# Az Európai Unió L 68/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.068.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 68 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. március 12. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.068.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 68

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. március 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 205/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 7.) a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott – adott esetben a Fülöp-szigetekről származóként bejelentett – importszállítmányaira történő kiterjesztéséről és a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaira az említett rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról | 1 |
| | * | A Tanács 206/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet 12. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról | 9 |
| | * | A Bizottság 207/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a 2013. évi különleges támogatással kapcsolatos döntés felülvizsgálatára vonatkozó határidő tekintetében, továbbá az 1120/2009/EK bizottsági rendelettől az említett felülvizsgálat bejelentése tekintetében történő eltérésről | 14 |
| | * | A Bizottság 208/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság 209/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 2073/2005/EK rendeletnek a csírák mikrobiológiai kritériumai és a vágott baromfitestekre és friss baromfihúsra vonatkozó mintavételi szabályok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |
| | * | A Bizottság 210/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság 211/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság 212/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének az említett mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó kiegészítések és módosítások tekintetében való felváltásából (
  1
  ) | 30 |
| | | A Bizottság 213/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 53 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2013/9/EU irányelve (2013. március 11.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 55 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2013/124/KKBP határozata (2013. március 11.) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/235/KKBP határozat módosításáról | 57 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 205/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 7.) a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott – adott esetben a Fülöp-szigetekről származóként bejelentett – importszállítmányaira történő kiterjesztéséről és a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaira az említett rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról

1

*

A Tanács 206/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet 12. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról

9

*

A Bizottság 207/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a 2013. évi különleges támogatással kapcsolatos döntés felülvizsgálatára vonatkozó határidő tekintetében, továbbá az 1120/2009/EK bizottsági rendelettől az említett felülvizsgálat bejelentése tekintetében történő eltérésről

14

*

A Bizottság 208/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről (
  1
  )

1

16

*

A Bizottság 209/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 2073/2005/EK rendeletnek a csírák mikrobiológiai kritériumai és a vágott baromfitestekre és friss baromfihúsra vonatkozó mintavételi szabályok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

*

A Bizottság 210/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság 211/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről (
  1
  )

1

26

*

A Bizottság 212/2013/EU rendelete (2013. március 11.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének az említett mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó kiegészítések és módosítások tekintetében való felváltásából (
  1
  )

1

30

A Bizottság 213/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

53

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2013/9/EU irányelve (2013. március 11.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

55

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2013/124/KKBP határozata (2013. március 11.) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/235/KKBP határozat módosításáról

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/1

---

A TANÁCS 205/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 7.)

a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott – adott esetben a Fülöp-szigetekről származóként bejelentett – importszállítmányaira történő kiterjesztéséről és a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaira az említett rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   A meglévő intézkedések

| (1) | Az 1890/2005/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) kiszabott intézkedések lejárati felülvizsgálata nyomán a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács 24,7 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett vállalatokon kívüli összes vállalat vonatkozásában. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések” vagy „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

Az 1890/2005/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) kiszabott intézkedések lejárati felülvizsgálata nyomán a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács 24,7 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett vállalatokon kívüli összes vállalat vonatkozásában. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések” vagy „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

1.2.   A vizsgálat megindítása

| (2) | Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) úgy döntött, hogy saját kezdeményezésére vizsgálatot indít a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az esetleges kijátszására vonatkozóan, és hogy a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik a Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott szállítmányaira nyilvántartásba vételi kötelezettséget ír elő, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. |
| --- | --- |

(2)

Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) úgy döntött, hogy saját kezdeményezésére vizsgálatot indít a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az esetleges kijátszására vonatkozóan, és hogy a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik a Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott szállítmányaira nyilvántartásba vételi kötelezettséget ír elő, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem.

| (3) | A vizsgálatot a Bizottság az 502/2012/EU bizottsági rendelettel (4) (a továbbiakban: vizsgálatot megindító rendelet) 2012. június 15-én kezdeményezte. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálatot a Bizottság az 502/2012/EU bizottsági rendelettel (4) (a továbbiakban: vizsgálatot megindító rendelet) 2012. június 15-én kezdeményezte.

| (4) | A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyítékok azt mutatták, hogy az eredeti vizsgálatot követően elrendelt intézkedések nyomán jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából, Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami az eredeti vizsgálat keretében elrendelt intézkedéseken kívüli egyéb okkal megfelelően nem volt indokolható. Ez a változás feltételezhetően a kínai eredetű, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Unióba irányuló exportszállítmányainak Malajzián, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken keresztüli átrakodásából fakadt. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyítékok azt mutatták, hogy az eredeti vizsgálatot követően elrendelt intézkedések nyomán jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából, Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami az eredeti vizsgálat keretében elrendelt intézkedéseken kívüli egyéb okkal megfelelően nem volt indokolható. Ez a változás feltételezhetően a kínai eredetű, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Unióba irányuló exportszállítmányainak Malajzián, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken keresztüli átrakodásából fakadt.

| (5) | A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó, a nyersanyag-költségek növekedésével kiigazított áraknál alacsonyabb árakat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(5)

A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó, a nyersanyag-költségek növekedésével kiigazított áraknál alacsonyabb árakat alkalmaztak.

| (6) | Végezetül bizonyíték támasztotta alá, hogy a Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik – a nyersanyag-költségek növekedésével kiigazított – árai az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak. |
| --- | --- |

(6)

Végezetül bizonyíték támasztotta alá, hogy a Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik – a nyersanyag-költségek növekedésével kiigazított – árai az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak.

1.3.   Vizsgálat

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, Malajzia, Thaiföld és a Fülöp-szigetek hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazat szereplőit a vizsgálat megindításáról. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, Malajzia, Thaiföld és a Fülöp-szigetek hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazat szereplőit a vizsgálat megindításáról.

| (8) | A Bizottság elküldte a mentesség iránti kérelem nyomtatványait az általa ismert malajziai, thaiföldi és fülöp-szigeteki gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat az érintett országok Európai Unió melletti képviseleteihez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert kínai gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat Kína Európai Unió melletti képviseletéhez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert uniós importőröknek is. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság elküldte a mentesség iránti kérelem nyomtatványait az általa ismert malajziai, thaiföldi és fülöp-szigeteki gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat az érintett országok Európai Unió melletti képviseleteihez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert kínai gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat Kína Európai Unió melletti képviseletéhez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert uniós importőröknek is.

| (9) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint arról, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint arról, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák.

| (10) | Hét malajziai, hat thaiföldi és három fülöp-szigeteki gyártó/exportőr és adott esetben a hozzájuk kapcsolódó kínai vállalatok nyújtották be válaszaikat a mentességi nyomtatványokon. A Bizottság két malajziai, egy thaiföldi és egy fülöp-szigeteki vállalat beadványát formai okokból elutasította, mivel a szóban forgó vállalatokról vagy megállapítást nyert, hogy nem gyártói a vizsgált terméknek, vagy a mentességi kérelem benyújtását követően nem működtek együtt, vagy a mentességi kérelmet a vizsgálatnak egy nagyon késői szakaszában nyújtották be. |
| --- | --- |

(10)

Hét malajziai, hat thaiföldi és három fülöp-szigeteki gyártó/exportőr és adott esetben a hozzájuk kapcsolódó kínai vállalatok nyújtották be válaszaikat a mentességi nyomtatványokon. A Bizottság két malajziai, egy thaiföldi és egy fülöp-szigeteki vállalat beadványát formai okokból elutasította, mivel a szóban forgó vállalatokról vagy megállapítást nyert, hogy nem gyártói a vizsgált terméknek, vagy a mentességi kérelem benyújtását követően nem működtek együtt, vagy a mentességi kérelmet a vizsgálatnak egy nagyon késői szakaszában nyújtották be.

| (11) | A kérdőíves megkeresésre a válaszokat két kínai exportőr és négy uniós importőr/importőrcsoport nyújtotta be. |
| --- | --- |

(11)

A kérdőíves megkeresésre a válaszokat két kínai exportőr és négy uniós importőr/importőrcsoport nyújtotta be.

| (12) | A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:






  — | MCP Precision Sdn. Bhd. (Malajzia) |
| --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:

—

MCP Precision Sdn. Bhd. (Malajzia)

| — | Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd. (Malajzia) |
| --- | --- |

—

Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd. (Malajzia)

| — | Tigges Fastener Technology Sdn. Bhd. (Malajzia) és a hozzá kapcsolódó kereskedő vállalatnál: Tigges Fastener Trading Sdn. Bhd. (Malajzia) |
| --- | --- |

—

Tigges Fastener Technology Sdn. Bhd. (Malajzia) és a hozzá kapcsolódó kereskedő vállalatnál: Tigges Fastener Trading Sdn. Bhd. (Malajzia)

| — | Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. (Malajzia) |
| --- | --- |

—

Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. (Malajzia)

| — | Well Union Metal Sdn. Bhd. (Malajzia) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatoknál: Linkwell Industry és Linkfast Industry |
| --- | --- |

—

Well Union Metal Sdn. Bhd. (Malajzia) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatoknál: Linkwell Industry és Linkfast Industry

| — | A.B.P. Stainless Steel Fastener Co., Ltd. (Thaiföld) |
| --- | --- |

—

A.B.P. Stainless Steel Fastener Co., Ltd. (Thaiföld)

| — | Dura Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld) |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld)

| — | Taiyo Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld) |
| --- | --- |

—

Taiyo Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld)

| — | Tong Heer Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld) |
| --- | --- |

—

Tong Heer Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld)

| — | TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld) és a hozzá kapcsolódó vállalatoknál: TPC Fasteners Co. Ltd, Thai Phaisarn Fastening Co. Ltd. és Phaisarn Fastening Ltd. Part. (Thaiföld) |
| --- | --- |

—

TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld) és a hozzá kapcsolódó vállalatoknál: TPC Fasteners Co. Ltd, Thai Phaisarn Fastening Co. Ltd. és Phaisarn Fastening Ltd. Part. (Thaiföld)

| — | Multi-Tek Fastenres Inc. (Fülöp-szigetek) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatnál: Multi-Tek Fasteners & Parts Manufacturer Inc. |
| --- | --- |

—

Multi-Tek Fastenres Inc. (Fülöp-szigetek) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatnál: Multi-Tek Fasteners & Parts Manufacturer Inc.

| — | Phil Shin Works Corporation (Fülöp-szigetek) |
| --- | --- |

—

Phil Shin Works Corporation (Fülöp-szigetek)

| — | Rosario Fasteners Corporation (Fülöp-szigetek) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatnál: Lu Chu Shin Yee Works Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Rosario Fasteners Corporation (Fülöp-szigetek) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatnál: Lu Chu Shin Yee Works Co., Ltd.

1.4.   Referencia-időszak és vizsgálati időszak

| (13) | A referencia-időszak, azaz azon időszak, amelyre vonatkozóan a hozzáadottérték-teszteket és a dömpingelésre/áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokat elvégezték, a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó 12 hónapos időszakot fedte le. A vizsgálati időszak, azaz azon időszak, amelyre vonatkozóan a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások és az intézkedések esetleges kijátszásának elemzését elvégezték, az eredeti intézkedések kiszabásának időpontjától a referencia-időszak végéig tartott. |
| --- | --- |

(13)

A referencia-időszak, azaz azon időszak, amelyre vonatkozóan a hozzáadottérték-teszteket és a dömpingelésre/áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokat elvégezték, a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó 12 hónapos időszakot fedte le. A vizsgálati időszak, azaz azon időszak, amelyre vonatkozóan a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások és az intézkedések esetleges kijátszásának elemzését elvégezték, az eredeti intézkedések kiszabásának időpontjától a referencia-időszak végéig tartott.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános észrevételek

| (14) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve az érintett három ország és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve az érintett három ország és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.

2.2.   Az érintett termék és a vizsgált termék

| (15) | Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7318 12 10, a 7318 14 10, a 7318 15 30, a 7318 15 51, a 7318 15 61 és a 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7318 12 10, a 7318 14 10, a 7318 15 30, a 7318 15 51, a 7318 15 61 és a 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik (a továbbiakban: érintett termék).

| (16) | A vizsgált termék azonos az érintett termékkel, de Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentik-e be vagy sem, jelenleg pedig ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék (a továbbiakban: a vizsgált termék). |
| --- | --- |

(16)

A vizsgált termék azonos az érintett termékkel, de Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentik-e be vagy sem, jelenleg pedig ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék (a továbbiakban: a vizsgált termék).

| (17) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és a Malajziából, Thaiföldről és a Fülöp-szigetekről az Unióba feladott, a fentiek szerint meghatározott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és a Malajziából, Thaiföldről és a Fülöp-szigetekről az Unióba feladott, a fentiek szerint meghatározott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.

2.3.   A Fülöp-szigetekre vonatkozó megállapítások

2.3.1.   Az együttműködés szintje

| (18) | A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a megkeresésre mindössze három fülöp-szigeteki vállalat (amelyek egyikéről a későbbiekben megállapítást nyert, hogy nem gyártója vagy exportőre a vizsgált terméknek) nyújtott be mentességi kérelmet. Ily módon az együttműködő vállalatok a vizsgált terméknek a referencia-időszakban a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló exportjából 10 %-ot képviseltek. |
| --- | --- |

(18)

A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a megkeresésre mindössze három fülöp-szigeteki vállalat (amelyek egyikéről a későbbiekben megállapítást nyert, hogy nem gyártója vagy exportőre a vizsgált terméknek) nyújtott be mentességi kérelmet. Ily módon az együttműködő vállalatok a vizsgált terméknek a referencia-időszakban a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló exportjából 10 %-ot képviseltek.

| (19) | A kérdőíves megkeresésre két kínai gyártó/exportőr is benyújtotta válaszát, jóllehet a vizsgálati időszak alatt egyikük sem volt érintett a Fülöp-szigetekre irányuló exportban. |
| --- | --- |

(19)

A kérdőíves megkeresésre két kínai gyártó/exportőr is benyújtotta válaszát, jóllehet a vizsgálati időszak alatt egyikük sem volt érintett a Fülöp-szigetekre irányuló exportban.

| (20) | Tekintettel a fülöp-szigeteki és kínai vállalatok által mutatott viszonylag alacsony szintű együttműködésre, a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatalára és az érintett termék Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló exportjára vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényadatok alapján kellett levonni. Ebben az esetben a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló összimport mennyiségének meghatározásához az Eurostat adatait használták fel, a Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló összkivitel mennyiségének meghatározásához pedig a kínai kiviteli statisztikákat használták fel. |
| --- | --- |

(20)

Tekintettel a fülöp-szigeteki és kínai vállalatok által mutatott viszonylag alacsony szintű együttműködésre, a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatalára és az érintett termék Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló exportjára vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényadatok alapján kellett levonni. Ebben az esetben a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló összimport mennyiségének meghatározásához az Eurostat adatait használták fel, a Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló összkivitel mennyiségének meghatározásához pedig a kínai kiviteli statisztikákat használták fel.

| (21) | A kínai kiviteli statisztikákkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Kína és a Fülöp-szigetek közötti kereskedelmi forgalomra vonatkozó statisztikák HS-kódok egészét, azaz az érintett terméknél és a vizsgált terméknél tágabb termékcsoportokat fednek le. Figyelembe véve azonban a korábbi nagyon egyértelmű tendenciát, az adatok mégis alkalmasak a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapítására. |
| --- | --- |

(21)

A kínai kiviteli statisztikákkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Kína és a Fülöp-szigetek közötti kereskedelmi forgalomra vonatkozó statisztikák HS-kódok egészét, azaz az érintett terméknél és a vizsgált terméknél tágabb termékcsoportokat fednek le. Figyelembe véve azonban a korábbi nagyon egyértelmű tendenciát, az adatok mégis alkalmasak a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapítására.

| (22) | Végezetül még egy adatforrás, a fülöp-szigeteki hatóságok által közölt adatok is felhasználásra kerültek. Jóllehet ezek az adatok nem voltak teljes körűek és eléggé részletezettek ahhoz, hogy a vizsgálatot kizárólag ezekre lehetett volna alapozni, arra azonban alkalmasak voltak, hogy a kereskedelem szerkezetére vonatkozóan tett megállapításokat ellenőrizni lehessen velük. |
| --- | --- |

(22)

Végezetül még egy adatforrás, a fülöp-szigeteki hatóságok által közölt adatok is felhasználásra kerültek. Jóllehet ezek az adatok nem voltak teljes körűek és eléggé részletezettek ahhoz, hogy a vizsgálatot kizárólag ezekre lehetett volna alapozni, arra azonban alkalmasak voltak, hogy a kereskedelem szerkezetére vonatkozóan tett megállapításokat ellenőrizni lehessen velük.

2.3.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

| (23) | A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatala hirtelen és számottevően megnőtt. A 2004–2005 közötti időszakban jellemző 100 tonna alatti minimális szintről a referencia-időszakban több mint 12 000 tonnára emelkedett. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Ref. idő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség
  (tonna) | 69 | 23 | 1 369 | 6 048 | 7 046 | 5 406 | 15 580 | 14 528 | 12 075 |
| Forrás: Eurostat |

(23)

A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatala hirtelen és számottevően megnőtt. A 2004–2005 közötti időszakban jellemző 100 tonna alatti minimális szintről a referencia-időszakban több mint 12 000 tonnára emelkedett.

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Ref. idő

Mennyiség

(tonna)

69

23

1 369

6 048

7 046

5 406

15 580

14 528

12 075

Forrás: Eurostat

| (24) | Ugyanezen időszak alatt a Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló kivitel a 2004-es 1 100 tonnáról a referencia-időszakra több mint 15 000 tonnára emelkedett. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Ref. idő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség
  (tonna) | 1 104 | 2 022 | 2 107 | 3 727 | 3 856 | 7 513 | 11 262 | 15 553 | 15 632 |
| Forrás: kínai kiviteli statisztikák (Globális Kereskedelmi Atlasz, GTA adatbázis) |

(24)

Ugyanezen időszak alatt a Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló kivitel a 2004-es 1 100 tonnáról a referencia-időszakra több mint 15 000 tonnára emelkedett.

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Ref. idő

Mennyiség

(tonna)

1 104

2 022

2 107

3 727

3 856

7 513

11 262

15 553

15 632

Forrás: kínai kiviteli statisztikák (Globális Kereskedelmi Atlasz, GTA adatbázis)

| (25) | A fenti adatok világosan mutatják, hogy a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatal szintje 2004-ben és 2005-ben elhanyagolható volt. Ezzel szemben 2006-ban, a Kínára vonatkozó intézkedések bevezetését követően, a behozatal hirtelen megugrott, és mennyiségét tekintve részben kiváltotta a Kínából az uniós piacra irányuló kivitelt. Ezenkívül a hatályos intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatal jelentős mértékben (70 %-kal) csökkent. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a fülöp-szigeteki hatóságoktól kapott adatok megerősítik azt, hogy a Kínából származó behozatalnak csak kis hányada került kereskedelmi forgalomba fülöp-szigeteki vámterületen. A behozatal nagy részét a különleges gazdasági övezetekbe irányították. |
| --- | --- |

(25)

A fenti adatok világosan mutatják, hogy a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatal szintje 2004-ben és 2005-ben elhanyagolható volt. Ezzel szemben 2006-ban, a Kínára vonatkozó intézkedések bevezetését követően, a behozatal hirtelen megugrott, és mennyiségét tekintve részben kiváltotta a Kínából az uniós piacra irányuló kivitelt. Ezenkívül a hatályos intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatal jelentős mértékben (70 %-kal) csökkent. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a fülöp-szigeteki hatóságoktól kapott adatok megerősítik azt, hogy a Kínából származó behozatalnak csak kis hányada került kereskedelmi forgalomba fülöp-szigeteki vámterületen. A behozatal nagy részét a különleges gazdasági övezetekbe irányították.

2.3.3.   Az intézkedések kijátszásának jellege

| (26) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet.

| (27) | Meg kell jegyezni, hogy a fülöp-szigeteki együttműködő vállalatok kivitele az Unióba irányuló teljes fülöp-szigeteki kivitel 10 %-át adta a referencia-időszak alatt. A fennmaradó kivitel feltételezhetően a vizsgálat során nem együttműködő vállatoktól származik, vagy teljes mértékben átrakodási gyakorlatból ered. Ez utóbbi következtetést támasztják alá a fülöp-szigeteki hatóságok által közölt információk és adatok és különösen az a tény, hogy i. az érintett termék Kínából származó behozatalának nagy részét különleges gazdasági övezetekbe irányították, így az nem lépett fülöp-szigeteki vámterületre, ii. a vizsgált termék valódi fülöp-szigeteki gyártóinak száma nagyon alacsony. |
| --- | --- |

(27)

Meg kell jegyezni, hogy a fülöp-szigeteki együttműködő vállalatok kivitele az Unióba irányuló teljes fülöp-szigeteki kivitel 10 %-át adta a referencia-időszak alatt. A fennmaradó kivitel feltételezhetően a vizsgálat során nem együttműködő vállatoktól származik, vagy teljes mértékben átrakodási gyakorlatból ered. Ez utóbbi következtetést támasztják alá a fülöp-szigeteki hatóságok által közölt információk és adatok és különösen az a tény, hogy i. az érintett termék Kínából származó behozatalának nagy részét különleges gazdasági övezetekbe irányították, így az nem lépett fülöp-szigeteki vámterületre, ii. a vizsgált termék valódi fülöp-szigeteki gyártóinak száma nagyon alacsony.

| (28) | Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Fülöp-szigeteken átrakodták. |
| --- | --- |

(28)

Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Fülöp-szigeteken átrakodták.

2.3.4.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

| (29) | A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különösen a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemeknek és részeiknek a Fülöp-szigeteken keresztül történő szállítására vagy átrakodására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különösen a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemeknek és részeiknek a Fülöp-szigeteken keresztül történő szállítására vagy átrakodására vonatkozóan.

2.3.5.   A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

| (30) | Annak megállapítására, hogy a vizsgált importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e az érintett termékre elrendelt, hatályos intézkedések javító hatásait, az Eurostat adatait használták fel, mivel a nem együttműködő fülöp-szigeteki gyártók kiviteleinek mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legjobb elérhető adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti vizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. Tekintettel az eredeti vizsgálati időszak és a mostani vizsgálat referencia-időszaka közötti jelentős időbeli eltérésre, figyelembe kellett venni a termelési költségek alapvető összetevői tekintetében bekövetkezett lényegi változásokat. Ez a kárt nem okozó áraknak az alapvető nyersanyagok árának növekedése alapján történt kiigazítása, míg a gyártási és értékesítési költségek további összetevői tekintetében az uniós fogyasztói árindex változásának megfelelő kiigazítás formájában történt meg. |
| --- | --- |

(30)

Annak megállapítására, hogy a vizsgált importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e az érintett termékre elrendelt, hatályos intézkedések javító hatásait, az Eurostat adatait használták fel, mivel a nem együttműködő fülöp-szigeteki gyártók kiviteleinek mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legjobb elérhető adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti vizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. Tekintettel az eredeti vizsgálati időszak és a mostani vizsgálat referencia-időszaka közötti jelentős időbeli eltérésre, figyelembe kellett venni a termelési költségek alapvető összetevői tekintetében bekövetkezett lényegi változásokat. Ez a kárt nem okozó áraknak az alapvető nyersanyagok árának növekedése alapján történt kiigazítása, míg a gyártási és értékesítési költségek további összetevői tekintetében az uniós fogyasztói árindex változásának megfelelő kiigazítás formájában történt meg.

| (31) | A Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatal mennyiségének növekedése – azaz a 2004-es 100 tonna alatti értékről a referencia-időszakban 12 000 tonnára való emelkedése – jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(31)

A Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatal mennyiségének növekedése – azaz a 2004-es 100 tonna alatti értékről a referencia-időszakban 12 000 tonnára való emelkedése – jelentősnek tekinthető.

| (32) | A kiigazított kármegszüntetési szintnek az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható az áron aluli értékesítés. |
| --- | --- |

(32)

A kiigazított kármegszüntetési szintnek az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható az áron aluli értékesítés.

| (33) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai se a mennyiség, se az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni. |
| --- | --- |

(33)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai se a mennyiség, se az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.

2.3.6.   A dömping bizonyítéka

| (34) | Végül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során megállapított rendes érték vonatkozásában. |
| --- | --- |

(34)

Végül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során megállapított rendes érték vonatkozásában.

| (35) | Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Tajvanon jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínához hasonló, megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tekintették. Tekintettel azonban az eredeti vizsgálati időszak és a mostani vizsgálat referencia-időszaka közötti jelentős időbeli eltérésre, figyelembe kellett venni a termelési költségek alapvető összetevői tekintetében bekövetkezett lényegi változásokat. Ez a rendes értéknek az alapvető nyersanyagok árának növekedése alapján történt kiigazítása, míg a gyártási és értékesítési költségek további összetevői tekintetében a tajvani fogyasztói árindex változásának megfelelő kiigazítás formájában történt meg. |
| --- | --- |

(35)

Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Tajvanon jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínához hasonló, megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tekintették. Tekintettel azonban az eredeti vizsgálati időszak és a mostani vizsgálat referencia-időszaka közötti jelentős időbeli eltérésre, figyelembe kellett venni a termelési költségek alapvető összetevői tekintetében bekövetkezett lényegi változásokat. Ez a rendes értéknek az alapvető nyersanyagok árának növekedése alapján történt kiigazítása, míg a gyártási és értékesítési költségek további összetevői tekintetében a tajvani fogyasztói árindex változásának megfelelő kiigazítás formájában történt meg.

| (36) | A fülöp-szigeteki exportárak meghatározása a rendelkezésre álló tényadatok, vagyis a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik referencia-időszak alatti, az Eurostat szerinti átlagos exportárai alapján történt. A rendelkezésre álló tényadatok használatára azért került sor, mert a vizsgált termék fülöp-szigeteki gyártói minimális szinten voltak hajlandók együttműködni. A számításhoz felhasznált átlagos exportárakat a két együttműködő fülöp-szigeteki exportőr áraival összehasonlítva úgy tűnt, hogy az átlagos exportárak összeegyeztethetők azokkal. |
| --- | --- |

(36)

A fülöp-szigeteki exportárak meghatározása a rendelkezésre álló tényadatok, vagyis a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik referencia-időszak alatti, az Eurostat szerinti átlagos exportárai alapján történt. A rendelkezésre álló tényadatok használatára azért került sor, mert a vizsgált termék fülöp-szigeteki gyártói minimális szinten voltak hajlandók együttműködni. A számításhoz felhasznált átlagos exportárakat a két együttműködő fülöp-szigeteki exportőr áraival összehasonlítva úgy tűnt, hogy az átlagos exportárak összeegyeztethetők azokkal.

| (37) | A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A szállítási, biztosítási költségek különbségeit, valamint az exportértékesítés után Kínában felszámított nem visszatéríthető héából származó különbséget ennek megfelelően kiigazították. Mivel a fülöp-szigeteki és kínai gyártók csak korlátozott mértékben működtek együtt, a kiigazításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényadatokra kellett alapozni. Ennek megfelelően a szállítási és biztosítási költségekhez kapcsolódó kiigazításokat a tonnánként szállítási és biztosítási költségekre vonatkozóan az eredeti vizsgálatban alkalmazott értékekkel végezték. |
| --- | --- |

(37)

A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A szállítási, biztosítási költségek különbségeit, valamint az exportértékesítés után Kínában felszámított nem visszatéríthető héából származó különbséget ennek megfelelően kiigazították. Mivel a fülöp-szigeteki és kínai gyártók csak korlátozott mértékben működtek együtt, a kiigazításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényadatokra kellett alapozni. Ennek megfelelően a szállítási és biztosítási költségekhez kapcsolódó kiigazításokat a tonnánként szállítási és biztosítási költségekre vonatkozóan az eredeti vizsgálatban alkalmazott értékekkel végezték.

| (38) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték kiigazított súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során a Fülöp-szigetekre érvényes exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték kiigazított súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során a Fülöp-szigetekre érvényes exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.

| (39) | A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta. |
| --- | --- |

(39)

A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.

2.4.   Malajziára vonatkozó megállapítások

2.4.1.   Az együttműködés szintje

| (40) | A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint hét malajziai vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. E vállalatok egyike feltételezhetően nem volt a vizsgált termék gyártója, míg egy másik gyártó a nem teljes körű válaszát a vizsgálat egy késői szakaszában nyújtotta be, ami lehetetlenné tette a hiányzó információk pótlását és a közölt információk és adatok ellenőrzését. Ebből kifolyólag ezt a két mentességi kérelmet figyelmen kívül kellett hagyni. Mindazonáltal a fennmaradó öt együttműködő malajziai vállalat a vizsgált terméknek a referencia-időszakban az Unióba irányuló malajziai exportjából 93 %-ot képviselt. |
| --- | --- |

(40)

A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint hét malajziai vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. E vállalatok egyike feltételezhetően nem volt a vizsgált termék gyártója, míg egy másik gyártó a nem teljes körű válaszát a vizsgálat egy késői szakaszában nyújtotta be, ami lehetetlenné tette a hiányzó információk pótlását és a közölt információk és adatok ellenőrzését. Ebből kifolyólag ezt a két mentességi kérelmet figyelmen kívül kellett hagyni. Mindazonáltal a fennmaradó öt együttműködő malajziai vállalat a vizsgált terméknek a referencia-időszakban az Unióba irányuló malajziai exportjából 93 %-ot képviselt.

2.4.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

| (41) | A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek Malajziából az Unióba irányuló behozatala folyamatosan nőtt. A 2004–2005 közötti időszakban jellemző évi 2 000 tonna alatti minimális szintről a referencia-időszakban több mint 13 000 tonnára emelkedett. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Ref. idő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség
  (tonna) | 1 701 | 1 849 | 7 930 | 13 548 | 13 712 | 9 809 | 9 615 | 13 498 | 13 363 |
| Forrás: Eurostat |

(41)

A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek Malajziából az Unióba irányuló behozatala folyamatosan nőtt. A 2004–2005 közötti időszakban jellemző évi 2 000 tonna alatti minimális szintről a referencia-időszakban több mint 13 000 tonnára emelkedett.

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Ref. idő

Mennyiség

(tonna)

1 701

1 849

7 930

13 548

13 712

9 809

9 615

13 498

13 363

Forrás: Eurostat

| (42) | Ki kell hangsúlyozni ugyanakkor, hogy az ellenőrző látogatásokat követően megerősítést nyert, hogy az Unióba irányuló malajziai export ezen növekedése a valódi malajziai gyártás ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedésével magyarázható. Az együttműködő vállalatok – amelyekről megállapítást nyert, hogy az intézkedések kijátszásában nem érintett malajziai gyártók – az Unióba irányuló export 93 %-át adták. A vizsgálat kimutatta, hogy ezen vállalatok közül mindössze egy volt, amelyik átrakodta az érintett terméket, ez a tevékenység azonban forgalmának csak kis hányadát érintette és 2009-ben be is fejeződött. Az együttműködő vállalatok egyikéről sem állapították meg azt, hogy érintett lett volna olyan összeszerelési műveletekben, amelyek során kínai eredetű alkatrészeket vagy félkész termékeket használtak fel. |
| --- | --- |

(42)

Ki kell hangsúlyozni ugyanakkor, hogy az ellenőrző látogatásokat követően megerősítést nyert, hogy az Unióba irányuló malajziai export ezen növekedése a valódi malajziai gyártás ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedésével magyarázható. Az együttműködő vállalatok – amelyekről megállapítást nyert, hogy az intézkedések kijátszásában nem érintett malajziai gyártók – az Unióba irányuló export 93 %-át adták. A vizsgálat kimutatta, hogy ezen vállalatok közül mindössze egy volt, amelyik átrakodta az érintett terméket, ez a tevékenység azonban forgalmának csak kis hányadát érintette és 2009-ben be is fejeződött. Az együttműködő vállalatok egyikéről sem állapították meg azt, hogy érintett lett volna olyan összeszerelési műveletekben, amelyek során kínai eredetű alkatrészeket vagy félkész termékeket használtak fel.

| (43) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a Malajziából származó import növekedése a hazai termelés növekedésével magyarázható. Következésképp a Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem az intézkedések kijátszása eredményezte. |
| --- | --- |

(43)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a Malajziából származó import növekedése a hazai termelés növekedésével magyarázható. Következésképp a Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem az intézkedések kijátszása eredményezte.

2.5.   Thaiföldre vonatkozó megállapítások

2.5.1.   Az együttműködés szintje

| (44) | A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint hat thaiföldi vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. Ezen vállalatok egyike nem működött együtt a további eljárásban, így a hiányzó információk és adatok pótlására, illetve helyszíni ellenőrzések lebonyolítására nem volt lehetőség. Ennek folytán a szóban forgó mentességi kérelem nem került figyelembevételre. Mindazonáltal a fennmaradó öt együttműködő thaiföldi vállalat a vizsgált terméknek a referencia időszakban az Unióba irányuló thaiföldi exportjából 67 %-ot képviselt. |
| --- | --- |

(44)

A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint hat thaiföldi vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. Ezen vállalatok egyike nem működött együtt a további eljárásban, így a hiányzó információk és adatok pótlására, illetve helyszíni ellenőrzések lebonyolítására nem volt lehetőség. Ennek folytán a szóban forgó mentességi kérelem nem került figyelembevételre. Mindazonáltal a fennmaradó öt együttműködő thaiföldi vállalat a vizsgált terméknek a referencia időszakban az Unióba irányuló thaiföldi exportjából 67 %-ot képviselt.

2.5.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

| (45) | A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek Thaiföldről az Unióba irányuló behozatala az alábbi trendet követte: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Ref. idő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség
  (tonna) | 5 373 | 3 308 | 1 290 | 850 | 453 | 128 | 367 | 5 546 | 6 715 |
| Forrás: Eurostat |

(45)

A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek Thaiföldről az Unióba irányuló behozatala az alábbi trendet követte:

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Ref. idő

Mennyiség

(tonna)

5 373

3 308

1 290

850

453

128

367

5 546

6 715

Forrás: Eurostat

| (46) | A Thaiföldről az Unióba irányuló kivitel elemzésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy 2005 novembere óta – Kínához hasonlóan – Thaifölddel szemben is uniós antidömping intézkedések voltak érvényben (5). Ezek az intézkedések 2010 novemberében lejártak. Ezt követően meredek emelkedés figyelhető meg az Unióba irányuló thaiföldi export alakulásában: a 2010-es 367 tonnáról 2011-re több mint 5 500 tonnára, a referencia-időszakban pedig több mint 6 700 tonnára emelkedett a mennyiség. |
| --- | --- |

(46)

A Thaiföldről az Unióba irányuló kivitel elemzésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy 2005 novembere óta – Kínához hasonlóan – Thaifölddel szemben is uniós antidömping intézkedések voltak érvényben (5). Ezek az intézkedések 2010 novemberében lejártak. Ezt követően meredek emelkedés figyelhető meg az Unióba irányuló thaiföldi export alakulásában: a 2010-es 367 tonnáról 2011-re több mint 5 500 tonnára, a referencia-időszakban pedig több mint 6 700 tonnára emelkedett a mennyiség.

| (47) | Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgált terméknek a referencia-időszakban Thaiföldről az Unióba irányuló kivitele az abszolút mennyiséget tekintve nem sokkal magasabb, mint a 2004-es, azaz a Kínával és Thaifölddel szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése előtti érték. A relatív (a teljes uniós behozatal százalékában mért) értékeket tekintve a thaiföldi behozatal még csökkent is: közel 12 %-os értékről 7 %-ra. |
| --- | --- |

(47)

Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgált terméknek a referencia-időszakban Thaiföldről az Unióba irányuló kivitele az abszolút mennyiséget tekintve nem sokkal magasabb, mint a 2004-es, azaz a Kínával és Thaifölddel szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése előtti érték. A relatív (a teljes uniós behozatal százalékában mért) értékeket tekintve a thaiföldi behozatal még csökkent is: közel 12 %-os értékről 7 %-ra.

| (48) | A vizsgálat nem talált kínai eredetű alkatrészek vagy félkész termékek felhasználásával történő átrakodásra vagy összeszerelésére utaló jeleket. Tekintettel arra a tényre, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőzően a thaiföldi kivitel kétséget kizáróan ténylegesen thaiföldi termeléshez kapcsolódott, nehéz lenne azt a következtetést levonni, hogy a jelenlegi – hasonló mennyiségű – kivitel eltérő származású lenne. Ki kell emelni továbbá, hogy az ebben a vizsgálatban együttműködő két legnagyobb thaiföldi gyártó a Thaifölddel szemben indított eredeti vizsgálatban is részt vett. |
| --- | --- |

(48)

A vizsgálat nem talált kínai eredetű alkatrészek vagy félkész termékek felhasználásával történő átrakodásra vagy összeszerelésére utaló jeleket. Tekintettel arra a tényre, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőzően a thaiföldi kivitel kétséget kizáróan ténylegesen thaiföldi termeléshez kapcsolódott, nehéz lenne azt a következtetést levonni, hogy a jelenlegi – hasonló mennyiségű – kivitel eltérő származású lenne. Ki kell emelni továbbá, hogy az ebben a vizsgálatban együttműködő két legnagyobb thaiföldi gyártó a Thaifölddel szemben indított eredeti vizsgálatban is részt vett.

| (49) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a Thaiföldről származó import növekedése jórészt a hazai termelés növekedésével magyarázható. Következésképp a Thaiföld és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem az intézkedések kijátszása eredményezte. |
| --- | --- |

(49)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a Thaiföldről származó import növekedése jórészt a hazai termelés növekedésével magyarázható. Következésképp a Thaiföld és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem az intézkedések kijátszása eredményezte.

3.   INTÉZKEDÉSEK

| (50) | A fentiek figyelembevételével az a következtetés került levonásra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Fülöp-szigeteken keresztüli átrakodással. |
| --- | --- |

(50)

A fentiek figyelembevételével az a következtetés került levonásra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Fülöp-szigeteken keresztüli átrakodással.

| (51) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően az érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára, azaz ugyanezen terméknek a Fülöp-szigeteken feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően az érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára, azaz ugyanezen terméknek a Fülöp-szigeteken feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem.

| (52) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során alacsony volt az együttműködési készség, a kiterjesztendő intézkedés megegyezik a 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a – kínai vállalatok esetében – „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely jelenleg az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 27,4 %-os végleges dömpingellenes vámot jelent. |
| --- | --- |

(52)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során alacsony volt az együttműködési készség, a kiterjesztendő intézkedés megegyezik a 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a – kínai vállalatok esetében – „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely jelenleg az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 27,4 %-os végleges dömpingellenes vámot jelent.

| (53) | Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Fülöp-szigeteken feladott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Fülöp-szigeteken feladott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.

4.   A MALAJZIÁBÓL ÉS THAIFÖLDRŐL SZÁRMAZÓ BEHOZATALLAL KAPCSOLATOS VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (54) | Tekintettel a Malajziára és Thaiföldre vonatkozó megállapításokra, a dömpingellenes intézkedéseknek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott importszállítmányaival történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni, a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott importszállítmányaira vonatkozóan az eredeti rendelet által bevezetett nyilvántartásba vételt ugyancsak meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(54)

Tekintettel a Malajziára és Thaiföldre vonatkozó megállapításokra, a dömpingellenes intézkedéseknek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott importszállítmányaival történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni, a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott importszállítmányaira vonatkozóan az eredeti rendelet által bevezetett nyilvántartásba vételt ugyancsak meg kell szüntetni.

5.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

| (55) | A (10) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően 16 malajziai, thaiföldi és fülöp-szigeteki vállalat nyújtott be mentesség iránti kérelmeket, amelyben az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban mentességet kértek az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól. |
| --- | --- |

(55)

A (10) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően 16 malajziai, thaiföldi és fülöp-szigeteki vállalat nyújtott be mentesség iránti kérelmeket, amelyben az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban mentességet kértek az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól.

| (56) | A malajziai és thaiföldi vállalatok mentességi kérelmeinek vizsgálatára nem került sor, mivel az intézkedések kiterjesztése e két országot nem érinti. |
| --- | --- |

(56)

A malajziai és thaiföldi vállalatok mentességi kérelmeinek vizsgálatára nem került sor, mivel az intézkedések kiterjesztése e két országot nem érinti.

| (57) | A mentesség iránti kérelmet benyújtó fülöp-szigeteki vállalatok egyikéről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt nem volt gyártója vagy exportőre a vizsgált terméknek, tevékenységének jellegére vonatkozóan nem lehetett megállapításokat tenni. Ezért ebben a szakaszban e vállalat részére nem lehet mentességet biztosítani. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesülnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérheti helyzete felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(57)

A mentesség iránti kérelmet benyújtó fülöp-szigeteki vállalatok egyikéről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt nem volt gyártója vagy exportőre a vizsgált terméknek, tevékenységének jellegére vonatkozóan nem lehetett megállapításokat tenni. Ezért ebben a szakaszban e vállalat részére nem lehet mentességet biztosítani. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesülnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérheti helyzete felülvizsgálatát.

| (58) | Az ellenőrző látogatásokat követően megerősítést nyert, hogy a másik két vállalat valódi fülöp-szigeteki exportáló gyártó. Megállapítható tehát, hogy a szóban forgó gyártók nem folytattak az intézkedések kijátszására irányuló tevékenységet, következésképp e vállalatok részére mentesség biztosítható. |
| --- | --- |

(58)

Az ellenőrző látogatásokat követően megerősítést nyert, hogy a másik két vállalat valódi fülöp-szigeteki exportáló gyártó. Megállapítható tehát, hogy a szóban forgó gyártók nem folytattak az intézkedések kijátszására irányuló tevékenységet, következésképp e vállalatok részére mentesség biztosítható.

| (59) | Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, a kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő. |
| --- | --- |

(59)

Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, a kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.

| (60) | A többi fülöp-szigeteki gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – mentességi nyomtatvány kitöltésére fogják felkérni annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható. Mentességre való jogosultság esetén a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az e rendelettel kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok importszállítmányai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 2/2012/EK végrehajtási rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(60)

A többi fülöp-szigeteki gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – mentességi nyomtatvány kitöltésére fogják felkérni annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható. Mentességre való jogosultság esetén a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az e rendelettel kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok importszállítmányai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 2/2012/EK végrehajtási rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedéseket.

6.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (61) | Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A tájékoztatást követően észrevételek nem érkeztek, |
| --- | --- |

(61)

Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A tájékoztatást követően észrevételek nem érkeztek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése által a kínai vállalatok tekintetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám ezennel kiterjesztésre kerül a jelenleg az ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 és ex 7318 15 70 KN-kódok (7318121011, 7318121091, 7318141011, 7318141091, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 és 7318157081 TARIC-kódok) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:

| Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Fülöp-szigetek | B355 |
| Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Fülöp-szigetek | B356 |

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Fülöp-szigetek

B355

Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Fülöp-szigetek

B356

(2)   Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 3. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

(3)   A Fülöp-szigeteken feladott, a 502/2012/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett importszállítmányok után – függetlenül attól, hogy azokat a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem – be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik importszállítmányaira vonatkozóan a 2/2012/EU végrehajtási rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedéseknek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaival történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat ezennel lezárul.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 08/20 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax (32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 08/20

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax (32 2) 295 65 05

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 2/2012/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.

4. cikk

A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 502/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. SHATTER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 302., 2005.11.19., 1. o.

2

(3)  HL L 5., 2012.1.7., 1. o.

3

(4)  HL L 153., 2012.6.14., 8. o.

4

(5)  HL L 302., 2005.11.19., 1. o.

5

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/9

---

A TANÁCS 206/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 11.)

az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet 12. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. április 12-i 359/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. április 12-én elfogadta a 359/2011/EU tanácsi rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. április 12-én elfogadta a 359/2011/EU tanácsi rendeletet.

| (2) | Figyelembe véve az emberi jogok folyamatos iráni megsértését, további személyeket és egy további szervezetet kell felvenni a 359/2011/EU rendelet I. mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe, |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve az emberi jogok folyamatos iráni megsértését, további személyeket és egy további szervezetet kell felvenni a 359/2011/EU rendelet I. mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében felsorolt személyeket és szervezetet fel kell venni a 359/2011/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékbe.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 100., 2011.4.14., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett személyek és szervezet jegyzéke

Személyek

| | Elnevezés | Azonosító adat | Indoklás | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf | | Körülbelül 2012 júniusa/júliusa óta az evini börtön vezetője. Kinevezése óta romlottak a börtönkörülmények, és a híradások szerint egyre rosszabbul bánnak a fogvatartottakkal. 2012 októberében, jogai megsértése és a börtönőrök erőszakos fellépése elleni tiltakozásul kilenc női rab éhségsztrájkba kezdett. | 12.3.2013 |
| 2. | KIASATI Morteza | | Az ahvázi forradalmi bíróság 4. körzetének bírája. Halálra ítélt négy arab politikai foglyot, Taha Heidariant, Abbas Heidariant, Abd al-Rahman Heidariant (fivérek) és Ali Sharifit.
  A négy férfit letartóztatták, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül felakasztották. Ezek az esetek és a szabályszerű eljárás hiánya szerepelnek az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2012. szeptember 13-i jelentésében, az ENSZ Főtitkárának Iránról szóló 2012. augusztus 22-i jelentésében, továbbá több NGO jelentéseiben is. | 12.3.2013 |
| 3. | MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher | | Az ahvázi forradalmi bíróság 2. körzetének bírája. 2012. március 17-én halálra ítélt öt ahvázi arab férfit, Mohammad Ali Amourit, Hashem Sha'bani Amourit, Hadi Rashedit, Sayed Jaber Alboshokát és Sayed Mokhtar Alboshokát, a „nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységekért” és „Istennel való szembeszegülésért”.
  A büntetéseket az iráni legfelsőbb bíróság 2013. január 9-én helybenhagyta. NGO-k szerint az öt férfit több mint egy évig tartották fogva vádemelés nélkül, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül ítélték el. | 12.3.2013 |
| 4. | SARAFRAZ, Mohammad (Dr.)
  (más néven: Haj-agha Sarafraz) | Születési idő: kb. 1963
  Születési hely: Teherán
  Lakóhely: Teherán
  Munkahely: IRIB és PressTV HQ, Teherán | Az IRIB World Service és a Press TV műsorszolgáltatók elnöke, ő felelős a programokat érintő döntésekért. Szoros kapcsolatban áll az állambiztonsági apparátussal. Vezetése alatt a Press TV és az IRIB együttműködött az iráni biztonsági szolgálatokkal és az ügyészekkel, és a fogvatartottakból kikényszerített vallomásokat sugárzott, többek között az iráni–kanadai újságíró és filmes, Maziar Bahari vallomását az „Iran Today” című, hetente jelentkező magazinműsorban. Bahari kényszer alatt tett vallomását abörtönben vették fel, és ennek 2011-es sugárzásáért az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban.
  Sarafraz tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot. | 12.3.2013 |
| 5. | JAFARI, Asadollah | | Mázandarán tartomány ügyésze. NGO-k jelentése szerint felelős baháiok jogtalan letartóztatásáért és jogaik megsértéséért a letartóztatástól kezdve egészen odáig, hogy magánzárkában tartották őket a hírszerzés fogva tartó központjában. Az NGO-k hat olyan konkrét – többek között 2011-ben és 2012-ben előfordult – esetet dokumentáltak, amelyekben nem szabályszerű eljárásra került sor. | 12.3.2013 |
| 6. | EMADI, Hamid Reza
  (más néven: Hamidreza Emadi) | Születési idő: kb. 1973
  Születési hely: Hamedan
  Lakóhely: Teherán
  Munkahely: Press TV HQ, Teherán | A Press TV hírigazgatója. Ő felel a fogvatartottak – köztük újságírók, politikai aktivisták, a kurd és arab kisebbséghez tartozó személyek – kényszerített vallomásainak felvételéért és sugárzásáért, megsértve ezzel a tisztességes és szabályszerű eljáráshoz való, nemzetközileg elismert jogot. Az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban, amiért az 2011-ben sugározta az iráni–kanadai újságírónak és filmesnek, Maziar Baharinak a börtönben kényszer hatására tett vallomását. NGO-k jelentése szerint más alkalommal is előfordult, hogy a Press TV kényszer hatására született vallomásokat adott le. Emadi tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot. | 12.3.2013 |
| 7. | HAMLBAR, Rahim | | A tebrizi forradalmi bíróság 1. körzetének bírája. Súlyos büntetéseket szabott ki újságírókra, az azeri etnikai kisebbség tagjaira, valamint munkajogi aktivistákra, azzal vádolva őket, hogy kémkedtek, a nemzetbiztonság ellen tevékenykedtek, az iráni rezsim elleni propagandát folytattak, vagy megsértették az iráni vezetőt. Ítéletei a híradások szerint gyakran nem szabályszerű eljárást követően születtek, a fogvatartottakat pedig hamis vallomások megtételére kényszerítették. Nagy nyilvánosságot kapott az az ügy, amelyben a 2012. augusztusi iráni földrengést követően segíteni szándékozó húsz önkéntest ítélt börtönbüntetésre, mivel segíteni próbáltak a földrengés áldozatainak. A bíróság szerint az önkéntesek bűnösnek találtattak a nemzetbiztonság elleni bűnök elkövetésére irányuló szervezkedésben és összejátszásban. | 12.3.2013 |
| 8. | MUSAVI-TABAR, Seyyed Reza | | A sirázi forradalmi ügyészség vezetője. Felelősség terheli politikai aktivisták, újságírók, emberijog-védők, baháiok és meggyőződésük miatt fogva tartottak jogszerűtlen letartóztatásáért és a velük való rossz bánásmódért, azaz hogy zaklatták, kínozták és vallatták őket, megtagadták tőlük az ügyvédi segítséget és a szabályszerű eljáráshoz való jogot. Az NGO-k szerint Musavi-Tabar bírói határozatokat írt alá a hírhedt „Pelak 100” fogva tartó központ (férfi börtön) tekintetében, többek között egy bahái női foglyot, Raha Sabetet három év magánzárkában eltöltendő büntetésre ítélte. | 12.3.2013 |
| 9. | KHORAMABADI, Abdolsamad | A „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnöke. | Abdolsamad Khoramabadi a „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnevezésű, az internetes cenzúráért és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemért felelős kormányzati szerv elnöke. Vezetése alatt a bizottság a számítástechnikai bűnözés fogalmát néhány homályos kategóriával írta le, amelyek büntetendővé teszik a rezsim által nem megfelelőnek ítélt tartalmak létrehozását és megjelentetését. Ő felel számos ellenzéki oldal, elektronikus újság, blog, emberi jogok védelmével foglalkozó NGO-k oldalai, valamint 2012 szeptembere óta a Google és a Gmail letiltásáért. Ő és a bizottság aktív szerepet játszott abban, hogy Sattar Beheshti blogger 2012 novemberében meghalt a rendőri őrizetben.
  Így az általa vezetett bizottság közvetlenül felelős az emberi jogok szisztematikus megsértéséért, főként azáltal, hogy betilt bizonyos oldalakat, azokhoz csak korlátozottan ad hozzáférést a lakosság számára, és esetenként teljesen lehetetlenné teszi az internethez való hozzáférést. | 12.3.2013 |

Elnevezés

Azonosító adat

Indoklás

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

Körülbelül 2012 júniusa/júliusa óta az evini börtön vezetője. Kinevezése óta romlottak a börtönkörülmények, és a híradások szerint egyre rosszabbul bánnak a fogvatartottakkal. 2012 októberében, jogai megsértése és a börtönőrök erőszakos fellépése elleni tiltakozásul kilenc női rab éhségsztrájkba kezdett.

12.3.2013

2.

KIASATI Morteza

Az ahvázi forradalmi bíróság 4. körzetének bírája. Halálra ítélt négy arab politikai foglyot, Taha Heidariant, Abbas Heidariant, Abd al-Rahman Heidariant (fivérek) és Ali Sharifit.

A négy férfit letartóztatták, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül felakasztották. Ezek az esetek és a szabályszerű eljárás hiánya szerepelnek az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2012. szeptember 13-i jelentésében, az ENSZ Főtitkárának Iránról szóló 2012. augusztus 22-i jelentésében, továbbá több NGO jelentéseiben is.

12.3.2013

3.

MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher

Az ahvázi forradalmi bíróság 2. körzetének bírája. 2012. március 17-én halálra ítélt öt ahvázi arab férfit, Mohammad Ali Amourit, Hashem Sha'bani Amourit, Hadi Rashedit, Sayed Jaber Alboshokát és Sayed Mokhtar Alboshokát, a „nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységekért” és „Istennel való szembeszegülésért”.

A büntetéseket az iráni legfelsőbb bíróság 2013. január 9-én helybenhagyta. NGO-k szerint az öt férfit több mint egy évig tartották fogva vádemelés nélkül, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül ítélték el.

12.3.2013

4.

SARAFRAZ, Mohammad (Dr.)

(más néven: Haj-agha Sarafraz)

Születési idő: kb. 1963

Születési hely: Teherán

Lakóhely: Teherán

Munkahely: IRIB és PressTV HQ, Teherán

Az IRIB World Service és a Press TV műsorszolgáltatók elnöke, ő felelős a programokat érintő döntésekért. Szoros kapcsolatban áll az állambiztonsági apparátussal. Vezetése alatt a Press TV és az IRIB együttműködött az iráni biztonsági szolgálatokkal és az ügyészekkel, és a fogvatartottakból kikényszerített vallomásokat sugárzott, többek között az iráni–kanadai újságíró és filmes, Maziar Bahari vallomását az „Iran Today” című, hetente jelentkező magazinműsorban. Bahari kényszer alatt tett vallomását abörtönben vették fel, és ennek 2011-es sugárzásáért az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban.

Sarafraz tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot.

12.3.2013

5.

JAFARI, Asadollah

Mázandarán tartomány ügyésze. NGO-k jelentése szerint felelős baháiok jogtalan letartóztatásáért és jogaik megsértéséért a letartóztatástól kezdve egészen odáig, hogy magánzárkában tartották őket a hírszerzés fogva tartó központjában. Az NGO-k hat olyan konkrét – többek között 2011-ben és 2012-ben előfordult – esetet dokumentáltak, amelyekben nem szabályszerű eljárásra került sor.

12.3.2013

6.

EMADI, Hamid Reza

(más néven: Hamidreza Emadi)

Születési idő: kb. 1973

Születési hely: Hamedan

Lakóhely: Teherán

Munkahely: Press TV HQ, Teherán

A Press TV hírigazgatója. Ő felel a fogvatartottak – köztük újságírók, politikai aktivisták, a kurd és arab kisebbséghez tartozó személyek – kényszerített vallomásainak felvételéért és sugárzásáért, megsértve ezzel a tisztességes és szabályszerű eljáráshoz való, nemzetközileg elismert jogot. Az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban, amiért az 2011-ben sugározta az iráni–kanadai újságírónak és filmesnek, Maziar Baharinak a börtönben kényszer hatására tett vallomását. NGO-k jelentése szerint más alkalommal is előfordult, hogy a Press TV kényszer hatására született vallomásokat adott le. Emadi tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot.

12.3.2013

7.

HAMLBAR, Rahim

A tebrizi forradalmi bíróság 1. körzetének bírája. Súlyos büntetéseket szabott ki újságírókra, az azeri etnikai kisebbség tagjaira, valamint munkajogi aktivistákra, azzal vádolva őket, hogy kémkedtek, a nemzetbiztonság ellen tevékenykedtek, az iráni rezsim elleni propagandát folytattak, vagy megsértették az iráni vezetőt. Ítéletei a híradások szerint gyakran nem szabályszerű eljárást követően születtek, a fogvatartottakat pedig hamis vallomások megtételére kényszerítették. Nagy nyilvánosságot kapott az az ügy, amelyben a 2012. augusztusi iráni földrengést követően segíteni szándékozó húsz önkéntest ítélt börtönbüntetésre, mivel segíteni próbáltak a földrengés áldozatainak. A bíróság szerint az önkéntesek bűnösnek találtattak a nemzetbiztonság elleni bűnök elkövetésére irányuló szervezkedésben és összejátszásban.

12.3.2013

8.

MUSAVI-TABAR, Seyyed Reza

A sirázi forradalmi ügyészség vezetője. Felelősség terheli politikai aktivisták, újságírók, emberijog-védők, baháiok és meggyőződésük miatt fogva tartottak jogszerűtlen letartóztatásáért és a velük való rossz bánásmódért, azaz hogy zaklatták, kínozták és vallatták őket, megtagadták tőlük az ügyvédi segítséget és a szabályszerű eljáráshoz való jogot. Az NGO-k szerint Musavi-Tabar bírói határozatokat írt alá a hírhedt „Pelak 100” fogva tartó központ (férfi börtön) tekintetében, többek között egy bahái női foglyot, Raha Sabetet három év magánzárkában eltöltendő büntetésre ítélte.

12.3.2013

9.

KHORAMABADI, Abdolsamad

A „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnöke.

Abdolsamad Khoramabadi a „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnevezésű, az internetes cenzúráért és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemért felelős kormányzati szerv elnöke. Vezetése alatt a bizottság a számítástechnikai bűnözés fogalmát néhány homályos kategóriával írta le, amelyek büntetendővé teszik a rezsim által nem megfelelőnek ítélt tartalmak létrehozását és megjelentetését. Ő felel számos ellenzéki oldal, elektronikus újság, blog, emberi jogok védelmével foglalkozó NGO-k oldalai, valamint 2012 szeptembere óta a Google és a Gmail letiltásáért. Ő és a bizottság aktív szerepet játszott abban, hogy Sattar Beheshti blogger 2012 novemberében meghalt a rendőri őrizetben.

Így az általa vezetett bizottság közvetlenül felelős az emberi jogok szisztematikus megsértéséért, főként azáltal, hogy betilt bizonyos oldalakat, azokhoz csak korlátozottan ad hozzáférést a lakosság számára, és esetenként teljesen lehetetlenné teszi az internethez való hozzáférést.

12.3.2013

Szervezetek

| | Elnevezés | Azonosító adat | Indoklás | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Center to Investigate Organized Crime (más néven: Cyber Crime Office vagy Cyber Police) | Székhelye: Teherán, Irán
  Honlap: http://www.cyberpolice.ir | A számítástechnikai bűnözésre szakosodott iráni rendőrségi egység az Iráni Iszlám Köztársaság rendőrségének része és 2011 januárjában jött létre, vezetője pedig (a jegyzékbe vett) Esmail Ahmadi-Moqaddam. Sajtóértesülések szerint Ahmadi-Moqaddam rendőrfőnök hangsúlyozta, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység felveszi a harcot azokkal a forradalomellenes és a rendszert bíráló csoportokkal, amelyek 2009-ben az internetes közösségi hálózatokat felhasználva tüntetéshullámot indítottak Mahmúd Ahmadinedzsád elnök újraválasztása ellen.
  A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012 januárjában új iránymutatásokat bocsátott ki az internetkávézókra vonatkozóan, megkövetelve az internetet használóktól azt, hogy személyes adataikat megadják a kávézók tulajdonosainak, akiknek ezen adatokat fél éven át meg kell őrizniük a felkeresett webhelyek jegyzékével együtt. A szabályok azt is előírják a kávézók tulajdonosai számára, hogy a kávézókban zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) működtessenek, és a felvételeket fél éven át megőrizzék. Ezek az új szabályok olyan naplófájlok létrejöttét eredményezhetik, amelyeket aztán a hatóságok felhasználhatnak aktivisták vagy bármely más, a rezsim szerint nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyek felkutatásához.
  Az iráni média 2012 júniusában arról számolt be, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység szigorú fellépést készít elő a virtuális magánhálózatok (VPN) ellen.
  A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012. október 30-án (az értesülések szerint parancs nélkül) letartóztatta Sattar Beheshti bloggert, amiért „a nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységeket folytatott a közösségi hálózatokon és a Facebookon”. Sattar Beheshti a blogján kritikát fogalmazott meg az iráni kormány ellen. A bloggert november 3-án holtan találták cellájában; a feltételezések szerint a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység kihallgató tisztjei kínozták őt halálra. | 12.3.2013 |

Elnevezés

Azonosító adat

Indoklás

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Center to Investigate Organized Crime (más néven: Cyber Crime Office vagy Cyber Police)

Székhelye: Teherán, Irán

Honlap: http://www.cyberpolice.ir

A számítástechnikai bűnözésre szakosodott iráni rendőrségi egység az Iráni Iszlám Köztársaság rendőrségének része és 2011 januárjában jött létre, vezetője pedig (a jegyzékbe vett) Esmail Ahmadi-Moqaddam. Sajtóértesülések szerint Ahmadi-Moqaddam rendőrfőnök hangsúlyozta, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység felveszi a harcot azokkal a forradalomellenes és a rendszert bíráló csoportokkal, amelyek 2009-ben az internetes közösségi hálózatokat felhasználva tüntetéshullámot indítottak Mahmúd Ahmadinedzsád elnök újraválasztása ellen.

A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012 januárjában új iránymutatásokat bocsátott ki az internetkávézókra vonatkozóan, megkövetelve az internetet használóktól azt, hogy személyes adataikat megadják a kávézók tulajdonosainak, akiknek ezen adatokat fél éven át meg kell őrizniük a felkeresett webhelyek jegyzékével együtt. A szabályok azt is előírják a kávézók tulajdonosai számára, hogy a kávézókban zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) működtessenek, és a felvételeket fél éven át megőrizzék. Ezek az új szabályok olyan naplófájlok létrejöttét eredményezhetik, amelyeket aztán a hatóságok felhasználhatnak aktivisták vagy bármely más, a rezsim szerint nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyek felkutatásához.

Az iráni média 2012 júniusában arról számolt be, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység szigorú fellépést készít elő a virtuális magánhálózatok (VPN) ellen.

A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012. október 30-án (az értesülések szerint parancs nélkül) letartóztatta Sattar Beheshti bloggert, amiért „a nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységeket folytatott a közösségi hálózatokon és a Facebookon”. Sattar Beheshti a blogján kritikát fogalmazott meg az iráni kormány ellen. A bloggert november 3-án holtan találták cellájában; a feltételezések szerint a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység kihallgató tisztjei kínozták őt halálra.

12.3.2013

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/14

---

A BIZOTTSÁG 207/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 11.)

a 73/2009/EK tanácsi rendelettől a 2013. évi különleges támogatással kapcsolatos döntés felülvizsgálatára vonatkozó határidő tekintetében, továbbá az 1120/2009/EK bizottsági rendelettől az említett felülvizsgálat bejelentése tekintetében történő eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 142. cikke c) és r) pontjára,

mivel:

| (1) | A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdése értelmében a tagállamok 2012. szeptember 1-jéig felülvizsgálhatták az említett rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett döntést, és dönthettek úgy, hogy 2013-tól kezdődő hatállyal módosítják a 68. cikk (1) bekezdése szerinti különleges támogatás finanszírozására szánt összegeket, illetve beszüntetik a szóban forgó támogatás alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdése értelmében a tagállamok 2012. szeptember 1-jéig felülvizsgálhatták az említett rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett döntést, és dönthettek úgy, hogy 2013-tól kezdődő hatállyal módosítják a 68. cikk (1) bekezdése szerinti különleges támogatás finanszírozására szánt összegeket, illetve beszüntetik a szóban forgó támogatás alkalmazását.

| (2) | A kedvezőtlen időjárási viszonyok, amelyek 2012 folyamán a legjelentősebb uniós és világpiaci gabonaszállítók némelyikére is hatással voltak, a takarmányárak folyamatos emelkedéséhez vezettek, aminek következtében a tagállamokban a mezőgazdasági üzemek gazdasági helyzetének súlyosbodása tapasztalható, különösen a tej-, a marha- és borjúhús-, valamint a juh- és kecskehúságazatban. Ezek az ágazatok a takarmányáraknak a termelési költségeken belüli jelentős aránya miatt az említett év végére komoly pénzügyi nehézségekkel kerültek szembe. Az így kialakult vészhelyzetben ténylegesen fennáll a kockázata az érintett ágazatokban folyó tevékenység lelassulásának vagy felfüggesztésének, ami a termelés csökkenéséhez vagy végleges beszüntetéséhez is vezethet. Abban az időben, amikor a tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdésével összhangban módjuk lett volna felülvizsgálni a 2013. évre vonatkozó döntéseket, nem volt előre látható a jelenlegi helyzet kialakulása. |
| --- | --- |

(2)

A kedvezőtlen időjárási viszonyok, amelyek 2012 folyamán a legjelentősebb uniós és világpiaci gabonaszállítók némelyikére is hatással voltak, a takarmányárak folyamatos emelkedéséhez vezettek, aminek következtében a tagállamokban a mezőgazdasági üzemek gazdasági helyzetének súlyosbodása tapasztalható, különösen a tej-, a marha- és borjúhús-, valamint a juh- és kecskehúságazatban. Ezek az ágazatok a takarmányáraknak a termelési költségeken belüli jelentős aránya miatt az említett év végére komoly pénzügyi nehézségekkel kerültek szembe. Az így kialakult vészhelyzetben ténylegesen fennáll a kockázata az érintett ágazatokban folyó tevékenység lelassulásának vagy felfüggesztésének, ami a termelés csökkenéséhez vagy végleges beszüntetéséhez is vezethet. Abban az időben, amikor a tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdésével összhangban módjuk lett volna felülvizsgálni a 2013. évre vonatkozó döntéseket, nem volt előre látható a jelenlegi helyzet kialakulása.

| (3) | A 68. cikk (1) bekezdésében előírt különleges támogatás – azáltal, hogy olyan üzemek számára is odaítélhető, amelyek életképessége veszélybe került – alkalmasnak tűnik e helyzet kezelésére. A tej-, a marha- és borjúhús-, valamint a juh- és kecskehúságazatban működő mezőgazdasági termelők nehézségeinek orvoslása és a más mezőgazdasági tevékenységek végzésére való átállással, illetve az üzemek átruházásával összefüggésben esetlegesen felmerülő komoly gyakorlati és egyedi problémák elkerülése érdekében indokolt új határidőt megállapítani a tagállamok számára a 2013. évre vonatkozó döntések felülvizsgálatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A 68. cikk (1) bekezdésében előírt különleges támogatás – azáltal, hogy olyan üzemek számára is odaítélhető, amelyek életképessége veszélybe került – alkalmasnak tűnik e helyzet kezelésére. A tej-, a marha- és borjúhús-, valamint a juh- és kecskehúságazatban működő mezőgazdasági termelők nehézségeinek orvoslása és a más mezőgazdasági tevékenységek végzésére való átállással, illetve az üzemek átruházásával összefüggésben esetlegesen felmerülő komoly gyakorlati és egyedi problémák elkerülése érdekében indokolt új határidőt megállapítani a tagállamok számára a 2013. évre vonatkozó döntések felülvizsgálatára vonatkozóan.

| (4) | Ugyanezen okból célszerű a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) 50. cikkének (3) bekezdésében az ilyen felülvizsgálat bejelentése tekintetében megállapított határidőt meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Ugyanezen okból célszerű a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) 50. cikkének (3) bekezdésében az ilyen felülvizsgálat bejelentése tekintetében megállapított határidőt meghosszabbítani.

| (5) | Ezért indokolt eltérni a 73/2009/EK rendelettől és az 1120/2009/EK rendelettől. |
| --- | --- |

(5)

Ezért indokolt eltérni a 73/2009/EK rendelettől és az 1120/2009/EK rendelettől.

| (6) | Tekintettel arra, hogy az eltérések a 2013. évet érintik, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy az eltérések a 2013. évet érintik, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján hatályba kell lépnie.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Eltérés a 73/2009/EK rendelettől

A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (8) bekezdésétől eltérve, a tagállamok 2013. március 22-ig felülvizsgálhatják az említett rendelet 69. cikkének (1) bekezdése alapján a 2013. évtől kezdődő hatállyal meghozott, a tej-, a marha- és borjúhús- és/vagy a juh- és kecskehúságazat számára nyújtandó különleges támogatásra vonatkozó döntést.

2. cikk

Eltérés az 1120/2009/EK rendelettől

Az 1120/2009/EK rendelet 50. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve, a tagállamok az általuk a tej-, a marha- és borjúhús és/vagy a juh- és kecskehúságazatban alkalmazni tervezett különleges támogatási intézkedésekről 2013. március 22-ig tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 30., 2009.1.19., 16. o.

1

(2)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

2

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/16

---

A BIZOTTSÁG 208/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 11.)

a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 178/2002/EK rendelet megállapítja az Unió és az egyes tagállamok szintjén az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó általános elveket és különösen az élelmiszer- és takarmánybiztonságra vonatkozó alapelveket. A rendelet 18. cikke előírja, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában biztosítani kell az élelmiszerek, a takarmányok, az élelmiszer-termelésre szánt állatok, illetve a valamilyen élelmiszerbe vagy takarmányba bekerülő vagy vélhetően bekerülő egyéb anyagok útjának nyomonkövethetőségét. |
| --- | --- |

(1)

A 178/2002/EK rendelet megállapítja az Unió és az egyes tagállamok szintjén az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó általános elveket és különösen az élelmiszer- és takarmánybiztonságra vonatkozó alapelveket. A rendelet 18. cikke előírja, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában biztosítani kell az élelmiszerek, a takarmányok, az élelmiszer-termelésre szánt állatok, illetve a valamilyen élelmiszerbe vagy takarmányba bekerülő vagy vélhetően bekerülő egyéb anyagok útjának nyomonkövethetőségét.

| (2) | Az említett cikk továbbá úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy azonosítani tudják azon személyeket, akiktől az élelmiszert kapják, valamint rendelkezniük kell olyan rendszerekkel és eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik azon vállalkozásoknak az azonosítását, ahová termékeiket szállítják. Ezeket az információkat az illetékes hatóságok kérésére a hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(2)

Az említett cikk továbbá úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy azonosítani tudják azon személyeket, akiktől az élelmiszert kapják, valamint rendelkezniük kell olyan rendszerekkel és eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik azon vállalkozásoknak az azonosítását, ahová termékeiket szállítják. Ezeket az információkat az illetékes hatóságok kérésére a hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

| (3) | Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli baktérium (STEC), a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként növényi csírák fogyasztását jelölték meg. |
| --- | --- |

(3)

Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli baktérium (STEC), a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként növényi csírák fogyasztását jelölték meg.

| (4) | 2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (2). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is megállapítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelen lévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet. |
| --- | --- |

(4)

2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (2). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is megállapítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelen lévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet.

| (5) | A nyomonkövetés hatékony módja az élelmiszer-biztonság megvalósításának, mivel a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás összes fázisán keresztül lehetővé teszi az élelmiszer nyomonkövetését, és ezáltal gyors reagálást tesz lehetővé az élelmiszerek útján terjedő járványok esetében. Egyes nem állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségének biztosítása különösen hozzájárulhat a nem biztonságos élelmiszerek piacról történő eltávolításához és ezáltal a fogyasztók védelméhez. |
| --- | --- |

(5)

A nyomonkövetés hatékony módja az élelmiszer-biztonság megvalósításának, mivel a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás összes fázisán keresztül lehetővé teszi az élelmiszer nyomonkövetését, és ezáltal gyors reagálást tesz lehetővé az élelmiszerek útján terjedő járványok esetében. Egyes nem állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségének biztosítása különösen hozzájárulhat a nem biztonságos élelmiszerek piacról történő eltávolításához és ezáltal a fogyasztók védelméhez.

| (6) | A 178/2002/EK rendelet 18. cikke alapján a nyomonkövethetőség biztosítása érdekében bármikor elérhető kell, hogy legyen a csírákat vagy a csírák előállítására szánt magvakat szállító élelmiszer-ipari vállalkozásnak a neve és a címe, valamint annak a vállalkozásnak a neve és a címe, ahová a magvakat vagy a csírákat szállították. E követelmény az „egy lépést előre, egy lépést hátra” megközelítésen alapul, amely azt jelenti, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók rendelkeznek olyan rendszerrel, amely lehetővé teszi számukra közvetlen beszállítóik és közvetlen vásárlóik azonosítását, kivéve a végső fogyasztók esetében. |
| --- | --- |

(6)

A 178/2002/EK rendelet 18. cikke alapján a nyomonkövethetőség biztosítása érdekében bármikor elérhető kell, hogy legyen a csírákat vagy a csírák előállítására szánt magvakat szállító élelmiszer-ipari vállalkozásnak a neve és a címe, valamint annak a vállalkozásnak a neve és a címe, ahová a magvakat vagy a csírákat szállították. E követelmény az „egy lépést előre, egy lépést hátra” megközelítésen alapul, amely azt jelenti, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók rendelkeznek olyan rendszerrel, amely lehetővé teszi számukra közvetlen beszállítóik és közvetlen vásárlóik azonosítását, kivéve a végső fogyasztók esetében.

| (7) | A csírák előállítása potenciálisan nagy közegészségügyi veszélyforrást jelenthet, mivel az élelmiszerek útján terjedő kórokozók jelentős elszaporodását eredményezheti. A csírák fogyasztásához kötődő, élelmiszerek útján terjedő járvány esetén a járvány közegészségügyi hatásainak korlátozása érdekében elengedhetetlenül szükséges az érintett árucikk gyors nyomonkövetésének biztosítása. |
| --- | --- |

(7)

A csírák előállítása potenciálisan nagy közegészségügyi veszélyforrást jelenthet, mivel az élelmiszerek útján terjedő kórokozók jelentős elszaporodását eredményezheti. A csírák fogyasztásához kötődő, élelmiszerek útján terjedő járvány esetén a járvány közegészségügyi hatásainak korlátozása érdekében elengedhetetlenül szükséges az érintett árucikk gyors nyomonkövetésének biztosítása.

| (8) | Ezenfelül a csírák előállítására szánt magvak kereskedelme nagyon széleskörű, ami megnöveli a nyomonkövethetőség igényét. |
| --- | --- |

(8)

Ezenfelül a csírák előállítására szánt magvak kereskedelme nagyon széleskörű, ami megnöveli a nyomonkövethetőség igényét.

| (9) | Ezért a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének különös szabályait e rendeletben meg kell határozni. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének különös szabályait e rendeletben meg kell határozni.

| (10) | Különösen fontos annak a követelménynek a megállapítása, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozások biztosítsanak kiegészítő információt a magvak vagy csírák volumenére vagy mennyiségére, és az elszállítás napjára vonatkozóan, a tétel azonosítására szolgáló referenciaszám és a magvak vagy csírák részletes leírásával együtt. |
| --- | --- |

(10)

Különösen fontos annak a követelménynek a megállapítása, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozások biztosítsanak kiegészítő információt a magvak vagy csírák volumenére vagy mennyiségére, és az elszállítás napjára vonatkozóan, a tétel azonosítására szolgáló referenciaszám és a magvak vagy csírák részletes leírásával együtt.

| (11) | Az élelmiszer-ipari vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében – a nyomonkövethetőség követelményének keretében – rugalmasságot kell biztosítani a vállalkozások számára a feljegyzéseik vezetésének formátumát és a vonatkozó információk továbbítását illetően. |
| --- | --- |

(11)

Az élelmiszer-ipari vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében – a nyomonkövethetőség követelményének keretében – rugalmasságot kell biztosítani a vállalkozások számára a feljegyzéseik vezetésének formátumát és a vonatkozó információk továbbítását illetően.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet megállapítja a tételek nyomonkövethetőségének szabályait az alábbiak esetében:

| i. | csírák; |
| --- | --- |

i.

csírák;

| ii. | csírák előállítására szánt magvak. |
| --- | --- |

ii.

csírák előállítására szánt magvak.

A rendelet nem vonatkozik azokra a csírákra, amelyek olyan, az Európai Unió jogszabályainak megfelelő kezelésen mentek keresztül, amely megszünteti a mikrobiológiai veszélyforrásokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „csírák” a magvak csíráztatásából nyert termékek, amelyek vízben vagy egyéb közegben fejlődnek, amelyeket még a valódi levelek megjelenése előtt begyűjtenek, és amelyek egészben fogyasztandók, beleértve a magot is; |
| --- | --- |

a)

„csírák” a magvak csíráztatásából nyert termékek, amelyek vízben vagy egyéb közegben fejlődnek, amelyeket még a valódi levelek megjelenése előtt begyűjtenek, és amelyek egészben fogyasztandók, beleértve a magot is;

| b) | „tétel” a csírák vagy csírák előállítására szánt, azonos rendszertani névvel rendelkező magvak adott mennyisége, amelyet ugyanazon létesítményből, ugyanazon rendeltetési helyre és egyazon napon szállítanak. Egy szállítmány egy vagy több tételből állhat. Az eltérő rendszertani névvel rendelkező olyan magvak azonban, amelyek ugyanazon csomagolásban találhatók, és amelyeket együttes csíráztatásra szánnak, valamint ezek csírái, szintén egy tételnek tekintendők. |
| --- | --- |

b)

„tétel” a csírák vagy csírák előállítására szánt, azonos rendszertani névvel rendelkező magvak adott mennyisége, amelyet ugyanazon létesítményből, ugyanazon rendeltetési helyre és egyazon napon szállítanak. Egy szállítmány egy vagy több tételből állhat. Az eltérő rendszertani névvel rendelkező olyan magvak azonban, amelyek ugyanazon csomagolásban találhatók, és amelyeket együttes csíráztatásra szánnak, valamint ezek csírái, szintén egy tételnek tekintendők.

Emellett a 211/2013/EU bizottsági rendelet (3) 2. cikkének „szállítmány” fogalommeghatározását kell e rendelet esetében alkalmazni.

3. cikk

Nyomonkövethetőségi követelmények

(1)   Az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában biztosítaniuk kell, hogy a csírákra és a csírák előállítására szánt magvak, valamint a csírák tételeire vonatkozó alábbi információk szerepeljenek a nyilvántartásban. Az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy az e rendelkezéseknek való megfelelés érdekében szükséges információt továbbítsák annak az élelmiszer-ipari vállalkozásnak, ahová a csírákat vagy a magvakat szállítják:

| a) | a magvak vagy csírák pontos leírása, beleértve a növény rendszertani nevét; |
| --- | --- |

a)

a magvak vagy csírák pontos leírása, beleértve a növény rendszertani nevét;

| b) | a szállított magvak vagy csírák volumene vagy mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a szállított magvak vagy csírák volumene vagy mennyisége;

| c) | abban az esetben, ha a magvakat vagy a csírákat egy másik élelmiszer-ipari vállalkozástól szállították, az alábbiak neve és címe:






  i. | az élelmiszer-ipari vállalkozás, ahonnan a magvakat vagy csírákat szállították; |
| --- | --- | --- |

c)

abban az esetben, ha a magvakat vagy a csírákat egy másik élelmiszer-ipari vállalkozástól szállították, az alábbiak neve és címe:

i.

az élelmiszer-ipari vállalkozás, ahonnan a magvakat vagy csírákat szállították;

| ii. | a szállító (tulajdonos) abban az esetben, ha eltér attól az élelmiszer-ipari vállalkozástól, ahonnan a magvakat vagy csírákat szállították; |
| --- | --- |

ii.

a szállító (tulajdonos) abban az esetben, ha eltér attól az élelmiszer-ipari vállalkozástól, ahonnan a magvakat vagy csírákat szállították;

| d) | azon élelmiszer-ipari vállalkozás neve és címe, amelynek a magvakat vagy csírákat szállítják; |
| --- | --- |

d)

azon élelmiszer-ipari vállalkozás neve és címe, amelynek a magvakat vagy csírákat szállítják;

| e) | a címzett (tulajdonos) neve és címe abban az esetben, ha eltér attól az élelmiszer-ipari vállalkozástól, amely a magvakat vagy csírákat átveszi; |
| --- | --- |

e)

a címzett (tulajdonos) neve és címe abban az esetben, ha eltér attól az élelmiszer-ipari vállalkozástól, amely a magvakat vagy csírákat átveszi;

| f) | szükség esetén a tételt azonosító referenciaszám; |
| --- | --- |

f)

szükség esetén a tételt azonosító referenciaszám;

| g) | az elszállítás dátuma. |
| --- | --- |

g)

az elszállítás dátuma.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információ nyilvántartását és továbbítását bármely olyan alkalmas formában el lehet végezni, amely lehetővé teszi az egyszerű visszakereshetőséget azon élelmiszer-ipari vállalkozás számára, ahová a magvakat vagy csírákat szállították.

(3)   Az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak az (1) bekezdésben említett információt napi szinten tovább kell adniuk. Az (1) bekezdésben említett nyilvántartást napi rendszerességgel kell frissíteni, és a csírák feltételezett elfogyasztását követően elegendő ideig elérhetővé kell tenni.

(4)   Az élelmiszer-ipari vállalkozás lehetővé teszi az (1) bekezdésben említett információk indokolatlan késlekedés nélkül történő eljuttatását az illetékes hatóságokhoz azok kérelmére.

4. cikk

Az importált magvak és csírák nyomonkövethetőségére vonatkozó követelmények

(1)   A csírák előállítására szánt magvakat és csírákat tartalmazó szállítmányokat az Unióba történő behozataluk során a 211/2013/EU rendelet 3. cikkében előírt bizonyítványnak kell kísérnie.

(2)   A magvakat vagy csírákat importáló élelmiszer-ipari vállalkozásnak az (1) bekezdésben említett bizonyítványt a csírák feltételezett elfogyasztását követően elegendő ideig elérhetővé kell tennie.

(3)   Az importált csírák előállítására szánt magvakat kezelő minden élelmiszer-ipari vállalkozásnak az (1) bekezdésben említett bizonyítvány másolatát továbbítania kell minden olyan élelmiszer-ipari vállalkozás számára, ahová a magvakat szállítják, még mielőtt a magvak megérkeznek a csírák előállítási helyére.

Amennyiben a csírák előállítására szánt magvakat kiskereskedelemben, csomagoltan értékesítik, a magvakat importáló minden élelmiszer-ipari vállalkozásnak az (1) bekezdésben említett bizonyítvány másolatát továbbítania kell minden olyan élelmiszer-ipari vállalkozás számára, ahová a magvakat szállítják, még mielőtt a magvakat kiskereskedelmi értékesítés céljából csomagolják.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  EFSA Journal 2011; 9(11):2424.

2

EFSA Journal

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát.

3

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/19

---

A BIZOTTSÁG 209/2013/EU RENDELETE

(2013. március 11.)

a 2073/2005/EK rendeletnek a csírák mikrobiológiai kritériumai és a vágott baromfitestekre és friss baromfihúsra vonatkozó mintavételi szabályok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 852/2004/EK rendelet az élelmiszer-higiéniára vonatkozó általános szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari vállalkozók számára, különösen figyelembe véve a veszélyelemzés és a kritikus szabályozási pontok (HACCP) elvein alapuló eljárások alkalmazását. Az említett rendelet 4. cikke előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozóknak különleges higiéniai intézkedéseket kell elfogadniuk, többek között az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumaira, valamint a mintavételre és elemzésre vonatkozó előírásoknak való megfelelés tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 852/2004/EK rendelet az élelmiszer-higiéniára vonatkozó általános szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari vállalkozók számára, különösen figyelembe véve a veszélyelemzés és a kritikus szabályozási pontok (HACCP) elvein alapuló eljárások alkalmazását. Az említett rendelet 4. cikke előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozóknak különleges higiéniai intézkedéseket kell elfogadniuk, többek között az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumaira, valamint a mintavételre és elemzésre vonatkozó előírásoknak való megfelelés tekintetében.

| (2) | Az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (2) mikrobiológiai kritériumokat állít fel egyes mikroorganizmusokra vonatkozóan, és lefekteti azokat a végrehajtási szabályokat, amelyeket az élelmiszer-ipari vállalkozóknak a 852/2004/EK rendelet 4. cikkében említett általános és konkrét higiéniai intézkedések végrehajtásakor követniük kell. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (2) mikrobiológiai kritériumokat állít fel egyes mikroorganizmusokra vonatkozóan, és lefekteti azokat a végrehajtási szabályokat, amelyeket az élelmiszer-ipari vállalkozóknak a 852/2004/EK rendelet 4. cikkében említett általános és konkrét higiéniai intézkedések végrehajtásakor követniük kell.

| (3) | A 2073/2005/EK rendelet I. mellékletének 1. fejezete meghatározza azokat az élelmiszer-biztonsági kritériumokat, amelyeknek bizonyos élelmiszer-kategóriáknak meg kell felelniük, többek között mintavételi terveket, vizsgálati referencia-módszereket és a mikroorganizmusokra vagy azok toxinjaira és anyagcseretermékeire vonatkozó határértékeket. A fejezet felsorolja a csíráztatott magvaknak a Salmonellára vonatkozó élelmiszer-biztonsági kritériumait. |
| --- | --- |

(3)

A 2073/2005/EK rendelet I. mellékletének 1. fejezete meghatározza azokat az élelmiszer-biztonsági kritériumokat, amelyeknek bizonyos élelmiszer-kategóriáknak meg kell felelniük, többek között mintavételi terveket, vizsgálati referencia-módszereket és a mikroorganizmusokra vagy azok toxinjaira és anyagcseretermékeire vonatkozó határértékeket. A fejezet felsorolja a csíráztatott magvaknak a Salmonellára vonatkozó élelmiszer-biztonsági kritériumait.

| (4) | Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shigatoxint termelő Escherichia coli baktérium (STEC), a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként a növényi csírák fogyasztását jelölték meg. |
| --- | --- |

(4)

Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shigatoxint termelő Escherichia coli baktérium (STEC), a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként a növényi csírák fogyasztását jelölték meg.

| (5) | 2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shigatoxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (3). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is állítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelenlévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet. |
| --- | --- |

(5)

2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shigatoxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (3). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is állítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelenlévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet.

| (6) | Tudományos véleményében az EFSA többek között azt javasolja, hogy a mikrobiológiai kritériumokat, mint a csíráztatott magvak termelési lánca élelmiszer-biztonsági irányítási rendszerének egyik alkotóelemét, meg kell erősíteni. Az ajánlás a csíráztatott magvaknak a Salmonellára vonatkozó, létező mikrobiológiai kritériumait érinti, valamint a mikrobiológiai kritériumok egyéb kórokozók tekintetében történő figyelembevételét. Az EFSA azt is állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok más csíráztatott magvakkal összehasonlítva a csírák tekintetében nagyobb kockázatot jeleznek. |
| --- | --- |

(6)

Tudományos véleményében az EFSA többek között azt javasolja, hogy a mikrobiológiai kritériumokat, mint a csíráztatott magvak termelési lánca élelmiszer-biztonsági irányítási rendszerének egyik alkotóelemét, meg kell erősíteni. Az ajánlás a csíráztatott magvaknak a Salmonellára vonatkozó, létező mikrobiológiai kritériumait érinti, valamint a mikrobiológiai kritériumok egyéb kórokozók tekintetében történő figyelembevételét. Az EFSA azt is állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok más csíráztatott magvakkal összehasonlítva a csírák tekintetében nagyobb kockázatot jeleznek.

| (7) | Az EFSA véleményében a magvak patogén E. coli baktériumokra vonatkozó mikrobiológiai kritériumainak különböző lehetőségeit mérlegeli: a termelési eljárás előtt, a csíráztatás alatt és a végső termékben. Ebben a vonatkozásban az EFSA azt állítja, előnyökkel járhat, ha a csíráztatott magvak termelési láncán belül hamarabb fedezik fel és csökkentik a fertőzést, mivel így elkerülhető, hogy a teljes kicsírázás folyamata során súlyosbodjon a fertőzés. A vélemény azt is elismeri, hogy csak a magok vizsgálatával nem mutatható ki olyan fertőzés, amely a termelési folyamat későbbi szakaszában jelenik meg. Ezért az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a mikrobiológiai kritériumok meghatározása a csíráztatási folyamat és/vagy a végső termék során is hasznos lenne. A végső kicsírázott magvak mikrobiológiai kritériumainak meghatározását mérlegelve az EFSA megjegyzi, hogy a patogén baktériumok kimutatására szolgáló módszerekhez szükséges idő, valamint a rövid eltarthatóság nem teljesítés esetén nem teszi lehetővé a termék forgalomból való visszahívását. Véleményében az EFSA úgy ítéli meg, hogy jelenleg nem lehet értékelni a magvakra és a csíráztatott magvakra vonatkozó különleges mikrobiológiai kritériumok által nyújtott közegészség-védelem mértékét. Ez rámutat arra, hogy egy kvantitatív kockázatértékelés elvégzéséhez adatok gyűjtése szükséges. Ezért a tudományos, technológiai és módszertani fejlődés, az élelmiszerekben újonnan megjelenő kórokozó mikroorganizmusok, és a kockázatértékelésből származó információk figyelembevételével ezt a kritériumot felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(7)

Az EFSA véleményében a magvak patogén E. coli baktériumokra vonatkozó mikrobiológiai kritériumainak különböző lehetőségeit mérlegeli: a termelési eljárás előtt, a csíráztatás alatt és a végső termékben. Ebben a vonatkozásban az EFSA azt állítja, előnyökkel járhat, ha a csíráztatott magvak termelési láncán belül hamarabb fedezik fel és csökkentik a fertőzést, mivel így elkerülhető, hogy a teljes kicsírázás folyamata során súlyosbodjon a fertőzés. A vélemény azt is elismeri, hogy csak a magok vizsgálatával nem mutatható ki olyan fertőzés, amely a termelési folyamat későbbi szakaszában jelenik meg. Ezért az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a mikrobiológiai kritériumok meghatározása a csíráztatási folyamat és/vagy a végső termék során is hasznos lenne. A végső kicsírázott magvak mikrobiológiai kritériumainak meghatározását mérlegelve az EFSA megjegyzi, hogy a patogén baktériumok kimutatására szolgáló módszerekhez szükséges idő, valamint a rövid eltarthatóság nem teljesítés esetén nem teszi lehetővé a termék forgalomból való visszahívását. Véleményében az EFSA úgy ítéli meg, hogy jelenleg nem lehet értékelni a magvakra és a csíráztatott magvakra vonatkozó különleges mikrobiológiai kritériumok által nyújtott közegészség-védelem mértékét. Ez rámutat arra, hogy egy kvantitatív kockázatértékelés elvégzéséhez adatok gyűjtése szükséges. Ezért a tudományos, technológiai és módszertani fejlődés, az élelmiszerekben újonnan megjelenő kórokozó mikroorganizmusok, és a kockázatértékelésből származó információk figyelembevételével ezt a kritériumot felül kell vizsgálni.

| (8) | Annak érdekében, hogy a közegészség-védelem Unió-szerte biztosítva legyen, és figyelembe véve az említett EFSA-véleményt, a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba irányuló importjára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről szóló, 2013. március 11-i 211/2013/EU bizottsági rendeletet (4) és a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről szóló, 2013. március 11-i 208/2013/EU bizottsági végrehajtó rendeletet (5) elfogadták. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a közegészség-védelem Unió-szerte biztosítva legyen, és figyelembe véve az említett EFSA-véleményt, a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba irányuló importjára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről szóló, 2013. március 11-i 211/2013/EU bizottsági rendeletet (4) és a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről szóló, 2013. március 11-i 208/2013/EU bizottsági végrehajtó rendeletet (5) elfogadták.

| (9) | Az említett jogszabályokban foglalt intézkedéseken túl, és figyelembe véve a csírákban esetleg jelenlévő kórokozók jelentette potenciális súlyos egészségügyi kockázatot, az EFSA-ajánlások nyomán további mikrobiológiai kritériumokra vonatkozó rendelkezéseket kell meghatározni, különösen azon STEC-szerocsoportokra vonatkozóan, amelyek a legjelentősebb közegészségügyi kockázatot jelentik. |
| --- | --- |

(9)

Az említett jogszabályokban foglalt intézkedéseken túl, és figyelembe véve a csírákban esetleg jelenlévő kórokozók jelentette potenciális súlyos egészségügyi kockázatot, az EFSA-ajánlások nyomán további mikrobiológiai kritériumokra vonatkozó rendelkezéseket kell meghatározni, különösen azon STEC-szerocsoportokra vonatkozóan, amelyek a legjelentősebb közegészségügyi kockázatot jelentik.

| (10) | Az élelmiszer-biztonság terén a számos különböző ellenőrzési lehetőség egyike a mikrobiológiai kritériumok meghatározása, melyet az élelmiszer-ipari vállalkozóknak eszközként kellene használniuk egy hatékony élelmiszer-biztonsági irányítási rendszer végrehajtásának ellenőrzéséhez. Mivel azonban a magvakban és csíráztatott magvakban lévő egyes kórokozók elterjedtsége alacsony, és heterogén módon oszlanak el, a mintavételi terveknek statisztikai korlátai vannak, és a magvak termelésénél alkalmazott helyes mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatban hiányos az információ, a magvak valamennyi tételét meg kell vizsgálni a kórokozók jelenléte tekintetében olyan esetekben, amikor az élelmiszer-ipari vállalkozók nem alkalmaztak élelmiszer-biztonsági irányítási rendszereket, többek között nem tettek lépéseket a mikrobiológiai kockázatok csökkentése érdekében. Amennyiben élelmiszer-biztonsági rendszerek működnek, és hatékonyságukat korábbi adatok támasztják alá, mérlegelés tárgyát képezheti a mintavétel gyakoriságának csökkentése. Azonban a mintavétel gyakorisága soha nem lehet kevesebb havi egy alkalomnál. |
| --- | --- |

(10)

Az élelmiszer-biztonság terén a számos különböző ellenőrzési lehetőség egyike a mikrobiológiai kritériumok meghatározása, melyet az élelmiszer-ipari vállalkozóknak eszközként kellene használniuk egy hatékony élelmiszer-biztonsági irányítási rendszer végrehajtásának ellenőrzéséhez. Mivel azonban a magvakban és csíráztatott magvakban lévő egyes kórokozók elterjedtsége alacsony, és heterogén módon oszlanak el, a mintavételi terveknek statisztikai korlátai vannak, és a magvak termelésénél alkalmazott helyes mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatban hiányos az információ, a magvak valamennyi tételét meg kell vizsgálni a kórokozók jelenléte tekintetében olyan esetekben, amikor az élelmiszer-ipari vállalkozók nem alkalmaztak élelmiszer-biztonsági irányítási rendszereket, többek között nem tettek lépéseket a mikrobiológiai kockázatok csökkentése érdekében. Amennyiben élelmiszer-biztonsági rendszerek működnek, és hatékonyságukat korábbi adatok támasztják alá, mérlegelés tárgyát képezheti a mintavétel gyakoriságának csökkentése. Azonban a mintavétel gyakorisága soha nem lehet kevesebb havi egy alkalomnál.

| (11) | A csírák mikrobiológiai kritériumainak meghatározásakor rugalmasságra van szükség a mintavétel szakaszaira és a mintavétel típusaira vonatkozóan, annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a termelési rendszerek sokféleségét, ugyanakkor egyenértékű élelmiszer-biztonsági szabályokat lehessen fenntartani. Különösen indokolt a csírák mintavételére vonatkozóan alternatívákat biztosítani olyan esetekben, amikor a mintavételezés technikailag nehezen oldható meg. Alternatív stratégiaként a használt öntözővíz kórokozó baktériumok jelenlétére irányuló ellenőrzését javasolták, mivel úgy tűnik, jó indikátornak bizonyul a csírákban lévő mikroorganizmus-típusokra is. Az e stratégia érzékenységével kapcsolatos bizonytalanságok miatt arra van szükség, hogy azok az élelmiszer-ipari vállalkozók, akik ezt az alternatívát alkalmazzák, mintavételi tervet készítsenek, mely mintavételi eljárásokból és a használt öntözővíz mintavételi pontjaiból áll. |
| --- | --- |

(11)

A csírák mikrobiológiai kritériumainak meghatározásakor rugalmasságra van szükség a mintavétel szakaszaira és a mintavétel típusaira vonatkozóan, annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a termelési rendszerek sokféleségét, ugyanakkor egyenértékű élelmiszer-biztonsági szabályokat lehessen fenntartani. Különösen indokolt a csírák mintavételére vonatkozóan alternatívákat biztosítani olyan esetekben, amikor a mintavételezés technikailag nehezen oldható meg. Alternatív stratégiaként a használt öntözővíz kórokozó baktériumok jelenlétére irányuló ellenőrzését javasolták, mivel úgy tűnik, jó indikátornak bizonyul a csírákban lévő mikroorganizmus-típusokra is. Az e stratégia érzékenységével kapcsolatos bizonytalanságok miatt arra van szükség, hogy azok az élelmiszer-ipari vállalkozók, akik ezt az alternatívát alkalmazzák, mintavételi tervet készítsenek, mely mintavételi eljárásokból és a használt öntözővíz mintavételi pontjaiból áll.

| (12) | Egyes STEC szerocsoportokról (nevezetesen O157, O26, O103, O111, O145 és O104:H4) kiderült, hogy ők felelősek a legtöbb, Unióban előforduló hemolitikus urémiás szindróma (HUS) eseteinek előfordulásáért. Továbbá a O104:h4 szerotípus okozta az Unióban 2011 májusában kitört járványt. Ezért e hat szerocsoport esetében indokolt a mikrobiológiai kritériumok megállapítása. Nem kizárható, hogy más STEC szerocsoportok is lehetnek emberekre patogének. Valójában az ilyen STEC szerocsoportok okozhatnak kevésbé súlyos fertőzéseket, mint például hasmenést és/vagy véres hasmenést, illetve okozhatnak HUS-t is, és ezért a fogyasztó egészségére nézve veszélyt jelentenek. |
| --- | --- |

(12)

Egyes STEC szerocsoportokról (nevezetesen O157, O26, O103, O111, O145 és O104:H4) kiderült, hogy ők felelősek a legtöbb, Unióban előforduló hemolitikus urémiás szindróma (HUS) eseteinek előfordulásáért. Továbbá a O104:h4 szerotípus okozta az Unióban 2011 májusában kitört járványt. Ezért e hat szerocsoport esetében indokolt a mikrobiológiai kritériumok megállapítása. Nem kizárható, hogy más STEC szerocsoportok is lehetnek emberekre patogének. Valójában az ilyen STEC szerocsoportok okozhatnak kevésbé súlyos fertőzéseket, mint például hasmenést és/vagy véres hasmenést, illetve okozhatnak HUS-t is, és ezért a fogyasztó egészségére nézve veszélyt jelentenek.

| (13) | A csírákat fogyasztásra kész élelmiszereknek kell tekinteni, mivel főzés vagy másféle olyan feldolgozás nélkül fogyaszthatóak, amely egyébként hatékony lenne a kórokozó mikroorganizmusok megszüntetésére vagy elfogadható szintre való csökkentésére. A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozóknak ezért meg kell felelniük a fogyasztásra kész élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott élelmiszer-biztonsági kritériumoknak, beleértve a feldolgozási területek és berendezések mintavételét, mely részét képezi mintavételi tervüknek. |
| --- | --- |

(13)

A csírákat fogyasztásra kész élelmiszereknek kell tekinteni, mivel főzés vagy másféle olyan feldolgozás nélkül fogyaszthatóak, amely egyébként hatékony lenne a kórokozó mikroorganizmusok megszüntetésére vagy elfogadható szintre való csökkentésére. A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozóknak ezért meg kell felelniük a fogyasztásra kész élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott élelmiszer-biztonsági kritériumoknak, beleértve a feldolgozási területek és berendezések mintavételét, mely részét képezi mintavételi tervüknek.

| (14) | A szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) célja annak biztosítása, hogy megfelelő és hatékony intézkedések álljanak rendelkezésre, amelyek célja a szalmonella és egyéb zoonózis-kórokozók kimutatása és visszaszorítása a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi releváns szakaszában annak érdekében, hogy e kórokozók prevalenciája és az általuk a közegészségügyre jelentett kockázat csökkenjen. |
| --- | --- |

(14)

A szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) célja annak biztosítása, hogy megfelelő és hatékony intézkedések álljanak rendelkezésre, amelyek célja a szalmonella és egyéb zoonózis-kórokozók kimutatása és visszaszorítása a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi releváns szakaszában annak érdekében, hogy e kórokozók prevalenciája és az általuk a közegészségügyre jelentett kockázat csökkenjen.

| (15) | Az 1086/2011/EU bizottsági rendelettel (7) módosított 2160/2003/EK rendelet részletes szabályokat állapít meg a friss baromfihús tekintetében a szalmonellára vonatkozó élelmiszer-biztonsági kritériumról. A 2160/2003/EK rendelet módosításainak következtében a 2073/2005/EK rendelet is módosításra került az 1086/2011/EU rendelettel. Azzal a módosítással azonban bizonyos terminológiai kétértelműség került a 2073/2005/EK rendelet szövegébe. Az uniós jogszabályok érthetősége és következetessége érdekében ezeket a kétértelműségeket tisztázni kell. |
| --- | --- |

(15)

Az 1086/2011/EU bizottsági rendelettel (7) módosított 2160/2003/EK rendelet részletes szabályokat állapít meg a friss baromfihús tekintetében a szalmonellára vonatkozó élelmiszer-biztonsági kritériumról. A 2160/2003/EK rendelet módosításainak következtében a 2073/2005/EK rendelet is módosításra került az 1086/2011/EU rendelettel. Azzal a módosítással azonban bizonyos terminológiai kétértelműség került a 2073/2005/EK rendelet szövegébe. Az uniós jogszabályok érthetősége és következetessége érdekében ezeket a kétértelműségeket tisztázni kell.

| (16) | A 2073/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

A 2073/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (17) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat, |
| --- | --- |

(17)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2073/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő m) ponttal egészül ki:






  „m) | a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről szóló, 2013. március 11-i 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) 2. cikkének a) pontjában meghatározott »csírák« fogalommeghatározás alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő m) ponttal egészül ki:

„m)

a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről szóló, 2013. március 11-i 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) 2. cikkének a) pontjában meghatározott »csírák« fogalommeghatározás alkalmazandó;

| 2. | Az I. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 338., 2005.12.22., 1. o.

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(11):2424.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát.

5

(6)  HL L 325., 2003.12.12., 1. o.

6

(7)  HL L 281., 2011.10.28., 7. o.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát.”

8

---

MELLÉKLET

A 2073/2005/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. fejezet a következőképpen módosul:






  a) | a 12. lábjegyzetet el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. fejezet a következőképpen módosul:

a)

a 12. lábjegyzetet el kell hagyni.

| b) | az 1.18 sorban a 12. lábjegyzetet a 23. lábjegyzet váltja fel. |
| --- | --- |

b)

az 1.18 sorban a 12. lábjegyzetet a 23. lábjegyzet váltja fel.

| c) | a szöveg a következő 1.29. sorral és a megfelelő 22. és 23. lábjegyzettel egészül ki:

















  „1.29 | csírák (2) |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő 1.29. sorral és a megfelelő 22. és 23. lábjegyzettel egészül ki:

„1.29

csírák (2)

Shigatoxint termelő E. coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 és O104:H4 baktériumok

5

0

Nincs jelen a 25 grammos mintában

CEN/ISO TS 13136 (1)

Forgalomba hozott termékek, eltarthatósági idejük alatt

| 2. | A 3. fejezet a következőképpen módosul:






  a) | A 3.2. szakaszban a „Mintavételi szabályok vágott baromfitestek és friss baromfihús esetében” rész a következőképpen módosul:






  i. | az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A vágóhidak szalmonellavizsgálat céljára nyaki bőrrel rendelkező teljes vágott baromfitesteken vesznek mintát. A daraboló- és feldolgozóüzemeknek – kivéve azokat, amelyek egy adott vágóhídhoz tartoznak, és csak onnan érkező hús darabolását és feldolgozását végzik – szintén mintát kell venniük szalmonella vizsgálatára. Ilyenkor elsősorban – ha van ilyen – nyaki bőrrel rendelkező teljes vágott baromfitesteken vesznek mintát, biztosítva ugyanakkor, hogy a vizsgálat kiterjedjen a bőrrel rendelkező és/vagy bőr nélküli vagy kevés bőrrel rendelkező baromfirészekre, továbbá, hogy a mintába való kiválasztás kockázatalapú legyen.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. fejezet a következőképpen módosul:

a)

A 3.2. szakaszban a „Mintavételi szabályok vágott baromfitestek és friss baromfihús esetében” rész a következőképpen módosul:

i.

az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A vágóhidak szalmonellavizsgálat céljára nyaki bőrrel rendelkező teljes vágott baromfitesteken vesznek mintát. A daraboló- és feldolgozóüzemeknek – kivéve azokat, amelyek egy adott vágóhídhoz tartoznak, és csak onnan érkező hús darabolását és feldolgozását végzik – szintén mintát kell venniük szalmonella vizsgálatára. Ilyenkor elsősorban – ha van ilyen – nyaki bőrrel rendelkező teljes vágott baromfitesteken vesznek mintát, biztosítva ugyanakkor, hogy a vizsgálat kiterjedjen a bőrrel rendelkező és/vagy bőr nélküli vagy kevés bőrrel rendelkező baromfirészekre, továbbá, hogy a mintába való kiválasztás kockázatalapú legyen.”

| ii. | a negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A nem vágott baromfitestből származó friss baromfihús tekintetében végzett szalmonellavizsgálat esetében öt darab, legalább 25 g-os mintát kell venni ugyanabból a tételből. A bőrrel rendelkező baromfirészekből vett mintának bőrt és vékony felszíni izomszelvényt kell tartalmaznia, ha a bőrmennyiség nem elegendő ahhoz, hogy mintavételi egységként szolgáljon. A bőr nélküli vagy csak kevés bőrrel rendelkező baromfirészekből vett mintának – annak érdekében, hogy megfelelő mintavételi egységként szolgáljon – az esetleges bőrdarabok mellett vékony felszíni izomszelvényt vagy darabokat kell tartalmaznia. A húsdarabot úgy kell kinyerni, hogy a lehető legtöbbet tartalmazzon a hús felületéből.” |
| --- | --- |

ii.

a negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A nem vágott baromfitestből származó friss baromfihús tekintetében végzett szalmonellavizsgálat esetében öt darab, legalább 25 g-os mintát kell venni ugyanabból a tételből. A bőrrel rendelkező baromfirészekből vett mintának bőrt és vékony felszíni izomszelvényt kell tartalmaznia, ha a bőrmennyiség nem elegendő ahhoz, hogy mintavételi egységként szolgáljon. A bőr nélküli vagy csak kevés bőrrel rendelkező baromfirészekből vett mintának – annak érdekében, hogy megfelelő mintavételi egységként szolgáljon – az esetleges bőrdarabok mellett vékony felszíni izomszelvényt vagy darabokat kell tartalmaznia. A húsdarabot úgy kell kinyerni, hogy a lehető legtöbbet tartalmazzon a hús felületéből.”

| b) | A szöveg az alábbi 3.3. szakasszal egészül ki:
  „3.3.   Mintavételi szabályok a csírákra vonatkozóan

  E szakasz alkalmazásában a 208/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének b) pontjában szereplő tételmeghatározás alkalmazandó.
  A.   A mintavétel és a vizsgálat általános szabályai

  1.   Magvakból álló tétel előzetes vizsgálata
  A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók valamennyi tételből reprezentatív mintán előzetes vizsgálatot végeznek. A reprezentatív mintának a magtételek súlyának legalább 0,5 %-át kell kitennie, 50 grammos részmintákban, vagy az illetékes hatóság által ellenőrzött, strukturált, statisztikailag megfelelő mintavételi stratégia alapján kell kiválasztani azt.
  Az előzetes vizsgálat elvégzése céljából az élelmiszer-ipari vállalkozók a reprezentatív mintában lévő magvakat ugyanolyan feltételek mellett kell csíráztatnia, mint a csíráztatásra szánt magokból álló tétel többi részét.
  2.   A csírák és a használt öntözővíz mintavétele és vizsgálata
  A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók mikrobiológiai vizsgálatokhoz olyan szakaszban vesznek mintát, ahol legnagyobb az esélye annak, hogy Shigatoxint termelő Escheria coli (STEC) és Salmonella spp-t találnak, mindenesetre legalább 48 órával a csírázási folyamat elkezdése után.
  A csíramintákat az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorában szereplő előírásoknak megfelelően kell elemezni.
  Azonban, ha egy csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozó mintavételi tervvel rendelkezik, amely többek között mintavételi eljárásokból, és a használt öntözővíz mintavételi pontjaiból áll, behelyettesítheti az 1. fejezet 1.18. és 1.29. soraiban szereplő mintavételi tervek szerinti mintavételi követelményt a csírák öntözésére használt 5, egyenként 200 ml-es vízminta elemzésével.
  A fenti esetben az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorában meghatározott követelmények alkalmazandók a csírák öntözésére használt víz elemzésére, 200 ml-es hiányhatárral.
  Amikor egy magtétel először kerül ellenőrzésre, az élelmiszer-ipari vállalkozók csak akkor hozhatják forgalomba a csírákat, ha a mikrobiológiai elemzés eredményei megfelelnek az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorainak, vagy 200 ml-es hiányhatár esetén, ha használt öntözővizet elemeztek.
  3.   Mintavétel gyakorisága
  A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók mikrobiológiai elemzésekhez legalább havonta egyszer olyan szakaszban vesznek mintát, ahol a legnagyobb az esélye annak, hogy Shigatoxint termelő Escheria colit (STEC) és Salmonella spp-t találnak, de minden esetben legalább 48 órával a csírázási folyamat elkezdése után.
  B.   Az e szakasz A. pontjának 1. alpontjában meghatározott, valamennyi magtétel előzetes vizsgálatától való eltérés

  Amennyiben a következő feltételek alapján indokolt, és az illetékes hatóságok által engedélyezett, a csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók felmenthetők az e szakasz A. pontjának 1. alpontjában meghatározott mintavétel alól:






  a) | az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozó olyan élelmiszer-biztonsági irányítási rendszert működtet az adott létesítményben, mely állhat a termelési folyamat lépéseiből, és amely csökkenti a mikrobiológiai kockázatot; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

A szöveg az alábbi 3.3. szakasszal egészül ki:

„3.3.   Mintavételi szabályok a csírákra vonatkozóan

E szakasz alkalmazásában a 208/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének b) pontjában szereplő tételmeghatározás alkalmazandó.

A.   A mintavétel és a vizsgálat általános szabályai

1.   Magvakból álló tétel előzetes vizsgálata

A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók valamennyi tételből reprezentatív mintán előzetes vizsgálatot végeznek. A reprezentatív mintának a magtételek súlyának legalább 0,5 %-át kell kitennie, 50 grammos részmintákban, vagy az illetékes hatóság által ellenőrzött, strukturált, statisztikailag megfelelő mintavételi stratégia alapján kell kiválasztani azt.

Az előzetes vizsgálat elvégzése céljából az élelmiszer-ipari vállalkozók a reprezentatív mintában lévő magvakat ugyanolyan feltételek mellett kell csíráztatnia, mint a csíráztatásra szánt magokból álló tétel többi részét.

2.   A csírák és a használt öntözővíz mintavétele és vizsgálata

A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók mikrobiológiai vizsgálatokhoz olyan szakaszban vesznek mintát, ahol legnagyobb az esélye annak, hogy Shigatoxint termelő Escheria coli (STEC) és Salmonella spp-t találnak, mindenesetre legalább 48 órával a csírázási folyamat elkezdése után.

A csíramintákat az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorában szereplő előírásoknak megfelelően kell elemezni.

Azonban, ha egy csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozó mintavételi tervvel rendelkezik, amely többek között mintavételi eljárásokból, és a használt öntözővíz mintavételi pontjaiból áll, behelyettesítheti az 1. fejezet 1.18. és 1.29. soraiban szereplő mintavételi tervek szerinti mintavételi követelményt a csírák öntözésére használt 5, egyenként 200 ml-es vízminta elemzésével.

A fenti esetben az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorában meghatározott követelmények alkalmazandók a csírák öntözésére használt víz elemzésére, 200 ml-es hiányhatárral.

Amikor egy magtétel először kerül ellenőrzésre, az élelmiszer-ipari vállalkozók csak akkor hozhatják forgalomba a csírákat, ha a mikrobiológiai elemzés eredményei megfelelnek az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorainak, vagy 200 ml-es hiányhatár esetén, ha használt öntözővizet elemeztek.

3.   Mintavétel gyakorisága

A csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók mikrobiológiai elemzésekhez legalább havonta egyszer olyan szakaszban vesznek mintát, ahol a legnagyobb az esélye annak, hogy Shigatoxint termelő Escheria colit (STEC) és Salmonella spp-t találnak, de minden esetben legalább 48 órával a csírázási folyamat elkezdése után.

B.   Az e szakasz A. pontjának 1. alpontjában meghatározott, valamennyi magtétel előzetes vizsgálatától való eltérés

Amennyiben a következő feltételek alapján indokolt, és az illetékes hatóságok által engedélyezett, a csírákat előállító élelmiszer-ipari vállalkozók felmenthetők az e szakasz A. pontjának 1. alpontjában meghatározott mintavétel alól:

a)

az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozó olyan élelmiszer-biztonsági irányítási rendszert működtet az adott létesítményben, mely állhat a termelési folyamat lépéseiből, és amely csökkenti a mikrobiológiai kockázatot; valamint

| b) | Korábbi adatok megerősítik, hogy az engedély megadása előtt legalább 6 egymást követő hónapon keresztül a létesítményben előállított különböző típusú csírák valamennyi tétele megfelelt az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorában meghatározott élelmiszer-biztonsági kritériumoknak.” |
| --- | --- |

b)

Korábbi adatok megerősítik, hogy az engedély megadása előtt legalább 6 egymást követő hónapon keresztül a létesítményben előállított különböző típusú csírák valamennyi tétele megfelelt az 1. fejezet 1.18. és 1.29. sorában meghatározott élelmiszer-biztonsági kritériumoknak.”

---

(1)  Figyelembe véve az európai uniós referencialaboratórium legújabb, az E. coli baktériumokra, ezen belül a verotoxikus E. Coli (VTEC) baktériumokra irányuló kiigazítását, a STEC O104:H4 kimutatása tekintetében.

(2)  Kivéve azokat a csírákat, amelyek a Salmonella spp. és a STEC megszüntetése érdekében hatékony kezelésben részesültek.”

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/24

---

A BIZOTTSÁG 210/2013/EU RENDELETE

(2013. március 11.)

a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a csírákat termelő létesítmények engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 852/2004/EK rendelet megállapítja az élelmiszer-ipari vállalkozók számára az élelmiszer-higiéniára – többek között az elsődleges termelésre és a kapcsolódó műveletekre vonatkozó – általános szabályokat. A rendelet előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy a létesítményeket a hatáskörrel rendelkező hatóság legalább egy helyszíni szemlét követően engedélyezi, amennyiben engedélyezés szükséges a nemzeti jogszabályok, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) vagy a 852/2004/EK rendeletnek megfelelően elfogadott határozat értelmében. |
| --- | --- |

(1)

A 852/2004/EK rendelet megállapítja az élelmiszer-ipari vállalkozók számára az élelmiszer-higiéniára – többek között az elsődleges termelésre és a kapcsolódó műveletekre vonatkozó – általános szabályokat. A rendelet előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy a létesítményeket a hatáskörrel rendelkező hatóság legalább egy helyszíni szemlét követően engedélyezi, amennyiben engedélyezés szükséges a nemzeti jogszabályok, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) vagy a 852/2004/EK rendeletnek megfelelően elfogadott határozat értelmében.

| (2) | Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli baktérium, a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként a növényi csírák fogyasztását jelölték meg. |
| --- | --- |

(2)

Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli baktérium, a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként a növényi csírák fogyasztását jelölték meg.

| (3) | 2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt (3) fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról. Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is állítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelenlévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet. |
| --- | --- |

(3)

2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt (3) fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról. Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is állítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelenlévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet.

| (4) | Annak érdekében, hogy a közegészség-védelem Unió-szerte biztosítva legyen, és figyelembe véve az említett EFSA-véleményt, elfogadták az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendeletet (4) módosító 209/2013/EU bizottsági rendeletet (5), a 211/2013/EU bizottsági rendeletet (6) és a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (7). |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a közegészség-védelem Unió-szerte biztosítva legyen, és figyelembe véve az említett EFSA-véleményt, elfogadták az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendeletet (4) módosító 209/2013/EU bizottsági rendeletet (5), a 211/2013/EU bizottsági rendeletet (6) és a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (7).

| (5) | Az említett jogszabályokban foglalt intézkedéseken túl a csírákat termelő létesítményeket a 852/2004/EK rendelet szerint engedélyeztetni kell. A legalább egy helyszíni látogatás utáni engedélyezés garantálná, hogy ezek a létesítmények megfelelnek a vonatkozó higiéniai szabályoknak, és biztosítják a közegészség védelmének magas szintjét. Az ilyen létesítmények engedélyezése azzal a feltétellel történhet csak meg, hogy számos előírásnak tesznek eleget annak érdekében, hogy a növényi csírák termelésének helyszínén biztosítani lehessen a fertőzés veszélyének csökkentését. |
| --- | --- |

(5)

Az említett jogszabályokban foglalt intézkedéseken túl a csírákat termelő létesítményeket a 852/2004/EK rendelet szerint engedélyeztetni kell. A legalább egy helyszíni látogatás utáni engedélyezés garantálná, hogy ezek a létesítmények megfelelnek a vonatkozó higiéniai szabályoknak, és biztosítják a közegészség védelmének magas szintjét. Az ilyen létesítmények engedélyezése azzal a feltétellel történhet csak meg, hogy számos előírásnak tesznek eleget annak érdekében, hogy a növényi csírák termelésének helyszínén biztosítani lehessen a fertőzés veszélyének csökkentését.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet alkalmazásában a „növényi csíráknak” a 208/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkében szereplő meghatározását kell alkalmazni.

2. cikk

Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok a 852/2004/EK rendelet 6. cikkének megfelelően engedélyezzék a növényi csírákat termelő létesítményeket. Az illetékes hatóság csak abban az esetben engedélyezi ezeket a létesítményeket, ha azok megfelelnek a 852/2004/EK rendelet I. mellékletében, és ennek a rendeletnek a mellékletében meghatározott előírásoknak.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(11):2424.

3

EFSA Journal

(4)  HL L 338., 2005.12.22., 1. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 19. oldalát.

5

(6)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát.

6

(7)  Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát.

7

---

MELLÉKLET

A csírákat termelő létesítmények engedélyezéséhez szükséges követelmények

| 1. | A létesítmények tervezése és kialakítása helyes higiéniai gyakorlat alkalmazását teszi lehetővé, többek között a műveletek alatt és között történő fertőzés elleni védelmet. Az élelmiszerek kezelésére szolgáló területeken a felületeket (beleértve a berendezések felületeit is), különösen az élelmiszerekkel érintkező felületeket, jó állapotban kell tartani és azoknak könnyen tisztíthatóknak, illetve szükség szerint fertőtleníthetőknek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.

A létesítmények tervezése és kialakítása helyes higiéniai gyakorlat alkalmazását teszi lehetővé, többek között a műveletek alatt és között történő fertőzés elleni védelmet. Az élelmiszerek kezelésére szolgáló területeken a felületeket (beleértve a berendezések felületeit is), különösen az élelmiszerekkel érintkező felületeket, jó állapotban kell tartani és azoknak könnyen tisztíthatóknak, illetve szükség szerint fertőtleníthetőknek kell lenniük.

| 2. | A munkaeszközök és -berendezések tisztításához, fertőtlenítéséhez és tárolásához megfelelő berendezéseket kell biztosítani. Ezeknek a berendezéseknek könnyen tisztíthatóknak kell lenniük és megfelelő hideg- és melegvíz-ellátásban kell részesülniük. |
| --- | --- |

2.

A munkaeszközök és -berendezések tisztításához, fertőtlenítéséhez és tárolásához megfelelő berendezéseket kell biztosítani. Ezeknek a berendezéseknek könnyen tisztíthatóknak kell lenniük és megfelelő hideg- és melegvíz-ellátásban kell részesülniük.

| 3. | Szükség esetén az élelmiszer megfelelő mosását is biztosítani kell. Minden e célra szolgáló mosogatót vagy más eszközt megfelelő ivóvízmennyiséggel kell ellátni, tisztán kell tartani és adott esetben fertőtleníteni kell. |
| --- | --- |

3.

Szükség esetén az élelmiszer megfelelő mosását is biztosítani kell. Minden e célra szolgáló mosogatót vagy más eszközt megfelelő ivóvízmennyiséggel kell ellátni, tisztán kell tartani és adott esetben fertőtleníteni kell.

| 4. | Minden olyan berendezést, amellyel a magvak és csírák érintkeznek, olyan módon és olyan anyagokból kell elkészíteni, és olyan jó állapotban kell tartani, hogy a fertőzés kockázata minimálisra csökkenjen, biztosítva a berendezés tisztántartását, és adott esetben a fertőtlenítését. |
| --- | --- |

4.

Minden olyan berendezést, amellyel a magvak és csírák érintkeznek, olyan módon és olyan anyagokból kell elkészíteni, és olyan jó állapotban kell tartani, hogy a fertőzés kockázata minimálisra csökkenjen, biztosítva a berendezés tisztántartását, és adott esetben a fertőtlenítését.

| 5. | Megfelelő eljárásokkal biztosítani kell:






  a) | a csírákat termelő létesítmény tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését; |
| --- | --- | --- |

5.

Megfelelő eljárásokkal biztosítani kell:

a)

a csírákat termelő létesítmény tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését;

| b) | minden olyan berendezés hatékony tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését, amellyel a magvak és csírák érintkeznek. Az ilyen berendezések tisztítása és fertőtlenítése olyan gyakorisággal történik, amellyel a fertőzés veszélye elkerülhető. |
| --- | --- |

b)

minden olyan berendezés hatékony tisztán tartását, adott esetben fertőtlenítését, amellyel a magvak és csírák érintkeznek. Az ilyen berendezések tisztítása és fertőtlenítése olyan gyakorisággal történik, amellyel a fertőzés veszélye elkerülhető.

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/26

---

A BIZOTTSÁG 211/2013/EU RENDELETE

(2013. március 11.)

a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba történő behozatalára vonatkozó bizonyítványkiállítási követelményekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 48. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK rendelet különösen az olyan szabályok betartásának ellenőrzésére szolgáló hatósági ellenőrzések végzésére vonatkozó általános szabályokat állapít meg, amelyek célja az embereket és az állatokat közvetlenül vagy a környezeten keresztül fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK rendelet különösen az olyan szabályok betartásának ellenőrzésére szolgáló hatósági ellenőrzések végzésére vonatkozó általános szabályokat állapít meg, amelyek célja az embereket és az állatokat közvetlenül vagy a környezeten keresztül fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése.

| (2) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) uniós és nemzeti szinten megállapítja az általában az élelmiszereket és takarmányokat, különösen pedig az élelmiszerek és takarmányok biztonságát szabályozó általános elveket. Az említett rendelet szerint az Unió területére az Unióban történő forgalomba hozatal céljából behozott élelmiszernek és takarmánynak meg kell felelnie az élelmiszerjog követelményeinek vagy azoknak a feltételeknek, amelyek az Unió által elismerten egyenértékűek e jog rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) uniós és nemzeti szinten megállapítja az általában az élelmiszereket és takarmányokat, különösen pedig az élelmiszerek és takarmányok biztonságát szabályozó általános elveket. Az említett rendelet szerint az Unió területére az Unióban történő forgalomba hozatal céljából behozott élelmiszernek és takarmánynak meg kell felelnie az élelmiszerjog követelményeinek vagy azoknak a feltételeknek, amelyek az Unió által elismerten egyenértékűek e jog rendelkezéseivel.

| (3) | Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az élelmiszer-higiénia terén általános szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari vállalkozásokra vonatkozóan. Az említett rendelet szerint az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy az élelmiszerek termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának az ellenőrzésük alá tartozó valamennyi szakasza megfeleljen a rendeletben megállapított vonatkozó higiéniai követelményeknek. A 852/2004/EK rendelet különösen arról rendelkezik, hogy a rendelet I. mellékletben felsorolt elsődleges termelést és az ahhoz kapcsolódó műveleteket végző élelmiszer-ipari vállalkozók betartják az I. melléklet A. részében megállapított általános higiéniai rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az élelmiszer-higiénia terén általános szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari vállalkozásokra vonatkozóan. Az említett rendelet szerint az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy az élelmiszerek termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának az ellenőrzésük alá tartozó valamennyi szakasza megfeleljen a rendeletben megállapított vonatkozó higiéniai követelményeknek. A 852/2004/EK rendelet különösen arról rendelkezik, hogy a rendelet I. mellékletben felsorolt elsődleges termelést és az ahhoz kapcsolódó műveleteket végző élelmiszer-ipari vállalkozók betartják az I. melléklet A. részében megállapított általános higiéniai rendelkezéseket.

| (4) | Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli (STEC) baktérium, a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként a csíráztatott magvak fogyasztását jelölték meg. |
| --- | --- |

(4)

Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli (STEC) baktérium, a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként a csíráztatott magvak fogyasztását jelölték meg.

| (5) | 2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (4). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is állítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelenlévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet. |
| --- | --- |

(5)

2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (4). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is állítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelenlévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet.

| (6) | Az Unión belüli közegészség-védelem biztosítása érdekében, valamint az EFSA-véleményre tekintettel a Bizottság elfogadta a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (5). Az említett végrehajtási rendelet megállapítja a csírák és a csírák előállítására szánt magvak szállítmányainak nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(6)

Az Unión belüli közegészség-védelem biztosítása érdekében, valamint az EFSA-véleményre tekintettel a Bizottság elfogadta a 208/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (5). Az említett végrehajtási rendelet megállapítja a csírák és a csírák előállítására szánt magvak szállítmányainak nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályokat.

| (7) | A közegészség megfelelő szintű védelme érdekében indokolt, hogy az Unióba importált csírák és csírák előállítására szánt magvak megfeleljenek a 852/2004/EK rendeletben megállapított követelményeknek; a csírák esetében a 208/2013/EU végrehajtási rendeletben megállapított nyomonkövethetőségi követelményeknek, valamint a 2073/2005/EK bizottsági rendeletben (6) megállapított mikrobiológiai kritériumoknak. Ezért ezen Unióba importált árukra vonatkozóan megfelelő bizonyítványkiállítási követelményeket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

A közegészség megfelelő szintű védelme érdekében indokolt, hogy az Unióba importált csírák és csírák előállítására szánt magvak megfeleljenek a 852/2004/EK rendeletben megállapított követelményeknek; a csírák esetében a 208/2013/EU végrehajtási rendeletben megállapított nyomonkövethetőségi követelményeknek, valamint a 2073/2005/EK bizottsági rendeletben (6) megállapított mikrobiológiai kritériumoknak. Ezért ezen Unióba importált árukra vonatkozóan megfelelő bizonyítványkiállítási követelményeket kell megállapítani.

| (8) | Az uniós jogszabályok a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba irányuló importja esetében jelenleg nem írnak elő bizonyítványkiállítási kötelezettséget. Ezért e rendeletben indokolt egy bizonyítványminta meghatározása ezen áruk Unióba irányuló importja tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós jogszabályok a csírák és a csírák előállítására szánt magvak Unióba irányuló importja esetében jelenleg nem írnak elő bizonyítványkiállítási kötelezettséget. Ezért e rendeletben indokolt egy bizonyítványminta meghatározása ezen áruk Unióba irányuló importja tekintetében.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez a rendelet az Unióba importált csírák, illetve a csírák előállítására szánt magvak szállítmányaira alkalmazandó, kivéve azon csírákat, amelyek esetében az Európai Unió jogszabályainak megfelelő kezelési eljárás révén a mikrobiológiai veszélyforrásokat megszüntették.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | a 208/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott „csírák” fogalommeghatározás alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

a 208/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott „csírák” fogalommeghatározás alkalmazandó;

| b) | „szállítmány”: adott csíramennyiség, illetve csírák előállítására szánt magmennyiség, amely esetében igaz, hogy:






  i. | ugyanazon harmadik országból származik; |
| --- | --- | --- |

b)

„szállítmány”: adott csíramennyiség, illetve csírák előállítására szánt magmennyiség, amely esetében igaz, hogy:

i.

ugyanazon harmadik országból származik;

| ii. | ugyanazon bizonyítvány(ok) érvényes(ek) rá; |
| --- | --- |

ii.

ugyanazon bizonyítvány(ok) érvényes(ek) rá;

| iii. | ugyanazon szállítóeszközzel szállították. |
| --- | --- |

iii.

ugyanazon szállítóeszközzel szállították.

3. cikk

Bizonyítványkiállítási kötelezettség

(1)   Az Unióba importált csírák, illetve csírák előállítására szánt magvak harmadik országokból származó vagy ott feladott szállítmányait a mellékletben található mintának megfelelő bizonyítványnak kell kísérnie, amely tanúsítja, hogy a csírák, illetve magvak előállítási körülményei megfelelnek a 852/2004/EK rendelet I. mellékletének A. részében megállapított, az elsődleges termelésre és az ahhoz kapcsolódó műveletekre vonatkozó általános higiéniai rendelkezéseknek, és hogy a csírák előállítási körülményei megfelelnek a 208/2013/EU végrehajtási rendeletben megállapított nyomonkövethetőségi követelményeknek, azokat a 210/2013/EU bizottsági rendelet (7) 2. cikkében megállapított követelményeknek megfelelően engedélyezett létesítményekben állították elő, továbbá megfelelnek a 2073/2005/EK rendelet I. mellékletében megállapított mikrobiológiai kritériumoknak.

A bizonyítványokat annak a harmadik országnak a hivatalos nyelvén, illetve nyelvein kell kiállítani, ahol az árut feladták, valamint annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén, illetve nyelvein, amelybe az EU-ba irányuló import érkezik, vagy azt kísérnie kell egy hitelesített, az érintett uniós tagállam hivatalos nyelvére, illetve nyelveire lefordított dokumentumnak. Amennyiben a rendeltetési tagállam úgy kívánja, a bizonyítványokat az érintett tagállam hivatalos nyelvére, illetve nyelveire történő hitelesített fordításnak kell kísérnie. A tagállam azonban engedélyezheti a sajátjától eltérő hivatalos uniós nyelv használatát is.

(2)   A bizonyítvány eredeti példánya a szállítmányt a bizonyítványban feltüntetett rendeltetési hely eléréséig kíséri.

(3)   A szállítmány megosztása esetén a szállítmány minden egyes részét kísérnie kell a bizonyítvány egy másolatának.

4. cikk

Átmeneti rendelkezés

2013. július 1-jéig az Unióba importált csírák, illetve csírák előállítására szánt magvak harmadik országokból származó vagy ott feladott szállítmányait továbbra is a 3. cikkben meghatározott bizonyítvány nélkül lehet importálni.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  EFSA Journal 2011; 9(11):2424.

4

EFSA Journal

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát.

5

(6)  HL L 338., 2005.12.22., 1. o.

6

(7)  Lásd e Hivatalos Lap 24. oldalát.

7

---

MELLÉKLET

CSÍRÁK VAGY CSÍRÁK ELŐÁLLÍTÁSÁRA SZÁNT MAGVAK IMPORTJÁRA VONATKOZÓ BIZONYÍTVÁNYMINTA

Image

Image

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/30

---

A BIZOTTSÁG 212/2013/EU RENDELETE

(2013. március 11.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének az említett mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó kiegészítések és módosítások tekintetében való felváltásából

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Számos tagállam kérte a 396/2005/EK rendelet I. mellékletének a „Példák azokra a kapcsolódó fajtákra vagy egyéb termékekre, amelyekre ugyanaz az MRL vonatkozik” oszlop módosítását és kiegészítését. |
| --- | --- |

(1)

Számos tagállam kérte a 396/2005/EK rendelet I. mellékletének a „Példák azokra a kapcsolódó fajtákra vagy egyéb termékekre, amelyekre ugyanaz az MRL vonatkozik” oszlop módosítását és kiegészítését.

| (2) | Ezekre a kiegészítésekre azért van szükség, hogy az időközben a tagállami piacokon megjelenő új gyümölcsöket, zöldségeket és gabonákat fel lehessen venni a 396/2005/EK rendelet I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(2)

Ezekre a kiegészítésekre azért van szükség, hogy az időközben a tagállami piacokon megjelenő új gyümölcsöket, zöldségeket és gabonákat fel lehessen venni a 396/2005/EK rendelet I. mellékletébe.

| (3) | Indokolt felvenni a következő gyümölcsöket, zöldségeket és gabonákat, illetve állati eredetű termékeket: ujjas citrom, tangor, közönséges/jujubadatolya/kínai datolya/kínai jujuba, Tay-parti szedermálna, longán, lanzafa, szalakkapálma, japán gumósburgonya, közönséges bojtorján, egyéb hagymafélék, egyéb zöldhagymák, afrikai tojásgyümölcs/fehér padlizsán, balzsamkörte/keserűdinnye, szögletes szivacstök/teroi, kígyótök, lopótök, egymagvútök, csillagtök (kései fajta), bébikukorica, mungóbabcsíra, lucernacsíra, gyermekláncfűlevél, karalábélevél, tánialevél, kalapácscserje, malabár spenót, banánlevél, nagyvirágú hajnalka/vízispenót/víziparaj, négylevelű mételyfű, valódi vízi mimóza, hosszú koriander, petrezselyemgyökér levele, szent bazsalikom, kerti bazsalikom, szürke bazsalikom, citromcirok, csüngővirágú köldökfű, indás borslevél, curry levél, banánvirág, guárbab, zsenge szójabab, indián/vadrizs, kerti borágó levél és szár, kúszó akác, gombamicélium, útifűlevelű kígyószisz/horgas sarkantyúka, ujjasköles, gyöngyköles, kanáriköles/fénymag, zöld bors, szarvas és lépesméz. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt felvenni a következő gyümölcsöket, zöldségeket és gabonákat, illetve állati eredetű termékeket: ujjas citrom, tangor, közönséges/jujubadatolya/kínai datolya/kínai jujuba, Tay-parti szedermálna, longán, lanzafa, szalakkapálma, japán gumósburgonya, közönséges bojtorján, egyéb hagymafélék, egyéb zöldhagymák, afrikai tojásgyümölcs/fehér padlizsán, balzsamkörte/keserűdinnye, szögletes szivacstök/teroi, kígyótök, lopótök, egymagvútök, csillagtök (kései fajta), bébikukorica, mungóbabcsíra, lucernacsíra, gyermekláncfűlevél, karalábélevél, tánialevél, kalapácscserje, malabár spenót, banánlevél, nagyvirágú hajnalka/vízispenót/víziparaj, négylevelű mételyfű, valódi vízi mimóza, hosszú koriander, petrezselyemgyökér levele, szent bazsalikom, kerti bazsalikom, szürke bazsalikom, citromcirok, csüngővirágú köldökfű, indás borslevél, curry levél, banánvirág, guárbab, zsenge szójabab, indián/vadrizs, kerti borágó levél és szár, kúszó akác, gombamicélium, útifűlevelű kígyószisz/horgas sarkantyúka, ujjasköles, gyöngyköles, kanáriköles/fénymag, zöld bors, szarvas és lépesméz.

| (4) | Az összhang érdekében indokolt átsorolni a vadat az „Egyéb haszonállat” kategóriából az „Egyéb szárazföldi állatból készült termék” kategóriába, az ehető virágokat pedig az „Egyéb” kategóriából egy konkrét terménynek megfelelő kategóriába. |
| --- | --- |

(4)

Az összhang érdekében indokolt átsorolni a vadat az „Egyéb haszonállat” kategóriából az „Egyéb szárazföldi állatból készült termék” kategóriába, az ehető virágokat pedig az „Egyéb” kategóriából egy konkrét terménynek megfelelő kategóriába.

| (5) | A nemzetközi taxonómiai nómenklatúrára vonatkozó szabályok jobb alkalmazása érdekében indokolt kiigazítani a pisztácia, az alma, a cseresznyefélék, a szamóca, a hamvas szeder, a fürtös áfonya, a kamkvat, a burgonya, a jamszgyökér, a cékla, a paprika, az okra, a brokkoli, a fejeskáposzta, a kínai kel, a kel, a karalábé, az endívia, a rukkola, a káposztafélék levele és hajtása, a levélmángold, a cikóriasaláta, a zellerlevél, a bazsalikom, a pálmafacsúcsrügy, a cirok, a kávébab, a rózsaszirom, a jázminvirág, a hársfavirág, a rooiboslevél, a kapor, a szecsuáni bors, a fahéj, a kurkuma, a cukorrépa és a banán latin nevét. |
| --- | --- |

(5)

A nemzetközi taxonómiai nómenklatúrára vonatkozó szabályok jobb alkalmazása érdekében indokolt kiigazítani a pisztácia, az alma, a cseresznyefélék, a szamóca, a hamvas szeder, a fürtös áfonya, a kamkvat, a burgonya, a jamszgyökér, a cékla, a paprika, az okra, a brokkoli, a fejeskáposzta, a kínai kel, a kel, a karalábé, az endívia, a rukkola, a káposztafélék levele és hajtása, a levélmángold, a cikóriasaláta, a zellerlevél, a bazsalikom, a pálmafacsúcsrügy, a cirok, a kávébab, a rózsaszirom, a jázminvirág, a hársfavirág, a rooiboslevél, a kapor, a szecsuáni bors, a fahéj, a kurkuma, a cukorrépa és a banán latin nevét.

| (6) | Az érdekelt felek és a végrehajtási szervek kéréseit figyelembe véve és tekintettel arra, hogy a termékek milyen formában fordulnak elő a piacon, bizonyos módosításokat kell végrehajtani a tekintetben, hogy az MRL-eket a termékek mely részeire kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek és a végrehajtási szervek kéréseit figyelembe véve és tekintettel arra, hogy a termékek milyen formában fordulnak elő a piacon, bizonyos módosításokat kell végrehajtani a tekintetben, hogy az MRL-eket a termékek mely részeire kell alkalmazni.

| (7) | A tea, a kakaóbab, a komló, a karalábé és az állati eredetű termékek tekintetében indokolt ilyen módosításokról rendelkezni. |
| --- | --- |

(7)

A tea, a kakaóbab, a komló, a karalábé és az állati eredetű termékek tekintetében indokolt ilyen módosításokról rendelkezni.

| (8) | Az érthetőség kedvéért indokolt a 396/2005/EK rendelet I. mellékletét felváltani. |
| --- | --- |

(8)

Az érthetőség kedvéért indokolt a 396/2005/EK rendelet I. mellékletét felváltani.

| (9) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és velük kapcsolatban sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem jelezte ellenvetését, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és velük kapcsolatban sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem jelezte ellenvetését,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 2. cikk (1) bekezdésében említett állati és növényi eredetű termékek

| Kódszám (1) | Csoportok, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak | Példák azokra a csoportokon belüli egyes termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak | Tudományos megnevezés (2) | Példák azokra a kapcsolódó fajtákra vagy egyéb termékekre, amelyekre ugyanaz az MRL vonatkozik | Termékek részei, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | 1. | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; HÉJAS TERMÉSŰ GYÜMÖLCS |

Kódszám (1)

Csoportok, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak

Példák azokra a csoportokon belüli egyes termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak

Tudományos megnevezés (2)

Példák azokra a kapcsolódó fajtákra vagy egyéb termékekre, amelyekre ugyanaz az MRL vonatkozik

Termékek részei, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak

0100000

1.

0110000

| i. | Citrusfélék |
| --- | --- |

i.

Teljes termék

0110010

Grépfrút

Citrus paradisi

Shaddock, pomeló, édes grépfrút, tangeló (kivéve a mineola), ugli és egyéb hibridek

0110020

Narancs

Citrus sinensis

Bergamottnarancs, keserű narancs, törpe narancs és más hibridek

0110030

Citrom

Citrus limon

Cédrátcitrom, citrom, ujjas citrom (Citrus medica var. sarcodactylis)

0110040

Zöldcitrom

Citrus aurantifolia

0110050

Mandarin

Citrus reticulata

Klementin, tangerin, mineola és más hibridek; tangor (Citrus reticulata x sinensis)

0110990

Egyéb (3)

0120000

| ii. | Fán termő héjas gyümölcsűek |
| --- | --- |

ii.

Teljes termék a héj eltávolítását követően (kivéve a gesztenye)

0120010

Mandula

Prunus dulcis

0120020

Brazil dió

Bertholletia excelsa

0120030

Kesudió

Anacardium occidentale

0120040

Gesztenye

Castanea sativa

0120050

Kókuszdió

Cocos nucifera

0120060

Mogyoró

Corylus avellana

Filbert

0120070

Ausztrál mogyoró/makadámdió

Macadamia ternifolia

0120080

Pekándió

Carya illinoensis

0120090

Fenyőmag

Pinus pinea

0120100

Pisztácia

Pistacia vera

0120110

Dió

Juglans regia

0120990

Egyéb (3)

0130000

| iii. | Almatermésűek |
| --- | --- |

iii.

Teljes termék a szárak eltávolítását követően

0130010

Alma

Malus domestica

Vadalma

0130020

Körte

Pyrus communis

Japán körte

0130030

Birs

Cydonia oblonga

0130040

Közönséges naspolya (4)

Mespilus germanica

0130050

Japán naspolya (4)

Eriobotrya japonica

0130990

Egyéb (3)

0140000

| iv. | Csonthéjasok |
| --- | --- |

iv.

Teljes termék a szárak eltávolítását követően

0140010

Sárgabarack/kajszi

Prunus armeniaca

0140020

Cseresznyefélék

Prunus avium, Prunus cerasus

Cseresznye, meggy

0140030

Őszibarack

Prunus persica

Nektarin és hasonló hibridek

0140040

Szilva

Prunus domestica

Damaszkuszi szilva, ringlószilva, mirabellszilva, kökény, jujubadatolya/kínai datolya/kínai jujuba (Ziziphus zizyphus)

0140990

Egyéb (3)

0150000

| v. | Bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

v.

Teljes termék a csészelevelek/vacok és szárak eltávolítását követően kivéve ribizli esetén, ahol: gyümölcsök szárral együtt

0151000

| a) | Csemege- és borszőlő |
| --- | --- |

a)

Csemege- és borszőlő

0151010

Csemegeszőlő

Vitis vinifera

0151020

Borszőlő

Vitis vinifera

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

Szamóca

Fragaria spp.

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósok |
| --- | --- |

c)

Vesszőn termő bogyósok

0153010

Fekete szeder

Rubus fruticosus

0153020

Hamvas szeder

Rubus caesius

Kaliforniai málna (Rubus loganobaccus), Tay-parti szedermálna (Rubus fruticosus x idaeus), szedermálna (R. ursinus x idaeus), törpe málna (Rubus chamaemorus) és a Rubus nemzetségbe tartozó gyümölcsökkel alkotott egyéb hibridek

0153030

Málna

Rubus idaeus

Japán szeder, sarkvidéki szeder (Rubus arcticus), nektár málnaszeder (Rubus arcticus x Rubus idaeus)

0153990

Egyéb (3)

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyósgyümölcsűek

0154010

Fürtös áfonya

Vaccinium spp. kivéve a V. macrocarpon és a V. vitis-idaea

Fekete áfonya

0154020

Tőzegáfonya

Vaccinium macrocarpon

Vörös áfonya (V. vitis-idaea)

0154030

Ribizli (piros, fekete és fehér)

Ribes nigrum, Ribes rubrum

0154040

Egres

Ribes uva-crispa

A Ribes nemzetségbe tartozó gyümölcsökkel alkotott hibridekkel együtt

0154050

Vadrózsa/csipkebogyó

Rosa canina

0154060

Faeper (4)

Morus spp.

Kutyacseresznye

0154070

Azaról (4) (mediterrán naspolya/azaról galagonya)

Crataegus azarolus

Japánegres/kopaszkivi (Actinidia arguta)

0154080

Fekete bodza (4)

Sambucus nigra

Feketeberkenye, madárberkenye, homoktövis, galagonya, fanyarka és más fán termő bogyósgyümölcsök

0154990

Egyéb (3)

0160000

| vi. | Egyéb gyümölcsök |
| --- | --- |

vi.

Teljes termék a szárak vagy a levélkorona/levélüstök (ananász) eltávolítását követően

0161000

| a) | Ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

Ehető héjúak

0161010

Datolya

Phoenix dactylifera

0161020

Füge

Ficus carica

0161030

Étkezési olajbogyó

Olea europaea

0161040

Kamkvat (4) /japán törpemandarin

Fortunella spp.

Marumi kamkvat, nagami kamkvat, limakvat/koktélcitrom (Citrus aurantifolia x Fortunella spp.)

0161050

Karambola (4)

Averrhoa carambola

Bilimbi/uborkafa

0161060

Datolyaszilva (4)

Diospyros kaki

0161070

Dzsambu (4) (jávai szilva)

Syzygium cumini

Jávai alma/vízialma, malájalma, rózsaalma/mirtuszalma, brazil cseresznye/jatobá (Eugenia brasiliensis) pitanga/indián cseresznye (Eugenia uniflora)

0161990

Egyéb (3)

0162000

| b) | Kisebb nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kisebb nem ehető héjúak

0162010

Kivi

Actinidia deliciosa syn. A. chinensis

0162020

Licsi

Litchi chinensis

Pulaszán, rambután/hamislicsi, longán, mangosztán, langszat, szalakkapálma

0162030

Marakuja/passiógyümölcs

Passiflora edulis

0162040

Fügekaktusz (4)

Opuntia ficus-indica

0162050

Csillagalma/kaimito (4)

Chrysophyllum cainito

0162060

Amerikai datolyaszilva (kaki/virginiai szilva) (4)

Diospyros virginiana

Fekete datolyaszilva, fehér zapota/mexikói alma, zöld zapota, kanisztel/sárga zapota, nagy zapota

0162990

Egyéb (3)

0163000

| c) | Nagyobb nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Nagyobb nem ehető héjúak

0163010

Avokádó

Persea americana

0163020

Banán

Musa x paradisiaca, M acuminata

Törpe banán, főzőbanán, almabanán

0163030

Mangó

Mangifera indica

0163040

Papája

Carica papaya

0163050

Gránátalma

Punica granatum

0163060

Csirimojó/kréalma (4)

Annona cherimola

Gyömbéralma, cukoralma, ilama és más közepes méretű annónafélék

0163070

Guáva (4)

Psidium guajava

Vörös pitahaya/sárkánygyümölcs (Hylocereus undatus)

0163080

Ananász

Ananas comosus

0163090

Kenyérgyümölcs (4)

Artocarpus altilis

Indiai kenyérfa (Artocarpus heterophyllus)

0163100

Durián (4)

Durio zibethinus

0163110

Tüskés annóna (4)

Annona muricata

0163990

Egyéb (3)

0200000

| 2. | FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

2.

0210000

| i. | Gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

i.

Teljes termék a gyökérfej (ha van) és a hozzátapadt talaj eltávolítását követően

0211000

| a) | Burgonya |
| --- | --- |

a)

Burgonya

Solanum tuberosum

0212000

| b) | Trópusi gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

Trópusi gyökér- és gumós zöldségek

0212010

Kasszáva (manióka)

Manihot esculenta

Taró (Colocasia esculenta), tánia (Xanthosoma sagittifolium)

0212020

Batáta/édesburgonya

Ipomoea batatas

0212030

Jamszgyökér

Dioscorea spp.

Jícama, mexikói karalábé

0212040

Nyílgyökér (4)

Maranta arundinacea

0212990

Egyéb (3), (4)

0213000

| c) | Egyéb gyökér- és gumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

Egyéb gyökér- és gumós zöldségek, a cukorrépa kivételével

0213010

Cékla

Beta vulgaris subsp. vulgaris var. conditiva

0213020

Répa

Daucus carota

0213030

Zellergumó

Apium graveolens var. rapaceum

0213040

Torma

Armoracia rusticana

Angyalgyökér, lestyángyökér, tárnicsgyökér

0213050

Csicsóka

Helianthus tuberosus

Japán gumósburgonya

0213060

Pasztinák/paszternák

Pastinaca sativa

0213070

Petrezselyemgyökér

Petroselinum crispum

0213080

Retek

Raphanus sativus var. sativus

Fekete retek, japán retek, hónapos retek és hasonló fajták, tigrismogyoró/tigrismandula/mandulapalka/mandulafű (Cyperus esculentus)

0213090

Saláta bakszakáll

Tragopogon porrifolius

Feketegyökér, spanyol aranybojtorján, közönséges bojtorján

0213100

Karórépa

Brassica napus var. napobrassica

0213110

Tarlórépa

Brassica rapa

0213990

Egyéb (3)

0220000

| ii. | Hagymafélék |
| --- | --- |

ii.

Teljes termék a könnyen eltávolítható héj és talaj (száraz állapotban), vagy gyökerek és talaj (frissen) nélkül

0220010

Fokhagyma

Allium sativum

0220020

Vöröshagyma

Allium cepa

Egyéb hagymafélék, gyöngyhagyma

Hagyma

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

Allium ascalonicum (Allium cepa var. aggregatum)

0220040

Újhagyma és téli sarjadékhagyma

Allium cepa; Allium fistulosum

Egyéb zöldhagymák és hasonló fajták

Hagymák álszárral és levelekkel

0220990

Egyéb (3)

0230000

| iii. | Termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

iii.

Teljes termék a szárak (csemegekukorica esetén a csuhé, valamint zsidócseresznye esetén a csészelevél) nélkül

0231000

| a) | Burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék

0231010

Paradicsom

Lycopersicum esculentum

Cseresznyeparadicsom, zsidócseresznye, kínai ördögcérna, lícium, goji-bogyó (Lycium barbarum és L. chinense), paradicsomfa/tamarijja

0231020

Paprika

Capsicum annuum var. grossum és var. longum

Csilipaprika

0231030

Padlizsán (tojásgyümölcs)

Solanum melongena

Pepino/tojásdinnye, afrikai tojásgyümölcs/fehér padlizsán (S. macrocarpon)

0231040

Okra, gombó, bámia

Abelmoschus esculentus

0231990

Egyéb (3)

0232000

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

0232010

Uborka

Cucumis sativus

0232020

Apró uborka

Cucumis sativus

0232030

Cukkini

Cucurbita pepo var. melopepo

Főzeléktök, tojástök (patisszon/csillagtök), lopótök (Lagenaria siceraria), egymagvútök, balzsamkörte/keserűdinnye, kígyótök, szögletes szivacstök/teroi

0232990

Egyéb (3)

0233000

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0233010

Dinnye

Cucumis melo

Tüskés uborka (Cucumis metuliferus)

0233020

Sütőtök

Cucurbita maxima

Óriástök/pézsmatök, csillagtök (kései fajta)

0233030

Görögdinnye

Citrullus lanatus

0233990

Egyéb (3)

0234000

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

Zea mays var. sacharata

Bébikukorica

Cső és szem, csuhé nélkül

0239000

| e) | Egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

Egyéb termésükért termesztett zöldségek

0240000

| iv. | Káposztafélék |
| --- | --- |

iv.

0241000

| a) | Virágjukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

Csak fej

0241010

Brokkoli

Brassica oleracea var. italica

Bimbós brokkoli, brokkoli répa (rapini), kínai brokkoli

0241020

Karfiol

Brassica oleracea var. botrytis

0241990

Egyéb (3)

0242000

| b) | Fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejképző káposztafélék

Teljes növény a gyökerek és elhalt levelek nélkül

0242010

Bimbóskel

Brassica oleracea var. gemmifera

Csak bimbók

0242020

Fejeskáposzta

Brassica oleracea convar. capitata

Csúcsos fejeskáposzta, vörös káposzta, kelkáposzta, fehér káposzta

0242990

Egyéb (3)

0243000

| c) | Leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

Leveles káposzta

Teljes növény a gyökerek és elhalt levelek nélkül

0243010

Kínai kel

Brassica rapa var. pekinensis

Indiai mustár, bordáskel, kínai lapos kel/tai goo choi, kínai virágzó káposzta/choi sum, pekingi kel/pe-tsai

0243020

Kel

Brassica oleracea convar. acephala

Fodorkel, leveles kel, portugál kel, portugál káposzta, marhakáposzta

0243990

Egyéb (3)

0244000

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

Brassica oleracea var. gongyloides

Teljes termék a gyökerek, levelek és a hozzátapadt talaj eltávolítását követően

0250000

| v. | Levélzöldségek és friss fűszernövények |
| --- | --- |

v.

Teljes termék a gyökerek és elhalt levelek, és (adott esetben) talaj nélkül

0251000

| a) | Saláta és egyéb salátaféle a Brassicacea családdal |
| --- | --- |

a)

Saláta és egyéb salátaféle a Brassicacea családdal

0251010

Galambbegysaláta/madársaláta

Valerianella locusta

Olasz galambbegysaláta

0251020

Saláta

Lactuca sativa

Fejes saláta, metélősaláta (tépősaláta), jégcsapsaláta/jégsaláta, kötözősaláta/római saláta

0251030

Endívia (széleslevelű batáviai endívia)

Cichorium endivia var. latifolium

Mezei katáng, vörös cikória, radikkio, fodros levelű endívia, cukorsüveg-cikória (C. endivia var. crispum/C. intybus var. foliosum), gyermekláncfűlevél

0251040

Kerti zsázsa (4)

Lepidium sativum

Mungóbabcsíra, lucernacsíra

0251050

Tavaszi borbálafű (4)

Barbarea verna

0251060

Borsmustár, rukkola (4)

Eruca sativa

Vad kányazsázsa (Diplotaxis spp.)

0251070

Vörösmustár (4)

Brassica juncea var. rugosa

0251080

Káposztafélék levele és hajtása (4), a tarlórépalevelet is beleértve

Brassica spp.

Vízitorma, borsó és retek levele, és más termények, ezen belül a káposztafajták fiatal levelei (a 8. valódi levél állapotig betakarított termények), karalábélevél (5)

0251990

Egyéb (3)

0252000

| b) | Spenótfélék és hasonló fajták (levél) |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék és hasonló fajták (levél)

0252010

Spenót/paraj

Spinacia oleracea

Új-zélandi paraj, zöldségparaj/kínai spenót (pak-khom, tampara), tánialevél, kalapácscserje

0252020

Kövér porcsin (4)

Portulaca oleracea

Téli porcsin, kerti porcsin, közönséges porcsin, sóska, sziksófű, sziki ballagófű (Salsola soda)

0252030

Mángold

Beta vulgaris subsp. vulgaris var. cicla és B. vulgaris subsp. vulgaris var. flavescens

Cékla levele

0252990

Egyéb (3)

0253000

| c) | Szőlőlevél (4) |
| --- | --- |

c)

Szőlőlevél (4)

Vitis vinifera

Malabár spenót, banánlevél, kúszó akác (Acacia pennata)

0254000

| d) | Vízitorma |
| --- | --- |

d)

Vízitorma

Nasturtium officinale

Nagyvirágú hajnalka/mocsári spenót/vízi spenót/kangkong (Ipomea aquatica), négylevelű mételyfű, valódi vízi mimóza

0255000

| e) | Cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

Cikóriasaláta

Cichorium intybus var. foliosum

0256000

| f) | Fűszernövények (zöld) |
| --- | --- |

f)

Fűszernövények (zöld)

0256010

Turbolya

Anthriscus cerefolium

0256020

Metélőhagyma

Allium schoenoprasum

0256030

Zellerlevél

Apium graveolens var. secalinum

Édesköménylevél, korianderlevél, kaporlevél, rétiköménylevél, lestyán, angyalgyökér levele, spanyol turbolya és más ernyős virágzatú, hosszú koriander (Eryngium foetidum)

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

Petroselinum crispum

Petrezselyemgyökér levele

0256050

Zsálya (4)

Salvia officinalis

Hegyi pereszlény/borsikafű, kerti csombor/borsika, kerti borágó levele

0256060

Rozmaring (4)

Rosmarinus officinalis

0256070

Kakukkfű (4)

Thymus spp.

Majoranna, oregánó

0256080

Bazsalikom (4)

Ocimum spp.

Citromfűlevél, menta, borsmenta, szent bazsalikom, kerti bazsalikom, szürke bazsalikom, ehető virágok (körömvirág és egyéb), csüngővirágú köldökfű, indás borslevél, curry levelek

0256090

Babérlevél (4) (nemes babér)

Laurus nobilis

Citromcirok

0256100

Tárkony (4)

Artemisia dracunculus

Izsóp

0256990

Egyéb (3)

0260000

| vi. | Hüvelyes zöldségek (friss) |
| --- | --- |

vi.

Teljes termék

0260010

Bab (hüvelyben)

Phaseolus vulgaris

Zöldbab/franciabab/futóbab, tűzbab, bokorbab, tehénbab/yardlong-bab, guárbab, szójabab

0260020

Bab (hüvely nélkül)

Phaseolus vulgaris

Lóbab (nagyszemű), flageolet bab, kardbab, limabab, tehénborsó

0260030

Borsó (hüvelyben)

Pisum sativum

Cukorborsó/mangetout/hóborsó

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

Pisum sativum

Kerti/vetemény borsó, zöldborsó, csicseri borsó

0260050

Lencse (4)

Lens culinaris syn. L. esculenta

0260990

Egyéb (3)

0270000

| vii. | Szárukért termesztett zöldségek (friss) |
| --- | --- |

vii.

Teljes termék az elhalt szövetek, talaj és gyökér nélkül

0270010

Spárga

Asparagus officinalis

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

Cynara cardunculus

Kerti borágó szára

0270030

Zellerszár

Apium graveolens var. dulce

0270040

Édeskömény

Foeniculum vulgare

0270050

Articsóka

Cynara scolymus

Banánvirág

Teljes virágzat vacokkal

0270060

Póréhagyma

Allium porrum

0270070

Rebarbara

Rheum x hybridum

Szár a gyökerek és a levelek nélkül

0270080

Bambuszrügy (4)

Bambusa vulgaris

0270090

Pálmafa-csúcsrügy (pálmaszív) (4)

Euterpa oleracea, Cocos nucifera, Bactris gasipaes, Daemonorops jenkinsiana

0270990

Egyéb (4)

0280000

| viii. | Gomba |
| --- | --- |

viii.

Teljes terméktalaj, termőközeg nélkül

0280010

Termesztett gomba

Közönséges gomba (4), kagylógomba, sitake (4), gombamicélium (vegetatív részek)

0280020

Vadgomba (4)

Rókagomba, szarvasgomba, kucsmagomba, ízletes vargánya

0280990

Egyéb (3)

0290000

| ix. | Tengeri moszat
   (4) |
| --- | --- |

ix.

Teljes termék az elhalt levelek nélkül

0300000

| 3. | HÜVELYESEK, SZÁRÍTVA |
| --- | --- |

3.

Szárított magvak

0300010

Bab

Phaseolus vulgaris

Lóbab (nagyszemű), száraz fehér bab, flageolet bab, kardbab, limabab, közönséges bab, tehénborsó

0300020

Lencse

Lens culinaris syn. L. esculenta

0300030

Borsó

Pisum sativum

Csicseri borsó, takarmányborsó, szegletes lednek

0300040

Csillagfürt (4)

Lupinus spp.

0300990

Egyéb (3)

0400000

| 4. | OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

4.

Teljes termék a héj, mag és hártya nélkül, amennyiben lehetséges

0401000

| i. | Olajos magvak |
| --- | --- |

i.

0401010

Lenmag

Linum usitatissimum

0401020

Földimogyoró

Arachis hypogaea

0401030

Mák

Papaver somniferum

0401040

Szezámmag

Sesamum indicum syn. S. orientale

0401050

Napraforgómag

Helianthus annuus

0401060

Repcemag

Brassica napus

Réparepce, tarlórépa magja

0401070

Szójabab

Glycine max

0401080

Mustármag

Brassica nigra

0401090

Gyapotmag

Gossypium spp.

A pihéket nem távolítják el

0401100

Tökmag (4)

Cucurbita pepo var. oleifera

Tökfélék (Cucurbitacea) magvai

0401110

Pórsáfrány/sáfrányos szeklice (4)

Carthamus tinctorius

0401120

Kerti borágóv (4)

Borago officinalis

Útifűlevelű kígyószisz/horgas sarkantyúka (Echium plantagineum), mezei gyöngyköles (Buglossoides arvensis)

0401130

Gomborka (4)

Camelina sativa

0401140

Kendermag (4)

Cannabis sativa

0401150

Ricinusbab

Ricinus communis

0401990

Egyéb (3)

0402000

| ii. | Olajtartalmú gyümölcsök |
| --- | --- |

ii.

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre (4)

Olea europaea

Teljes gyümölcs a szárak (ha van) a talaj (ha van) eltávolítását követően

0402020

Pálmadió (olajpálmamag) (4)

Elaeis guineensis

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcse (4)

Elaeis guineensis

0402040

Kapok/selyemgyapot (4)

Ceiba pentandra

0402990

Egyéb (3)

0500000

| 5. | GABONAFÉLÉK |
| --- | --- |

5.

Teljes gabonaszemek

0500010

Árpa

Hordeum spp.

0500020

Hajdina

Fagopyrum esculentum

Amaránt, quinoa

0500030

Kukorica

Zea mays

0500040

Köles (4)

Panicum spp.

Olasz muhar, teff, ujjasköles, gyöngyköles

0500050

Zab

Avena sativa

0500060

Rizs

Oryza sativa

Indián/vadrizs (Zizania aquatica)

0500070

Rozs

Secale cereale

0500080

Cirok (tarka cirok) (4)

Sorghum spp.

0500090

Búza

Triticum aestivum, T. durum

Tönkölybúza, tritikálé

0500990

Egyéb (3)

Kanáriköles/fénymag (Phalaris canariensis)

0600000

| 6. | KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA ÉS FŰSZEREK |
| --- | --- |

6.

0610000

| i. | Tea |
| --- | --- |

i.

Tea

Camellia sinensis

A Camellia sinensis szárított levele, szára és virága, erjesztve vagy egyéb módon kezelve

0620000

| ii. | Kávébab
   (4) |
| --- | --- |

ii.

Coffea arabica, Coffea canephora, Coffea liberica

Zöld kávébab

0630000

| iii. | Gyógynövénytea
   (4), (6)

  (szárított) |
| --- | --- |

iii.

Gyógynövénytea
   (4), (6)

  (szárított)

0631000

| a) | Virág |
| --- | --- |

a)

Virág

Teljes virág a szárak és elhalt levelek nélkül

0631010

Kamillavirág

Matricaria recutita, Chamaemelum nobile

0631020

Hibiszkuszvirág

Hibiscus sabdariffa

0631030

Rózsaszirom

Rosa spp.

0631040

Jázminvirág

Jasminum officinale

Fekete bodza virága (Sambucus nigra)

0631050

Hársfavirág

Tilia cordata

0631990

Egyéb (3)

0632000

| b) | Levél |
| --- | --- |

b)

Levél

Teljes termék a gyökerek és elhalt levelek nélkül

0632010

Szamócalevél

Fragaria spp.

0632020

Rooiboslevél

Aspalathus spp.

Gingko levél

0632030

Matétea

Ilex paraguariensis

0632990

Egyéb (3)

0633000

| c) | Gyökér |
| --- | --- |

c)

Gyökér

Teljes termék a gyökérfej és a hozzátapadt talaj eltávolítását követően

0633010

Macskagyökér

Valeriana officinalis

0633020

Ginszenggyökér

Panax ginseng

0633990

Egyéb (3)

0639000

| d) | Egyéb gyógynövényteák |
| --- | --- |

d)

Egyéb gyógynövényteák

0640000

| iv. | Kakaóbab
   (4),
  (erjesztve vagy szárítva) |
| --- | --- |

iv.

Kakaóbab
   (4),
  (erjesztve vagy szárítva)

Theobroma cacao

Zöld kakaóbab

0650000

| v. | Szentjánoskenyér
   (4) |
| --- | --- |

v.

Ceratonia siliqua

Teljes termék a szárak vagy a csészelevelek nélkül

0700000

| 7. | KOMLÓ (szárított) |
| --- | --- |

7.

Humulus lupulus

Szárított mag, beleértve a komlópelletet és a sűrítetlen port

0800000

| 8. | FŰSZEREK
   (4) |
| --- | --- |

8.

Teljes termék, szárítva

0810000

| i. | Mag |
| --- | --- |

i.

0810010

Ánizs

Pimpinella anisum

0810020

Fekete kömény

Nigella sativa

0810030

Zellermag

Apium graveolens

Lestyánmag

0810040

Koriandermag

Coriandrum sativum

0810050

Római kömény

Cuminum cyminum

0810060

Kapormag

Anethum graveolens

0810070

Édesköménymag

Foeniculum vulgare

0810080

Görögszéna

Trigonella foenum- graecum

0810090

Szerecsendió

Myristica fragans

0810990

Egyéb (3)

0820000

| ii. | Bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

ii.

0820010

Szegfűbors

Pimenta dioica

0820020

Szecsuáni bors (ánizsbors, japánbors)

Zanthoxylum piperitum

0820030

Kömény

Carum carvi

0820040

Kardamom

Elettaria cardamomum

0820050

Borókabogyó

Juniperus communis

0820060

Bors (fekete, zöld és fehér)

Piper nigrum

Hosszúbors, rózsabors

0820070

Vaníliahüvely

Vanilla fragrans syn. Vanilla planifolia

0820080

Tamarind

Tamarindus indica

0820990

Egyéb (3)

0830000

| iii. | Kéreg |
| --- | --- |

iii.

0830010

Fahéj

Cinnamomum spp.

Kínai fahéj

0830990

Egyéb (3)

0840000

| iv. | Gyökér vagy rizóma |
| --- | --- |

iv.

0840010

Édesgyökér

Glycyrrhiza glabra

0840020

Gyömbér

Zingiber officinale

0840030

Kurkuma (indiai sáfrány)

Curcuma spp.

0840040

Torma

Armoracia rusticana

0840990

Egyéb (3)

0850000

| v. | Bimbó |
| --- | --- |

v.

0850010

Szegfűszeg

Syzygium aromaticum

0850020

Kapribogyó

Capparis spinosa

0850990

Egyéb (3)

0860000

| vi. | Virágbibe |
| --- | --- |

vi.

0860010

Sáfrány

Crocus sativus

0860990

Egyéb (3)

0870000

| vii. | Magköpeny |
| --- | --- |

vii.

0870010

Szerecsendió-virág

Myristica fragrans

0870990

Egyéb (3)

0900000

| 9. | CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK
   (4) |
| --- | --- |

9.

0900010

Cukorrépa (gyökér)

Beta vulgaris subsp. vulgaris var. altissima

Teljes termék a répafej és a hozzátapadt talaj eltávolítását követően

0900020

Cukornád

Saccharum officinarum

Teljes termék az elhalt szövetek, talaj és gyökér nélkül

0900030

Cikóriagyökér (4)

Cichorium intybus

Teljes termék a gyökérfej és a hozzátapadt talaj eltávolítását követően

0900990

Egyéb (3)

1000000

| 10. | ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK |
| --- | --- |

10.

1010000

| i. | Szövet |
| --- | --- |

i.

Teljes termék

1011000

| a) | Sertés |
| --- | --- |

a)

Sertés

Sus scrofa

1011010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1011020

Zsír

1011030

Máj

1011040

Vese

1011050

Ehető belsőség

1011990

Egyéb (3)

1012000

| b) | Szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

Szarvasmarha

Bos spp.

1012010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1012020

Zsír

1012030

Máj

1012040

Vese

1012050

Ehető belsőség

1012990

Egyéb (3)

1013000

| c) | Birka |
| --- | --- |

c)

Birka

Ovis aries

1013010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1013020

Zsír

1013030

Máj

1013040

Vese

1013050

Ehető belsőség

1013990

Egyéb (3)

1014000

| d) | Kecske |
| --- | --- |

d)

Kecske

Capra hircus

1014010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1014020

Zsír

1014030

Máj

1014040

Vese

1014050

Ehető belsőség

1014990

Egyéb (3)

1015000

| e) | Ló, szamár, lóöszvér vagy szamáröszvér |
| --- | --- |

e)

Ló, szamár, lóöszvér vagy szamáröszvér

Equus spp.

1015010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1015020

Zsír

1015030

Máj

1015040

Vese

1015050

Ehető belsőség

1015990

Egyéb (3)

1016000

| f) | Szárnyasok – csirke, lúd, kacsa, pulyka és gyöngytyúk –, strucc, galamb |
| --- | --- |

f)

Szárnyasok – csirke, lúd, kacsa, pulyka és gyöngytyúk –, strucc, galamb

Gallus gallus, Anser anser, Anas platyrhynchos, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Struthio camelus, Columba spp.

1016010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1016020

Zsír

1016030

Máj

1016040

Vese

1016050

Ehető belsőség

1016990

Egyéb (3)

1017000

| g) | Egyéb haszonállat |
| --- | --- |

g)

Egyéb haszonállat

Nyúl, kenguru, szarvas

1017010

Izom

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1017020

Zsír

1017030

Máj

1017040

Vese

1017050

Ehető belsőség

1017990

Egyéb (3)

1020000

| ii. | Tej |
| --- | --- |

ii.

Teljes termék, 4 tömeg %-os zsírtartalommal számolva (7)

1020010

Szarvasmarhák

1020020

Juh

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb (3)

1030000

| iii. | Madártojás |
| --- | --- |

iii.

Teljes termék a héj eltávolítását követően (8)

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

1030030

Lúd

1030040

Fürj

1030990

Egyéb (3)

1040000

| iv. | Méz |
| --- | --- |

iv.

Apis mellifera, Melipona spp.

Méhpempő, virágpor, lépesméz

Teljes termék

1050000

| v. | Kétéltűek és hüllők |
| --- | --- |

v.

Rana spp. Crocodilia spp.

Békacomb, krokodil

1060000

| vi. | Csigák |
| --- | --- |

vi.

Helix spp.

Teljes termék a ház eltávolítását követően

1070000

| vii. | Egyéb szárazföldi állatból készült termék |
| --- | --- |

vii.

Vad

Hús a lefejthető zsír eltávolítása után

1100000

| 11. | HALAK, HALTERMÉKEK, KAGYLÓK, PUHATESTŰEK ÉS EGYÉB TENGERI ÉS ÉDESVÍZI ÉLELMISZER-IPARI TERMÉK
   (9) |
| --- | --- |

11.

1200000

| 12. | KIZÁRÓLAG ÁLLATI TAKARMÁNYBAN HASZNÁLT NÖVÉNYI TERMÉKEK VAGY EZEK RÉSZEI
   (9) |
| --- | --- |

12.

---

(1)  A kódszámot ez a melléklet vezeti be, ennek célja, hogy a 396/2005/EK rendelet ezen és más vonatkozó mellékletei szerinti osztályozási rendszert állítson fel.

1

(2)  Itt a »Példák azokra a csoportokon belüli egyes termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak« oszlopban felsorolt tételek tudományos megnevezése van megadva – amennyiben lehetséges és lényeges. A lehetőségekhez mérten a kultúrnövények nemzetközi nómenklatúra-rendszerét kell követni.

2

(3)  Az »Egyéb« meghatározás a »Csoportok, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak« oszlopban felsorolt maradék kódok között kifejezetten nem említett tételekre vonatkozik.

3

(4)  A II. és a III. mellékletben a termékre megállapított MRL-ek nem vonatkoznak az olyan termékekre vagy a termékek azon részeire, amelyeket kizárólag takarmány-összetevőként használnak fel, amelyekre külön MRL-eket kell majd alkalmazni.

4

(5)  2017. január 1-jétől az MRL-ek a karalábélevélre is vonatkoznak.

5

(6)  Amennyiben más termékcsoportban nem szerepel.

6

(7)  Az MRL-értékek minden esetben mg/kg-ban vannak megadva, a nyers tej kilogrammjára vetítve.

7

Amennyiben a peszticidmaradék-tartalom meghatározásában az szerepel, hogy zsírban oldódó (F betű jelzi), úgy az MRL 4 tömegszázalékos zsírtartalmú nyers tehéntejre vetítve van megadva; más állatfajtól származó nyers tej esetében az MRL értékét az adott állatfaj nyers teje zsírtartalmának megfelelően ki kell igazítani.

(8)  Az MRL-értékek minden esetben mg/kg-ban vannak megadva, a tojások kilogrammjára vetítve.

8

Amennyiben a peszticidmaradék-tartalom meghatározásában az szerepel, hogy zsírban oldódó (F betű jelzi), úgy az MRL 10 tömegszázalékos zsírtartalmú tyúktojásra vetítve van megadva; más állatfajtól származó tojások esetében az MRL értékét az adott állatfaj tojása zsírtartalmának megfelelően ki kell igazítani, amennyiben a zsírtartalom 10 tömegszázaléknál magasabb.

(9)  Az MRL-ek nem alkalmazhatóak, amíg az egyes termékeket nem azonosítják, és azok fel nem kerülnek a listára.”

9

---

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/53 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/53

---

A BIZOTTSÁG 213/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 120,3 |
| MA | 74,5 |
| TN | 96,9 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 100,7 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 167,5 |
| ZZ | 176,4 |
| 0709 93 10 | MA | 53,0 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 101,1 |
| 0805 10 20 | EG | 54,2 |
| IL | 73,3 |
| MA | 92,7 |
| TN | 59,6 |
| TR | 73,8 |
| ZZ | 70,7 |
| 0805 50 10 | TR | 76,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 10 80 | AR | 116,3 |
| BR | 93,6 |
| CL | 118,1 |
| CN | 76,1 |
| MK | 28,7 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 30 90 | AR | 126,6 |
| CL | 125,1 |
| TR | 167,1 |
| US | 191,0 |
| ZA | 115,4 |
| ZZ | 145,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

120,3

MA

74,5

TN

96,9

TR

111,0

ZZ

100,7

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

167,5

ZZ

176,4

0709 93 10

MA

53,0

TR

149,2

ZZ

101,1

0805 10 20

EG

54,2

IL

73,3

MA

92,7

TN

59,6

TR

73,8

ZZ

70,7

0805 50 10

TR

76,2

ZZ

76,2

0808 10 80

AR

116,3

BR

93,6

CL

118,1

CN

76,1

MK

28,7

US

163,9

ZZ

99,5

0808 30 90

AR

126,6

CL

125,1

TR

167,1

US

191,0

ZA

115,4

ZZ

145,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/55

---

A BIZOTTSÁG 2013/9/EU IRÁNYELVE

(2013. március 11.)

a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/57/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló azon intézkedéseket, amelyek ugyanezen irányelv II–IX. mellékletének módosításához szükségesek, a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/57/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló azon intézkedéseket, amelyek ugyanezen irányelv II–IX. mellékletének módosításához szükségesek, a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (2) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az Európai Unió is részes fele (2), egyik alapelveként határozza meg a 3. cikkben a hozzáférés biztosítását, a 9. cikkben pedig olyan megfelelő intézkedések megtételét írja elő a részes feleknek, amelyek a fogyatékossággal élő személyek számára másokéval egyenlő mértékű hozzáférést biztosítanak. Ezek az intézkedések, amelyek magukban foglalják a hozzáférést akadályozó és korlátozó tényezők beazonosítását és felszámolását, többek között a közlekedésre is vonatkoznak. Az EUMSZ 216. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió által megkötött megállapodások kötelezőek az Unió intézményeire és tagállamaira nézve, a 2008/57/EK irányelv pedig az Európai Unió másodlagos jogi normájaként az egyezményből eredő kötelezettségek hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(2)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az Európai Unió is részes fele (2), egyik alapelveként határozza meg a 3. cikkben a hozzáférés biztosítását, a 9. cikkben pedig olyan megfelelő intézkedések megtételét írja elő a részes feleknek, amelyek a fogyatékossággal élő személyek számára másokéval egyenlő mértékű hozzáférést biztosítanak. Ezek az intézkedések, amelyek magukban foglalják a hozzáférést akadályozó és korlátozó tényezők beazonosítását és felszámolását, többek között a közlekedésre is vonatkoznak. Az EUMSZ 216. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió által megkötött megállapodások kötelezőek az Unió intézményeire és tagállamaira nézve, a 2008/57/EK irányelv pedig az Európai Unió másodlagos jogi normájaként az egyezményből eredő kötelezettségek hatálya alá tartozik.

| (3) | A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (10) preambulumbekezdése leszögezi, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket a többi polgárhoz hasonlóan megilleti a szabad mozgáshoz, a választás szabadságához és a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz való jog, és számukra a többi polgáréhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani a vasúti utazásnál. A rendelet 21. cikke előírja, hogy a vasúttársaságok és az állomások üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó ÁME-k alapján az állomások, a peronok, a járművek és más létesítmények hozzáférhetők legyenek a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára. |
| --- | --- |

(3)

A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (10) preambulumbekezdése leszögezi, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket a többi polgárhoz hasonlóan megilleti a szabad mozgáshoz, a választás szabadságához és a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz való jog, és számukra a többi polgáréhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani a vasúti utazásnál. A rendelet 21. cikke előírja, hogy a vasúttársaságok és az állomások üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó ÁME-k alapján az állomások, a peronok, a járművek és más létesítmények hozzáférhetők legyenek a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.

| (4) | Annak érdekében, hogy a 2008/57/EK irányelv III. melléklete kifejezett hivatkozást tartalmazzon a hozzáférés biztosítására, szükséges a szóban forgó melléklet kiigazítása. A hozzáférés biztosítása olyan alapvető követelmény, amely érinti mind a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát, mind pedig különösen az infrastruktúra, a járművek, a működés és a személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos telematikai alkalmazások alrendszereit. A 2008/57/EK irányelv III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a 2008/57/EK irányelv III. melléklete kifejezett hivatkozást tartalmazzon a hozzáférés biztosítására, szükséges a szóban forgó melléklet kiigazítása. A hozzáférés biztosítása olyan alapvető követelmény, amely érinti mind a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát, mind pedig különösen az infrastruktúra, a járművek, a működés és a személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos telematikai alkalmazások alrendszereit. A 2008/57/EK irányelv III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések semmilyen módon nem érintik a fokozatos végrehajtás 2008/57/EK irányelvben meghatározott elvét, mely szerint egy ÁME-ben feltüntetett célzott alrendszer ésszerű határidőn belül fokozatosan valósítható meg, illetve minden ÁME-nek fel kell tüntetnie egy végrehajtási stratégiát a jelenlegi helyzetről azon végleges helyzetre való fokozatos áttérés érdekében, amely esetében az ÁME-knek való megfelelés alapelvárás. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések semmilyen módon nem érintik a fokozatos végrehajtás 2008/57/EK irányelvben meghatározott elvét, mely szerint egy ÁME-ben feltüntetett célzott alrendszer ésszerű határidőn belül fokozatosan valósítható meg, illetve minden ÁME-nek fel kell tüntetnie egy végrehajtási stratégiát a jelenlegi helyzetről azon végleges helyzetre való fokozatos áttérés érdekében, amely esetében az ÁME-knek való megfelelés alapelvárás.

| (6) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak azzal a megközelítéssel, amely műszaki megoldások, operatív intézkedések vagy e kétféle eszköz együttes alkalmazásával kívánja elérni az egyenlő mértékű hozzáférést. |
| --- | --- |

(6)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak azzal a megközelítéssel, amely műszaki megoldások, operatív intézkedések vagy e kétféle eszköz együttes alkalmazásával kívánja elérni az egyenlő mértékű hozzáférést.

| (7) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2008/57/EK irányelv alapvető követelményeket meghatározó III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. szakasz az alábbi ponttal egészül ki:
  „1.6.   Hozzáférés biztosítása







  1.6.1. | Az »infrastruktúra« és »járművek« alrendszernek hozzáférhetőnek kell lennie a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára, így biztosítva részükre a másokéval egyenlő mértékű hozzáférést előzetes vagy utólagos akadálymentesítéssel és egyéb megfelelő intézkedésekkel. Ezt a mindenki számára hozzáférhető releváns részek tervezésénél, kivitelezésénél, felújításánál, korszerűsítésénél, valamint karbantartásánál és üzemeltetésénél egyaránt érvényesíteni kell. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. szakasz az alábbi ponttal egészül ki:

„1.6.   Hozzáférés biztosítása

1.6.1.

Az »infrastruktúra« és »járművek« alrendszernek hozzáférhetőnek kell lennie a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára, így biztosítva részükre a másokéval egyenlő mértékű hozzáférést előzetes vagy utólagos akadálymentesítéssel és egyéb megfelelő intézkedésekkel. Ezt a mindenki számára hozzáférhető releváns részek tervezésénél, kivitelezésénél, felújításánál, korszerűsítésénél, valamint karbantartásánál és üzemeltetésénél egyaránt érvényesíteni kell.

| 1.6.2. | A »működés« és »telematikai alkalmazások személyszállítási szolgáltatásokhoz« alrendszernek rendelkeznie kell azon szükséges funkciókkal, amelyek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára előzetes vagy utólagos akadálymentesítéssel és egyéb megfelelő intézkedésekkel megkönnyítik a másokéval egyenlő mértékű hozzáférést.” |
| --- | --- |

1.6.2.

A »működés« és »telematikai alkalmazások személyszállítási szolgáltatásokhoz« alrendszernek rendelkeznie kell azon szükséges funkciókkal, amelyek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára előzetes vagy utólagos akadálymentesítéssel és egyéb megfelelő intézkedésekkel megkönnyítik a másokéval egyenlő mértékű hozzáférést.”

| 2. | A 2.1. pont az alábbi alponttal egészül ki:
  „2.1.2.   Hozzáférés biztosítása






  2.1.2.1. | Az infrastruktúra mindenki számára hozzáférhető alrendszereinek az 1.6. ponttal összhangban hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2.1. pont az alábbi alponttal egészül ki:

„2.1.2.   Hozzáférés biztosítása

2.1.2.1.

Az infrastruktúra mindenki számára hozzáférhető alrendszereinek az 1.6. ponttal összhangban hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.”

| 3. | A 2.4. pont az alábbi alponttal egészül ki:
  „2.4.5.   Hozzáférés biztosítása






  2.4.5.1. | A járművek mindenki számára hozzáférhető alrendszereinek az 1.6. ponttal összhangban hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 2.4. pont az alábbi alponttal egészül ki:

„2.4.5.   Hozzáférés biztosítása

2.4.5.1.

A járművek mindenki számára hozzáférhető alrendszereinek az 1.6. ponttal összhangban hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.”

| 4. | A 2.6. pont az alábbi alponttal egészül ki:
  „2.6.4.   Hozzáférés biztosítása






  2.6.4.1. | Megfelelő intézkedésekkel gondoskodni kell arról, hogy az üzemeltetési szabályok előírják azokat a szükséges funkciókat, amelyekkel a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére biztosítható a hozzáférés.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 2.6. pont az alábbi alponttal egészül ki:

„2.6.4.   Hozzáférés biztosítása

2.6.4.1.

Megfelelő intézkedésekkel gondoskodni kell arról, hogy az üzemeltetési szabályok előírják azokat a szükséges funkciókat, amelyekkel a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére biztosítható a hozzáférés.”

| 5. | A 2.7. pont az alábbi alponttal egészül ki:
  „2.7.5.   Hozzáférés biztosítása






  2.7.5.1. | Megfelelő intézkedésekkel gondoskodni kell arról, hogy a személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos telematikai alkalmazások alrendszerei rendelkezzenek azokkal a funkciókkal, amelyekkel a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára biztosítható a hozzáférés.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 2.7. pont az alábbi alponttal egészül ki:

„2.7.5.   Hozzáférés biztosítása

2.7.5.1.

Megfelelő intézkedésekkel gondoskodni kell arról, hogy a személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos telematikai alkalmazások alrendszerei rendelkezzenek azokkal a funkciókkal, amelyekkel a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára biztosítható a hozzáférés.”

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2014. január 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak a Ciprusi Köztársaságra és a Máltai Köztársaságra, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti rendszert.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2009. november 26-i 2010/48/EK határozata a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

2

(3)  HL L 315., 2007.12.3., 14. o.

3

---

HATÁROZATOK

| 12.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/57 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/57

---

A TANÁCS 2013/124/KKBP HATÁROZATA

(2013. március 11.)

az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/235/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. április 12-én elfogadta a 2011/235/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. április 12-én elfogadta a 2011/235/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2011/235/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2014. április 13-ig meg kell újítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/235/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2014. április 13-ig meg kell újítani.

| (3) | Ezen túlmenően, az iráni emberi jogi helyzet súlyosságára tekintettel, további személyeket és egy további szervezetet kell felvenni a 2011/235/KKBP határozat mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(3)

Ezen túlmenően, az iráni emberi jogi helyzet súlyosságára tekintettel, további személyeket és egy további szervezetet kell felvenni a 2011/235/KKBP határozat mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

| (4) | A 2011/235/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2011/235/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/235/KKBP határozat 6. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ezt a határozatot 2014. április 13-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.”

2. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt személyeket és szervezetet fel kell venni a 2011/235/KKBP határozat mellékletében szereplő jegyzékbe.

3. cikk

Ez a határozat a kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 100., 2011.4.14., 51. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2. cikkben említett személyek és szervezet jegyzéke

Személyek

| | Elnevezés | Azonosító adat | Indoklás | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf | | Körülbelül 2012 júniusa/júliusa óta az evini börtön vezetője. Kinevezése óta romlottak a börtönkörülmények, és a híradások szerint egyre rosszabbul bánnak a fogvatartottakkal. 2012 októberében, jogai megsértése és a börtönőrök erőszakos fellépése elleni tiltakozásul kilenc női rab éhségsztrájkba kezdett. | 12.3.2013 |
| 2. | KIASATI Morteza | | Az ahvázi forradalmi bíróság 4. körzetének bírája. Halálra ítélt négy arab politikai foglyot, Taha Heidariant, Abbas Heidariant, Abd al-Rahman Heidariant (fivérek) és Ali Sharifit.
  A négy férfit letartóztatták, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül felakasztották. Ezek az esetek és a szabályszerű eljárás hiánya szerepelnek az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2012. szeptember 13-i jelentésében, az ENSZ Főtitkárának Iránról szóló 2012. augusztus 22-i jelentésében, továbbá több NGO jelentéseiben is. | 12.3.2013 |
| 3. | MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher | | Az ahvázi forradalmi bíróság 2. körzetének bírája. 2012. március 17-én halálra ítélt öt ahvázi arab férfit, Mohammad Ali Amourit, Hashem Sha'bani Amourit, Hadi Rashedit, Sayed Jaber Alboshokát és Sayed Mokhtar Alboshokát, a „nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységekért” és „Istennel való szembeszegülésért”.
  A büntetéseket az iráni legfelsőbb bíróság 2013. január 9-én helybenhagyta. NGO-k szerint az öt férfit több mint egy évig tartották fogva vádemelés nélkül, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül ítélték el. | 12.3.2013 |
| 4. | SARAFRAZ, Mohammad (Dr.)
  (más néven: Haj-agha Sarafraz) | Születési idő: kb. 1963
  Születési hely: Teherán
  Lakóhely: Teherán
  Munkahely: IRIB és PressTV HQ, Teherán | Az IRIB World Service és a Press TV műsorszolgáltatók elnöke, ő felelős a programokat érintő döntésekért. Szoros kapcsolatban áll az állambiztonsági apparátussal. Vezetése alatt a Press TV és az IRIB együttműködött az iráni biztonsági szolgálatokkal és az ügyészekkel, és a fogvatartottakból kikényszerített vallomásokat sugárzott, többek között az iráni–kanadai újságíró és filmes, Maziar Bahari vallomását az „Iran Today” című, hetente jelentkező magazinműsorban. Bahari kényszer alatt tett vallomását a börtönben vették fel, és ennek 2011-es sugárzásáért az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban.
  Sarafraz tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot. | 12.3.2013 |
| 5. | JAFARI, Asadollah | | Mázandarán tartomány ügyésze. NGO-k jelentése szerint felelős baháiok jogtalan letartóztatásáért és jogaik megsértéséért a letartóztatástól kezdve egészen odáig, hogy magánzárkában tartották őket a hírszerzés fogva tartó központjában. Az NGO-k hat olyan konkrét – többek között 2011-ben és 2012-ben előfordult – esetet dokumentáltak, amelyekben nem szabályszerű eljárásra került sor. | 12.3.2013 |
| 6. | EMADI, Hamid Reza
  (más néven: Hamidreza Emadi) | Születési idő: kb. 1973
  Születési hely: Hamedan
  Lakóhely: Teherán
  Munkahely: Press TV HQ, Teherán | A Press TV hírigazgatója. Ő felel a fogvatartottak – köztük újságírók, politikai aktivisták, a kurd és arab kisebbséghez tartozó személyek – kényszerített vallomásainak felvételéért és sugárzásáért, megsértve ezzel a tisztességes és szabályszerű eljáráshoz való, nemzetközileg elismert jogot. Az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban, amiért az 2011-ben sugározta az iráni–kanadai újságírónak és filmesnek, Maziar Baharinak a börtönben kényszer hatására tett vallomását. NGO-k jelentése szerint más alkalommal is előfordult, hogy a Press TV kényszer hatására született vallomásokat adott le. Emadi tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot. | 12.3.2013 |
| 7. | HAMLBAR, Rahim | | A tebrizi forradalmi bíróság 1. körzetének bírája. Súlyos büntetéseket szabott ki újságírókra, az azeri etnikai kisebbség tagjaira, valamint munkajogi aktivistákra, azzal vádolva őket, hogy kémkedtek, a nemzetbiztonság ellen tevékenykedtek, az iráni rezsim elleni propagandát folytattak, vagy megsértették az iráni vezetőt. Ítéletei a híradások szerint gyakran nem szabályszerű eljárást követően születtek, a fogvatartottakat pedig hamis vallomások megtételére kényszerítették. Nagy nyilvánosságot kapott az az ügy, amelyben a 2012. augusztusi iráni földrengést követően segíteni szándékozó húsz önkéntest ítélt börtönbüntetésre, mivel segíteni próbáltak a földrengés áldozatainak. A bíróság szerint az önkéntesek bűnösnek találtattak a nemzetbiztonság elleni bűnök elkövetésére irányuló szervezkedésben és összejátszásban. | 12.3.2013 |
| 8. | MUSAVI-TABAR, Seyyed Reza | | A sirázi forradalmi ügyészség vezetője. Felelősség terheli politikai aktivisták, újságírók, emberijog-védők, baháiok és meggyőződésük miatt fogva tartottak jogszerűtlen letartóztatásáért és a velük való rossz bánásmódért, azaz hogy zaklatták, kínozták és vallatták őket, megtagadták tőlük az ügyvédi segítséget és a szabályszerű eljáráshoz való jogot. Az NGO-k szerint Musavi-Tabar bírói határozatokat írt alá a hírhedt „Pelak 100” fogva tartó központ (férfi börtön) tekintetében, többek között egy bahái női foglyot, Raha Sabetet három év magánzárkában eltöltendő büntetésre ítélte. | 12.3.2013 |
| 9. | KHORAMABADI, Abdolsamad | A „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnöke. | Abdolsamad Khoramabadi a „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnevezésű, az internetes cenzúráért és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemért felelős kormányzati szerv elnöke. Vezetése alatt a bizottság a számítástechnikai bűnözés fogalmát néhány homályos kategóriával írta le, amelyek büntetendővé teszik a rezsim által nem megfelelőnek ítélt tartalmak létrehozását és megjelentetését. Ő felel számos ellenzéki oldal, elektronikus újság, blog, emberi jogok védelmével foglalkozó NGO-k oldalai, valamint 2012 szeptembere óta a Google és a Gmail letiltásáért. Ő és a bizottság aktív szerepet játszott abban, hogy Sattar Beheshti blogger 2012 novemberében meghalt a rendőri őrizetben. Így az általa vezetett bizottság közvetlenül felelős az emberi jogok szisztematikus megsértéséért, főként azáltal, hogy betilt bizonyos oldalakat, azokhoz csak korlátozottan ad hozzáférést a lakosság számára, és esetenként teljesen lehetetlenné teszi az internethez való hozzáférést. | 12.3.2013 |

Elnevezés

Azonosító adat

Indoklás

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

Körülbelül 2012 júniusa/júliusa óta az evini börtön vezetője. Kinevezése óta romlottak a börtönkörülmények, és a híradások szerint egyre rosszabbul bánnak a fogvatartottakkal. 2012 októberében, jogai megsértése és a börtönőrök erőszakos fellépése elleni tiltakozásul kilenc női rab éhségsztrájkba kezdett.

12.3.2013

2.

KIASATI Morteza

Az ahvázi forradalmi bíróság 4. körzetének bírája. Halálra ítélt négy arab politikai foglyot, Taha Heidariant, Abbas Heidariant, Abd al-Rahman Heidariant (fivérek) és Ali Sharifit.

A négy férfit letartóztatták, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül felakasztották. Ezek az esetek és a szabályszerű eljárás hiánya szerepelnek az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2012. szeptember 13-i jelentésében, az ENSZ Főtitkárának Iránról szóló 2012. augusztus 22-i jelentésében, továbbá több NGO jelentéseiben is.

12.3.2013

3.

MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher

Az ahvázi forradalmi bíróság 2. körzetének bírája. 2012. március 17-én halálra ítélt öt ahvázi arab férfit, Mohammad Ali Amourit, Hashem Sha'bani Amourit, Hadi Rashedit, Sayed Jaber Alboshokát és Sayed Mokhtar Alboshokát, a „nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységekért” és „Istennel való szembeszegülésért”.

A büntetéseket az iráni legfelsőbb bíróság 2013. január 9-én helybenhagyta. NGO-k szerint az öt férfit több mint egy évig tartották fogva vádemelés nélkül, megkínozták és megfelelő eljárás nélkül ítélték el.

12.3.2013

4.

SARAFRAZ, Mohammad (Dr.)

(más néven: Haj-agha Sarafraz)

Születési idő: kb. 1963

Születési hely: Teherán

Lakóhely: Teherán

Munkahely: IRIB és PressTV HQ, Teherán

Az IRIB World Service és a Press TV műsorszolgáltatók elnöke, ő felelős a programokat érintő döntésekért. Szoros kapcsolatban áll az állambiztonsági apparátussal. Vezetése alatt a Press TV és az IRIB együttműködött az iráni biztonsági szolgálatokkal és az ügyészekkel, és a fogvatartottakból kikényszerített vallomásokat sugárzott, többek között az iráni–kanadai újságíró és filmes, Maziar Bahari vallomását az „Iran Today” című, hetente jelentkező magazinműsorban. Bahari kényszer alatt tett vallomását a börtönben vették fel, és ennek 2011-es sugárzásáért az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban.

Sarafraz tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot.

12.3.2013

5.

JAFARI, Asadollah

Mázandarán tartomány ügyésze. NGO-k jelentése szerint felelős baháiok jogtalan letartóztatásáért és jogaik megsértéséért a letartóztatástól kezdve egészen odáig, hogy magánzárkában tartották őket a hírszerzés fogva tartó központjában. Az NGO-k hat olyan konkrét – többek között 2011-ben és 2012-ben előfordult – esetet dokumentáltak, amelyekben nem szabályszerű eljárásra került sor.

12.3.2013

6.

EMADI, Hamid Reza

(más néven: Hamidreza Emadi)

Születési idő: kb. 1973

Születési hely: Hamedan

Lakóhely: Teherán

Munkahely: Press TV HQ, Teherán

A Press TV hírigazgatója. Ő felel a fogvatartottak – köztük újságírók, politikai aktivisták, a kurd és arab kisebbséghez tartozó személyek – kényszerített vallomásainak felvételéért és sugárzásáért, megsértve ezzel a tisztességes és szabályszerű eljáráshoz való, nemzetközileg elismert jogot. Az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban, amiért az 2011-ben sugározta az iráni–kanadai újságírónak és filmesnek, Maziar Baharinak a börtönben kényszer hatására tett vallomását. NGO-k jelentése szerint más alkalommal is előfordult, hogy a Press TV kényszer hatására született vallomásokat adott le. Emadi tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot.

12.3.2013

7.

HAMLBAR, Rahim

A tebrizi forradalmi bíróság 1. körzetének bírája. Súlyos büntetéseket szabott ki újságírókra, az azeri etnikai kisebbség tagjaira, valamint munkajogi aktivistákra, azzal vádolva őket, hogy kémkedtek, a nemzetbiztonság ellen tevékenykedtek, az iráni rezsim elleni propagandát folytattak, vagy megsértették az iráni vezetőt. Ítéletei a híradások szerint gyakran nem szabályszerű eljárást követően születtek, a fogvatartottakat pedig hamis vallomások megtételére kényszerítették. Nagy nyilvánosságot kapott az az ügy, amelyben a 2012. augusztusi iráni földrengést követően segíteni szándékozó húsz önkéntest ítélt börtönbüntetésre, mivel segíteni próbáltak a földrengés áldozatainak. A bíróság szerint az önkéntesek bűnösnek találtattak a nemzetbiztonság elleni bűnök elkövetésére irányuló szervezkedésben és összejátszásban.

12.3.2013

8.

MUSAVI-TABAR, Seyyed Reza

A sirázi forradalmi ügyészség vezetője. Felelősség terheli politikai aktivisták, újságírók, emberijog-védők, baháiok és meggyőződésük miatt fogva tartottak jogszerűtlen letartóztatásáért és a velük való rossz bánásmódért, azaz hogy zaklatták, kínozták és vallatták őket, megtagadták tőlük az ügyvédi segítséget és a szabályszerű eljáráshoz való jogot. Az NGO-k szerint Musavi-Tabar bírói határozatokat írt alá a hírhedt „Pelak 100” fogva tartó központ (férfi börtön) tekintetében, többek között egy bahái női foglyot, Raha Sabetet három év magánzárkában eltöltendő büntetésre ítélte.

12.3.2013

9.

KHORAMABADI, Abdolsamad

A „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnöke.

Abdolsamad Khoramabadi a „büntetendő tartalmak felderítésével foglalkozó bizottság” elnevezésű, az internetes cenzúráért és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemért felelős kormányzati szerv elnöke. Vezetése alatt a bizottság a számítástechnikai bűnözés fogalmát néhány homályos kategóriával írta le, amelyek büntetendővé teszik a rezsim által nem megfelelőnek ítélt tartalmak létrehozását és megjelentetését. Ő felel számos ellenzéki oldal, elektronikus újság, blog, emberi jogok védelmével foglalkozó NGO-k oldalai, valamint 2012 szeptembere óta a Google és a Gmail letiltásáért. Ő és a bizottság aktív szerepet játszott abban, hogy Sattar Beheshti blogger 2012 novemberében meghalt a rendőri őrizetben. Így az általa vezetett bizottság közvetlenül felelős az emberi jogok szisztematikus megsértéséért, főként azáltal, hogy betilt bizonyos oldalakat, azokhoz csak korlátozottan ad hozzáférést a lakosság számára, és esetenként teljesen lehetetlenné teszi az internethez való hozzáférést.

12.3.2013

Szervezetek

| | Elnevezés | Azonosító adat | Indoklás | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Center to Investigate Organized Crime
  (más néven: Cyber Crime Office vagy Cyber Police) | Székhelye: Teherán, Irán
  Honlap: http://www.cyberpolice.ir | A számítástechnikai bűnözésre szakosodott iráni rendőrségi egység az Iráni Iszlám Köztársaság rendőrségének része és 2011 januárjában jött létre, vezetője pedig (a jegyzékbe vett) Esmail Ahmadi-Moqaddam. Sajtóértesülések szerint Ahmadi-Moqaddam rendőrfőnök hangsúlyozta, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység felveszi a harcot azokkal a forradalomellenes és a rendszert bíráló csoportokkal, amelyek 2009-ben az internetes közösségi hálózatokat felhasználva tüntetéshullámot indítottak Mahmúd Ahmadinedzsád elnök újraválasztása ellen.
  A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012 januárjában új iránymutatásokat bocsátott ki az internetkávézókra vonatkozóan, megkövetelve az internetet használóktól azt, hogy személyes adataikat megadják a kávézók tulajdonosainak, akiknek ezen adatokat fél éven át meg kell őrizniük a felkeresett webhelyek jegyzékével együtt. A szabályok azt is előírják a kávézók tulajdonosai számára, hogy a kávézókban zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) működtessenek, és a felvételeket fél éven át megőrizzék. Ezek az új szabályok olyan naplófájlok létrejöttét eredményezhetik, amelyeket aztán a hatóságok felhasználhatnak aktivisták vagy bármely más, a rezsim szerint nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyek felkutatásához.
  Az iráni média 2012 júniusában arról számolt be, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység szigorú fellépést készít elő a virtuális magánhálózatok (VPN) ellen.
  A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012. október 30-án (az értesülések szerint parancs nélkül) letartóztatta Sattar Beheshti bloggert, amiért „a nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységeket folytatott a közösségi hálózatokon és a Facebookon”. Sattar Beheshti a blogján kritikát fogalmazott meg az iráni kormány ellen. A bloggert november 3-án holtan találták cellájában; a feltételezések szerint a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység kihallgató tisztjei kínozták őt halálra. | 12.3.2013 |

Elnevezés

Azonosító adat

Indoklás

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Center to Investigate Organized Crime

(más néven: Cyber Crime Office vagy Cyber Police)

Székhelye: Teherán, Irán

Honlap: http://www.cyberpolice.ir

A számítástechnikai bűnözésre szakosodott iráni rendőrségi egység az Iráni Iszlám Köztársaság rendőrségének része és 2011 januárjában jött létre, vezetője pedig (a jegyzékbe vett) Esmail Ahmadi-Moqaddam. Sajtóértesülések szerint Ahmadi-Moqaddam rendőrfőnök hangsúlyozta, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység felveszi a harcot azokkal a forradalomellenes és a rendszert bíráló csoportokkal, amelyek 2009-ben az internetes közösségi hálózatokat felhasználva tüntetéshullámot indítottak Mahmúd Ahmadinedzsád elnök újraválasztása ellen.

A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012 januárjában új iránymutatásokat bocsátott ki az internetkávézókra vonatkozóan, megkövetelve az internetet használóktól azt, hogy személyes adataikat megadják a kávézók tulajdonosainak, akiknek ezen adatokat fél éven át meg kell őrizniük a felkeresett webhelyek jegyzékével együtt. A szabályok azt is előírják a kávézók tulajdonosai számára, hogy a kávézókban zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) működtessenek, és a felvételeket fél éven át megőrizzék. Ezek az új szabályok olyan naplófájlok létrejöttét eredményezhetik, amelyeket aztán a hatóságok felhasználhatnak aktivisták vagy bármely más, a rezsim szerint nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyek felkutatásához.

Az iráni média 2012 júniusában arról számolt be, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység szigorú fellépést készít elő a virtuális magánhálózatok (VPN) ellen.

A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012. október 30-án (az értesülések szerint parancs nélkül) letartóztatta Sattar Beheshti bloggert, amiért „a nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységeket folytatott a közösségi hálózatokon és a Facebookon”. Sattar Beheshti a blogján kritikát fogalmazott meg az iráni kormány ellen. A bloggert november 3-án holtan találták cellájában; a feltételezések szerint a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység kihallgató tisztjei kínozták őt halálra.

12.3.2013

---