených 1 500 domov, ktoré si objednali Diputación a BIZKAILUR) bol podiel domov, ktoré Habidite plánovala predať na regulovanom trhu zo svojej celkovej ročnej výroby, t. j. 289 domov z celkovej výroby 1 403 domov, omnoho nižší ako ten istý podiel v prvých troch rokoch výrobnej činnosti podniku Habidite v Alonsotegi, na ktoré sa vzťahovala zmluva o domoch.

| (104) | Ďalší dôležitý aspekt je skutočný dopyt po sociálnom bývaní v provincii Bizkaia, ktorý pokrývala BIZKAILUR prostredníctvom zmluvy o domoch. Ani Diputación, ani Habidite neposkytli konkrétny dôkaz týkajúci sa skutočného dopytu po sociálnom bývaní, ktorý pokrývala BIZKAILUR prostredníctvom zmluvy o domoch, ktorú za uvedených podmienok uzatvorila s Habidite. Ako sa uvádza v odôvodnení 98, v období rokov 2009 – 2011 sa malo podľa tejto zmluvy postaviť 1 500 domov. Navyše Diputación netvrdila, že zmluva bola uzatvorená s cieľom poskytnúť službu vo všeobecnom hospodárskom záujme ako sociálne bývanie. Takisto je potrebné uviesť, že zmluva o domoch sa neuzatvorila na základe verejnej súťaže, aj keď sa zdá – podľa informácií, ktoré poskytla Habidite, keď odkazovala na podobné zmluvy, ktoré uzatvorila BIZKAILUR s inými stavebnými spoločnosťami –, že BIZKAILUR mala oznámiť verejnú výzvu na predkladanie ponúk. |
| --- | --- |

(104)

Ďalší dôležitý aspekt je skutočný dopyt po sociálnom bývaní v provincii Bizkaia, ktorý pokrývala BIZKAILUR prostredníctvom zmluvy o domoch. Ani Diputación, ani Habidite neposkytli konkrétny dôkaz týkajúci sa skutočného dopytu po sociálnom bývaní, ktorý pokrývala BIZKAILUR prostredníctvom zmluvy o domoch, ktorú za uvedených podmienok uzatvorila s Habidite. Ako sa uvádza v odôvodnení 98, v období rokov 2009 – 2011 sa malo podľa tejto zmluvy postaviť 1 500 domov. Navyše Diputación netvrdila, že zmluva bola uzatvorená s cieľom poskytnúť službu vo všeobecnom hospodárskom záujme ako sociálne bývanie. Takisto je potrebné uviesť, že zmluva o domoch sa neuzatvorila na základe verejnej súťaže, aj keď sa zdá – podľa informácií, ktoré poskytla Habidite, keď odkazovala na podobné zmluvy, ktoré uzatvorila BIZKAILUR s inými stavebnými spoločnosťami –, že BIZKAILUR mala oznámiť verejnú výzvu na predkladanie ponúk.

| (105) | Z tejto perspektívy nie je možné prijať tvrdenie Habidite (pozri odôvodnenie 96), že priame uzatvorenie zmluvy bez verejnej súťaže bolo možné na základe osobitného technického charakteru tohto projektu. Po prvé ustanovenia, na ktoré sa Habidite odvoláva, sa netýkajú takých situácií ako táto, keď osobitný charakter projektu spočíva v zavedení nového výrobku na trh. Predmetom zmluvy o domoch bola kúpa domov, ktoré sa mali následne predať v čiastočne chránenom režime pre znevýhodnených občanov. Technológia, ktorá sa používa na výstavbu takých domov, nie je podstatná a domy postavené z prefabrikovaných modulov priamo konkurovali domom postaveným tradičným spôsobom. Po druhé Dvor audítorov Baskicka (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) vo svojej správe z januára 2009 (48) vyjadril pochybnosti týkajúce sa zákonnosti zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch v tej súvislosti, že upriamoval pozornosť na verejné zmluvy, pri uzatvorení ktorých boli porušené zásady transparentnosti a verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(105)

Z tejto perspektívy nie je možné prijať tvrdenie Habidite (pozri odôvodnenie 96), že priame uzatvorenie zmluvy bez verejnej súťaže bolo možné na základe osobitného technického charakteru tohto projektu. Po prvé ustanovenia, na ktoré sa Habidite odvoláva, sa netýkajú takých situácií ako táto, keď osobitný charakter projektu spočíva v zavedení nového výrobku na trh. Predmetom zmluvy o domoch bola kúpa domov, ktoré sa mali následne predať v čiastočne chránenom režime pre znevýhodnených občanov. Technológia, ktorá sa používa na výstavbu takých domov, nie je podstatná a domy postavené z prefabrikovaných modulov priamo konkurovali domom postaveným tradičným spôsobom. Po druhé Dvor audítorov Baskicka (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) vo svojej správe z januára 2009 (48) vyjadril pochybnosti týkajúce sa zákonnosti zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch v tej súvislosti, že upriamoval pozornosť na verejné zmluvy, pri uzatvorení ktorých boli porušené zásady transparentnosti a verejnej súťaže.

| (106) | Podľa rozsudku vo veci P&O Ferries
   (49) skutočnosť, že verejný orgán kupuje tovary za trhové ceny, nie je sama osebe dostatočná na vyvodenie záveru, že transakcia je nezávislá, ak štát v skutočnosti nepotrebuje tento tovar, najmä ak je uvedený tovar predmetom zmluvy uzatvorenej bez vyhlásenia verejnej súťaže. V tomto prípade chýbajúce informácie o skutočnej potrebe BIZKAILUR predať 1 500 zmluvných domov v čiastočne chránenom režime v období rokov 2009 – 2011 spolu s nevyhlásením verejnej súťaže nasvedčujú tomu, že transakcia sa nevykonala za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(106)

Podľa rozsudku vo veci P&O Ferries
   (49) skutočnosť, že verejný orgán kupuje tovary za trhové ceny, nie je sama osebe dostatočná na vyvodenie záveru, že transakcia je nezávislá, ak štát v skutočnosti nepotrebuje tento tovar, najmä ak je uvedený tovar predmetom zmluvy uzatvorenej bez vyhlásenia verejnej súťaže. V tomto prípade chýbajúce informácie o skutočnej potrebe BIZKAILUR predať 1 500 zmluvných domov v čiastočne chránenom režime v období rokov 2009 – 2011 spolu s nevyhlásením verejnej súťaže nasvedčujú tomu, že transakcia sa nevykonala za trhových podmienok.

| (107) | Na základe okolností uvedených v odôvodneniach 97 až 106 Komisia konštatuje, že zmluvu o domoch nemožno považovať za bežnú trhovú operáciu. Na druhej strane zmluva poskytuje Habidite a skupine AFER výhodu tým, že ich zbavuje rizika predaja svojich výrobkov za trhových podmienok v priamej súťaži s ostatnými stavebnými spoločnosťami. Prvok pomoci sa tu vymedzuje ako zisk, ktorý by mala Habidite z predaja 1 500 domov Diputación a spoločnosti BIZKAILUR za podmienok uvedených v zmluve o domoch, konkrétne ako rozdiel medzi cenou, ktorú by získala BIZKAILUR z predaja 1 500 domov za cenových podmienok uvedených v článku A písm. e) zmluvy o domoch, a výrobnými nákladmi Habidite na 1 500 domov. Výhoda je selektívna, keďže sa v rámci zmluvy o domoch poskytuje konkrétne Habidite a skupine AFER. |
| --- | --- |

(107)

Na základe okolností uvedených v odôvodneniach 97 až 106 Komisia konštatuje, že zmluvu o domoch nemožno považovať za bežnú trhovú operáciu. Na druhej strane zmluva poskytuje Habidite a skupine AFER výhodu tým, že ich zbavuje rizika predaja svojich výrobkov za trhových podmienok v priamej súťaži s ostatnými stavebnými spoločnosťami. Prvok pomoci sa tu vymedzuje ako zisk, ktorý by mala Habidite z predaja 1 500 domov Diputación a spoločnosti BIZKAILUR za podmienok uvedených v zmluve o domoch, konkrétne ako rozdiel medzi cenou, ktorú by získala BIZKAILUR z predaja 1 500 domov za cenových podmienok uvedených v článku A písm. e) zmluvy o domoch, a výrobnými nákladmi Habidite na 1 500 domov. Výhoda je selektívna, keďže sa v rámci zmluvy o domoch poskytuje konkrétne Habidite a skupine AFER.

VII.1.3   Predbežné závery

| (108) | Na základe odôvodnení 64 až 90 a 92 až 106 a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie zistenia týkajúce sa zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ v oblasti verejného obstarávania je nevyhnutné konštatovať, že zmluva o pozemkoch aj zmluva o domoch zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(108)

Na základe odôvodnení 64 až 90 a 92 až 106 a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie zistenia týkajúce sa zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ v oblasti verejného obstarávania je nevyhnutné konštatovať, že zmluva o pozemkoch aj zmluva o domoch zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (109) | Štátna pomoc v prípade zmluvy o pozemkoch pozostáva z dvoch častí:






  a) | Ušlý úrok za úver vo výške nákladov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre projekt Habidite, ktorý by bol poskytnutý bezúročne na obdobie 7 rokov s tolerančným obdobím 4 roky. Výška ušlého úroku je 13,41 % NGE z nákladov na odkúpenie pozemkov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na základe článku 1 bodu ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch. |
| --- | --- | --- |

(109)

Štátna pomoc v prípade zmluvy o pozemkoch pozostáva z dvoch častí:

a)

Ušlý úrok za úver vo výške nákladov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre projekt Habidite, ktorý by bol poskytnutý bezúročne na obdobie 7 rokov s tolerančným obdobím 4 roky. Výška ušlého úroku je 13,41 % NGE z nákladov na odkúpenie pozemkov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na základe článku 1 bodu ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.

| b) | Celkové náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 430 m2, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch. |
| --- | --- |

b)

Celkové náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 430 m2, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.

| (110) | Prvok pomoci v prípade zmluvy o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite z predaja 1 500 domov podľa tejto zmluvy, konkrétne rozdielu medzi cenou určenou v článku A písm. e) zmluvy o domoch za 1 500 domov a výrobnými nákladmi, ktoré by vynaložila Habidite na výrobu 1 500 domov. |
| --- | --- |

(110)

Prvok pomoci v prípade zmluvy o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite z predaja 1 500 domov podľa tejto zmluvy, konkrétne rozdielu medzi cenou určenou v článku A písm. e) zmluvy o domoch za 1 500 domov a výrobnými nákladmi, ktoré by vynaložila Habidite na výrobu 1 500 domov.

VII.2.   Zlučiteľnosť

| (111) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 2. decembra 2009 vyjadrila pochybnosti, či je možné považovať pomoc zahrnutú v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch za zlučiteľnú so ZFEÚ podľa príslušných pravidiel platných v čase posúdenia, pričom sa odkazuje konkrétne na pôvodný dočasný rámec (50), usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, Usmernenie Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (51) a Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008 (52). |
| --- | --- |

(111)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania z 2. decembra 2009 vyjadrila pochybnosti, či je možné považovať pomoc zahrnutú v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch za zlučiteľnú so ZFEÚ podľa príslušných pravidiel platných v čase posúdenia, pričom sa odkazuje konkrétne na pôvodný dočasný rámec (50), usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, Usmernenie Spoločenstva pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (51) a Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008 (52).

| (112) | Ako sa však uvádza v odôvodneniach 60 až 62, pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch bola protiprávne poskytnutá (t. j. pred oznámením Komisii) 15. decembra 2006. Preto je nevyhnutné posúdiť jej zlučiteľnosť na základe pravidiel štátnej pomoci, ktoré boli platné v čase poskytnutia. |
| --- | --- |

(112)

Ako sa však uvádza v odôvodneniach 60 až 62, pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch bola protiprávne poskytnutá (t. j. pred oznámením Komisii) 15. decembra 2006. Preto je nevyhnutné posúdiť jej zlučiteľnosť na základe pravidiel štátnej pomoci, ktoré boli platné v čase poskytnutia.

| (113) | Z tohto dočasného hľadiska nie je možné preskúmať zlučiteľnosť pomoci poskytnutej v rámci zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v súvislosti s krízou, ktoré sa prijali a nadobudli účinnosť neskôr. |
| --- | --- |

(113)

Z tohto dočasného hľadiska nie je možné preskúmať zlučiteľnosť pomoci poskytnutej v rámci zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v súvislosti s krízou, ktoré sa prijali a nadobudli účinnosť neskôr.

| (114) | Zároveň, ako uvádza Diputación, sa Habidite a skupina AFER 15. decembra 2006 nepovažovali za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. Preto v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch neboli oprávnené na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(114)

Zároveň, ako uvádza Diputación, sa Habidite a skupina AFER 15. decembra 2006 nepovažovali za podniky v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. Preto v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch neboli oprávnené na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (115) | Zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch sa uzatvorili 15. decembra 2006 s cieľom podporiť nový investičný projekt v Alonsotegi, obci nachádzajúcej sa v konurbácii Gran Bilbao, ktorá bola v tom období podporovaným regiónom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ (53). Preto je potrebné preskúmať, či pomoc poskytnutá podľa zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch môže byť zlučiteľná so ZFEÚ podľa pravidiel, ktoré sa 15. decembra 2006 uplatňovali na regionálnu pomoc, konkrétne: Usmernenie o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 (54) (ďalej len „usmernenia z roku 1998“) a Multisektorálny rámec regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 (2002 Multisectoral Framework on regional aid to large investment projects) (55) (ďalej len „rámec z roku 2002“), a na základe ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(115)

Zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch sa uzatvorili 15. decembra 2006 s cieľom podporiť nový investičný projekt v Alonsotegi, obci nachádzajúcej sa v konurbácii Gran Bilbao, ktorá bola v tom období podporovaným regiónom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ (53). Preto je potrebné preskúmať, či pomoc poskytnutá podľa zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch môže byť zlučiteľná so ZFEÚ podľa pravidiel, ktoré sa 15. decembra 2006 uplatňovali na regionálnu pomoc, konkrétne: Usmernenie o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 (54) (ďalej len „usmernenia z roku 1998“) a Multisektorálny rámec regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 (2002 Multisectoral Framework on regional aid to large investment projects) (55) (ďalej len „rámec z roku 2002“), a na základe ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (116) | Aby sa investičná pomoc považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom, je nevyhnutné, aby bola v súlade so súborom štandardných kritérií zlučiteľnosti, ktoré boli ustanovené v usmerneniach z roku 1998 v čase, keď sa 15. decembra 2006 uzatvorila zmluva o pozemkoch. Pomoc musí prispievať najmä k regionálnemu rozvoju a podporiť projekt počiatočnej investície, pričom práce na projekte sa začnú, až keď príjemca pomoci predložil žiadosť o poskytnutie pomoci (stimulačný účinok), príjemca by mal financovať investičný projekt minimálne do výšky 25 % a investičný projekt by sa mal zachovať v podporovanom regióne aspoň päť rokov. Navyše je potrebné, aby sa oprávnené náklady, ktoré sa zohľadnia pri poskytnutí pomoci, obmedzili na niektoré oprávnené náklady a pomoc sa nesmie kombinovať s inou pomocou tak, aby prekračovala platný strop regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(116)

Aby sa investičná pomoc považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom, je nevyhnutné, aby bola v súlade so súborom štandardných kritérií zlučiteľnosti, ktoré boli ustanovené v usmerneniach z roku 1998 v čase, keď sa 15. decembra 2006 uzatvorila zmluva o pozemkoch. Pomoc musí prispievať najmä k regionálnemu rozvoju a podporiť projekt počiatočnej investície, pričom práce na projekte sa začnú, až keď príjemca pomoci predložil žiadosť o poskytnutie pomoci (stimulačný účinok), príjemca by mal financovať investičný projekt minimálne do výšky 25 % a investičný projekt by sa mal zachovať v podporovanom regióne aspoň päť rokov. Navyše je potrebné, aby sa oprávnené náklady, ktoré sa zohľadnia pri poskytnutí pomoci, obmedzili na niektoré oprávnené náklady a pomoc sa nesmie kombinovať s inou pomocou tak, aby prekračovala platný strop regionálnej pomoci.

| (117) | V bode 2 usmernení z roku 1998 sa uvádza, že ad hoc prípad regionálnej pomoci poskytnutej určitej firme alebo pomoc zvýhodňujúca jednu oblasť aktivity sa spravidla nepovažuje za zlučiteľnú so zmluvou, keďže jej narúšajúci vplyv by bol v zásade väčší ako pozitívny vplyv na regionálny rozvoj. Okrem toho je zakázaná pomoc ad hoc pre firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(117)

V bode 2 usmernení z roku 1998 sa uvádza, že ad hoc prípad regionálnej pomoci poskytnutej určitej firme alebo pomoc zvýhodňujúca jednu oblasť aktivity sa spravidla nepovažuje za zlučiteľnú so zmluvou, keďže jej narúšajúci vplyv by bol v zásade väčší ako pozitívny vplyv na regionálny rozvoj. Okrem toho je zakázaná pomoc ad hoc pre firmy v ťažkostiach.

| (118) | Španielske orgány neoznámili, že pomoc, ktorá bola poskytnutá spoločnosti Habidite v rámci zmluvy o pozemkoch, bola poskytnutá v rámci schémy povolenej regionálnej pomoci. Táto pomoc sa kvalifikuje skôr ako opatrenie ad hoc, ktoré zvýhodňuje len Habidite a skupinu AFER a implicitne oblasť stavebníctva. |
| --- | --- |

(118)

Španielske orgány neoznámili, že pomoc, ktorá bola poskytnutá spoločnosti Habidite v rámci zmluvy o pozemkoch, bola poskytnutá v rámci schémy povolenej regionálnej pomoci. Táto pomoc sa kvalifikuje skôr ako opatrenie ad hoc, ktoré zvýhodňuje len Habidite a skupinu AFER a implicitne oblasť stavebníctva.

| (119) | Podľa ustanovení tohto bodu 2 usmernení z roku 1998 sa však vo výnimočných prípadoch môže uvedená pomoc ad hoc, zvýhodňujúca určité odvetvie a firmu, vyhlásiť za zlučiteľnú so zmluvou, ak sa preukáže, že má podstatný prínos pre regionálny rozvoj, ktorý je väčší ako jej rušivý vplyv na obchod a hospodársku súťaž v Únii. Napriek tomu, že španielske orgány nepredložili tvrdenia týkajúce sa tohto aspektu, Komisia z vlastnej iniciatívy preskúma, na základe informácií, ktoré má k dispozícii, či sú v prípade pomoci poskytnutej prostredníctvom zmluvy o pozemkoch splnené podmienky pre uvedenú výnimku. |
| --- | --- |

(119)

Podľa ustanovení tohto bodu 2 usmernení z roku 1998 sa však vo výnimočných prípadoch môže uvedená pomoc ad hoc, zvýhodňujúca určité odvetvie a firmu, vyhlásiť za zlučiteľnú so zmluvou, ak sa preukáže, že má podstatný prínos pre regionálny rozvoj, ktorý je väčší ako jej rušivý vplyv na obchod a hospodársku súťaž v Únii. Napriek tomu, že španielske orgány nepredložili tvrdenia týkajúce sa tohto aspektu, Komisia z vlastnej iniciatívy preskúma, na základe informácií, ktoré má k dispozícii, či sú v prípade pomoci poskytnutej prostredníctvom zmluvy o pozemkoch splnené podmienky pre uvedenú výnimku.

| (120) | Jednoznačným účelom zmluvy o pozemkoch bolo podporiť nový investičný projekt, t. j. nový závod Habidite v Alonsotegi. V tom čase sa predpokladalo, že prostredníctvom projektu sa v podporovanej oblasti vytvorí 1 100 nových pracovných miest a pravdepodobne aj nezanedbateľný počet nepriamych pracovných miest v tom istom regióne. Tento prvok podporuje skutočnosť, že podľa paralelnej zmluvy o domoch by nový investičný projekt prispel tiež k dosiahnutiu cieľov regionálnej politiky, konkrétne k poskytnutiu sociálneho bývania pre znevýhodnených občanov v provincii Bizkaia. Navyše v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch sa ani Habidite, ani skupina AFER nepovažovali za firmy v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia preto dospela k záveru, že v prípade zmluvy o pozemkoch sú splnené podmienky na udelenie výnimky ustanovenej v poslednom odseku bodu 2 usmernení z roku 1998. |
| --- | --- |

(120)

Jednoznačným účelom zmluvy o pozemkoch bolo podporiť nový investičný projekt, t. j. nový závod Habidite v Alonsotegi. V tom čase sa predpokladalo, že prostredníctvom projektu sa v podporovanej oblasti vytvorí 1 100 nových pracovných miest a pravdepodobne aj nezanedbateľný počet nepriamych pracovných miest v tom istom regióne. Tento prvok podporuje skutočnosť, že podľa paralelnej zmluvy o domoch by nový investičný projekt prispel tiež k dosiahnutiu cieľov regionálnej politiky, konkrétne k poskytnutiu sociálneho bývania pre znevýhodnených občanov v provincii Bizkaia. Navyše v čase uzatvorenia zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch sa ani Habidite, ani skupina AFER nepovažovali za firmy v ťažkostiach v zmysle bodov 9, 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia preto dospela k záveru, že v prípade zmluvy o pozemkoch sú splnené podmienky na udelenie výnimky ustanovenej v poslednom odseku bodu 2 usmernení z roku 1998.

| (121) | Podľa bodu 4.4 usmernení z roku 1998 pojem regionálna pomoc zahŕňa len pomoc pre počiatočnú investíciu, ktorá sa vymedzuje ako investícia do fixného kapitálu, vzťahujúca sa na založenie nového podniku, rozšírenie existujúceho podniku alebo rozbehnutie aktivity, ktorá zahŕňa podstatnú zmenu výrobného procesu v existujúcom podniku. Pomoc, ktorá bola poskytnutá v rámci zmluvy o pozemkoch, je v súlade s týmto vymedzením, keďže pomoc bola poskytnutá na podporu vytvorenia nového investičného projektu v Alonsotegi. |
| --- | --- |

(121)

Podľa bodu 4.4 usmernení z roku 1998 pojem regionálna pomoc zahŕňa len pomoc pre počiatočnú investíciu, ktorá sa vymedzuje ako investícia do fixného kapitálu, vzťahujúca sa na založenie nového podniku, rozšírenie existujúceho podniku alebo rozbehnutie aktivity, ktorá zahŕňa podstatnú zmenu výrobného procesu v existujúcom podniku. Pomoc, ktorá bola poskytnutá v rámci zmluvy o pozemkoch, je v súlade s týmto vymedzením, keďže pomoc bola poskytnutá na podporu vytvorenia nového investičného projektu v Alonsotegi.

| (122) | V bode 4.5 usmernení z roku 1998 sa uvádza, že pomoc pre počiatočnú investíciu by mala zahŕňať výlučne oprávnené investičné náklady, a na základe toho sa vymedzuje maximálna výška regionálnej pomoci ako percentuálny podiel z oprávnených investičných nákladov. Podľa ustanovení bodov 4.5 a 4.6 usmernení z roku 1998 kategória „oprávnených výdavkov“ nového investičného projektu zahŕňa pozemky, budovy a stroje/zariadenia, a takisto niektoré kategórie nehmotných investícií (patenty, licencie, know-how) do výšky 25 % štandardného základu v prípade veľkých firiem. |
| --- | --- |

(122)

V bode 4.5 usmernení z roku 1998 sa uvádza, že pomoc pre počiatočnú investíciu by mala zahŕňať výlučne oprávnené investičné náklady, a na základe toho sa vymedzuje maximálna výška regionálnej pomoci ako percentuálny podiel z oprávnených investičných nákladov. Podľa ustanovení bodov 4.5 a 4.6 usmernení z roku 1998 kategória „oprávnených výdavkov“ nového investičného projektu zahŕňa pozemky, budovy a stroje/zariadenia, a takisto niektoré kategórie nehmotných investícií (patenty, licencie, know-how) do výšky 25 % štandardného základu v prípade veľkých firiem.

| (123) | Preto je potrebné najprv určiť oprávnené náklady projektu Habidite v Alonsotegi k 15. decembru 2006. |
| --- | --- |

(123)

Preto je potrebné najprv určiť oprávnené náklady projektu Habidite v Alonsotegi k 15. decembru 2006.

| (124) | Keďže pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch nebola poskytnutá na základe predchádzajúcej žiadosti o poskytnutie pomoci, príjemca v tom čase nepredložil informácie relevantné v súvislosti s určením oprávnených výdavkov v novom investičnom projekte v prípadoch regionálnej pomoci. Diputación mala k dispozícii nasledujúce informácie o oprávnených výdavkoch, ktoré sú uvedené v odôvodnení 12:






  Pozemky | 4,8 milióna EUR |
| --- | --- | --- |
| Priemyselná výstavba | 22,5 milióna EUR |
| Úprava pozemkov (urbanización) | 4,04 milióna EUR |
| Zariadenia | 24,0 milióna EUR |
| Spolu | 55,34 milióna EUR |

(124)

Keďže pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch nebola poskytnutá na základe predchádzajúcej žiadosti o poskytnutie pomoci, príjemca v tom čase nepredložil informácie relevantné v súvislosti s určením oprávnených výdavkov v novom investičnom projekte v prípadoch regionálnej pomoci. Diputación mala k dispozícii nasledujúce informácie o oprávnených výdavkoch, ktoré sú uvedené v odôvodnení 12:

Pozemky

4,8 milióna EUR

Priemyselná výstavba

22,5 milióna EUR

Úprava pozemkov (urbanización)

4,04 milióna EUR

Zariadenia

24,0 milióna EUR

Spolu

55,34 milióna EUR

| (125) | Uvedené kategórie výdavkov sa však môžu považovať za „oprávnené výdavky“ v zmysle ustanovení bodu 4.5 usmernení z roku 1998. Navyše, keďže pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch sa priamo spájala s odkúpením pozemkov pre nový investičný projekt a ich úpravou na priemyselné využitie, takisto spĺňa požiadavku vyplývajúcu z bodu 4.5 usmernení z roku 1998. |
| --- | --- |

(125)

Uvedené kategórie výdavkov sa však môžu považovať za „oprávnené výdavky“ v zmysle ustanovení bodu 4.5 usmernení z roku 1998. Navyše, keďže pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch sa priamo spájala s odkúpením pozemkov pre nový investičný projekt a ich úpravou na priemyselné využitie, takisto spĺňa požiadavku vyplývajúcu z bodu 4.5 usmernení z roku 1998.

| (126) | Podľa ustanovení bodu 4.10 usmernení z roku 1998 sa musí pomoc pre počiatočnú investíciu podmieniť zachovaním danej investície počas minimálne päťročného obdobia. Aj keď v súvislosti so zmluvou o pozemkoch nie je táto podmienka konkrétne stanovená spoločnosti Habidite, je však nevyhnutné konštatovať, že Habidite sa v súvislosti s paralelnou zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania (uvedenou v odôvodnení 39), ktorá bola takisto uzatvorená 15. decembra 2006 a v súvislosti s tým istým investičným projektom, zaviazala zachovať 1 100 pracovných miest počas minimálne päťročného obdobia. Komisia preto dospela k záveru, že sú splnené takisto ustanovenia bodu 4.10 usmernení z roku 1998. |
| --- | --- |

(126)

Podľa ustanovení bodu 4.10 usmernení z roku 1998 sa musí pomoc pre počiatočnú investíciu podmieniť zachovaním danej investície počas minimálne päťročného obdobia. Aj keď v súvislosti so zmluvou o pozemkoch nie je táto podmienka konkrétne stanovená spoločnosti Habidite, je však nevyhnutné konštatovať, že Habidite sa v súvislosti s paralelnou zmluvou o pomoci na podporu vzdelávania (uvedenou v odôvodnení 39), ktorá bola takisto uzatvorená 15. decembra 2006 a v súvislosti s tým istým investičným projektom, zaviazala zachovať 1 100 pracovných miest počas minimálne päťročného obdobia. Komisia preto dospela k záveru, že sú splnené takisto ustanovenia bodu 4.10 usmernení z roku 1998.

| (127) | Keďže chýbajú informácie o odhadovaných nákladoch na mzdy pre 1 100 pracovníkov závodu Habidite v Alonsotegi, Komisia nemôže opodstatnene posúdiť prípadnú zlučiteľnosť pomoci poskytnutej v rámci zmluvy o pozemkoch s bodmi 4.11 a 4.17 usmernení z roku 1998, týkajúcimi sa vytvárania pracovných miest. Posúdenie podľa bodov 4.11 až 4.17 usmernení z roku 1998 však nie je potrebné, keďže pomoc v zmluve o pozemkoch sa spájala s odkúpením pozemkov, ktoré sa považuje za oprávnené výdavky. |
| --- | --- |

(127)

Keďže chýbajú informácie o odhadovaných nákladoch na mzdy pre 1 100 pracovníkov závodu Habidite v Alonsotegi, Komisia nemôže opodstatnene posúdiť prípadnú zlučiteľnosť pomoci poskytnutej v rámci zmluvy o pozemkoch s bodmi 4.11 a 4.17 usmernení z roku 1998, týkajúcimi sa vytvárania pracovných miest. Posúdenie podľa bodov 4.11 až 4.17 usmernení z roku 1998 však nie je potrebné, keďže pomoc v zmluve o pozemkoch sa spájala s odkúpením pozemkov, ktoré sa považuje za oprávnené výdavky.

| (128) | Investičný projekt Habidite nedostal pred uzatvorením zmluvy o pozemkoch inú investičnú pomoc, ktorú by bolo potrebné brať do úvahy na účely posúdenia kumulatívneho účinku podľa bodu 4.18 usmernení z roku 1998. |
| --- | --- |

(128)

Investičný projekt Habidite nedostal pred uzatvorením zmluvy o pozemkoch inú investičnú pomoc, ktorú by bolo potrebné brať do úvahy na účely posúdenia kumulatívneho účinku podľa bodu 4.18 usmernení z roku 1998.

| (129) | V bode 4.2 usmernení z roku 1998 sa ustanovuje, že žiadosť o poskytnutie pomoci musí byť predložená pred začatím prác na investičnom projekte. Cieľom tohto ustanovenia je zabezpečiť, aby sa regionálna pomoc poskytla, len ak má preukázateľný stimulačný účinok. Ak by sa práce na projekte začali pred podaním žiadosti o poskytnutie pomoci, potom je zrejmé, že poskytnutá regionálna pomoc by nemala stimulačný účinok, to znamená, že projekt by sa pravdepodobne realizoval aj bez poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(129)

V bode 4.2 usmernení z roku 1998 sa ustanovuje, že žiadosť o poskytnutie pomoci musí byť predložená pred začatím prác na investičnom projekte. Cieľom tohto ustanovenia je zabezpečiť, aby sa regionálna pomoc poskytla, len ak má preukázateľný stimulačný účinok. Ak by sa práce na projekte začali pred podaním žiadosti o poskytnutie pomoci, potom je zrejmé, že poskytnutá regionálna pomoc by nemala stimulačný účinok, to znamená, že projekt by sa pravdepodobne realizoval aj bez poskytnutia pomoci.

| (130) | V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že po prvé zmluva o pozemkoch bola opatrenie ad hoc a nie pomoc poskytnutá podľa schválenej schémy. Stimulačný účinok je však všeobecné kritérium zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ktoré je v prípade zmluvy o pozemkoch nevyhnutné v každom prípade overiť. Aj keď Diputación netvrdila, že toto opatrenie má stimulačný účinok, Komisia by mala z vlastnej iniciatívy preskúmať súlad s touto zásadnou podmienkou zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(130)

V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že po prvé zmluva o pozemkoch bola opatrenie ad hoc a nie pomoc poskytnutá podľa schválenej schémy. Stimulačný účinok je však všeobecné kritérium zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ktoré je v prípade zmluvy o pozemkoch nevyhnutné v každom prípade overiť. Aj keď Diputación netvrdila, že toto opatrenie má stimulačný účinok, Komisia by mala z vlastnej iniciatívy preskúmať súlad s touto zásadnou podmienkou zlučiteľnosti.

| (131) | Komisia sa domnieva, že v prípade pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch je podmienka stimulačného účinku splnená z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, aj keď pomoc nebola oznámená pred dátumom jej poskytnutia (15. december 2006), práce na projekte sa nezačali pred poskytnutím pomoci. Z informácií, ktoré poskytla Diputación, však vyplýva, že odkúpenie pozemkov potrebných pre projekt, ktoré sa môže považovať za začatie prác na tomto investičnom projekte, sa začalo až v máji 2007, to znamená po uzatvorení zmluvy o pozemkoch 15. decembra 2006. Po druhé skutočnosť, že projekt Habidite sa po prerušení zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch nerealizoval, sa môže považovať za preukázanie toho, že pomoc mala stimulačný účinok: projekt sa bez poskytnutia pomoci nerealizoval. |
| --- | --- |

(131)

Komisia sa domnieva, že v prípade pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch je podmienka stimulačného účinku splnená z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, aj keď pomoc nebola oznámená pred dátumom jej poskytnutia (15. december 2006), práce na projekte sa nezačali pred poskytnutím pomoci. Z informácií, ktoré poskytla Diputación, však vyplýva, že odkúpenie pozemkov potrebných pre projekt, ktoré sa môže považovať za začatie prác na tomto investičnom projekte, sa začalo až v máji 2007, to znamená po uzatvorení zmluvy o pozemkoch 15. decembra 2006. Po druhé skutočnosť, že projekt Habidite sa po prerušení zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch nerealizoval, sa môže považovať za preukázanie toho, že pomoc mala stimulačný účinok: projekt sa bez poskytnutia pomoci nerealizoval.

| (132) | V bode 4.2 usmernení z roku 1998 sa takisto ustanovuje, že vlastný príspevok príjemcu pomoci na financovanie projektu musí byť vo výške aspoň 25 % oprávnených nákladov. V prípade pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch je táto podmienka takisto jednoznačne splnená. Diputación uvádza, že oprávnené náklady na tento projekt tvoria celkom 55 miliónov EUR; Habidite preto mala zo svojich zdrojov financovať aspoň 25 % tejto sumy, t. j. aspoň 13,75 milióna EUR. Komisia sa domnieva, že prvok pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch, ako sa uvádza v odôvodnení 109, nemohol byť vyšší ako 75 % oprávnených nákladov, t. j. 41,25 milióna EUR, ani v prípade, keby sa celková suma pomoci podstatne zvýšila na základe uznania, že pomoc pozostávala z 28,2 milióna EUR efektívnych nákladov na úpravu pozemkov na priemyselné využitie plus 0,98 milióna EUR (t. j. 13,41 % z celkových nákladov 7,3 milióna EUR na odkúpenie pozemkov, ako predpokladala Diputación). |
| --- | --- |

(132)

V bode 4.2 usmernení z roku 1998 sa takisto ustanovuje, že vlastný príspevok príjemcu pomoci na financovanie projektu musí byť vo výške aspoň 25 % oprávnených nákladov. V prípade pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch je táto podmienka takisto jednoznačne splnená. Diputación uvádza, že oprávnené náklady na tento projekt tvoria celkom 55 miliónov EUR; Habidite preto mala zo svojich zdrojov financovať aspoň 25 % tejto sumy, t. j. aspoň 13,75 milióna EUR. Komisia sa domnieva, že prvok pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch, ako sa uvádza v odôvodnení 109, nemohol byť vyšší ako 75 % oprávnených nákladov, t. j. 41,25 milióna EUR, ani v prípade, keby sa celková suma pomoci podstatne zvýšila na základe uznania, že pomoc pozostávala z 28,2 milióna EUR efektívnych nákladov na úpravu pozemkov na priemyselné využitie plus 0,98 milióna EUR (t. j. 13,41 % z celkových nákladov 7,3 milióna EUR na odkúpenie pozemkov, ako predpokladala Diputación).

| (133) | Vzhľadom na okolnosti uvedené v odôvodneniach 116 až 132 Komisia dospela k záveru, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch spĺňa podmienky zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach z roku 1998. |
| --- | --- |

(133)

Vzhľadom na okolnosti uvedené v odôvodneniach 116 až 132 Komisia dospela k záveru, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch spĺňa podmienky zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach z roku 1998.

| (134) | Z informácií o oprávnených investičných nákladoch, uvedených v odôvodneniach 12 a 124, takisto vyplýva, že investičný projekt Habidite sa v decembri 2006 považoval za veľký investičný projekt v zmysle multisektorálneho rámca z roku 2002 – celkové oprávnené náklady na tento projekt prekročili 50 miliónov EUR. Preto je takisto nevyhnutné preskúmať zlučiteľnosť pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch z hľadiska súladu s podmienkami rámca z roku 2002. |
| --- | --- |

(134)

Z informácií o oprávnených investičných nákladoch, uvedených v odôvodneniach 12 a 124, takisto vyplýva, že investičný projekt Habidite sa v decembri 2006 považoval za veľký investičný projekt v zmysle multisektorálneho rámca z roku 2002 – celkové oprávnené náklady na tento projekt prekročili 50 miliónov EUR. Preto je takisto nevyhnutné preskúmať zlučiteľnosť pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch z hľadiska súladu s podmienkami rámca z roku 2002.

| (135) | Maximálna intenzita pomoci, ktorá sa v decembri 2006 uplatňovala v konurbácii Gran Bilbao, vyjadrená ako ekvivalent čistého grantu, bola 20 %. Na základe ustanovení bodu 21 rámca z roku 2002 a so zreteľom na oprávnené výdavky na projekt Habidite v roku 2006, uvedené v odôvodnení 12, by mal byť rozsah maximálnej intenzity pomoci povolenej pre tento projekt takýto:






  Oprávnené výdavky | Upravený strop pomoci |
| --- | --- | --- |
| Do 50 miliónov EUR | 10 miliónov EUR (20 % – regionálny strop zo sumy 50 miliónov EUR) |
| Od 50 miliónov EUR do 100 miliónov EUR | 0,5 milióna EUR (10 % – polovica regionálneho stropu zo sumy 5 miliónov EUR) |
| Časť nad 100 miliónov EUR | — |
| Spolu | 10,5 milióna EUR |

(135)

Maximálna intenzita pomoci, ktorá sa v decembri 2006 uplatňovala v konurbácii Gran Bilbao, vyjadrená ako ekvivalent čistého grantu, bola 20 %. Na základe ustanovení bodu 21 rámca z roku 2002 a so zreteľom na oprávnené výdavky na projekt Habidite v roku 2006, uvedené v odôvodnení 12, by mal byť rozsah maximálnej intenzity pomoci povolenej pre tento projekt takýto:

Oprávnené výdavky

Upravený strop pomoci

Do 50 miliónov EUR

10 miliónov EUR (20 % – regionálny strop zo sumy 50 miliónov EUR)

Od 50 miliónov EUR do 100 miliónov EUR

0,5 milióna EUR (10 % – polovica regionálneho stropu zo sumy 5 miliónov EUR)

Časť nad 100 miliónov EUR

—

Spolu

10,5 milióna EUR

| (136) | Z toho vyplýva, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch by bola zlučiteľná len do celkovej sumy 10,5 milióna EUR a nezlučiteľná pre každú časť nad 10,5 milióna EUR. Ako sa však uvádza v odôvodneniach 78 až 82 a 109, výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch nie je možné presne vypočítať vzhľadom na spor týkajúci sa efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na splnenie svojich zmluvných povinností, t. j. na odkúpenie pozemkov a ich úpravu na priemyselné využitie na výstavbu podniku Habidite v Alonsotegi – spor, ku ktorému Komisia nemôže na základe informácií zaujať konečné stanovisko. |
| --- | --- |

(136)

Z toho vyplýva, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch by bola zlučiteľná len do celkovej sumy 10,5 milióna EUR a nezlučiteľná pre každú časť nad 10,5 milióna EUR. Ako sa však uvádza v odôvodneniach 78 až 82 a 109, výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch nie je možné presne vypočítať vzhľadom na spor týkajúci sa efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na splnenie svojich zmluvných povinností, t. j. na odkúpenie pozemkov a ich úpravu na priemyselné využitie na výstavbu podniku Habidite v Alonsotegi – spor, ku ktorému Komisia nemôže na základe informácií zaujať konečné stanovisko.

| (137) | Prvý prvok pomoci by predstavoval 13,21 % efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov. Diputación tvrdí, že tieto efektívne náklady by boli celkom 7,3 milióna EUR, Habidite sa však domnieva, že tento odhad je zveličený. Takisto sa uvádza, že podľa informácií, ktoré poskytla Diputación (pozri odôvodnenie 12), sa náklady na odkúpenie pozemkov v danom okamihu odhadovali na 4,8 milióna EUR. Napokon v novembri 2008 sa náklady na odkúpenie pozemkov odhadovali na 5,5 milióna EUR, ako sa uvádza v podnikateľskom pláne, ktorý Habidite predložila so svojou žiadosťou o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008. |
| --- | --- |

(137)

Prvý prvok pomoci by predstavoval 13,21 % efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na odkúpenie pozemkov. Diputación tvrdí, že tieto efektívne náklady by boli celkom 7,3 milióna EUR, Habidite sa však domnieva, že tento odhad je zveličený. Takisto sa uvádza, že podľa informácií, ktoré poskytla Diputación (pozri odôvodnenie 12), sa náklady na odkúpenie pozemkov v danom okamihu odhadovali na 4,8 milióna EUR. Napokon v novembri 2008 sa náklady na odkúpenie pozemkov odhadovali na 5,5 milióna EUR, ako sa uvádza v podnikateľskom pláne, ktorý Habidite predložila so svojou žiadosťou o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008.

| (138) | Pokiaľ ide o druhý prvok pomoci, konkrétne celkové efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie, boli v marci 2009 podľa odhadu Diputación 28,5 milióna EUR, Diputación však tvrdí, že v danom okamihu sa uvedené náklady odhadovali len na 4,04 milióna EUR (pozri odôvodnenie 12). |
| --- | --- |

(138)

Pokiaľ ide o druhý prvok pomoci, konkrétne celkové efektívne náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie, boli v marci 2009 podľa odhadu Diputación 28,5 milióna EUR, Diputación však tvrdí, že v danom okamihu sa uvedené náklady odhadovali len na 4,04 milióna EUR (pozri odôvodnenie 12).

| (139) | Na základe existujúcich informácií nie je možné s absolútnou istotou vylúčiť, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch by neprekračovala povolenú sumu pre tento projekt, a to 10,5 milióna EUR. |
| --- | --- |

(139)

Na základe existujúcich informácií nie je možné s absolútnou istotou vylúčiť, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch by neprekračovala povolenú sumu pre tento projekt, a to 10,5 milióna EUR.

| (140) | V bode 24 rámca z roku 2002 sa ustanovujú dodatočné podmienky zlučiteľnosti pre opatrenia, keď výška pomoci prekračuje maximálnu sumu povolenú pre investíciu vo výške 100 miliónov EUR v tom istom podporovanom regióne. Na základe ustanovení bodu 21 rámca z roku 2002 bola v tomto prípade maximálna suma pomoci, povolená v decembri 2006 pre investíciu vo výške 100 miliónov EUR v konurbácii Gran Bilbao, 15 miliónov EUR (pozostávajúca z 10 miliónov EUR, ktoré predstavujú 20 % z 50 miliónov EUR, plus 5 miliónov EUR, ktoré predstavujú 10 % z ďalších 50 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(140)

V bode 24 rámca z roku 2002 sa ustanovujú dodatočné podmienky zlučiteľnosti pre opatrenia, keď výška pomoci prekračuje maximálnu sumu povolenú pre investíciu vo výške 100 miliónov EUR v tom istom podporovanom regióne. Na základe ustanovení bodu 21 rámca z roku 2002 bola v tomto prípade maximálna suma pomoci, povolená v decembri 2006 pre investíciu vo výške 100 miliónov EUR v konurbácii Gran Bilbao, 15 miliónov EUR (pozostávajúca z 10 miliónov EUR, ktoré predstavujú 20 % z 50 miliónov EUR, plus 5 miliónov EUR, ktoré predstavujú 10 % z ďalších 50 miliónov EUR).

| (141) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 78 až 82, na základe dostupných informácií nie je možné presne vypočítať celkovú výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch. Komisia však nemôže vylúčiť, že výška pomoci by mohla prekročiť strop 15 miliónov EUR. Komisia v tejto situácii preskúmala, či v prípade zmluvy o pozemkoch boli splnené ďalšie dve podmienky schválenia uvedenej pomoci. |
| --- | --- |

(141)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 78 až 82, na základe dostupných informácií nie je možné presne vypočítať celkovú výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch. Komisia však nemôže vylúčiť, že výška pomoci by mohla prekročiť strop 15 miliónov EUR. Komisia v tejto situácii preskúmala, či v prípade zmluvy o pozemkoch boli splnené ďalšie dve podmienky schválenia uvedenej pomoci.

| (142) | Prvá podmienka je, že príjemca pomoci pred alebo po investícii neprekročí 25 % predaja príslušného výrobku. Druhá podmienka je, že výrobná kapacita, ktorá sa vytvorí prostredníctvom investičného projektu, neprekročí 5 % príslušného trhu. Podľa ustanovení bodu 24 rámca z roku 2002 je príslušný členský štát povinný preukázať, že tieto podmienky sú splnené. V tomto prípade španielske orgány neposkytli informácie, na základe ktorých by Komisia mohla overiť, či bola splnená niektorá z týchto dvoch dodatočných podmienok. |
| --- | --- |

(142)

Prvá podmienka je, že príjemca pomoci pred alebo po investícii neprekročí 25 % predaja príslušného výrobku. Druhá podmienka je, že výrobná kapacita, ktorá sa vytvorí prostredníctvom investičného projektu, neprekročí 5 % príslušného trhu. Podľa ustanovení bodu 24 rámca z roku 2002 je príslušný členský štát povinný preukázať, že tieto podmienky sú splnené. V tomto prípade španielske orgány neposkytli informácie, na základe ktorých by Komisia mohla overiť, či bola splnená niektorá z týchto dvoch dodatočných podmienok.

| (143) | Na základe odhadov trhovej sadzby, ktoré v novembri 2008 poskytla Habidite s cieľom získať v roku 2008 regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 87), táto spoločnosť predpokladala, že jej vlastný podiel na celkovom španielskom trhu s výstavbou domov (voľný trh a takisto sociálne bývanie) v roku 2011 bude [0,1 – 1,0] %, t. j. po pridaní novej výrobnej kapacity na základe tohto investičného projektu, a od roku 2012 sa zvýši na [0,5 – 1,5] %. Ak by sa bral do úvahy len baskický trh, v roku 2011 by bol podiel Habidite na voľnom trhu s výstavbou domov [0,1 – 1,0] %, od roku 2014 by sa zvýšil na [2,0 – 3,0] %. |
| --- | --- |

(143)

Na základe odhadov trhovej sadzby, ktoré v novembri 2008 poskytla Habidite s cieľom získať v roku 2008 regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 87), táto spoločnosť predpokladala, že jej vlastný podiel na celkovom španielskom trhu s výstavbou domov (voľný trh a takisto sociálne bývanie) v roku 2011 bude [0,1 – 1,0] %, t. j. po pridaní novej výrobnej kapacity na základe tohto investičného projektu, a od roku 2012 sa zvýši na [0,5 – 1,5] %. Ak by sa bral do úvahy len baskický trh, v roku 2011 by bol podiel Habidite na voľnom trhu s výstavbou domov [0,1 – 1,0] %, od roku 2014 by sa zvýšil na [2,0 – 3,0] %.

| (144) | Vzhľadom na uvedené odhady, ktoré nespochybnili nijaké informácie, ktoré má Komisia k dispozícii, je možné predpokladať, že v súvislosti s investíciou, ktorú podporovala zmluva o pozemkoch, by Habidite v decembri 2006 neprekročila trhový podiel a stropy kapacity ustanovené v bode 24 rámca z roku 2002. |
| --- | --- |

(144)

Vzhľadom na uvedené odhady, ktoré nespochybnili nijaké informácie, ktoré má Komisia k dispozícii, je možné predpokladať, že v súvislosti s investíciou, ktorú podporovala zmluva o pozemkoch, by Habidite v decembri 2006 neprekročila trhový podiel a stropy kapacity ustanovené v bode 24 rámca z roku 2002.

| (145) | Dospelo sa k záveru, že časť pomoci zahrnutá v zmluve o pozemkoch by takisto spĺňala podmienky zlučiteľnosti uvedené v rámci z roku 2002, pričom by neprekročila maximálnu povolenú sumu 10,5 milióna EUR. Pomoc prekračujúca tento strop by nebola zlučiteľná so zmluvou, keďže by nespĺňala podmienky zlučiteľnosti ustanovené v usmerneniach z roku 1998 a rámci z roku 2002. |
| --- | --- |

(145)

Dospelo sa k záveru, že časť pomoci zahrnutá v zmluve o pozemkoch by takisto spĺňala podmienky zlučiteľnosti uvedené v rámci z roku 2002, pričom by neprekročila maximálnu povolenú sumu 10,5 milióna EUR. Pomoc prekračujúca tento strop by nebola zlučiteľná so zmluvou, keďže by nespĺňala podmienky zlučiteľnosti ustanovené v usmerneniach z roku 1998 a rámci z roku 2002.

| (146) | Tieto závery týkajúce sa zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch sú dostatočné na účely tohto rozhodnutia, keďže pomoc nebola vyplatená a vymáhanie nie je potrebné. |
| --- | --- |

(146)

Tieto závery týkajúce sa zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch sú dostatočné na účely tohto rozhodnutia, keďže pomoc nebola vyplatená a vymáhanie nie je potrebné.

| (147) | Komisia upriamuje pozornosť príslušných španielskych orgánov na skutočnosť, že pri preskúmaní súladu pomoci s pravidlami o kumulácii pomoci je potrebné brať do úvahy pomoc zahrnutú v zmluve o pozemkoch vzhľadom na regionálnu pomoc, ktorú tomu istému projektu poskytla baskická vláda v roku 2008. Je to tiež nevyhnutné vzhľadom na skutočnosť, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch a regionálna pomoc poskytnutá v roku 2008 pokrývali oprávnené výdavky súvisiace s odkúpením pozemkov a ich úpravou. Opäť sa uvádza, že práce na tomto investičnom projekte sa začali v máji 2007, kým žiadosť o poskytnutie regionálnej pomoci na rok 2008 bola predložená v roku 2008. |
| --- | --- |

(147)

Komisia upriamuje pozornosť príslušných španielskych orgánov na skutočnosť, že pri preskúmaní súladu pomoci s pravidlami o kumulácii pomoci je potrebné brať do úvahy pomoc zahrnutú v zmluve o pozemkoch vzhľadom na regionálnu pomoc, ktorú tomu istému projektu poskytla baskická vláda v roku 2008. Je to tiež nevyhnutné vzhľadom na skutočnosť, že pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch a regionálna pomoc poskytnutá v roku 2008 pokrývali oprávnené výdavky súvisiace s odkúpením pozemkov a ich úpravou. Opäť sa uvádza, že práce na tomto investičnom projekte sa začali v máji 2007, kým žiadosť o poskytnutie regionálnej pomoci na rok 2008 bola predložená v roku 2008.

| (148) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 93 až 107, pomoc zahrnutá v zmluve o domoch znižuje riziká spojené s počiatočnou investíciou tým, že sa zabezpečuje predaj podstatnej časti počiatočnej výroby nového podniku, a zároveň poskytuje spoločnosti Habidite výhodu v porovnaní s ostatnými konkurentmi, keďže Habidite získala bez verejnej súťaže zmluvu, na základe ktorej mala dodať verejným orgánom 1 500 domov, ktoré sa mali predať v čiastočne chránenom režime. Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch sa vymedzila ako zisk spoločnosti Habidite z predaja 1 500 domov, ktorý by realizovali Diputación a BIZKAILUR, t. j. ako rozdiel medzi cenou, za ktorú by spoločnosť BIZKAILUR tieto domy predala, a samotnými nákladmi spoločnosti Habidite na výstavbu týchto domov. |
| --- | --- |

(148)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 93 až 107, pomoc zahrnutá v zmluve o domoch znižuje riziká spojené s počiatočnou investíciou tým, že sa zabezpečuje predaj podstatnej časti počiatočnej výroby nového podniku, a zároveň poskytuje spoločnosti Habidite výhodu v porovnaní s ostatnými konkurentmi, keďže Habidite získala bez verejnej súťaže zmluvu, na základe ktorej mala dodať verejným orgánom 1 500 domov, ktoré sa mali predať v čiastočne chránenom režime. Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch sa vymedzila ako zisk spoločnosti Habidite z predaja 1 500 domov, ktorý by realizovali Diputación a BIZKAILUR, t. j. ako rozdiel medzi cenou, za ktorú by spoločnosť BIZKAILUR tieto domy predala, a samotnými nákladmi spoločnosti Habidite na výstavbu týchto domov.

| (149) | Podľa usmernení z roku 1998 sa regionálna pomoc spája s oprávnenými nákladmi. Aj keď je pravda, že ustanovenia bodu 4.2 uvedených usmernení neobmedzujú formy poskytovania investičnej pomoci, z ustanovení bodu 4.5 a celého obsahu usmernení je takisto zrejmé, že investičná pomoc musí podporovať oprávnené investičné náklady. Podľa ustanovení bodu 4.5 týchto usmernení sa na účely poskytnutia regionálnej pomoci môžu brať do úvahy len náklady na odkúpenie majetku ako pozemkov, budov a strojov/zariadení. Podľa ustanovení bodu 4.6 sa prostredníctvom regionálnej pomoci môže podporovať aj nadobudnutie patentov, licencií a know-how. |
| --- | --- |

(149)

Podľa usmernení z roku 1998 sa regionálna pomoc spája s oprávnenými nákladmi. Aj keď je pravda, že ustanovenia bodu 4.2 uvedených usmernení neobmedzujú formy poskytovania investičnej pomoci, z ustanovení bodu 4.5 a celého obsahu usmernení je takisto zrejmé, že investičná pomoc musí podporovať oprávnené investičné náklady. Podľa ustanovení bodu 4.5 týchto usmernení sa na účely poskytnutia regionálnej pomoci môžu brať do úvahy len náklady na odkúpenie majetku ako pozemkov, budov a strojov/zariadení. Podľa ustanovení bodu 4.6 sa prostredníctvom regionálnej pomoci môže podporovať aj nadobudnutie patentov, licencií a know-how.

| (150) | Pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o domoch však nepodporuje uvedené oprávnené výdavky, a to vzhľadom na charakter tejto pomoci. Charakter tejto pomoci spôsobuje skôr zníženie súčasných prevádzkových nákladov príjemcu. Podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 je prevádzková pomoc spravidla zakázaná a povoľuje sa len vo výnimočných prípadoch v regiónoch podporovaných podľa článku 107 písm. a) ZFEÚ. Projekt Habidite sa však mal realizovať v regióne podporovanom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) a nie podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(150)

Pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o domoch však nepodporuje uvedené oprávnené výdavky, a to vzhľadom na charakter tejto pomoci. Charakter tejto pomoci spôsobuje skôr zníženie súčasných prevádzkových nákladov príjemcu. Podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 je prevádzková pomoc spravidla zakázaná a povoľuje sa len vo výnimočných prípadoch v regiónoch podporovaných podľa článku 107 písm. a) ZFEÚ. Projekt Habidite sa však mal realizovať v regióne podporovanom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) a nie podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.

| (151) | Komisia preto dospela k záveru, že pomoc zahrnutá v zmluve o domoch sa považuje za prevádzkovú pomoc, ktorá podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 nie je zlučiteľná so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(151)

Komisia preto dospela k záveru, že pomoc zahrnutá v zmluve o domoch sa považuje za prevádzkovú pomoc, ktorá podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 nie je zlučiteľná so ZFEÚ.

VIII.   ZÁVER

| (152) | Vzhľadom na posúdenie uvedené v odôvodneniach 63 až 151 a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie zistenia týkajúce sa zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ v oblasti verejného obstarávania Komisia konštatuje, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(152)

Vzhľadom na posúdenie uvedené v odôvodneniach 63 až 151 a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie zistenia týkajúce sa zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ v oblasti verejného obstarávania Komisia konštatuje, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (153) | Pomoc v prípade zmluvy o pozemkoch pozostáva z dvoch častí:






  a) | Ušlý úrok za úver vo výške nákladov, ktoré vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre projekt Habidite, ktorý by bol poskytnutý bezúročne na obdobie 7 rokov s tolerančným obdobím 4 roky. Výška tohto ušlého úroku je 13,41 % NGE z nákladov na odkúpenie pozemkov, ku ktorému sa zaviazala BIZKAILUR na základe článku 1 bod ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch. |
| --- | --- | --- |

(153)

Pomoc v prípade zmluvy o pozemkoch pozostáva z dvoch častí:

a)

Ušlý úrok za úver vo výške nákladov, ktoré vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre projekt Habidite, ktorý by bol poskytnutý bezúročne na obdobie 7 rokov s tolerančným obdobím 4 roky. Výška tohto ušlého úroku je 13,41 % NGE z nákladov na odkúpenie pozemkov, ku ktorému sa zaviazala BIZKAILUR na základe článku 1 bod ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.

| b) | Celkové náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 430 m2, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch. |
| --- | --- |

b)

Celkové náklady, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu príslušných pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101 430 m2, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.

| (154) | Prvok pomoci v prípade zmluvy o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite a skupina AFER z predaja 1 500 domov podľa zmluvy s Diputación a BIZKAILUR, to znamená rozdiel medzi cenou, za ktorú by Diputación a BIZKAILUR predali uvedené domy na základe ustanovení zmluvy o domoch, a nákladmi, ktoré by Habidite vynaložila na ich výstavbu. |
| --- | --- |

(154)

Prvok pomoci v prípade zmluvy o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite a skupina AFER z predaja 1 500 domov podľa zmluvy s Diputación a BIZKAILUR, to znamená rozdiel medzi cenou, za ktorú by Diputación a BIZKAILUR predali uvedené domy na základe ustanovení zmluvy o domoch, a nákladmi, ktoré by Habidite vynaložila na ich výstavbu.

| (155) | Na základe informácií, ktoré sú k dispozícii, nie je možné presne vypočítať výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch. Na účely tohto rozhodnutia však výpočet výšky pomoci nie je potrebný: pomoc nebola vyplatená, a preto nie je potrebné ju vymáhať. |
| --- | --- |

(155)

Na základe informácií, ktoré sú k dispozícii, nie je možné presne vypočítať výšku pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch. Na účely tohto rozhodnutia však výpočet výšky pomoci nie je potrebný: pomoc nebola vyplatená, a preto nie je potrebné ju vymáhať.

| (156) | Zároveň sa zdôrazňuje, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch zahŕňajú protiprávnu pomoc. Pomoc zahrnutá v obidvoch zmluvách bola poskytnutá 15. decembra 2006, pričom bola porušená povinnosť ustanovená v ZFEÚ, týkajúca sa predchádzajúceho oznámenia. Na základe rozsudku vo veci CELF/SIDE
   (56) sa protiprávny charakter pomoci neodstráni prostredníctvom následného oznámenia týchto dvoch zmlúv a zistenia čiastočnej zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. Komisia žiada, aby príslušné španielske orgány vyvodili všetky nevyhnutné právne následky z protiprávneho charakteru pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch. |
| --- | --- |

(156)

Zároveň sa zdôrazňuje, že zmluva o pozemkoch a zmluva o domoch zahŕňajú protiprávnu pomoc. Pomoc zahrnutá v obidvoch zmluvách bola poskytnutá 15. decembra 2006, pričom bola porušená povinnosť ustanovená v ZFEÚ, týkajúca sa predchádzajúceho oznámenia. Na základe rozsudku vo veci CELF/SIDE
   (56) sa protiprávny charakter pomoci neodstráni prostredníctvom následného oznámenia týchto dvoch zmlúv a zistenia čiastočnej zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. Komisia žiada, aby príslušné španielske orgány vyvodili všetky nevyhnutné právne následky z protiprávneho charakteru pomoci zahrnutej v zmluve o pozemkoch a zmluve o domoch.

| (157) | Pomoc, ktorá sa poskytla prostredníctvom zmluvy o pozemkoch, je podľa usmernení z roku 1998 a rámca z roku 2002 zlučiteľná so ZFEÚ do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. So ZFEÚ nie je zlučiteľná pomoc poskytnutá v rámci zmluvy o pozemkoch, ktorá prekračuje túto povolenú sumu. |
| --- | --- |

(157)

Pomoc, ktorá sa poskytla prostredníctvom zmluvy o pozemkoch, je podľa usmernení z roku 1998 a rámca z roku 2002 zlučiteľná so ZFEÚ do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. So ZFEÚ nie je zlučiteľná pomoc poskytnutá v rámci zmluvy o pozemkoch, ktorá prekračuje túto povolenú sumu.

| (158) | Pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o domoch predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorá podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 nie je v celom rozsahu zlučiteľná so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(158)

Pomoc poskytnutá prostredníctvom zmluvy o domoch predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorá podľa ustanovení bodu 4.15 usmernení z roku 1998 nie je v celom rozsahu zlučiteľná so ZFEÚ.

| (159) | Zistenia uvedené v tomto rozhodnutí, týkajúce sa existencie pomoci v zmluve o pozemkoch, sa vzťahujú na regionálnu pomoc, ktorú v roku 2008 poskytla baskická vláda tomu istému investičnému projektu. Poznamenáva sa, že práce na tomto investičnom projekte sa začali v máji 2007, teda pred podaním žiadosti o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008. |
| --- | --- |

(159)

Zistenia uvedené v tomto rozhodnutí, týkajúce sa existencie pomoci v zmluve o pozemkoch, sa vzťahujú na regionálnu pomoc, ktorú v roku 2008 poskytla baskická vláda tomu istému investičnému projektu. Poznamenáva sa, že práce na tomto investičnom projekte sa začali v máji 2007, teda pred podaním žiadosti o poskytnutie regionálnej pomoci v roku 2008.

| (160) | Príjemcovia pomoci, ktorá sa poskytla prostredníctvom zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch, sú Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina AFER, ktoré sú zmluvnými stranami zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch a ktoré sú prepojené v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 prílohy k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov a malých a stredných podnikov (57), |
| --- | --- |

(160)

Príjemcovia pomoci, ktorá sa poskytla prostredníctvom zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch, sú Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina AFER, ktoré sú zmluvnými stranami zmluvy o pozemkoch a zmluvy o domoch a ktoré sú prepojené v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 prílohy k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov a malých a stredných podnikov (57),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Dve zmluvy, ktoré 15. decembra 2009 oznámilo Španielske kráľovstvo a ktoré 15. decembra 2006 uzatvorili Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR S.A. na jednej strane a Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina AFER na strane druhej, zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 2

Pomoc zahrnutá v oznámených zmluvách je protiprávna, keďže pri jej poskytnutí bola porušená oznamovacia povinnosť ustanovená v článku 108 ods. 3 ZFEÚ.

Článok 3

Pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch pozostáva z:

| a) | úroku, ktorý stratila Diputación a BIZKAILUR za bezúročný úver vo výške efektívnych nákladov na odkúpenie pozemkov, ktorý bude po uplynutí štvorročného tolerančného obdobia splatený v štyroch ročných splátkach po 25 %. Ekvivalent čistého grantu uvedeného bezúročného úveru by bol 13,41 % efektívnych nákladov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre tento projekt na základe článku 1 bodu ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch; |
| --- | --- |

a)

úroku, ktorý stratila Diputación a BIZKAILUR za bezúročný úver vo výške efektívnych nákladov na odkúpenie pozemkov, ktorý bude po uplynutí štvorročného tolerančného obdobia splatený v štyroch ročných splátkach po 25 %. Ekvivalent čistého grantu uvedeného bezúročného úveru by bol 13,41 % efektívnych nákladov, ktoré by vynaložila BIZKAILUR na odkúpenie pozemkov pre tento projekt na základe článku 1 bodu ii) druhej časti zmluvy o pozemkoch;

| b) | celkových efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101,430 m2, ktoré sa mali odkúpiť pre tento projekt, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch. |
| --- | --- |

b)

celkových efektívnych nákladov, ktoré by BIZKAILUR vynaložila na úpravu pozemkov na priemyselné využitie s celkovou rozlohou minimálne 101,430 m2, ktoré sa mali odkúpiť pre tento projekt, ako sa ustanovuje v článku 1 bode iii) druhej časti zmluvy o pozemkoch.

Článok 4

Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch pozostáva zo zisku, ktorý by mala Habidite a skupina AFER z predaja 1 500 domov, ktoré si podľa tejto zmluvy objednali Diputación Foral de Bizkaia a BIZKAILUR S.A. Tento zisk sa vymedzuje ako rozdiel medzi cenou, ktorú by dostala Habidite od BIZKAILUR na základe článku A písm. e) tejto zmluvy, a vlastnými nákladmi Habidite na výstavbu 1 500 domov.

Článok 5

Pomoc zahrnutá v zmluve o pozemkoch je podľa Usmernenia o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 a Multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 zlučiteľná so ZFEÚ do povolenej výšky 10,5 milióna EUR. Pomoc, ktorá prekračuje tento strop, nie je zlučiteľná so ZFEÚ.

Článok 6

Pomoc zahrnutá v zmluve o domoch nie je podľa ustanovení bodu 4.15 Usmernenia o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 zlučiteľná so ZFEÚ, keďže predstavuje prevádzkovú pomoc.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

V Bruseli 27. júna 2012

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia treba chápať odkazy na články 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ ako odkazy na články 87 a 88 (v uvedenom poradí) Zmluvy o ES.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie K(2009) 9310 v konečnom znení z 2. decembra 2009 (Ú. v. EÚ C 61, 12.3.2010, s. 6).

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  http://www.azpiegiturak.bizkaia.net/index.php?option=com_content&task=view&id=140&Itemid=185.

6

(7)  Pozri http://www.grupoafer.com.

7

(8)  Nezahŕňala nedávno založenú spoločnosť Habidite Technologies Alonsotegi S.A., na vytvorenie ktorej sa uzatvorili oznámené zmluvy.

8

(9)  Dôverné informácie.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

10

(11)  Pozri rozhodnutie Komisie zo 17.5.2000 týkajúce sa štátnej pomoci N 773/99 v Španielsku, ktorým sa schvaľuje regionálna mapa štátnej pomoci pre Španielsko na obdobie rokov 2000 – 2006. Rozhodnutie je k dispozícii na webovej stránke http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-1999/n773-99.pdf.

11

(12)  V podnikateľskom pláne spoločnosti Habidite, ktorý bol k dispozícii v čase uzatvorenia oznámených zmlúv (bez dátumu), sa uvádza, že v súvislosti s uvedeným výrobkom sa požiadalo spolu o 56 patentov. Zmluvné strany bližšie neuviedli, či boli požadované patenty udelené. Ďalšie informácie o vlastnostiach stavebných modulov Habidite sú k dispozícii na webovej stránke spoločnosti Habidite http://www.habidite.com/descripcion.html.

12

(13)  BOPV (Úradný vestník Baskicka) č. 2006/138, s. 15396.

13

(14)  BOPV č. 2004/160, s. 15872.

14

(15)  BOE (Boletín Oficial del Estado) č. 80, 3.4.1985, s. 8945.

15

Boletín Oficial del Estado

(16)  Podľa informácií, ktoré predložila Diputación 23. septembra 2009 pred začatím formálneho zisťovania.

16

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

17

(18)  Pozri spojené veci T-116/01 a T-118/01 P&O European Ferries (Bizkaia) a Diputación Foral de Bizkaia proti Komisii, Zb. 2003, s. II-2957.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

19

(20)  Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1, konsolidované znenie.

21

(22)  Uverejnené v Úradnom vestníku Baskicka č. 194 z 8.10.2007.

22

(23)  Vec C 379/1998, PreussenElektra, Zb. 2001, s. I-2099.

23

PreussenElektra

(24)  B.O.E. 96, 22.4.1986.

24

(25)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

25

(26)  Ú. v. ES C 239, 25.3.2001, s. 9.

26

(27)  Pozri www.behargintza.net/home2/Bizkaiamedia/Contenido_Noticia.asp?TNo_Codigo=0&Not-Codigo=1196&Tem_Codigo=7&Texto=plan%foral%20vivienda.

27

(28)  Informácie, ktoré získala spoločnosť Habidite z údajov, ktoré uverejnilo španielske ministerstvo rozvoja – Ministerio de Fomento, sú k dispozícii na webovej stránke www.fomento.gob.es/BE2/sedal/35101000.XLS.

28

(29)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

29

(30)  Vec MF 12/2009 Habidite proti Španielsku, neuzatvorená ku dňu súčasného rozhodnutia.

30

Habidite proti Španielsku

(31)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie o štátnej pomoci C 19/2006 poskytnutej Slovinskom podniku Javor Pivka Lesna Industrija d.d., Ú. v. EÚ L 29, 2.2.2008, s. 16.

31

(32)  Pozri poznámku pod čiarou č. 18.

32

(33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 18.

33

(34)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie o štátnej pomoci C 19/2006 poskytnutej Slovinskom podniku Javor Pivka Lesna Industrija d.d., Ú. v. EÚ L 29, 2.2.2008, s. 16.

34

(35)  Vec C-199/06 CELF/SIDE, Zb. 2008, s. I-469.

35

CELF/SIDE

(36)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

36

(37)  Pozri poznámku pod čiarou č. 18.

37

(38)  Pozri napr. vec C-278/00 Grécko proti Komisii, Zb. 2004, s. I-3997, bod 50, C-482/99 Francúzsko proti Komisii, Zb. 2002, s. I-4397 a spojené veci C-328/99 a C-399/00 Taliansko proti Komisii (SIM 2 Multimedia), Zb. 2003, s. I-4035, bod 33.

38

Grécko proti Komisii

Francúzsko proti Komisii

Taliansko proti Komisii (SIM 2 Multimedia)

(39)  Pozri http://www.azpiegiturak.bizkaia.net/index.php?option=com_content&task=view&id=397&Itemid=492.

39

(40)  Vec C-482/99 Francúzsko proti Komisii, Zb.2002, s. I-4397.

40

Francúzsko

Komisii

(41)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

41

(42)  Ú. v. ES C 273, 9.9.1997, s. 3.

42

(43)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1). Až v roku in 2008 sa upravil postup výpočtu referenčnej sadzby a úrokovej sadzby pre vymáhanie štátnej pomoci, a to prostredníctvom zavedenia dodatočnej/obchodnej marže, ktorá sa pridá k referenčnej sadzbe s cieľom vyjadriť rizikový profil príjemcu a úroveň kolateralizácie – pozri oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

43

(44)  Pozri napr. vec 730/79 Phillip Morris Holland proti Komisii, Zb. 1980, s. 2671, bod 11 a vec C-259/85 Francúzsko proti Komisii, Zb. 1987, s. 4393, bod 24.

44

Phillip Morris Holland

Komisii

Francúzsko

Komisii

(45)  Pozri napr. vec C 102/87 Francúzsko proti Komisii (SEB), Zb. 1988, s. 4067 a vec C-310/99 Talianska republika proti Komisii, Zb. 2002, s. I-289, bod 85.

45

Francúzsko

Komisii (SEB)

Talianska republika

Komisii

(46)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

46

(47)  Pozri odôvodnenie 32 rozhodnutia o začatí konania.

47

(48)  Pozri http://legislacion.derecho.com/acuerdo-11-junio-2009-tribunal-vasco-de-cuentas-publicas-2231134.

48

(49)  Pozri spojené veci T-116/01 a T-118/01 P&O European Ferries (Vizkaya) S.A. a Diputación Foral de Vizkaya proti Komisii, Zb. 2003, s. II-2957, najmä body 109 – 139. Pokiaľ ide o túto časť posúdenia, Súdny dvor Európskej únie rozsudkom z 1. júna 2006 vyhovel odvolaniu.

49

01 P&O European Ferries (Vizkaya) S.A. a Diputación Foral de Vizkaya

Komisii

(50)  Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1).

50

(51)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

51

(52)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy, Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3.

52

(53)  Pozri rozhodnutie Komisie zo 17.5.2000 týkajúce sa štátnej pomoci N 773/99 v Španielsku, ktorým sa schvaľuje plán regionálnej pomoci pre Španielsko na obdobie rokov 2000 – 2006, text je k dispozícii na stránke http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-1999/n773-99.pdf.

53

(54)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9.

54

(55)  Ú. v. ES C 70, 19.3.2002, s. 8.

55

(56)  Pozri poznámku pod čiarou č. 33.

56

(57)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

57

---

| 30.4.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 119/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 119/30

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 25. júla 2012

o štátnej pomoci SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – Diferencované daňové sadzby zavedené Írskom v oblasti leteckej dopravy

[oznámené pod číslom C(2012) 5037]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2013/199/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | V roku 2009 bola Komisii od prevádzkovateľa leteckých služieb (ďalej len „sťažovateľ“) doručená sťažnosť v súvislosti so štátnou pomocou. Táto sťažnosť sa týkala niekoľkých aspektov dane z leteckej dopravy zavedenej Írskom vrátane diferencovaných daňových sadzieb vzťahujúcich sa na lety do miest určenia vzdialených od letiska v Dubline najviac 300 km, čím Írsko údajne zvýhodnilo spoločnosť Aer Arann. |
| --- | --- |

(1)

V roku 2009 bola Komisii od prevádzkovateľa leteckých služieb (ďalej len „sťažovateľ“) doručená sťažnosť v súvislosti so štátnou pomocou. Táto sťažnosť sa týkala niekoľkých aspektov dane z leteckej dopravy zavedenej Írskom vrátane diferencovaných daňových sadzieb vzťahujúcich sa na lety do miest určenia vzdialených od letiska v Dubline najviac 300 km, čím Írsko údajne zvýhodnilo spoločnosť Aer Arann.

| (2) | Komisia listom z 13. júla 2011 informovala Írsko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 108 ods. 2 Zmluvy vo veci diferencovaných daňových sadzieb uplatňovaných v rámci írskej dane z leteckej dopravy. Komisia požiadala írske orgány, aby postúpili kópiu rozhodnutia príjemcom pomoci. |
| --- | --- |

(2)

Komisia listom z 13. júla 2011 informovala Írsko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 108 ods. 2 Zmluvy vo veci diferencovaných daňových sadzieb uplatňovaných v rámci írskej dane z leteckej dopravy. Komisia požiadala írske orgány, aby postúpili kópiu rozhodnutia príjemcom pomoci.

| (3) | Prevádzkovateľ leteckých služieb Ryanair Ltd. (ďalej len „Ryanair“) predložil 9. augusta 2011 a 5. septembra 2011 listy týkajúce sa rozhodnutia Komisie začať konanie. Komisia na tieto listy odpovedala 5. októbra 2011. Dňa 17. októbra 2011 predložil Ryanair ďalší list. |
| --- | --- |

(3)

Prevádzkovateľ leteckých služieb Ryanair Ltd. (ďalej len „Ryanair“) predložil 9. augusta 2011 a 5. septembra 2011 listy týkajúce sa rozhodnutia Komisie začať konanie. Komisia na tieto listy odpovedala 5. októbra 2011. Dňa 17. októbra 2011 predložil Ryanair ďalší list.

| (4) | Po predĺžení lehoty na odpoveď írske orgány predložili 15. septembra 2011 svoje pripomienky týkajúce sa rozhodnutia Komisie. |
| --- | --- |

(4)

Po predĺžení lehoty na odpoveď írske orgány predložili 15. septembra 2011 svoje pripomienky týkajúce sa rozhodnutia Komisie.

| (5) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo 18. októbra 2011 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniu predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo 18. októbra 2011 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniu predložili pripomienky.

| (6) | Ryanair predložil odpoveď na túto výzvu 17. novembra 2011. Komisia listom z 28. novembra 2011 požiadala Ryanair o odpoveď na to, či sú nejaké informácie uvedené v predloženej odpovedi dôverné a nemôžu sa sprístupniť írskym orgánom. Listom z 30. novembra 2011 Ryanair potvrdil, že jeho odpoveď zo 17. novembra 2011 môže byť zaslaná írskym orgánom. |
| --- | --- |

(6)

Ryanair predložil odpoveď na túto výzvu 17. novembra 2011. Komisia listom z 28. novembra 2011 požiadala Ryanair o odpoveď na to, či sú nejaké informácie uvedené v predloženej odpovedi dôverné a nemôžu sa sprístupniť írskym orgánom. Listom z 30. novembra 2011 Ryanair potvrdil, že jeho odpoveď zo 17. novembra 2011 môže byť zaslaná írskym orgánom.

| (7) | Listom z 12. decembra 2011 Komisia postúpila pripomienky Ryanairu írskym orgánom, ktoré k danej veci predložili svoje pripomienky 13. januára 2012. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 12. decembra 2011 Komisia postúpila pripomienky Ryanairu írskym orgánom, ktoré k danej veci predložili svoje pripomienky 13. januára 2012.

2.   OPIS OPATRENIA

| (8) | Írske orgány zaviedli od 30. marca 2009 spotrebnú daň za cestujúcich v leteckej doprave. Vnútroštátny právny základ pre daň predstavuje oddiel 55 druhého finančného zákona z roku 2008 zavádzajúci spotrebnú daň (ďalej len „daň z leteckej dopravy“), ktorú sú prevádzkovatelia leteckých služieb povinní zaplatiť za „každého cestujúceho odlietajúceho z letiska“ v Írsku (3). Táto daň je splatná vtedy, ak cestujúci odcestuje z letiska lietadlom, ktoré je schopné prepraviť viac ako 20 cestujúcich a nevyužíva sa na štátne alebo vojenské účely. Aj keď sa daň v konečnom dôsledku má vyberať od cestujúcich ako súčasť ceny letenky, za daň a jej odvádzanie sú zodpovední prevádzkovatelia leteckých služieb (4). |
| --- | --- |

(8)

Írske orgány zaviedli od 30. marca 2009 spotrebnú daň za cestujúcich v leteckej doprave. Vnútroštátny právny základ pre daň predstavuje oddiel 55 druhého finančného zákona z roku 2008 zavádzajúci spotrebnú daň (ďalej len „daň z leteckej dopravy“), ktorú sú prevádzkovatelia leteckých služieb povinní zaplatiť za „každého cestujúceho odlietajúceho z letiska“ v Írsku (3). Táto daň je splatná vtedy, ak cestujúci odcestuje z letiska lietadlom, ktoré je schopné prepraviť viac ako 20 cestujúcich a nevyužíva sa na štátne alebo vojenské účely. Aj keď sa daň v konečnom dôsledku má vyberať od cestujúcich ako súčasť ceny letenky, za daň a jej odvádzanie sú zodpovední prevádzkovatelia leteckých služieb (4).

| (9) | V čase zavedenia sa daň vyberala v závislosti od vzdialenosti medzi letiskom, na ktorom let začínal, a cieľovým letiskom, a to sadzbou i) 2 EUR v prípade letu z letiska na miesto určenia nachádzajúce sa najviac 300 km od letiska v Dubline a ii) 10 EUR v ostatných prípadoch. |
| --- | --- |

(9)

V čase zavedenia sa daň vyberala v závislosti od vzdialenosti medzi letiskom, na ktorom let začínal, a cieľovým letiskom, a to sadzbou i) 2 EUR v prípade letu z letiska na miesto určenia nachádzajúce sa najviac 300 km od letiska v Dubline a ii) 10 EUR v ostatných prípadoch.

| (10) | Po tom, čo Komisia vykonala formálne zisťovanie týkajúce sa porušenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (5) a porušenia článku 56 Zmluvy o slobode poskytovať služby sa tieto sadzby 1. marca 2011 zmenili, a to tak, že sa na všetky odlety uplatňuje jednotná sadzba 3 EUR bez ohľadu na precestovanú vzdialenosť (6). |
| --- | --- |

(10)

Po tom, čo Komisia vykonala formálne zisťovanie týkajúce sa porušenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (5) a porušenia článku 56 Zmluvy o slobode poskytovať služby sa tieto sadzby 1. marca 2011 zmenili, a to tak, že sa na všetky odlety uplatňuje jednotná sadzba 3 EUR bez ohľadu na precestovanú vzdialenosť (6).

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (11) | Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa nižšej daňovej sadzby, ktorá sa uplatňovala pre určité trasy v období od 30. marca 2009 do 1. marca 2011, pretože sa domnievala, že nižšia daňová sadzba sa javila ako štátna pomoc, a mala pochybnosti o jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(11)

Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa nižšej daňovej sadzby, ktorá sa uplatňovala pre určité trasy v období od 30. marca 2009 do 1. marca 2011, pretože sa domnievala, že nižšia daňová sadzba sa javila ako štátna pomoc, a mala pochybnosti o jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (12) | Komisia vo svojom posúdení, či toto opatrenie bolo selektívne v súlade s ustálenou judikatúrou (7), najprv identifikovala príslušný referenčný daňový systém a následne analyzovala, či opatrenie predstavovalo výnimku zo systému, a ak áno, či Írsko preukázalo, že táto výnimka zodpovedala povahe a logike daňového systému. |
| --- | --- |

(12)

Komisia vo svojom posúdení, či toto opatrenie bolo selektívne v súlade s ustálenou judikatúrou (7), najprv identifikovala príslušný referenčný daňový systém a následne analyzovala, či opatrenie predstavovalo výnimku zo systému, a ak áno, či Írsko preukázalo, že táto výnimka zodpovedala povahe a logike daňového systému.

| (13) | V predmetnom prípade usúdila, že zdaňovanie cestujúcich odlietajúcich z letiska v Írsku je referenčným systémom. |
| --- | --- |

(13)

V predmetnom prípade usúdila, že zdaňovanie cestujúcich odlietajúcich z letiska v Írsku je referenčným systémom.

| (14) | Komisia poukázala na to, že daňový systém pre leteckú dopravu stanovil jednu všeobecnú alebo bežnú sadzbu vzťahujúcu sa takmer na všetky lety a znížil sadzbu pre lety do miesta určenia nachádzajúceho sa najviac 300 km od letiska v Dubline. Podľa Komisie predstavovala normálna sadzba referenčný systém, zatiaľ čo znížená sadzba, ktorá sa vzťahovala na riadne vymedzenú kategóriu letov, sa javila ako výnimka z referenčného systému. |
| --- | --- |

(14)

Komisia poukázala na to, že daňový systém pre leteckú dopravu stanovil jednu všeobecnú alebo bežnú sadzbu vzťahujúcu sa takmer na všetky lety a znížil sadzbu pre lety do miesta určenia nachádzajúceho sa najviac 300 km od letiska v Dubline. Podľa Komisie predstavovala normálna sadzba referenčný systém, zatiaľ čo znížená sadzba, ktorá sa vzťahovala na riadne vymedzenú kategóriu letov, sa javila ako výnimka z referenčného systému.

| (15) | Komisia má pochybnosti o tom, či bola znížená sadzba opodstatnená na základe vzdialenosti medzi východiskovým bodom a miestom konečného určenia cesty. |
| --- | --- |

(15)

Komisia má pochybnosti o tom, či bola znížená sadzba opodstatnená na základe vzdialenosti medzi východiskovým bodom a miestom konečného určenia cesty.

| (16) | Po prvé, znížená sadzba sa neuplatňovala na základe skutočnej dĺžky cesty, ale na základe vzdialenosti medzi letiskom v Dubline a miestom určenia. |
| --- | --- |

(16)

Po prvé, znížená sadzba sa neuplatňovala na základe skutočnej dĺžky cesty, ale na základe vzdialenosti medzi letiskom v Dubline a miestom určenia.

| (17) | Po druhé, štruktúra a objektívny charakter dane sa podľa všetkého netýkajú vzdialenosti letu, ale skutočnosti, že sa odlieta z írskeho letiska. Súvislosť s daňovým úradom, so zdaniteľnou udalosťou (odlet z írskeho letiska) a negatívnymi externalitami pre írsku spoločnosť (hluk a znečisťovanie ovzdušia) bola presne taká istá pre všetkých cestujúcich odlietajúcich z írskeho letiska bez ohľadu na miesto určenia letu a na precestovanú vzdialenosť. Dotyční prevádzkovatelia leteckých služieb boli v rovnakej právnej a skutkovej situácii, pokiaľ ide o túto skutočnosť. |
| --- | --- |

(17)

Po druhé, štruktúra a objektívny charakter dane sa podľa všetkého netýkajú vzdialenosti letu, ale skutočnosti, že sa odlieta z írskeho letiska. Súvislosť s daňovým úradom, so zdaniteľnou udalosťou (odlet z írskeho letiska) a negatívnymi externalitami pre írsku spoločnosť (hluk a znečisťovanie ovzdušia) bola presne taká istá pre všetkých cestujúcich odlietajúcich z írskeho letiska bez ohľadu na miesto určenia letu a na precestovanú vzdialenosť. Dotyční prevádzkovatelia leteckých služieb boli v rovnakej právnej a skutkovej situácii, pokiaľ ide o túto skutočnosť.

| (18) | Po tretie, daňový systém sa nevyznačoval formulovanou diferenciáciou úrovne zdaňovania v súvislosti so vzdialenosťou letov, ale stanovil len dve sadzby: jednu pre lety na veľmi krátke vzdialenosti a druhú pre všetky ostatné lety. Toto kritérium podľa všetkého zvýhodnilo lety v rámci Írska a lety do niektorých západných častí Spojeného kráľovstva, čím rozlišovalo medzi vnútroštátnymi letmi a letmi v rámci Únie. V predmetnom prípade írske orgány oponovali tým, že vyšší poplatok za lety na miesta určenia, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, by bol neprimeraný k cene. Podľa Komisie nemusí byť cena leteniek do domácich miest určenia nižšia než cena leteniek do iných miest určenia v rámci Únie. Nižšia daňová sadzba sa tak nezdá byť opodstatnená povahou a logikou daňového systému pre leteckú dopravu, a preto zrejme predstavuje selektívne opatrenie. |
| --- | --- |

(18)

Po tretie, daňový systém sa nevyznačoval formulovanou diferenciáciou úrovne zdaňovania v súvislosti so vzdialenosťou letov, ale stanovil len dve sadzby: jednu pre lety na veľmi krátke vzdialenosti a druhú pre všetky ostatné lety. Toto kritérium podľa všetkého zvýhodnilo lety v rámci Írska a lety do niektorých západných častí Spojeného kráľovstva, čím rozlišovalo medzi vnútroštátnymi letmi a letmi v rámci Únie. V predmetnom prípade írske orgány oponovali tým, že vyšší poplatok za lety na miesta určenia, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, by bol neprimeraný k cene. Podľa Komisie nemusí byť cena leteniek do domácich miest určenia nižšia než cena leteniek do iných miest určenia v rámci Únie. Nižšia daňová sadzba sa tak nezdá byť opodstatnená povahou a logikou daňového systému pre leteckú dopravu, a preto zrejme predstavuje selektívne opatrenie.

| (19) | Keďže všetky ostatné kritériá v článku 107 ods. 1 Zmluvy boli podľa všetkého taktiež splnené, opatrenie zrejme predstavovalo štátnu pomoc pre prevádzkovateľov leteckých služieb, ktorí mali pri prevádzke letov výhodu vo forme zníženej sadzby. |
| --- | --- |

(19)

Keďže všetky ostatné kritériá v článku 107 ods. 1 Zmluvy boli podľa všetkého taktiež splnené, opatrenie zrejme predstavovalo štátnu pomoc pre prevádzkovateľov leteckých služieb, ktorí mali pri prevádzke letov výhodu vo forme zníženej sadzby.

| (20) | Pomoc zrejme nespadala do rámca usmernení pre zlučiteľnosť štátnej pomoci, ktoré Komisia vydala. Keďže sa zdalo, že ide o prevádzkovú pomoc, ktorá rozlišovala medzi letmi v rámci Únie, nemohla byť považovaná za zlučiteľnú priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy. Pomoc navyše nespadala medzi žiadne výnimky vymedzené v článku 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy. |
| --- | --- |

(20)

Pomoc zrejme nespadala do rámca usmernení pre zlučiteľnosť štátnej pomoci, ktoré Komisia vydala. Keďže sa zdalo, že ide o prevádzkovú pomoc, ktorá rozlišovala medzi letmi v rámci Únie, nemohla byť považovaná za zlučiteľnú priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy. Pomoc navyše nespadala medzi žiadne výnimky vymedzené v článku 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy.

| (21) | Komisia mala preto pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia pomoci s vnútorným trhom a v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999, ktorým sa stanovili podrobné pravidlá pre uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (8), sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, čím vyzvala Írsko a ostatné zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(21)

Komisia mala preto pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia pomoci s vnútorným trhom a v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999, ktorým sa stanovili podrobné pravidlá pre uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (8), sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, čím vyzvala Írsko a ostatné zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (22) | Komisia dostala pripomienky od írskych orgánov a od Ryanairu ako odpoveď na výzvu uverejnenú v úradnom vestníku (9). |
| --- | --- |

(22)

Komisia dostala pripomienky od írskych orgánov a od Ryanairu ako odpoveď na výzvu uverejnenú v úradnom vestníku (9).

4.1.   Pripomienky írskych orgánov

4.1.1.   Daň je daňou uloženou spotrebiteľom

| (23) | Írske orgány uvádzajú, že v prípade dane z leteckej dopravy ide v podstate o spotrebiteľskú daň. Írske orgány uložili každej leteckej spoločnosti povinnosť uhradiť daňovému úradu príslušnú čiastku za každého cestujúceho, ktorého letecká spoločnosť prepravuje z írskeho letiska, aby tak zjednodušili uplatňovanie dane. Prevádzkovatelia leteckých služieb však môžu preniesť daň na cestujúcich a vyberať ju od nich. |
| --- | --- |

(23)

Írske orgány uvádzajú, že v prípade dane z leteckej dopravy ide v podstate o spotrebiteľskú daň. Írske orgány uložili každej leteckej spoločnosti povinnosť uhradiť daňovému úradu príslušnú čiastku za každého cestujúceho, ktorého letecká spoločnosť prepravuje z írskeho letiska, aby tak zjednodušili uplatňovanie dane. Prevádzkovatelia leteckých služieb však môžu preniesť daň na cestujúcich a vyberať ju od nich.

| (24) | Daň z leteckej dopravy sa navyše bežne uvádza v cene letenky a/alebo vo všeobecných podmienkach prevádzkovateľov ako daň alebo poplatok spolu s ostatnými sadzbami a daňami. V súlade s tým daň nepredstavuje pre žiadneho prevádzkovateľa leteckých služieb výhodu, pretože je len jedným z ďalších poplatkov, daní alebo sadzieb, ktoré v skutočnosti hradí spotrebiteľ. |
| --- | --- |

(24)

Daň z leteckej dopravy sa navyše bežne uvádza v cene letenky a/alebo vo všeobecných podmienkach prevádzkovateľov ako daň alebo poplatok spolu s ostatnými sadzbami a daňami. V súlade s tým daň nepredstavuje pre žiadneho prevádzkovateľa leteckých služieb výhodu, pretože je len jedným z ďalších poplatkov, daní alebo sadzieb, ktoré v skutočnosti hradí spotrebiteľ.

4.1.2.   Neexistencia výhody pre konkrétnych prevádzkovateľov

| (25) | Írske orgány uvádzajú, že udelenie výhody konkrétnym prevádzkovateľom je predpokladom toho, že daň z leteckej dopravy spadá pod definíciu článku 107 ods. 1 Zmluvy. V situácii, keď je daň z leteckej dopravy v podstate spotrebiteľskou daňou, či už sa uplatňuje na úrovni 10 EUR alebo 2 EUR, je podľa írskych orgánov ťažké pochopiť, ako môže daň predstavovať výhodu pre konkrétnych prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

(25)

Írske orgány uvádzajú, že udelenie výhody konkrétnym prevádzkovateľom je predpokladom toho, že daň z leteckej dopravy spadá pod definíciu článku 107 ods. 1 Zmluvy. V situácii, keď je daň z leteckej dopravy v podstate spotrebiteľskou daňou, či už sa uplatňuje na úrovni 10 EUR alebo 2 EUR, je podľa írskych orgánov ťažké pochopiť, ako môže daň predstavovať výhodu pre konkrétnych prevádzkovateľov.

| (26) | Niet pochýb o tom, že všetci prevádzkovatelia, či už sú nútení účtovať daňovú sadzbu vo výške 10 EUR alebo 2 EUR, sa nachádzajú v rovnakej pozícii. Otázkou je, či majú výhodu tí prevádzkovatelia leteckých služieb, ktorí dohromady musia účtovať daňovú sadzbu len vo výške 2 EUR. Jediným reálnym scenárom, v ktorom by daň z leteckej dopravy mohla predstavovať pomoc, je podľa írskych orgánov situácia, keď by letecké spoločnosti, ktoré prevádzkujú lety do miest určenia vzdialených od letiska v Dubline najviac 300 km, museli vyberať daň z leteckej dopravy vo výške 10 EUR, no dostali by povolenie ponechať si rozdiel medzi sadzbou vo výške 10 EUR a sadzbou vo výške 2 EUR. To ale v tomto prípade neplatilo. V tejto veci je potrebné poukázať na to, že írske orgány pri navrhovaní predmetnej dane nemali na mysli žiadneho konkrétneho prevádzkovateľa ani obchodný model. |
| --- | --- |

(26)

Niet pochýb o tom, že všetci prevádzkovatelia, či už sú nútení účtovať daňovú sadzbu vo výške 10 EUR alebo 2 EUR, sa nachádzajú v rovnakej pozícii. Otázkou je, či majú výhodu tí prevádzkovatelia leteckých služieb, ktorí dohromady musia účtovať daňovú sadzbu len vo výške 2 EUR. Jediným reálnym scenárom, v ktorom by daň z leteckej dopravy mohla predstavovať pomoc, je podľa írskych orgánov situácia, keď by letecké spoločnosti, ktoré prevádzkujú lety do miest určenia vzdialených od letiska v Dubline najviac 300 km, museli vyberať daň z leteckej dopravy vo výške 10 EUR, no dostali by povolenie ponechať si rozdiel medzi sadzbou vo výške 10 EUR a sadzbou vo výške 2 EUR. To ale v tomto prípade neplatilo. V tejto veci je potrebné poukázať na to, že írske orgány pri navrhovaní predmetnej dane nemali na mysli žiadneho konkrétneho prevádzkovateľa ani obchodný model.

4.1.3.   Írski prevádzkovatelia leteckých služieb nemajú žiadnu výhodu

| (27) | Po prvé, je potrebné poznamenať, že samotné Írsko už nemá vnútroštátne letecké spoločnosti, keďže štát sa vzdal svojho väčšinového podielu v spoločnosti Aer Lingus, ktorá bola pôvodne vnútroštátnym prevádzkovateľom leteckých služieb. |
| --- | --- |

(27)

Po prvé, je potrebné poznamenať, že samotné Írsko už nemá vnútroštátne letecké spoločnosti, keďže štát sa vzdal svojho väčšinového podielu v spoločnosti Aer Lingus, ktorá bola pôvodne vnútroštátnym prevádzkovateľom leteckých služieb.

| (28) | Ak by daň mala nejaký vplyv na írskych prevádzkovateľov leteckých služieb, tento vplyv by bol u každého z týchto prevádzkovateľov leteckých služieb iný. Írske orgány poukazujú na to, že lety v rámci Únie, ktoré podliehali vyššej sadzbe 10 EUR, prevádzkovali prevažne tie isté írske letecké spoločnosti. V príslušnom období mali traja prevádzkovatelia leteckých služieb [93 – 97] (10) % podiel na trhu s letmi, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, prevahu mali však aj na trhu leteckej dopravy v rámci Únie s [82 – 87] (10) % podielom takýchto letov. |
| --- | --- |

(28)

Ak by daň mala nejaký vplyv na írskych prevádzkovateľov leteckých služieb, tento vplyv by bol u každého z týchto prevádzkovateľov leteckých služieb iný. Írske orgány poukazujú na to, že lety v rámci Únie, ktoré podliehali vyššej sadzbe 10 EUR, prevádzkovali prevažne tie isté írske letecké spoločnosti. V príslušnom období mali traja prevádzkovatelia leteckých služieb [93 – 97] (10) % podiel na trhu s letmi, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, prevahu mali však aj na trhu leteckej dopravy v rámci Únie s [82 – 87] (10) % podielom takýchto letov.

| (29) | Írske orgány oponujú najmä tým, že akákoľvek nevýhoda, ktorú vo svojich tvrdeniach spomína Ryanair, je jasne neudržateľná, pretože približne [56 – 63] (10) % cestujúcich na trasách, na ktoré sa vzťahuje nižšia sadzba, prepravuje Ryanair (pozri tabuľku č. 1).

  Tabuľka č. 1


  Podiely írskych prevádzkovateľov leteckých služieb na trhu s odletmi z írskych letísk










  Podiely na trhu |
| --- | --- |
| | Najviac 300 km | Viac než 300 km (11) |
| Ryanair | [56 – 63] (*) % | [42 – 47] (*) % |
| Aer Lingus | [16 – 23] (*) % | [35 – 40] (*) % |
| Aer Arann | [10 – 17] (*) % | [0,5 – 2,5] (*) % |
| SPOLU | [93 – 97] (*) % | [82 – 85] (*) % |
| Zdroj: | Informácie poskytlo Írsko na základe číselných údajov, ktoré dostalo od troch írskych prevádzkovateľov leteckých služieb, a údajov získaných od Centrálneho štatistického úradu. |

(29)

Írske orgány oponujú najmä tým, že akákoľvek nevýhoda, ktorú vo svojich tvrdeniach spomína Ryanair, je jasne neudržateľná, pretože približne [56 – 63] (10) % cestujúcich na trasách, na ktoré sa vzťahuje nižšia sadzba, prepravuje Ryanair (pozri tabuľku č. 1).

Tabuľka č. 1

Podiely írskych prevádzkovateľov leteckých služieb na trhu s odletmi z írskych letísk

Podiely na trhu

Najviac 300 km

Viac než 300 km (11)

Ryanair

[56 – 63] (*) %

[42 – 47] (*) %

Aer Lingus

[16 – 23] (*) %

[35 – 40] (*) %

Aer Arann

[10 – 17] (*) %

[0,5 – 2,5] (*) %

SPOLU

[93 – 97] (*) %

[82 – 85] (*) %

Zdroj:

Informácie poskytlo Írsko na základe číselných údajov, ktoré dostalo od troch írskych prevádzkovateľov leteckých služieb, a údajov získaných od Centrálneho štatistického úradu.

| (30) | Tabuľka č. 1 ukazuje, že jediný prevádzkovateľ, ktorý prípadne môže byť vzhľadom na menšinový podiel štátu označený ako vnútroštátny prevádzkovateľ (Aer Lingus) mal oveľa väčší podiel letov, na ktoré sa vzťahovala vyššia sadzba ([35 – 40] (*) %), než letov, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba ([16 – 23] (*) %). Keby teda nižšia sadzba mala nejaký vplyv na letecké spoločnosti, spoločnosť Aer Lingus by bola bývala značne znevýhodnená. |
| --- | --- |

(30)

Tabuľka č. 1 ukazuje, že jediný prevádzkovateľ, ktorý prípadne môže byť vzhľadom na menšinový podiel štátu označený ako vnútroštátny prevádzkovateľ (Aer Lingus) mal oveľa väčší podiel letov, na ktoré sa vzťahovala vyššia sadzba ([35 – 40] (*) %), než letov, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba ([16 – 23] (*) %). Keby teda nižšia sadzba mala nejaký vplyv na letecké spoločnosti, spoločnosť Aer Lingus by bola bývala značne znevýhodnená.

| (31) | Pokiaľ ide o spoločnosť Aer Arann, ktorá mala podľa sťažovateľa takisto výhodu vo forme údajnej pomoci, írske orgány konštatujú, že táto spoločnosť zaznamenala v období medzi rokmi 2007 a 2010 výrazný pokles obratu, ako aj pokles v počte cestujúcich. Po zavedení dane oznámila spoločnosť Aer Aranna stratu vo výške 18 mil. EUR. Preto sa zdá, že táto letecká spoločnosť mala najväčšie zisky pred zavedením dane. Írske orgány tiež poukazujú na to, že sťažovateľ a spoločnosť Aer Arann si konkurovali len v prípade jednej domácej trasy a že sťažovateľ na tejto trase prevádzkoval takmer [37 – 42] (*) % letov. Pokiaľ ide o lety do zahraničných miest určenia, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba (západná časť Spojeného kráľovstva), sťažovateľ prevádzkoval viac než [37 – 42] (*) % pravidelných letov, zatiaľ čo Aer Arann a Aer Lingus mali menšie podiely. |
| --- | --- |

(31)

Pokiaľ ide o spoločnosť Aer Arann, ktorá mala podľa sťažovateľa takisto výhodu vo forme údajnej pomoci, írske orgány konštatujú, že táto spoločnosť zaznamenala v období medzi rokmi 2007 a 2010 výrazný pokles obratu, ako aj pokles v počte cestujúcich. Po zavedení dane oznámila spoločnosť Aer Aranna stratu vo výške 18 mil. EUR. Preto sa zdá, že táto letecká spoločnosť mala najväčšie zisky pred zavedením dane. Írske orgány tiež poukazujú na to, že sťažovateľ a spoločnosť Aer Arann si konkurovali len v prípade jednej domácej trasy a že sťažovateľ na tejto trase prevádzkoval takmer [37 – 42] (*) % letov. Pokiaľ ide o lety do zahraničných miest určenia, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba (západná časť Spojeného kráľovstva), sťažovateľ prevádzkoval viac než [37 – 42] (*) % pravidelných letov, zatiaľ čo Aer Arann a Aer Lingus mali menšie podiely.

| (32) | Navyše prevádzkovatelia leteckých služieb z iných krajín mohli vždy prevádzkovať lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba. Štát v tejto súvislosti nemá žiadne právomoci. Írske orgány tvrdia, že ak by v prípade prevádzkových letov, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, existovala nejaká výhoda, zahraniční prevádzkovatelia by sa boli rozhodli takéto lety prevádzkovať. Skutočnosť, že neexistuje zahraničná letecká spoločnosť, ktorá by takéto lety prevádzkovala, podľa všetkého znamená, že z nižšej dane nevyplývala žiadna výhoda. |
| --- | --- |

(32)

Navyše prevádzkovatelia leteckých služieb z iných krajín mohli vždy prevádzkovať lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba. Štát v tejto súvislosti nemá žiadne právomoci. Írske orgány tvrdia, že ak by v prípade prevádzkových letov, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, existovala nejaká výhoda, zahraniční prevádzkovatelia by sa boli rozhodli takéto lety prevádzkovať. Skutočnosť, že neexistuje zahraničná letecká spoločnosť, ktorá by takéto lety prevádzkovala, podľa všetkého znamená, že z nižšej dane nevyplývala žiadna výhoda.

4.1.4.   Cieľom zavedenia nižšej dane bolo predísť uplatňovaniu daňovej sadzby, ktorá by bola neprimeraná k cene letenky

| (33) | Írske orgány zdôrazňujú, že účelom diferenciácie sadzieb bolo zaviesť pri výške dane súvisiacej so vzdialenosťou prvok proporcionality, pretože v prípade bližšie sa nachádzajúcich miest určenia sú ceny leteniek zvyčajne nižšie. Hoci treba uznať, že medzi vzdialenosťou a cenou nie je dokonalá súvzťažnosť, zdalo sa, že táto súvzťažnosť bola dostatočná na to, aby sa ňou odôvodnilo rozdelenie dane na dve zložky. Írske orgány zastávajú názor, že mechanizmus poskytujúci presnejšiu diferenciáciu na základe vzdialenosti by celý systém mimoriadne skomplikoval, čím by sa tento systém stal administratívne náročný. |
| --- | --- |

(33)

Írske orgány zdôrazňujú, že účelom diferenciácie sadzieb bolo zaviesť pri výške dane súvisiacej so vzdialenosťou prvok proporcionality, pretože v prípade bližšie sa nachádzajúcich miest určenia sú ceny leteniek zvyčajne nižšie. Hoci treba uznať, že medzi vzdialenosťou a cenou nie je dokonalá súvzťažnosť, zdalo sa, že táto súvzťažnosť bola dostatočná na to, aby sa ňou odôvodnilo rozdelenie dane na dve zložky. Írske orgány zastávajú názor, že mechanizmus poskytujúci presnejšiu diferenciáciu na základe vzdialenosti by celý systém mimoriadne skomplikoval, čím by sa tento systém stal administratívne náročný.

4.1.5.   Žiadne narušenie hospodárskej súťaže

| (34) | Írske orgány tvrdia, že nižšia daňová sadzba nemala za následok žiadne narušenie hospodárskej súťaže ani nijako neovplyvnila obchod. Po prvé, keďže išlo o spotrebiteľskú daň, nemala žiaden postrehnuteľný vplyv na prevádzkovateľov leteckých služieb. Po druhé, diferencované daňové sadzby nerozlišovali medzi írskym trhom a trhmi iných členských štátov. Veľká väčšina letov, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, smerovala do zahraničia (68 % v porovnaní s 32 % čisto vnútroštátnych letov). Po tretie, prevádzkovatelia leteckých služieb pôsobia na trhu, ktorý je otvorený hospodárskej súťaži, čo znamená, že trh bol otvorený pre nových účastníkov, na ktorých sa nižšia daň vzťahovala za rovnakých podmienok ako na ostatných prevádzkovateľov leteckých služieb. Ak by nižšia daňová sadzba predstavovala pre niektorých prevádzkovateľov výhodu, zahraničné letecké spoločnosti by sa pravdepodobne boli rozhodli prevádzkovať lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba. Skutočnosť, že na trh neprišli žiadni noví účastníci, naznačuje, že nižšia sadzba nepredstavovala výhodu pre konkrétnych prevádzkovateľov leteckých služieb. |
| --- | --- |

(34)

Írske orgány tvrdia, že nižšia daňová sadzba nemala za následok žiadne narušenie hospodárskej súťaže ani nijako neovplyvnila obchod. Po prvé, keďže išlo o spotrebiteľskú daň, nemala žiaden postrehnuteľný vplyv na prevádzkovateľov leteckých služieb. Po druhé, diferencované daňové sadzby nerozlišovali medzi írskym trhom a trhmi iných členských štátov. Veľká väčšina letov, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, smerovala do zahraničia (68 % v porovnaní s 32 % čisto vnútroštátnych letov). Po tretie, prevádzkovatelia leteckých služieb pôsobia na trhu, ktorý je otvorený hospodárskej súťaži, čo znamená, že trh bol otvorený pre nových účastníkov, na ktorých sa nižšia daň vzťahovala za rovnakých podmienok ako na ostatných prevádzkovateľov leteckých služieb. Ak by nižšia daňová sadzba predstavovala pre niektorých prevádzkovateľov výhodu, zahraničné letecké spoločnosti by sa pravdepodobne boli rozhodli prevádzkovať lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba. Skutočnosť, že na trh neprišli žiadni noví účastníci, naznačuje, že nižšia sadzba nepredstavovala výhodu pre konkrétnych prevádzkovateľov leteckých služieb.

4.1.6.   Akákoľvek pomoc by bola minimálna pomoc alebo by mala zanedbateľný vplyv na zainteresovaných prevádzkovateľov leteckých služieb

| (35) | Írske orgány tvrdia, že aj keby sa nižšia daňová sadzba mala pokladať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy, mala by sa vyhlásiť sa zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože by išlo buď o minimálnu pomoc, alebo by aj tak mala len zanedbateľný vplyv na zainteresovaných prevádzkovateľov leteckých služieb. |
| --- | --- |

(35)

Írske orgány tvrdia, že aj keby sa nižšia daňová sadzba mala pokladať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy, mala by sa vyhlásiť sa zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože by išlo buď o minimálnu pomoc, alebo by aj tak mala len zanedbateľný vplyv na zainteresovaných prevádzkovateľov leteckých služieb.

4.2.   Pripomienky tretích strán

4.2.1.   Ryanair

| (36) | Pokiaľ ide o hodnotenie nižšej daňovej sadzby ako štátnej pomoci, Ryanair súhlasí s predbežným stanoviskom, ktoré Komisia zaujala vo svojom rozhodnutí z 13. mája 2011, že nižšia daňová sadzba znamenala pre niektorých prevádzkovateľov leteckých služieb výhodu a predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. Ryanair však nesúhlasí s názorom Komisie, že i) vyššia sadzba 10 EUR sa má považovať za „bežnú“ sadzbu a že ii) Ryanair získal vďaka tomuto opatreniu výhodu. |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o hodnotenie nižšej daňovej sadzby ako štátnej pomoci, Ryanair súhlasí s predbežným stanoviskom, ktoré Komisia zaujala vo svojom rozhodnutí z 13. mája 2011, že nižšia daňová sadzba znamenala pre niektorých prevádzkovateľov leteckých služieb výhodu a predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. Ryanair však nesúhlasí s názorom Komisie, že i) vyššia sadzba 10 EUR sa má považovať za „bežnú“ sadzbu a že ii) Ryanair získal vďaka tomuto opatreniu výhodu.

| (37) | Pokiaľ ide o stanovenie „bežnej“ alebo „štandardnej“ sadzby v daňovom systéme, Ryanair tvrdí, že názor Komisie, že vyššia sadzba 10 EUR predstavuje bežnú sadzbu a že všetci prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahuje nižšia sadzba 2 EUR, získali výhodu, je subjektívny. Podľa Ryanairu nie je žiaden dôvod, prečo by sa za bežnú sadzbu mala považovať vyššia sadzba a nie nižšia. Navyše, keďže dvojzložkovú sadzbu nahradila jednotná sadzba, je pravdepodobné, že nová sadzba bude kompromisom medzi pôvodnými sadzbami. Nová sadzba by preto bola rozumným meradlom hodnotenia potenciálnych škôd alebo výhod vyplývajúcich z dvojzložkového systému. |
| --- | --- |

(37)

Pokiaľ ide o stanovenie „bežnej“ alebo „štandardnej“ sadzby v daňovom systéme, Ryanair tvrdí, že názor Komisie, že vyššia sadzba 10 EUR predstavuje bežnú sadzbu a že všetci prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahuje nižšia sadzba 2 EUR, získali výhodu, je subjektívny. Podľa Ryanairu nie je žiaden dôvod, prečo by sa za bežnú sadzbu mala považovať vyššia sadzba a nie nižšia. Navyše, keďže dvojzložkovú sadzbu nahradila jednotná sadzba, je pravdepodobné, že nová sadzba bude kompromisom medzi pôvodnými sadzbami. Nová sadzba by preto bola rozumným meradlom hodnotenia potenciálnych škôd alebo výhod vyplývajúcich z dvojzložkového systému.

| (38) | Ryanair ďalej tvrdí, že dvojzložková daň z leteckej dopravy nepredstavuje výhodu pre Ryanair. Pri skúmaní opatrenia, ktoré môže predstavovať štátnu pomoc, musí Komisia brať do úvahy celkový vplyv tohto opatrenia na potenciálneho príjemcu a najmä odpočítať akékoľvek poplatky zaťažujúce výhodu, ktorú údajná pomoc predstavuje. Počas obdobia, keď sa dvojzložkový daňový systém uplatňoval, Ryanair zaplatil dane uvedené v tabuľke č. 2.

  Tabuľka č. 2


  Podiel prepravených cestujúcich a daň zaplatená za obdobie od 30. marca 2009 do 1. marca 2011









  Kategória miesta určenia z letiska v Dubline | Cestujúci podliehajúci dani | Zaplatená daň | Podiel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najviac 300 km v rámci štátu (sadzba 2 EUR) | [...] (*) | [...] (*) EUR | 0,5 – 2,5 (*) % |
| Najviac 300 km mimo štátu (sadzba 2 EUR) | [...] (*) | [...] (*) EUR | 1,5 – 4,5 (*) % |
| Viac než 300 km v rámci EÚ | [...] (*) | [...] (*) EUR | 93 – 98 (*) % |
| Viac než 300 km mimo EÚ | [...] (*) | [...] (*) EUR | 0,3 – 2,5 (*) % |
| SPOLU | [...] (*) | [...] (*) EUR | 100 % |

(38)

Ryanair ďalej tvrdí, že dvojzložková daň z leteckej dopravy nepredstavuje výhodu pre Ryanair. Pri skúmaní opatrenia, ktoré môže predstavovať štátnu pomoc, musí Komisia brať do úvahy celkový vplyv tohto opatrenia na potenciálneho príjemcu a najmä odpočítať akékoľvek poplatky zaťažujúce výhodu, ktorú údajná pomoc predstavuje. Počas obdobia, keď sa dvojzložkový daňový systém uplatňoval, Ryanair zaplatil dane uvedené v tabuľke č. 2.

Tabuľka č. 2

Podiel prepravených cestujúcich a daň zaplatená za obdobie od 30. marca 2009 do 1. marca 2011

Kategória miesta určenia z letiska v Dubline

Cestujúci podliehajúci dani

Zaplatená daň

Podiel

Najviac 300 km v rámci štátu (sadzba 2 EUR)

[...] (*)

[...] (*) EUR

0,5 – 2,5 (*) %

Najviac 300 km mimo štátu (sadzba 2 EUR)

[...] (*)

[...] (*) EUR

1,5 – 4,5 (*) %

Viac než 300 km v rámci EÚ

[...] (*)

[...] (*) EUR

93 – 98 (*) %

Viac než 300 km mimo EÚ

[...] (*)

[...] (*) EUR

0,3 – 2,5 (*) %

SPOLU

[...] (*)

[...] (*) EUR

100 %

| (39) | Keďže si Ryanair myslí, že nová jednotná sadzba 3 EUR by sa mala považovať za bežnú sadzbu, počas obdobia od 30. marca 2009 do 1. marca 2011 by Ryanair bol býval povinný zaplatiť čiastku [...] (*) EUR (12) vo forme dane z leteckej dopravy. To je o [...] (*) EUR menej než čiastka, ktorú skutočne zaplatil (pozri tabuľku č. 2). Ryanair tak tvrdí, že nižšia daň pre neho nepredstavovala výhodu, ale skôr nevýhodu. |
| --- | --- |

(39)

Keďže si Ryanair myslí, že nová jednotná sadzba 3 EUR by sa mala považovať za bežnú sadzbu, počas obdobia od 30. marca 2009 do 1. marca 2011 by Ryanair bol býval povinný zaplatiť čiastku [...] (*) EUR (12) vo forme dane z leteckej dopravy. To je o [...] (*) EUR menej než čiastka, ktorú skutočne zaplatil (pozri tabuľku č. 2). Ryanair tak tvrdí, že nižšia daň pre neho nepredstavovala výhodu, ale skôr nevýhodu.

4.3.   Pripomienky Írska k pripomienkam tretích strán

| (40) | Írske orgány poskytli 13. januára 2012 svoje stanoviská k pripomienkam Ryanairu: po prvé, nesúhlasia s tým, ako Ryanair popísal daň, pretože z ich hľadiska ide v podstate o spotrebiteľskú daň a nižšia daňová sadzba nepredstavovala pre letecké spoločnosti výhodu. Po druhé, nedokážu pochopiť, ako môže byť Ryanair stranou, ktorú nižšia daň najviac negatívne zasiahla, keďže jeho podiel v počte cestujúcich na trasách, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, bol [56 – 63] (*) %. Po tretie, neexistuje žiaden základ pre tvrdenie, že nižšia daňová sadzba bola navrhnutá s cieľom podporiť spoločnosť Aer Arann. Pri navrhovaní dane z leteckej dopravy nemali írske orgány na mysli žiadneho konkrétneho prevádzkovateľa. Po štvrté, argument Ryanairu, že sa vyššia sadzba 10 EUR nemá považovať za bežnú sadzbu dane z leteckej dopravy, nie je logický. V dvojzložkovom daňovom systéme sa vyššia sadzba vzťahovala na 85 až 90 % všetkých odletov. Írske orgány zopakovali, že umožnili odchýlenie od štandardnej sadzby 10 EUR, aby pri výške dane súvisiacej so vzdialenosťou zohľadnili prvok proporcionality. |
| --- | --- |

(40)

Írske orgány poskytli 13. januára 2012 svoje stanoviská k pripomienkam Ryanairu: po prvé, nesúhlasia s tým, ako Ryanair popísal daň, pretože z ich hľadiska ide v podstate o spotrebiteľskú daň a nižšia daňová sadzba nepredstavovala pre letecké spoločnosti výhodu. Po druhé, nedokážu pochopiť, ako môže byť Ryanair stranou, ktorú nižšia daň najviac negatívne zasiahla, keďže jeho podiel v počte cestujúcich na trasách, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, bol [56 – 63] (*) %. Po tretie, neexistuje žiaden základ pre tvrdenie, že nižšia daňová sadzba bola navrhnutá s cieľom podporiť spoločnosť Aer Arann. Pri navrhovaní dane z leteckej dopravy nemali írske orgány na mysli žiadneho konkrétneho prevádzkovateľa. Po štvrté, argument Ryanairu, že sa vyššia sadzba 10 EUR nemá považovať za bežnú sadzbu dane z leteckej dopravy, nie je logický. V dvojzložkovom daňovom systéme sa vyššia sadzba vzťahovala na 85 až 90 % všetkých odletov. Írske orgány zopakovali, že umožnili odchýlenie od štandardnej sadzby 10 EUR, aby pri výške dane súvisiacej so vzdialenosťou zohľadnili prvok proporcionality.

5.   POSÚDENIE

5.1.   Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy

| (41) | V zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša alebo môže narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(41)

V zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša alebo môže narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (42) | Na to, aby sa na pomoc vzťahoval článok 107 ods. 1 Zmluvy, musí byť opatrenie selektívne (13). Pri určovaní toho, či je opatrenie selektívne, Komisia potrebuje posúdiť, či dané opatrenie zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“ v porovnaní s inými opatreniami, ktoré sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto režimom nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (14). Podľa ustálenej judikatúry (15) je daňové opatrenie prima facie selektívne, ak predstavuje odklon od uplatňovania všeobecného daňového rámca. |
| --- | --- |

(42)

Na to, aby sa na pomoc vzťahoval článok 107 ods. 1 Zmluvy, musí byť opatrenie selektívne (13). Pri určovaní toho, či je opatrenie selektívne, Komisia potrebuje posúdiť, či dané opatrenie zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“ v porovnaní s inými opatreniami, ktoré sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto režimom nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (14). Podľa ustálenej judikatúry (15) je daňové opatrenie prima facie selektívne, ak predstavuje odklon od uplatňovania všeobecného daňového rámca.

| (43) | Po prvé, Komisia preto musí určiť príslušný referenčný daňový systém. Pokiaľ ide o zdaňovanie, Komisia konštatuje, že vymedzenie daňového systému v zásade spadá do výlučnej právomoci členských štátov. Írske orgány sa pri navrhovaní daňového systému rozhodli vymedziť zdaniteľnú udalosť pri dani z leteckej dopravy ako odlet cestujúceho z letiska nachádzajúceho sa v Írsku. Referenčný systém preto predstavuje zdaňovanie cestujúcich odlietajúcich s leteckou spoločnosťou z letiska v Írsku. Cieľom tohto systému je získať peniaze pre štátny rozpočet. Írske orgány vo svojej odpovedi na pripomienky tretej strany potvrdili záver, že referenčný systém predstavuje zdaňovanie cestujúcich odlietajúcich s leteckou spoločnosťou z letiska v Írsku. |
| --- | --- |

(43)

Po prvé, Komisia preto musí určiť príslušný referenčný daňový systém. Pokiaľ ide o zdaňovanie, Komisia konštatuje, že vymedzenie daňového systému v zásade spadá do výlučnej právomoci členských štátov. Írske orgány sa pri navrhovaní daňového systému rozhodli vymedziť zdaniteľnú udalosť pri dani z leteckej dopravy ako odlet cestujúceho z letiska nachádzajúceho sa v Írsku. Referenčný systém preto predstavuje zdaňovanie cestujúcich odlietajúcich s leteckou spoločnosťou z letiska v Írsku. Cieľom tohto systému je získať peniaze pre štátny rozpočet. Írske orgány vo svojej odpovedi na pripomienky tretej strany potvrdili záver, že referenčný systém predstavuje zdaňovanie cestujúcich odlietajúcich s leteckou spoločnosťou z letiska v Írsku.

| (44) | Po druhé, Komisia musí v súlade s ustálenou judikatúrou (16) určiť, či predmetné daňové opatrenie predstavuje odchýlenie od daného referenčného systému. |
| --- | --- |

(44)

Po druhé, Komisia musí v súlade s ustálenou judikatúrou (16) určiť, či predmetné daňové opatrenie predstavuje odchýlenie od daného referenčného systému.

| (45) | Ryanair tvrdí, že nižšia sadzba 2 EUR alebo prípadne jednotná sadzba 3 EUR, ktorá bola zavedená 1. marca 2011, by sa mala považovať za bežnú sadzbu daňového systému pre leteckú dopravu. S výnimkou niektorých miest určenia v západnej časti Spojeného kráľovstva sa však nižšia sadzba vzťahovala len na domáce miesta určenia a podľa írskych orgánov len na 10 – 15 % všetkých letov, ktoré podliehali dani. Nemôže sa preto považovať za bežnú daňovú sadzbu. Pokiaľ ide o sadzbu 3 EUR, tá nebola v platnosti v období, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a preto sa nemôže považovať za bežnú sadzbu daňového systému pre leteckú dopravu v uvedenom období. Podľa Komisie je preto vyššia sadzba 10 EUR bežná sadzba referenčného systému, zatiaľ čo znížená sadzba 2 EUR, ktorá sa uplatňovala pri presne vymedzenej kategórii letov, predstavovala výnimku z referenčného systému. |
| --- | --- |

(45)

Ryanair tvrdí, že nižšia sadzba 2 EUR alebo prípadne jednotná sadzba 3 EUR, ktorá bola zavedená 1. marca 2011, by sa mala považovať za bežnú sadzbu daňového systému pre leteckú dopravu. S výnimkou niektorých miest určenia v západnej časti Spojeného kráľovstva sa však nižšia sadzba vzťahovala len na domáce miesta určenia a podľa írskych orgánov len na 10 – 15 % všetkých letov, ktoré podliehali dani. Nemôže sa preto považovať za bežnú daňovú sadzbu. Pokiaľ ide o sadzbu 3 EUR, tá nebola v platnosti v období, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a preto sa nemôže považovať za bežnú sadzbu daňového systému pre leteckú dopravu v uvedenom období. Podľa Komisie je preto vyššia sadzba 10 EUR bežná sadzba referenčného systému, zatiaľ čo znížená sadzba 2 EUR, ktorá sa uplatňovala pri presne vymedzenej kategórii letov, predstavovala výnimku z referenčného systému.

| (46) | Po tretie, Komisia musí preskúmať, či sú takéto výnimky opodstatnené „povahou alebo všeobecným usporiadaním systému“ (17) v členskom štáte. Ak sú opodstatnené, opatrenie sa nepovažuje za selektívnu výhodu a nepredstavuje tak štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. V rámci toho je potrebné poznamenať, že podľa judikatúry (18) sú dôležité základné a riadiace zásady referenčného systému, a nie zásady konkrétneho predmetného opatrenia. |
| --- | --- |

(46)

Po tretie, Komisia musí preskúmať, či sú takéto výnimky opodstatnené „povahou alebo všeobecným usporiadaním systému“ (17) v členskom štáte. Ak sú opodstatnené, opatrenie sa nepovažuje za selektívnu výhodu a nepredstavuje tak štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. V rámci toho je potrebné poznamenať, že podľa judikatúry (18) sú dôležité základné a riadiace zásady referenčného systému, a nie zásady konkrétneho predmetného opatrenia.

| (47) | Podľa írskych orgánov sa nižšia sadzba zaviedla, aby výška dane súvisiacej so vzdialenosťou letu obsahovala prvok proporcionality. Komisia si myslí, že toto odôvodnenie sa netýka základných a riadiacich zásad samotného daňového systému, ale skôr zásad odchýlenia. Štruktúra a objektívny charakter dane sa netýkali vzdialenosti letu, ale skutočnosti, že sa odlieta z írskeho letiska. Súvislosť s daňovým úradom, so zdaniteľnou udalosťou (odlet z írskeho letiska) a negatívnymi externalitami pre írsku spoločnosť cestujúcich odlietajúcich z írskeho letiska (napríklad hluk a znečisťovanie ovzdušia) bola presne taká istá bez ohľadu na miesto určenia letu a na precestovanú vzdialenosť. Dotyční prevádzkovatelia leteckých služieb boli preto v rovnakej právnej a skutkovej situácii, pokiaľ ide o tento cieľ. |
| --- | --- |

(47)

Podľa írskych orgánov sa nižšia sadzba zaviedla, aby výška dane súvisiacej so vzdialenosťou letu obsahovala prvok proporcionality. Komisia si myslí, že toto odôvodnenie sa netýka základných a riadiacich zásad samotného daňového systému, ale skôr zásad odchýlenia. Štruktúra a objektívny charakter dane sa netýkali vzdialenosti letu, ale skutočnosti, že sa odlieta z írskeho letiska. Súvislosť s daňovým úradom, so zdaniteľnou udalosťou (odlet z írskeho letiska) a negatívnymi externalitami pre írsku spoločnosť cestujúcich odlietajúcich z írskeho letiska (napríklad hluk a znečisťovanie ovzdušia) bola presne taká istá bez ohľadu na miesto určenia letu a na precestovanú vzdialenosť. Dotyční prevádzkovatelia leteckých služieb boli preto v rovnakej právnej a skutkovej situácii, pokiaľ ide o tento cieľ.

| (48) | Daňový systém sa navyše nevyznačoval formulovanou diferenciáciou úrovne zdaňovania v pomere ku skutočnej vzdialenosti letov. Po prvé, daňová sadzba sa neuplatňovala na základe skutočnej dĺžky letu, ale na základe vzdialenosti medzi letiskom v Dubline a miestom určenia bez ohľadu na skutočné miesto odletu. Po druhé, daňový systém stanovil len dve sadzby: jednu pre lety z letiska v Dubline na veľmi krátke vzdialenosti a druhú pre všetky ostatné lety. |
| --- | --- |

(48)

Daňový systém sa navyše nevyznačoval formulovanou diferenciáciou úrovne zdaňovania v pomere ku skutočnej vzdialenosti letov. Po prvé, daňová sadzba sa neuplatňovala na základe skutočnej dĺžky letu, ale na základe vzdialenosti medzi letiskom v Dubline a miestom určenia bez ohľadu na skutočné miesto odletu. Po druhé, daňový systém stanovil len dve sadzby: jednu pre lety z letiska v Dubline na veľmi krátke vzdialenosti a druhú pre všetky ostatné lety.

| (49) | Navyše, aj keby dôvod odchýlenia spočíval v povahe a logike zásad daňového systému pre leteckú dopravu, Súdny dvor uviedol, že výhoda musí byť v súlade nielen s predmetnými základnými vlastnosťami daňového systému, ale tiež so spôsobom, akým sa vykonáva (19). Ako sa spomína v odôvodnení 47, daňový systém de facto nezaručil primerané sadzby vzhľadom na skutočnú dĺžku letov, keďže uplatniteľná sadzba bola stanovená na základe vzdialenosti medzi letiskom v Dubline a miestom určenia bez ohľadu na skutočné miesto odletu a keďže uplatniteľné boli len dve sadzby: jedna pre lety z letiska v Dubline na veľmi krátke vzdialenosti a druhá pre všetky ostatné lety. Cena leteniek do domácich miest určenia nemusí byť nevyhnutne nižšia než cena leteniek do iných miest určenia v rámci Únie. Opatrenie tak nemohlo dosiahnuť svoj cieľ, ktorým bolo zaručiť proporcionalitu zdaňovania vzhľadom na vzdialenosť letu. V tomto prípade ani írske orgány, ani tretia strana netvrdili, že vplyvom odchýlenia sa výška dane de facto stala úmernou k vzdialenosti. Naopak, írske orgány uznávajú, že medzi vzdialenosťou a sadzbou dane neexistuje dokonalá súvzťažnosť. |
| --- | --- |

(49)

Navyše, aj keby dôvod odchýlenia spočíval v povahe a logike zásad daňového systému pre leteckú dopravu, Súdny dvor uviedol, že výhoda musí byť v súlade nielen s predmetnými základnými vlastnosťami daňového systému, ale tiež so spôsobom, akým sa vykonáva (19). Ako sa spomína v odôvodnení 47, daňový systém de facto nezaručil primerané sadzby vzhľadom na skutočnú dĺžku letov, keďže uplatniteľná sadzba bola stanovená na základe vzdialenosti medzi letiskom v Dubline a miestom určenia bez ohľadu na skutočné miesto odletu a keďže uplatniteľné boli len dve sadzby: jedna pre lety z letiska v Dubline na veľmi krátke vzdialenosti a druhá pre všetky ostatné lety. Cena leteniek do domácich miest určenia nemusí byť nevyhnutne nižšia než cena leteniek do iných miest určenia v rámci Únie. Opatrenie tak nemohlo dosiahnuť svoj cieľ, ktorým bolo zaručiť proporcionalitu zdaňovania vzhľadom na vzdialenosť letu. V tomto prípade ani írske orgány, ani tretia strana netvrdili, že vplyvom odchýlenia sa výška dane de facto stala úmernou k vzdialenosti. Naopak, írske orgány uznávajú, že medzi vzdialenosťou a sadzbou dane neexistuje dokonalá súvzťažnosť.

| (50) | Komisia preto nevidí dôvod, prečo by mala zmeniť svoje predbežné stanovisko o tom, že nižšia sadzba nezodpovedala logike a všeobecnému usporiadaniu daňového systému pre leteckú dopravu. V súlade s tým sa Komisia domnieva, že dané opatrenie je selektívne a nie je opodstatnené povahou a logikou systému. |
| --- | --- |

(50)

Komisia preto nevidí dôvod, prečo by mala zmeniť svoje predbežné stanovisko o tom, že nižšia sadzba nezodpovedala logike a všeobecnému usporiadaniu daňového systému pre leteckú dopravu. V súlade s tým sa Komisia domnieva, že dané opatrenie je selektívne a nie je opodstatnené povahou a logikou systému.

| (51) | Výdavky na dane predstavujú náklady, ktoré zvyčajne znáša podnik. |
| --- | --- |

(51)

Výdavky na dane predstavujú náklady, ktoré zvyčajne znáša podnik.

| (52) | Uplatňovanie dane z leteckej dopravy môže ovplyvniť príjmy leteckej spoločnosti, ktorá musí túto daň zaplatiť tak, že zvýši ceny leteniek, ktoré je zákazníkom schopná ponúknuť, alebo tak, že zníži maržu každej predanej letenky, pri ktorej sa letecká spoločnosť rozhodne nepreniesť daň na cestujúcich. Súdny dvor v tomto ohľade konštatoval, že „keďže letiskové dane priamo a automaticky ovplyvňujú cenu cesty, rozdiely v daniach, ktoré cestujúci zaplatia, sa automaticky odrazia v nákladoch na dopravu, čím [...] bude prístup k domácim letom zvýhodnený v porovnaní s prístupom k letom v rámci Spoločenstva“ (20). |
| --- | --- |

(52)

Uplatňovanie dane z leteckej dopravy môže ovplyvniť príjmy leteckej spoločnosti, ktorá musí túto daň zaplatiť tak, že zvýši ceny leteniek, ktoré je zákazníkom schopná ponúknuť, alebo tak, že zníži maržu každej predanej letenky, pri ktorej sa letecká spoločnosť rozhodne nepreniesť daň na cestujúcich. Súdny dvor v tomto ohľade konštatoval, že „keďže letiskové dane priamo a automaticky ovplyvňujú cenu cesty, rozdiely v daniach, ktoré cestujúci zaplatia, sa automaticky odrazia v nákladoch na dopravu, čím [...] bude prístup k domácim letom zvýhodnený v porovnaní s prístupom k letom v rámci Spoločenstva“ (20).

| (53) | Znížená sadzba pre istý typ letov mala preto na prevádzkovateľov ponúkajúcich tento typ letov menší vplyv než bežná sadzba. Títo prevádzkovatelia leteckých služieb sú oslobodení od výdavkov, ktoré by zvyčajne mali niesť, a preto na svojich zákazníkov prenášajú menšie výdavky alebo ich zaplatia sami. |
| --- | --- |

(53)

Znížená sadzba pre istý typ letov mala preto na prevádzkovateľov ponúkajúcich tento typ letov menší vplyv než bežná sadzba. Títo prevádzkovatelia leteckých služieb sú oslobodení od výdavkov, ktoré by zvyčajne mali niesť, a preto na svojich zákazníkov prenášajú menšie výdavky alebo ich zaplatia sami.

| (54) | Nižšia daňová sadzba preto podľa Komisie predstavovala výhodu pre prevádzkovateľov leteckých služieb, ktorí pôsobili na trasách, na ktoré sa táto sadzba vzťahovala. Nižšia sadzba, ktorú museli preniesť na svojich zákazníkov alebo priamo vziať na seba, predstavovala finančné zdroje, vďaka ktorým mohli títo prevádzkovatelia leteckých služieb ušetriť a zlepšiť tak svoju hospodársku situáciu v porovnaní s ostatnými konkurenčnými prevádzkovateľmi leteckých služieb na trhu s leteckou dopravou. Výhoda zodpovedá rozdielu medzi nižšou sadzbou 2 EUR a bežnou sadzbou 10 EUR, ktoré sa uplatňovali počas obdobia od 30. marca 2009 do 1. marca 2011. Komisia konštatuje, že lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, prevádzkovali prevažne prevádzkovatelia leteckých služieb, ktorí boli úzko spojení s Írskom (spoločnosti Aer Lingus, Aer Arann a Ryanair boli založené v Írsku a tam sa naďalej nachádza aj ich ústredie). Znížená sadzba preto de facto predstavovala výhodu pre írskych prevádzkovateľov leteckých služieb v porovnaní s ostatnými prevádzkovateľmi v Únii. |
| --- | --- |

(54)

Nižšia daňová sadzba preto podľa Komisie predstavovala výhodu pre prevádzkovateľov leteckých služieb, ktorí pôsobili na trasách, na ktoré sa táto sadzba vzťahovala. Nižšia sadzba, ktorú museli preniesť na svojich zákazníkov alebo priamo vziať na seba, predstavovala finančné zdroje, vďaka ktorým mohli títo prevádzkovatelia leteckých služieb ušetriť a zlepšiť tak svoju hospodársku situáciu v porovnaní s ostatnými konkurenčnými prevádzkovateľmi leteckých služieb na trhu s leteckou dopravou. Výhoda zodpovedá rozdielu medzi nižšou sadzbou 2 EUR a bežnou sadzbou 10 EUR, ktoré sa uplatňovali počas obdobia od 30. marca 2009 do 1. marca 2011. Komisia konštatuje, že lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, prevádzkovali prevažne prevádzkovatelia leteckých služieb, ktorí boli úzko spojení s Írskom (spoločnosti Aer Lingus, Aer Arann a Ryanair boli založené v Írsku a tam sa naďalej nachádza aj ich ústredie). Znížená sadzba preto de facto predstavovala výhodu pre írskych prevádzkovateľov leteckých služieb v porovnaní s ostatnými prevádzkovateľmi v Únii.

| (55) | Komisia nemôže súhlasiť s argumentom Ryanairu, že výhoda sa obmedzovala na rozdiel medzi nižšou sadzbou a sadzbou 3 EUR, ktorá sa zaviedla 1. marca 2011. Táto sadzba sa neuplatňovala v rovnakom čase ako nižšia sadzba, a ak je výhoda vymedzená v systéme s jednou nižšou daňovou sadzbou a jednou vyššou, používanie ukazovateľa, ktorý je niekde medzi týmito sadzbami, nezachytáva celkovú poskytnutú výhodu. |
| --- | --- |

(55)

Komisia nemôže súhlasiť s argumentom Ryanairu, že výhoda sa obmedzovala na rozdiel medzi nižšou sadzbou a sadzbou 3 EUR, ktorá sa zaviedla 1. marca 2011. Táto sadzba sa neuplatňovala v rovnakom čase ako nižšia sadzba, a ak je výhoda vymedzená v systéme s jednou nižšou daňovou sadzbou a jednou vyššou, používanie ukazovateľa, ktorý je niekde medzi týmito sadzbami, nezachytáva celkovú poskytnutú výhodu.

| (56) | Ryanair navyše oponoval tým, že nižšia daňová sadzba pre neho predstavovala menej výhod než napríklad pre spoločnosť Aer Arann, nakoľko väčšina jeho letov smerovala do miest určenia, na ktoré sa vzťahovala vyššia sadzba. Výhoda, ktorá vyplývala z uplatňovania nižšej daňovej sadzby 2 EUR, však zodpovedala rozdielu medzi touto sadzbou a štandardnou sadzbou 10 EUR. Pri uplatňovaní nižšej sadzby na niektoré lety získal Ryanair výhodu zodpovedajúcu rozdielu medzi týmito dvoma sadzbami rovnako ako všetky ostatné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety, na ktoré sa nižšia sadzba vzťahovala. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair navyše oponoval tým, že nižšia daňová sadzba pre neho predstavovala menej výhod než napríklad pre spoločnosť Aer Arann, nakoľko väčšina jeho letov smerovala do miest určenia, na ktoré sa vzťahovala vyššia sadzba. Výhoda, ktorá vyplývala z uplatňovania nižšej daňovej sadzby 2 EUR, však zodpovedala rozdielu medzi touto sadzbou a štandardnou sadzbou 10 EUR. Pri uplatňovaní nižšej sadzby na niektoré lety získal Ryanair výhodu zodpovedajúcu rozdielu medzi týmito dvoma sadzbami rovnako ako všetky ostatné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety, na ktoré sa nižšia sadzba vzťahovala.

| (57) | Írske orgány tvrdia, že daň mala byť prenesená na cestujúcich, a preto na úrovni prevádzkovateľov leteckých služieb neexistovala žiadna výhoda. Komisia v rámci toho pripomína, že zníženie z bežnej sadzby uvedenej dane predstavuje selektívnu výhodu pre prevádzkovateľa leteckých služieb, ktorý má zaplatiť zníženú sadzbu aj v situáciách, keď sa podľa zákonnej požiadavky má predmetná daň preniesť na zákazníkov (21). Komisia ďalej pripomína, že v danom prípade neexistoval žiaden mechanizmus, ktorý by zaistil, že sa daň skutočne prenesie, a to, či sa daň prenesie na cestujúcich, zostávalo na rozhodnutí prevádzkovateľov leteckých služieb. Sťažovateľ vlastne vo svojej žiadosti tvrdí pravý opak, konkrétne, že nemohol preniesť náklady súvisiace s daňou na svojich zákazníkov, pretože by to malo neúmerný vplyv na cenu leteniek. Komisia preto nesúhlasí s tvrdením írskych orgánov, že na úrovni prevádzkovateľov leteckých služieb neexistovala žiadna výhoda: tí prevádzkovatelia, ktorí si na niektoré lety mohli uplatniť nižšiu daňovú sadzbu, museli na svojich zákazníkov preniesť nižšie náklady než ostatní. Je to tiež v súlade s praxou Komisie, pokiaľ ide o opatrenia pomoci vyplývajúce zo spotrebnej dane (22). Podľa tejto praxe sa oslobodenie od takýchto daní považuje za poskytnutie výhody pre prevádzkovateľa leteckých služieb, ktorý je povinný daň zaplatiť, a to bez ohľadu na skutočnosť, že subjekt sa môže rozhodnúť preniesť náklady na svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

(57)

Írske orgány tvrdia, že daň mala byť prenesená na cestujúcich, a preto na úrovni prevádzkovateľov leteckých služieb neexistovala žiadna výhoda. Komisia v rámci toho pripomína, že zníženie z bežnej sadzby uvedenej dane predstavuje selektívnu výhodu pre prevádzkovateľa leteckých služieb, ktorý má zaplatiť zníženú sadzbu aj v situáciách, keď sa podľa zákonnej požiadavky má predmetná daň preniesť na zákazníkov (21). Komisia ďalej pripomína, že v danom prípade neexistoval žiaden mechanizmus, ktorý by zaistil, že sa daň skutočne prenesie, a to, či sa daň prenesie na cestujúcich, zostávalo na rozhodnutí prevádzkovateľov leteckých služieb. Sťažovateľ vlastne vo svojej žiadosti tvrdí pravý opak, konkrétne, že nemohol preniesť náklady súvisiace s daňou na svojich zákazníkov, pretože by to malo neúmerný vplyv na cenu leteniek. Komisia preto nesúhlasí s tvrdením írskych orgánov, že na úrovni prevádzkovateľov leteckých služieb neexistovala žiadna výhoda: tí prevádzkovatelia, ktorí si na niektoré lety mohli uplatniť nižšiu daňovú sadzbu, museli na svojich zákazníkov preniesť nižšie náklady než ostatní. Je to tiež v súlade s praxou Komisie, pokiaľ ide o opatrenia pomoci vyplývajúce zo spotrebnej dane (22). Podľa tejto praxe sa oslobodenie od takýchto daní považuje za poskytnutie výhody pre prevádzkovateľa leteckých služieb, ktorý je povinný daň zaplatiť, a to bez ohľadu na skutočnosť, že subjekt sa môže rozhodnúť preniesť náklady na svojich zákazníkov.

| (58) | Komisia si v tejto súvislosti myslí, že nižšia daňová sadzba predstavovala výhodu pre niektorých prevádzkovateľov leteckých služieb. Výhoda zodpovedá rozdielu medzi nižšou sadzbou 2 EUR a bežnou sadzbou 10 EUR, ktoré sa uplatňovali počas obdobia od 30. marca 2009 do 1. marca 2011. Lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, prevádzkovali prevažne letecké spoločnosti, ktoré boli úzko spojené s Írskom (Aer Lingus, Aer Arann a Ryanair). Znížená sadzba preto predstavovala výhodu pre írskych prevádzkovateľov leteckých služieb v porovnaní s ostatnými prevádzkovateľmi v Únii. |
| --- | --- |

(58)

Komisia si v tejto súvislosti myslí, že nižšia daňová sadzba predstavovala výhodu pre niektorých prevádzkovateľov leteckých služieb. Výhoda zodpovedá rozdielu medzi nižšou sadzbou 2 EUR a bežnou sadzbou 10 EUR, ktoré sa uplatňovali počas obdobia od 30. marca 2009 do 1. marca 2011. Lety, na ktoré sa vzťahovala nižšia sadzba, prevádzkovali prevažne letecké spoločnosti, ktoré boli úzko spojené s Írskom (Aer Lingus, Aer Arann a Ryanair). Znížená sadzba preto predstavovala výhodu pre írskych prevádzkovateľov leteckých služieb v porovnaní s ostatnými prevádzkovateľmi v Únii.

| (59) | Skutočnosť, že írske orgány povolili, aby sa uplatňovala nižšia a nie bežná daňová sadzba, mala za následok stratu daňových príjmov pre štát a opatrenie tak bolo financované zo štátnych zdrojov. Keďže o nižšej sadzbe rozhodli vnútroštátne orgány, opatrenie sa prisudzuje štátu. |
| --- | --- |

(59)

Skutočnosť, že írske orgány povolili, aby sa uplatňovala nižšia a nie bežná daňová sadzba, mala za následok stratu daňových príjmov pre štát a opatrenie tak bolo financované zo štátnych zdrojov. Keďže o nižšej sadzbe rozhodli vnútroštátne orgány, opatrenie sa prisudzuje štátu.

| (60) | Prevádzkovatelia leteckých služieb, pre ktorých nižšia sadzba predstavovala výhodu, boli v porovnaní so svojimi konkurentmi oslobodení od nákladov, ktoré by inak museli zaplatiť alebo preniesť na svojich zákazníkov. Nižšia sadzba dane z leteckej dopravy preto zlepšila ich hospodársku situáciu v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi na trhu s leteckou dopravou, čím narušila alebo mohla narušiť hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(60)

Prevádzkovatelia leteckých služieb, pre ktorých nižšia sadzba predstavovala výhodu, boli v porovnaní so svojimi konkurentmi oslobodení od nákladov, ktoré by inak museli zaplatiť alebo preniesť na svojich zákazníkov. Nižšia sadzba dane z leteckej dopravy preto zlepšila ich hospodársku situáciu v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi na trhu s leteckou dopravou, čím narušila alebo mohla narušiť hospodársku súťaž.

| (61) | Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou (23). Stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (24). Sektor leteckej dopravy sa vyznačuje intenzívnou hospodárskou súťažou medzi prevádzkovateľmi leteckých služieb z rôznych členských štátov najmä od 1. januára 1993, keď nadobudla účinnosť tretia fáza liberalizácie leteckej dopravy („tretí balík“), konkrétne nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (25), nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov spoločenstva k letovým trasám v rámci spoločenstva (26) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (27). Znížená sadzba preto mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože posilnila pozíciu niektorých prevádzkovateľov leteckých služieb súťažiacich na trhu, ktorý je plne liberalizovaný na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(61)

Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou (23). Stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (24). Sektor leteckej dopravy sa vyznačuje intenzívnou hospodárskou súťažou medzi prevádzkovateľmi leteckých služieb z rôznych členských štátov najmä od 1. januára 1993, keď nadobudla účinnosť tretia fáza liberalizácie leteckej dopravy („tretí balík“), konkrétne nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (25), nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov spoločenstva k letovým trasám v rámci spoločenstva (26) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (27). Znížená sadzba preto mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože posilnila pozíciu niektorých prevádzkovateľov leteckých služieb súťažiacich na trhu, ktorý je plne liberalizovaný na úrovni Únie.

| (62) | Keďže sa splnili všetky kritériá článku 107 ods. 1 Zmluvy, opatrenie predstavuje štátnu pomoc pre všetkých prevádzkovateľov leteckých služieb, ktorí pri prevádzkovaní letov získali výhodu vo forme zníženej sadzby. |
| --- | --- |

(62)

Keďže sa splnili všetky kritériá článku 107 ods. 1 Zmluvy, opatrenie predstavuje štátnu pomoc pre všetkých prevádzkovateľov leteckých služieb, ktorí pri prevádzkovaní letov získali výhodu vo forme zníženej sadzby.

5.2.   Oprávnenosť

| (63) | Tým, že írske orgány neoznámili dané opatrenie pred jeho vykonaním, nesplnili si svoje povinnosti podľa článku 108 ods. 3 Zmluvy. Toto opatrenie pomoci tak predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(63)

Tým, že írske orgány neoznámili dané opatrenie pred jeho vykonaním, nesplnili si svoje povinnosti podľa článku 108 ods. 3 Zmluvy. Toto opatrenie pomoci tak predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc.

5.3.   Zlučiteľnosť pomoci so Zmluvou

| (64) | Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je jej cieľom zabezpečiť rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, v ktorých takáto pomoc nebude mať nepriaznivý vplyv na obchodné podmienky v miere pôsobiacej proti spoločnému záujmu. Pomoc je podľa judikatúry Súdneho dvora v zásade nezlučiteľná s vnútorným trhom (28), pretože predstavovala prevádzkovú pomoc, čím znížila súčasné výdavky istých prevádzkovateľov leteckých služieb. Pomoc nespadá do rámca usmernení pre zlučiteľnosť štátnej pomoci, ktoré Komisia v tejto súvislosti vydala. Na pomoc sa predovšetkým nevzťahujú usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (29), pretože pomoc sa nespája so začatím istých trás. Írske orgány neoponovali, ani neposkytli žiadne informácie, ktorými by preukázali, že je možné považovať pomoc za zlučiteľnú podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (30). Naopak, jasne sa vyjadrili, že účelom dane nie je ochrana životného prostredia, ale tvorba príjmov. Toto odôvodnenie potvrdzuje aj skutočnosť, že predmetná daň nemá žiadny jasný alebo úmerný súvis so znížením spotreby energie, znečistenia alebo emisií skleníkových plynov, hladiny hluku atď. Komisia preto nepovažuje pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy. |
| --- | --- |

(64)

Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je jej cieľom zabezpečiť rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, v ktorých takáto pomoc nebude mať nepriaznivý vplyv na obchodné podmienky v miere pôsobiacej proti spoločnému záujmu. Pomoc je podľa judikatúry Súdneho dvora v zásade nezlučiteľná s vnútorným trhom (28), pretože predstavovala prevádzkovú pomoc, čím znížila súčasné výdavky istých prevádzkovateľov leteckých služieb. Pomoc nespadá do rámca usmernení pre zlučiteľnosť štátnej pomoci, ktoré Komisia v tejto súvislosti vydala. Na pomoc sa predovšetkým nevzťahujú usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (29), pretože pomoc sa nespája so začatím istých trás. Írske orgány neoponovali, ani neposkytli žiadne informácie, ktorými by preukázali, že je možné považovať pomoc za zlučiteľnú podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (30). Naopak, jasne sa vyjadrili, že účelom dane nie je ochrana životného prostredia, ale tvorba príjmov. Toto odôvodnenie potvrdzuje aj skutočnosť, že predmetná daň nemá žiadny jasný alebo úmerný súvis so znížením spotreby energie, znečistenia alebo emisií skleníkových plynov, hladiny hluku atď. Komisia preto nepovažuje pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy.

| (65) | Predmetná pomoc nespadá medzi žiadne výnimky vymedzené v článku 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy. |
| --- | --- |

(65)

Predmetná pomoc nespadá medzi žiadne výnimky vymedzené v článku 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy.

| (66) | Aj keby pomoc bola zlučiteľná s niektorou z výnimiek vymedzených v článku 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy, čo nie je tento prípad, Súdny dvor uviedol, že podľa článkov 107 a 108 Zmluvy nesmie byť výsledok postupu nikdy v rozpore so špecifickými ustanoveniami Zmluvy. Súdny dvor tiež rozhodol, že tie aspekty pomoci, ktoré sú v rozpore s osobitnými ustanoveniami Zmluvy inými ako s článkami 107 a 108, môžu byť tak nerozlučne späté s predmetom pomoci, že sa nemôžu hodnotiť oddelene (31). V tomto osobitnom prípade, ako sa uvádza v odôvodnení 10, sa zisťovaním vo veci diferencovaných sadzieb zaoberala Komisia, ktorá zistila, že tieto sadzby boli v rozpore s nariadením (ES) č. 1008/2008 a článkom 56 Zmluvy o slobode poskytovať služby, pretože diferenciácia zaviedla prísnejšie podmienky pre prevádzkovanie leteckých služieb v rámci Únie než boli tie, ktoré platili pre domáce letecké služby. Súdny dvor vo veciach týkajúcich sa letiskových daní výslovne uviedol, že ustanovenia Zmluvy o slobode poskytovať služby sa vzťahujú aj na sektor dopravy (32). V tomto prípade pochádza štátna pomoc zo samotnej diferenciácie daňových sadzieb. Keďže daň a pomoc predstavujú dva prvky jedného a toho istého opatrenia, sú neoddeliteľné (33), a preto sa štátna pomoc nemôže poskytnúť bez toho, aby sa neporušili zásady slobody poskytovať služby. V dôsledku toho sa pomoc v žiadnom prípade nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so Zmluvou, pretože by sa tým nevyhnutne porušili ustanovenia nariadenia (ES) č. 1008/2008 a článku 56 Zmluvy. |
| --- | --- |

(66)

Aj keby pomoc bola zlučiteľná s niektorou z výnimiek vymedzených v článku 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy, čo nie je tento prípad, Súdny dvor uviedol, že podľa článkov 107 a 108 Zmluvy nesmie byť výsledok postupu nikdy v rozpore so špecifickými ustanoveniami Zmluvy. Súdny dvor tiež rozhodol, že tie aspekty pomoci, ktoré sú v rozpore s osobitnými ustanoveniami Zmluvy inými ako s článkami 107 a 108, môžu byť tak nerozlučne späté s predmetom pomoci, že sa nemôžu hodnotiť oddelene (31). V tomto osobitnom prípade, ako sa uvádza v odôvodnení 10, sa zisťovaním vo veci diferencovaných sadzieb zaoberala Komisia, ktorá zistila, že tieto sadzby boli v rozpore s nariadením (ES) č. 1008/2008 a článkom 56 Zmluvy o slobode poskytovať služby, pretože diferenciácia zaviedla prísnejšie podmienky pre prevádzkovanie leteckých služieb v rámci Únie než boli tie, ktoré platili pre domáce letecké služby. Súdny dvor vo veciach týkajúcich sa letiskových daní výslovne uviedol, že ustanovenia Zmluvy o slobode poskytovať služby sa vzťahujú aj na sektor dopravy (32). V tomto prípade pochádza štátna pomoc zo samotnej diferenciácie daňových sadzieb. Keďže daň a pomoc predstavujú dva prvky jedného a toho istého opatrenia, sú neoddeliteľné (33), a preto sa štátna pomoc nemôže poskytnúť bez toho, aby sa neporušili zásady slobody poskytovať služby. V dôsledku toho sa pomoc v žiadnom prípade nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so Zmluvou, pretože by sa tým nevyhnutne porušili ustanovenia nariadenia (ES) č. 1008/2008 a článku 56 Zmluvy.

| (67) | Komisia následne usúdila, že pomoc nemôže byť považovaná za zlučiteľnú so Zmluvou. |
| --- | --- |

(67)

Komisia následne usúdila, že pomoc nemôže byť považovaná za zlučiteľnú so Zmluvou.

6.   ZÁVER

| (68) | Komisia si myslí, že nižšia sadzba dane z leteckej dopravy pre lety do miest určenia vzdialených najviac 300 km od letiska v Dubline, ktorú stanovuje oddiel 55 ods. 2 druhého finančného zákona a najmä článok 2 písm. b) tohto zákona na obdobie od 30. marca 2009 do 1. marca 2011, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. Írsko protiprávne zaviedlo uvedenú štátnu pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy. |
| --- | --- |

(68)

Komisia si myslí, že nižšia sadzba dane z leteckej dopravy pre lety do miest určenia vzdialených najviac 300 km od letiska v Dubline, ktorú stanovuje oddiel 55 ods. 2 druhého finančného zákona a najmä článok 2 písm. b) tohto zákona na obdobie od 30. marca 2009 do 1. marca 2011, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. Írsko protiprávne zaviedlo uvedenú štátnu pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy.

| (69) | Štátna pomoc nie je v súlade so žiadnou výnimkou stanovenou v článku 107 ods. 2 a 3 Zmluvy. Príslušné opatrenie nie je zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože nie je možné uviesť dôvody v prospech jeho zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(69)

Štátna pomoc nie je v súlade so žiadnou výnimkou stanovenou v článku 107 ods. 2 a 3 Zmluvy. Príslušné opatrenie nie je zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože nie je možné uviesť dôvody v prospech jeho zlučiteľnosti.

| (70) | Štátna pomoc predstavuje rozdiel medzi nižšou sadzbou dane z leteckej dopravy a bežnou sadzbou 10 EUR (to znamená, že na každého cestujúceho pripadá 8 EUR) odvedenou za každého cestujúceho. To sa týka všetkých odletov z letiska, z ktorého každoročne odlieta 10 000 cestujúcich na miesto určenia vzdialené najviac 300 km od letiska v Dubline, pričom tieto odlety sa prevádzkujú prostredníctvom lietadla, ktoré je schopné prepraviť viac ako 20 cestujúcich a ktoré sa nevyužíva na štátne alebo vojenské účely. Príjemcami pomoci sú spoločnosti Ryanair, Aer Lingus, Aer Arann a iné letecké spoločnosti, ktoré určí Írsko. |
| --- | --- |

(70)

Štátna pomoc predstavuje rozdiel medzi nižšou sadzbou dane z leteckej dopravy a bežnou sadzbou 10 EUR (to znamená, že na každého cestujúceho pripadá 8 EUR) odvedenou za každého cestujúceho. To sa týka všetkých odletov z letiska, z ktorého každoročne odlieta 10 000 cestujúcich na miesto určenia vzdialené najviac 300 km od letiska v Dubline, pričom tieto odlety sa prevádzkujú prostredníctvom lietadla, ktoré je schopné prepraviť viac ako 20 cestujúcich a ktoré sa nevyužíva na štátne alebo vojenské účely. Príjemcami pomoci sú spoločnosti Ryanair, Aer Lingus, Aer Arann a iné letecké spoločnosti, ktoré určí Írsko.

| (71) | V súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 musí Komisia v prípade zamietavých rozhodnutí vo veciach protiprávnej pomoci požiadať príslušný členský štát, aby prijal všetky potrebné opatrenia na navrátenie pomoci od príjemcov. Od Írska by sa preto malo žiadať vrátenie nezlučiteľnej pomoci, |
| --- | --- |

(71)

V súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 musí Komisia v prípade zamietavých rozhodnutí vo veciach protiprávnej pomoci požiadať príslušný členský štát, aby prijal všetky potrebné opatrenia na navrátenie pomoci od príjemcov. Od Írska by sa preto malo žiadať vrátenie nezlučiteľnej pomoci,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo forme nižšej daňovej sadzby z leteckej dopravy, ktorú Írsko protiprávne uplatňovalo v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy a ktorá sa v období od 30. marca 2009 do 1. marca 2011 v rámci uplatňovania oddielu 55 druhého finančného zákona z roku 2008 vzťahovala na všetky odlety z letiska, z ktorého každoročne odlietalo 10 000 cestujúcich na miesto určenia vzdialené najviac 300 km od letiska v Dubline, pričom tieto odlety sa prevádzkovali prostredníctvom lietadla, ktoré je schopné prepraviť viac ako 20 cestujúcich a ktoré sa nevyužíva na štátne alebo vojenské účely, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Individuálna pomoc poskytnutá podľa schémy uvedenej v článku 1 nepredstavuje pomoc, ak spĺňa podmienky stanovené v nariadení prijatom podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (34).

Článok 3

Individuálna štátna pomoc poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 1, ktorá v čase poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým v súlade s článkom 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo rozhodnutím Komisie schvaľujúcim, že schéma pomoci je zlučiteľná so spoločným trhom do výšky maximálnej intenzity pomoci uplatniteľnej na tento druh pomoci.

Článok 4

1.   Povinnosťou Írska je žiadať od príjemcov vrátenie nezlučiteľnej pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou v nariadenia komisie (ES) č. 794/2004 (35).

Článok 5

1.   Vrátenie pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1 sa požaduje bezodkladne a účinne.

2.   Írsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 6

1.   Írsko predloží Komisii do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia nasledujúce informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe schémy; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe schémy;

| b) | celkovú sumu (istina a úroky), ktorú má vrátiť každý príjemca; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istina a úroky), ktorú má vrátiť každý príjemca;

| c) | podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté a plánované na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté a plánované na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| d) | dokumenty preukazujúce, že sa príjemcom nariadilo vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

dokumenty preukazujúce, že sa príjemcom nariadilo vrátenie pomoci.

2.   Írsko bude informovať Komisiu o pokroku pri vykonávaní vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do ukončenia navrátenia pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o už prijatých a plánovaných opatreniach na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Írsku.

V Bruseli 25. júla 2012

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 306, 18.10.2011, s. 10.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Lietadlá, ktoré sú schopné prepraviť menej než 20 cestujúcich, a lietadlá využívané na štátne alebo vojenské účely sú z rozsahu uvedenej dane vylúčené. To isté platí pre letiská, z ktorých ročne odlieta menej než 10 000 cestujúcich.

3

(4)  Každý prevádzkovateľ leteckých služieb, ktorý je zodpovedný za odvádzanie dane, sa musí zaevidovať na daňovej správe a do 20 dní alebo v inej lehote stanovenej daňovou správou musí daňovej správe poskytnúť daňové priznanie o počte odlietajúcich pasažierov počas predchádzajúceho mesiaca.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3.

5

(6)  V rámci konania o porušení Komisia listom z 18. marca 2010 predložila formálnu výzvu, v ktorej vyjadrila stanovisko, že Írsko diferenciáciou daňových sadzieb z leteckej dopravy nesplnilo svoje povinnosti podľa nariadenia (ES) č. 1008/2008 a článku 56 Zmluvy. Na základe tejto formálnej výzvy írske orgány zmenili a doplnili daňový systém.

6

(7)  Pozri napríklad rozsudky vo veci C-88/2003 Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 56, a vo veci C-487/2006 P British Aggregates/Komisia, Zb. 2008, s. I-10505, body 81–83.

7

Portugalsko

Komisia

British Aggregates

Komisia

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

9

(10)  Percentuálne rozpätie sa používa kvôli obchodnému tajomstvu.

10

(11)  Výlučne v rámci Únie.

11

| Zdroj: | Informácie poskytlo Írsko na základe číselných údajov, ktoré dostalo od troch írskych prevádzkovateľov leteckých služieb, a údajov získaných od Centrálneho štatistického úradu. |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

Informácie poskytlo Írsko na základe číselných údajov, ktoré dostalo od troch írskych prevádzkovateľov leteckých služieb, a údajov získaných od Centrálneho štatistického úradu.

(12)  Sadzba 3 EUR vynásobená [...] (*) pasažiermi.

12

(13)  Pozri vec C-66/02 Taliansko/Komisia, Zb. 2005, s. I-10901, bod 94.

13

Taliansko

Komisia

(14)  Pozri napríklad veci C-143/99 Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Zb. 2001, s. I-8365, bod 41; C-308/01 GIL Insurance a iní, Zb. 2004, s. I-4777, bod 68, a C 172/03 Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 40; C-88/03 Portugalsko, Zb. 2006, s. I-7115, bod 54, a C-169/08 Presidente del Consiglio dei Ministri/ Regione Sardegna, Zb. 2009, s. I10821, bod 61.

14

Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

GIL Insurance a iní

Heiser

Portugalsko

Presidente del Consiglio dei Ministri

Regione Sardegna

(15)  Pozri napríklad rozsudky vo veci T-210/02 RENV British Aggregates Association/Komisia, Zb. 2006, s. II-2789, bod 107, a vo veciach C-88/03 Portugalsko, bod 56, a C-487/06 P British Aggregates, Zb. 2008, body 81-83.

15

RENV British Aggregates Association

Komisia

Portugalsko

British Aggregates

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

16

(17)  Pozri napríklad vec C-173/73 Taliansko/Komisia, Zb.1974, s. 709, ako aj bod 13 a nasl. oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci týkajúcich sa priameho zdaňovania systému, Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3.

17

Taliansko

Komisia

(18)  Pozri napríklad rozsudky v spojených veciach C-78/08 až C-80/08 Amministrazione delle finanze a Agenzia delle Entrate/Paint Graphos scarl, Adige Carni scarl, v likvidácii/Ministero dell'Economia e delle Finanze a Agenzia delle Entrate a Ministero delle Finanze/Michele Franchetto, neuverejnené, najmä bod 69, ako aj vo veci T-210/02, bod 107.

18

Amministrazione delle finanze

Agenzia delle Entrate

Paint Graphos scarl

Adige Carni scarl, v likvidácii

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Agenzia delle Entrate

Ministero delle Finanze

Michele Franchetto

(19)  Pozri napríklad rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, bod 73.

19

(20)  Pozri napríklad vec C-92/01 Georgios Stylianakis/Elliniko Dimosio, Zb. 2003, s. I-1291, bod 28, a vec C-70/99 Komisia/Portugalsko, Zb. 2001, s. I-4845, bod 20.

20

Georgios Stylianakis

Elliniko Dimosio

Komisia

Portugalsko

(21)  Pozri napríklad vec C-143/99, najmä body 5, 54 a 55.

21

(22)  Pozri rozhodnutie Komisie C(2007) 754 o štátnej pomoci N 892/2006 – FI – Zmena a doplnenie k diferencovanej schéme energetickej dane, Ú. v. EÚ C 109, 15.5.2007, s. 1; rozhodnutie Komisie C(2007) 2416/2 vo veci N 775/2006 – DE – Znížené daňové sadzby pre spracovateľský priemysel, poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo atď., Ú. v. EÚ C 152, 6.7.2007, s. 3; rozhodnutie Komisie C(2005) 1815/3 vo veci N 190/A/2005 – UK – Úprava daní z dôvodu klimatických zmien, Ú. v. EÚ C 146, 22.6.2006, s. 8, a rozhodnutie Komisie C(2009) 8093/2 vo veci N 327/2008 – DK – Znižovanie daní pre veľkých znečisťovateľov a podniky znižujúce znečistenie a znižovanie daní na bioplyn a biopalivá, Ú. v. EÚ C 166, 25.6.2010, s. 1.

22

(23)  Pozri najmä vec 730/79 Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11; vec C-53/00 Ferring, Zb. 2001, s. I-9067, bod 21, a vec C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 44.

23

Philip Morris

Komisia

Ferring

Taliansko

Komisia

(24)  Vec T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

24

Het Vlaamse Gewest

Komisia

(25)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1.

25

(26)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8.

26

(27)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15.

27

(28)  Vec T-459/93 Siemens SA/Komisia, Zb. 1995, s. II-1675, bod 48. Pozri aj rozsudok vo veci T-396/08 Freistaat Sachsen et Land Sachsen-Anhalt/Komisia, Zb. 2010 (podané odvolanie), body 46 až 48, vo veci C-156/98 Nemecko/Komisia, Zb. 1980 s. I-6857, bod 30, a citovaná judikatúra.

28

Siemens SA

Komisia

Freistaat Sachsen et Land Sachsen-Anhalt

Komisia

Nemecko

Komisia

(29)  Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.

29

(30)  Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1.

30

(31)  Pozri napríklad rozsudky vo veciach C-225/91 Matra/Komisia, Zb. 1993 s. I-3203, bod 41, a T-156/98 RJB Mining/Komisia, Zb. 2001 s. II-337, bod 112, a tam citovaná judikatúra.

31

Matra

Komisia

RJB Mining

Komisia

(32)  Pozri veci C-92/01 Georgios Stylianakis/Elliniko Dimosio, bod 23, a C-70/99 Komisia/Portugalsko, Zb. 2001, s. I-4845, body 27 a 28, ako aj vec C-49/89 Corsica Ferries France/Direction Générale des Douanes Françaises, Zb. 1989, s. 4441, bod 10.

32

Georgios Stylianakis

Elliniko Dimosio

Komisia

Portugalsko

Corsica Ferries France

Direction Générale des Douanes Françaises

(33)  Vec C-526/04 Laboratoires Boiron/ACOSS, Zb. 2006, s. I-7529, bod 45.

33

Laboratoires Boiron

ACOSS

(34)  Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.

34

(35)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

35

---