# Euroopan unionin L 175/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.175.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 175 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta27. kesäkuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.175.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 175

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta27. kesäkuu 2013

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/37/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/37/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 615/2013, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 9 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 616/2013, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 11 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 617/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 618/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteen I muuttamisesta (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 619/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtivien tai näissä maissa rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastustoiminnan kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä | 43 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 620/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 45 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/323/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta | 47 |
| | | 2013/324/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan keskuspankin ulkopuolisen tilintarkastajan hyväksymisestä tehdyn päätöksen 98/481/EY muuttamisesta | 54 |
| | | 2013/325/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Suomen Pankin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta | 55 |
| | | 2013/326/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Österreichische Nationalbankin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta | 56 |
| | | 2013/327/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013, muuntogeenistä rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien elintarvikkeiden tai kyseisistä muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3873)

   (
  1
  ) | 57 |
| | | 2013/328/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013, Kattegatin, Pohjanmeren, Skagerrakin, Englannin kanaalin itäosan, Skotlannin länsipuolisten vesien ja Irlanninmeren turska-, punakampela- ja merianturakantoja koskevasta yksittäisestä valvonta- ja tarkastusohjelmasta | 61 |
| | | 2013/329/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, terveysteknologian arvioinnista vastaavien kansallisten viranomaisten tai elinten verkoston perustamista, hallinnointia ja avointa toimintaa koskevista säännöistä | 71 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2013/330/EU |
| | * | EU–Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2013, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2013, tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien helpottamisesta sekä turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen liitteiden I ja II muuttamisesta | 73 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 615/2013, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

9

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 616/2013, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

11

*

Komission asetus (EU) N:o 617/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (
  1
  )

1

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 618/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteen I muuttamisesta (
  1
  )

1

34

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 619/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtivien tai näissä maissa rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastustoiminnan kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä

43

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 620/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

45

PÄÄTÖKSET

2013/323/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta

47

2013/324/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan keskuspankin ulkopuolisen tilintarkastajan hyväksymisestä tehdyn päätöksen 98/481/EY muuttamisesta

54

2013/325/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Suomen Pankin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

55

2013/326/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Österreichische Nationalbankin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

56

2013/327/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013, muuntogeenistä rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien elintarvikkeiden tai kyseisistä muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3873)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3873)

1

57

2013/328/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013, Kattegatin, Pohjanmeren, Skagerrakin, Englannin kanaalin itäosan, Skotlannin länsipuolisten vesien ja Irlanninmeren turska-, punakampela- ja merianturakantoja koskevasta yksittäisestä valvonta- ja tarkastusohjelmasta

61

2013/329/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, terveysteknologian arvioinnista vastaavien kansallisten viranomaisten tai elinten verkoston perustamista, hallinnointia ja avointa toimintaa koskevista säännöistä

71

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2013/330/EU

*

EU–Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2013, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2013, tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien helpottamisesta sekä turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen liitteiden I ja II muuttamisesta

73

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAN valvontaviranomaisen päätös N:o 131/13/KOL, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013, jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevaa luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 339/12/KOL | 76 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAN valvontaviranomaisen päätös N:o 131/13/KOL, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013, jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevaa luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 339/12/KOL

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

DIREKTIIVIT

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2013/37/EU,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,

julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten tuottamat asiakirjat muodostavat laajan, monipuolisen ja arvokkaan resurssipohjan, joka voi hyödyttää osaamistaloutta. |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten tuottamat asiakirjat muodostavat laajan, monipuolisen ja arvokkaan resurssipohjan, joka voi hyödyttää osaamistaloutta.

| (2) | Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/98/EY (3) vahvistetaan jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten hallussa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevat vähimmäissäännöt sekä käytännön keinot niiden uudelleenkäytön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/98/EY (3) vahvistetaan jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten hallussa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevat vähimmäissäännöt sekä käytännön keinot niiden uudelleenkäytön helpottamiseksi.

| (3) | Avoimen tiedon politiikka, jolla edistetään julkisen sektorin tiedon laajaa saatavuutta ja uudelleenkäyttöä yksityisiin tai kaupallisiin tarkoituksiin siten, että niihin liittyy vain vähän tai ei lainkaan oikeudellisia, teknisiä tai taloudellisia rajoitteita, ja jolla edistetään tiedonvälitystä taloudellisten toimijoiden lisäksi kansalaisille, voi osaltaan vauhdittaa merkittävästi kyseisen tiedon uudenlaiseen yhdistelyyn ja hyödyntämiseen perustuvien uusien palveluiden kehittämistä sekä edistää talouskasvua ja yhteiskunnallista osallistumista. Tämä edellyttää kuitenkin, että asiakirjojen uudelleenkäytön sallimista koskevat toimintaedellytykset ovat unionin tasolla tasavertaiset, mitä ei voida saavuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden tai asiaan liittyvien julkisen sektorin elinten erilaisilla säännöillä ja käytännöillä. |
| --- | --- |

(3)

Avoimen tiedon politiikka, jolla edistetään julkisen sektorin tiedon laajaa saatavuutta ja uudelleenkäyttöä yksityisiin tai kaupallisiin tarkoituksiin siten, että niihin liittyy vain vähän tai ei lainkaan oikeudellisia, teknisiä tai taloudellisia rajoitteita, ja jolla edistetään tiedonvälitystä taloudellisten toimijoiden lisäksi kansalaisille, voi osaltaan vauhdittaa merkittävästi kyseisen tiedon uudenlaiseen yhdistelyyn ja hyödyntämiseen perustuvien uusien palveluiden kehittämistä sekä edistää talouskasvua ja yhteiskunnallista osallistumista. Tämä edellyttää kuitenkin, että asiakirjojen uudelleenkäytön sallimista koskevat toimintaedellytykset ovat unionin tasolla tasavertaiset, mitä ei voida saavuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden tai asiaan liittyvien julkisen sektorin elinten erilaisilla säännöillä ja käytännöillä.

| (4) | Julkisen sektorin elimen hallussa olevien asiakirjojen uudelleenkäytön salliminen tuottaa lisäarvoa uudelleenkäyttäjille, loppukäyttäjille ja koko yhteiskunnalle sekä usein myös kyseiselle julkisen sektorin elimelle itselleen, sillä uudelleenkäyttö lisää avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja sen avulla saadaan uudelleenkäyttäjiltä ja loppukäyttäjiltä palautetta, jonka avulla asianomainen julkisen sektorin elin voi parantaa kerätyn tiedon laatua. |
| --- | --- |

(4)

Julkisen sektorin elimen hallussa olevien asiakirjojen uudelleenkäytön salliminen tuottaa lisäarvoa uudelleenkäyttäjille, loppukäyttäjille ja koko yhteiskunnalle sekä usein myös kyseiselle julkisen sektorin elimelle itselleen, sillä uudelleenkäyttö lisää avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja sen avulla saadaan uudelleenkäyttäjiltä ja loppukäyttäjiltä palautetta, jonka avulla asianomainen julkisen sektorin elin voi parantaa kerätyn tiedon laatua.

| (5) | Sen jälkeen, kun ensimmäiset julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä koskevat säännöt hyväksyttiin vuonna 2003, maailmassa olevan tiedon määrä, julkinen tieto mukaan lukien, on lisääntynyt eksponentiaalisesti ja on alettu tuottaa ja kerätä uudenlaista tietoa. Samaan aikaan tiedon analysoinnissa, hyödyntämisessä ja käsittelyssä käytettävät teknologiat kehittyvät jatkuvasti. Nopea teknologinen kehitys mahdollistaa tiedon käyttämiseen, kokoamiseen ja yhdistelyyn perustuvien uusien palveluiden ja sovellusten luomisen. Vuonna 2003 hyväksytyt säännöt eivät enää pysy näiden nopeiden muutosten tahdissa, minkä vuoksi on olemassa riski, että julkisen tiedon uudelleenkäytön tarjoamia taloudellisia ja yhteiskunnallisia mahdollisuuksia ei voida hyödyntää. |
| --- | --- |

(5)

Sen jälkeen, kun ensimmäiset julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä koskevat säännöt hyväksyttiin vuonna 2003, maailmassa olevan tiedon määrä, julkinen tieto mukaan lukien, on lisääntynyt eksponentiaalisesti ja on alettu tuottaa ja kerätä uudenlaista tietoa. Samaan aikaan tiedon analysoinnissa, hyödyntämisessä ja käsittelyssä käytettävät teknologiat kehittyvät jatkuvasti. Nopea teknologinen kehitys mahdollistaa tiedon käyttämiseen, kokoamiseen ja yhdistelyyn perustuvien uusien palveluiden ja sovellusten luomisen. Vuonna 2003 hyväksytyt säännöt eivät enää pysy näiden nopeiden muutosten tahdissa, minkä vuoksi on olemassa riski, että julkisen tiedon uudelleenkäytön tarjoamia taloudellisia ja yhteiskunnallisia mahdollisuuksia ei voida hyödyntää.

| (6) | Jäsenvaltiot ovat samaan aikaan laatineet uudelleenkäyttöä koskevia toimintalinjoja direktiivin 2003/98/EY nojalla, ja osa jäsenvaltioista on omaksunut kunnianhimoisia avointa dataa koskevia toimintatapoja, joilla ne tekevät saatavilla olevan julkisen tiedon uudelleenkäytöstä helpompaa kansalaisille ja yrityksille ja jotka ylittävät mainitussa direktiivissä asetetut vähimmäisvaatimukset. Jotta jäsenvaltioiden erilaiset säännöt eivät estäisi tuotteiden ja palveluiden tarjoamista yli rajojen ja jotta mahdollistettaisiin toisiaan vastaavien julkisten tietoaineistojen uudelleenkäyttö niihin perustuvissa Euroopan laajuisissa sovelluksissa, julkisen tiedon saatavuutta koskevien menettelytapojen vähimmäistason yhdenmukaistaminen on tarpeen sen määrittämiseksi, mitä julkista tietoa on uudelleenkäytettävissä tiedon sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltiot ovat samaan aikaan laatineet uudelleenkäyttöä koskevia toimintalinjoja direktiivin 2003/98/EY nojalla, ja osa jäsenvaltioista on omaksunut kunnianhimoisia avointa dataa koskevia toimintatapoja, joilla ne tekevät saatavilla olevan julkisen tiedon uudelleenkäytöstä helpompaa kansalaisille ja yrityksille ja jotka ylittävät mainitussa direktiivissä asetetut vähimmäisvaatimukset. Jotta jäsenvaltioiden erilaiset säännöt eivät estäisi tuotteiden ja palveluiden tarjoamista yli rajojen ja jotta mahdollistettaisiin toisiaan vastaavien julkisten tietoaineistojen uudelleenkäyttö niihin perustuvissa Euroopan laajuisissa sovelluksissa, julkisen tiedon saatavuutta koskevien menettelytapojen vähimmäistason yhdenmukaistaminen on tarpeen sen määrittämiseksi, mitä julkista tietoa on uudelleenkäytettävissä tiedon sisämarkkinoilla.

| (7) | Direktiiviin 2003/98/EY ei sisälly velvoitetta asettaa asiakirjat saataville tai sallia niiden uudelleenkäyttö. Päätös uudelleenkäytön sallimisesta tai kieltämisestä jää jäsenvaltioiden tai asianomaisen julkisen sektorin elimen tehtäväksi. Direktiivi 2003/98/EY perustuu kansallisiin asiakirjojen saatavuutta koskeviin sääntöihin, ja näin ollen kyseisen direktiivin nojalla ei vaadita asiakirjojen uudelleenkäytön sallimista, jos asiakirjojen saatavuutta on rajoitettu (oikeus tutustua asiakirjoihin voidaan kansallisilla säännöillä rajoittaa koskemaan esimerkiksi vain kansalaisia tai yrityksiä, jotka voivat osoittaa asian koskevan niitä erityisesti) tai jos asiakirjat eivät ole saatavilla (oikeus tutustua asiakirjoihin voidaan kieltää kansallisilla säännöillä esimerkiksi asiakirjojen arkaluonteisuuden vuoksi muun muassa kansallisen turvallisuuden, puolustuksen tai yleisen turvallisuuden perusteella). Osassa jäsenvaltioista oikeus uudelleenkäyttöön on nimenomaisesti yhdistetty asiakirjojen saatavuuteen siten, että kaikkia yleisesti saatavilla olevia asiakirjoja voidaan käyttää uudelleen. Toisissa jäsenvaltioissa näiden kahden sääntökokonaisuuden välinen yhteys on epäselvempi, ja tämä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviin 2003/98/EY ei sisälly velvoitetta asettaa asiakirjat saataville tai sallia niiden uudelleenkäyttö. Päätös uudelleenkäytön sallimisesta tai kieltämisestä jää jäsenvaltioiden tai asianomaisen julkisen sektorin elimen tehtäväksi. Direktiivi 2003/98/EY perustuu kansallisiin asiakirjojen saatavuutta koskeviin sääntöihin, ja näin ollen kyseisen direktiivin nojalla ei vaadita asiakirjojen uudelleenkäytön sallimista, jos asiakirjojen saatavuutta on rajoitettu (oikeus tutustua asiakirjoihin voidaan kansallisilla säännöillä rajoittaa koskemaan esimerkiksi vain kansalaisia tai yrityksiä, jotka voivat osoittaa asian koskevan niitä erityisesti) tai jos asiakirjat eivät ole saatavilla (oikeus tutustua asiakirjoihin voidaan kieltää kansallisilla säännöillä esimerkiksi asiakirjojen arkaluonteisuuden vuoksi muun muassa kansallisen turvallisuuden, puolustuksen tai yleisen turvallisuuden perusteella). Osassa jäsenvaltioista oikeus uudelleenkäyttöön on nimenomaisesti yhdistetty asiakirjojen saatavuuteen siten, että kaikkia yleisesti saatavilla olevia asiakirjoja voidaan käyttää uudelleen. Toisissa jäsenvaltioissa näiden kahden sääntökokonaisuuden välinen yhteys on epäselvempi, ja tämä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta.

| (8) | Direktiiviä 2003/98/EY olisi näin ollen muutettava siten, että siinä säädetään jäsenvaltioille selkeä velvoite sallia kaikkien asiakirjojen uudelleenkäyttö, jollei niiden saatavuutta ole rajoitettu tai estetty asiakirjojen saatavuutta koskevilla kansallisilla säännöillä ja jollei tässä direktiivissä säädetä muista poikkeuksista. Tällä direktiivillä tehtävillä muutoksilla ei pyritä määrittämään tai muuttamaan asiakirjojen saatavuutta koskevia jäsenvaltioiden järjestelmiä, jotka kuuluvat yhä niiden vastuulle. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiviä 2003/98/EY olisi näin ollen muutettava siten, että siinä säädetään jäsenvaltioille selkeä velvoite sallia kaikkien asiakirjojen uudelleenkäyttö, jollei niiden saatavuutta ole rajoitettu tai estetty asiakirjojen saatavuutta koskevilla kansallisilla säännöillä ja jollei tässä direktiivissä säädetä muista poikkeuksista. Tällä direktiivillä tehtävillä muutoksilla ei pyritä määrittämään tai muuttamaan asiakirjojen saatavuutta koskevia jäsenvaltioiden järjestelmiä, jotka kuuluvat yhä niiden vastuulle.

| (9) | Asiakirjat, joihin kohdistuu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksia, olisi jätettävä direktiivin 2003/98/EY soveltamisalan ulkopuolelle, kun otetaan huomioon unionin oikeus ja jäsenvaltioiden ja unionin kansainväliset velvoitteet, erityisesti kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta tehdystä Bernin yleissopimuksesta ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdystä sopimuksesta johtuvat velvoitteet. Jos kirjaston, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, museon tai arkiston hallussa olevaan asiakirjaan kohdistuvien teollis- ja tekijänoikeuksien alkuperäinen omistaja oli kolmas osapuoli ja näiden oikeuksien suoja-aika ei ole päättynyt, kyseistä asiakirjaa olisi tätä direktiiviä sovellettaessa pidettävä asiakirjana, johon kohdistuu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksia. |
| --- | --- |

(9)

Asiakirjat, joihin kohdistuu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksia, olisi jätettävä direktiivin 2003/98/EY soveltamisalan ulkopuolelle, kun otetaan huomioon unionin oikeus ja jäsenvaltioiden ja unionin kansainväliset velvoitteet, erityisesti kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta tehdystä Bernin yleissopimuksesta ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdystä sopimuksesta johtuvat velvoitteet. Jos kirjaston, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, museon tai arkiston hallussa olevaan asiakirjaan kohdistuvien teollis- ja tekijänoikeuksien alkuperäinen omistaja oli kolmas osapuoli ja näiden oikeuksien suoja-aika ei ole päättynyt, kyseistä asiakirjaa olisi tätä direktiiviä sovellettaessa pidettävä asiakirjana, johon kohdistuu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksia.

| (10) | Direktiiviä 2003/98/EY olisi sovellettava asiakirjoihin, joiden toimittaminen kuuluu kyseisten julkisen sektorin elinten julkisiin tehtäviin, jotka määritellään jäsenvaltion lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä. Jos tällaisia sääntöjä ei ole, julkiset tehtävät olisi määriteltävä jäsenvaltioiden yleisen hallintokäytännön mukaisesti edellyttäen, että julkisten tehtävien ala on avoin ja sitä valvotaan. Julkiset tehtävät voidaan määritellä yleisesti tai tapauskohtaisesti yksittäisen julkisen sektorin elimen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiiviä 2003/98/EY olisi sovellettava asiakirjoihin, joiden toimittaminen kuuluu kyseisten julkisen sektorin elinten julkisiin tehtäviin, jotka määritellään jäsenvaltion lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä. Jos tällaisia sääntöjä ei ole, julkiset tehtävät olisi määriteltävä jäsenvaltioiden yleisen hallintokäytännön mukaisesti edellyttäen, että julkisten tehtävien ala on avoin ja sitä valvotaan. Julkiset tehtävät voidaan määritellä yleisesti tai tapauskohtaisesti yksittäisen julkisen sektorin elimen osalta.

| (11) | Tämän direktiivin täytäntöönpanossa ja soveltamisessa olisi noudatettava kaikilta osin henkilötietojen suojaa koskevia periaatteita yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (4) mukaisesti. Erityisesti on syytä huomata, että kyseisen direktiivin mukaisesti jäsenvaltioiden olisi määritettävä olosuhteet, joissa henkilötietojen käsittely on laillista. Lisäksi yksi kyseisen direktiivin periaatteista on se, että henkilötietoja ei saa niiden keräämisen jälkeen käsitellä tavalla, joka on yhteensopimaton niiden määriteltyjen, nimenomaisten ja laillisten tarkoitusten kanssa, joita varten kyseiset tiedot on kerätty. |
| --- | --- |

(11)

Tämän direktiivin täytäntöönpanossa ja soveltamisessa olisi noudatettava kaikilta osin henkilötietojen suojaa koskevia periaatteita yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (4) mukaisesti. Erityisesti on syytä huomata, että kyseisen direktiivin mukaisesti jäsenvaltioiden olisi määritettävä olosuhteet, joissa henkilötietojen käsittely on laillista. Lisäksi yksi kyseisen direktiivin periaatteista on se, että henkilötietoja ei saa niiden keräämisen jälkeen käsitellä tavalla, joka on yhteensopimaton niiden määriteltyjen, nimenomaisten ja laillisten tarkoitusten kanssa, joita varten kyseiset tiedot on kerätty.

| (12) | Direktiiviä 2003/98/EY olisi sovellettava rajoittamatta julkisen sektorin työntekijöiden kansallisten sääntöjen nojalla nauttimien oikeuksien, taloudelliset ja moraaliset oikeudet mukaan luettuina, noudattamista. |
| --- | --- |

(12)

Direktiiviä 2003/98/EY olisi sovellettava rajoittamatta julkisen sektorin työntekijöiden kansallisten sääntöjen nojalla nauttimien oikeuksien, taloudelliset ja moraaliset oikeudet mukaan luettuina, noudattamista.

| (13) | Lisäksi kun asiakirja asetetaan saataville uudelleenkäytettäväksi, asianomaisella julkisen sektorin elimellä olisi edelleen oltava oikeus asiakirjan hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi kun asiakirja asetetaan saataville uudelleenkäytettäväksi, asianomaisella julkisen sektorin elimellä olisi edelleen oltava oikeus asiakirjan hyödyntämiseen.

| (14) | Direktiivin 2003/98/EY soveltamisalaa olisi laajennettava kirjastoihin, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museoihin ja arkistoihin. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivin 2003/98/EY soveltamisalaa olisi laajennettava kirjastoihin, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museoihin ja arkistoihin.

| (15) | Yksi sisämarkkinoiden toteuttamisen tärkeimmistä tavoitteista on luoda edellytykset, joilla edistetään unionin laajuisten palvelujen kehittämistä. Kirjastoilla, museoilla ja arkistoilla on hallussaan huomattava määrä arvokkaita julkisen sektorin tietovarantoja, varsinkin kun digitointihankkeiden ansiosta digitaalisen vapaasti käytettävissä olevan aineiston määrä on moninkertaistunut. Tällaiset kulttuuriperintökokoelmat ja niihin liittyvät metatiedot voivat muodostaa digitaalisten sisältötuotteiden ja -palveluiden perustan, ja ne tarjoavat valtavat mahdollisuudet innovatiiviseen uudelleenkäyttöön esimerkiksi oppimisen ja matkailun alalla. Laajentamalla mahdollisuuksia käyttää uudelleen julkista kulttuuriaineistoa mahdollistettaneen muun muassa se, että unionin yritykset voivat hyödyntää aineiston antamia mahdollisuuksia ja vaikuttaa osaltaan talouskasvuun ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

(15)

Yksi sisämarkkinoiden toteuttamisen tärkeimmistä tavoitteista on luoda edellytykset, joilla edistetään unionin laajuisten palvelujen kehittämistä. Kirjastoilla, museoilla ja arkistoilla on hallussaan huomattava määrä arvokkaita julkisen sektorin tietovarantoja, varsinkin kun digitointihankkeiden ansiosta digitaalisen vapaasti käytettävissä olevan aineiston määrä on moninkertaistunut. Tällaiset kulttuuriperintökokoelmat ja niihin liittyvät metatiedot voivat muodostaa digitaalisten sisältötuotteiden ja -palveluiden perustan, ja ne tarjoavat valtavat mahdollisuudet innovatiiviseen uudelleenkäyttöön esimerkiksi oppimisen ja matkailun alalla. Laajentamalla mahdollisuuksia käyttää uudelleen julkista kulttuuriaineistoa mahdollistettaneen muun muassa se, että unionin yritykset voivat hyödyntää aineiston antamia mahdollisuuksia ja vaikuttaa osaltaan talouskasvuun ja työpaikkojen luomiseen.

| (16) | Julkisen sektorin kulttuurivarantojen hyödyntämistä koskevat säännöt ja käytännöt vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, mikä luo esteitä näiden varojen taloudellisen potentiaalin hyödyntämiselle. Kirjastot, museot ja arkistot investoivat yhä digitointiin, joten monet niistä ovat jo asettaneet hallussaan olevan julkisen sisällön uudelleenkäytettäväksi ja monet etsivät aktiivisesti mahdollisuuksia käyttää uudelleen hallussaan olevaa sisältöä. Koska kulttuurilaitokset kuitenkin toimivat hyvin erilaisissa sääntely- ja kulttuuriympäristöissä, niiden sisällön käyttämistä koskevat käytännöt ovat kehittyneet eri tavoin. |
| --- | --- |

(16)

Julkisen sektorin kulttuurivarantojen hyödyntämistä koskevat säännöt ja käytännöt vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, mikä luo esteitä näiden varojen taloudellisen potentiaalin hyödyntämiselle. Kirjastot, museot ja arkistot investoivat yhä digitointiin, joten monet niistä ovat jo asettaneet hallussaan olevan julkisen sisällön uudelleenkäytettäväksi ja monet etsivät aktiivisesti mahdollisuuksia käyttää uudelleen hallussaan olevaa sisältöä. Koska kulttuurilaitokset kuitenkin toimivat hyvin erilaisissa sääntely- ja kulttuuriympäristöissä, niiden sisällön käyttämistä koskevat käytännöt ovat kehittyneet eri tavoin.

| (17) | Kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen erot tai epäselvyys haittaavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja tietoyhteiskunnan asianmukaista kehitystä unionissa, joten kirjastojen, museoiden ja arkistojen hallussa olevan julkisen sektorin kulttuuriaineiston uudelleenkäyttöä koskevia kansallisia sääntöjä ja käytäntöjä olisi yhdenmukaistettava riittävästi. |
| --- | --- |

(17)

Kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen erot tai epäselvyys haittaavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja tietoyhteiskunnan asianmukaista kehitystä unionissa, joten kirjastojen, museoiden ja arkistojen hallussa olevan julkisen sektorin kulttuuriaineiston uudelleenkäyttöä koskevia kansallisia sääntöjä ja käytäntöjä olisi yhdenmukaistettava riittävästi.

| (18) | Direktiivin 2003/98/EY soveltamisalan laajentaminen olisi rajattava kolmenlaisiin kulttuurilaitoksiin, joita ovat kirjastot, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museot ja arkistot, koska niiden kokoelmat ovat jo nyt ja ovat tulevaisuudessa vielä enemmän arvokasta materiaalia, jota voidaan käyttää uudelleen useissa tuotteissa, kuten mobiilisovelluksissa. Muut kulttuurilaitokset, kuten orkesterit, oopperat, baletit tai teatterit, ja niihin kuuluvat arkistot olisi jätettävä soveltamisalan ulkopuolelle niiden esittävään taiteeseen liittyvän erityisluonteen vuoksi. Koska lähes kaikki niiden hallussa oleva aineisto kuuluu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin eikä siksi kuuluisi kyseisen direktiivin soveltamisalan piiriin, niiden sisällyttämisellä soveltamisalaan olisi vain vähäinen vaikutus. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivin 2003/98/EY soveltamisalan laajentaminen olisi rajattava kolmenlaisiin kulttuurilaitoksiin, joita ovat kirjastot, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museot ja arkistot, koska niiden kokoelmat ovat jo nyt ja ovat tulevaisuudessa vielä enemmän arvokasta materiaalia, jota voidaan käyttää uudelleen useissa tuotteissa, kuten mobiilisovelluksissa. Muut kulttuurilaitokset, kuten orkesterit, oopperat, baletit tai teatterit, ja niihin kuuluvat arkistot olisi jätettävä soveltamisalan ulkopuolelle niiden esittävään taiteeseen liittyvän erityisluonteen vuoksi. Koska lähes kaikki niiden hallussa oleva aineisto kuuluu kolmansien osapuolten teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin eikä siksi kuuluisi kyseisen direktiivin soveltamisalan piiriin, niiden sisällyttämisellä soveltamisalaan olisi vain vähäinen vaikutus.

| (19) | Digitointi on tärkeä keino, jolla voidaan parantaa mahdollisuuksia tutustua kulttuuriaineistoon ja käyttää sitä uudelleen koulutus-, työ- tai vapaa-ajan tarkoituksiin. Se tarjoaa myös huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia ja helpottaa kulttuuriaineiston sisällyttämistä digitaalisiin palveluihin ja tuotteisiin ja tukee siten työpaikkojen luomista ja kasvua. Muun muassa näitä seikkoja korostettiin Europeana-hankkeen seuraavista vaiheista 5 päivänä toukokuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (5), kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 27 päivänä lokakuuta 2011 annetussa komission suosituksessa 2011/711/EU (6) sekä kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 10 päivänä toukokuuta 2012 annetuissa neuvoston päätelmissä (7). Näissä asiakirjoissa määritellään, miten eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitointiin ja saataville asettamiseen verkossa liittyvien oikeudellisten sekä rahoitus- ja organisointikysymysten kanssa edetään. |
| --- | --- |

(19)

Digitointi on tärkeä keino, jolla voidaan parantaa mahdollisuuksia tutustua kulttuuriaineistoon ja käyttää sitä uudelleen koulutus-, työ- tai vapaa-ajan tarkoituksiin. Se tarjoaa myös huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia ja helpottaa kulttuuriaineiston sisällyttämistä digitaalisiin palveluihin ja tuotteisiin ja tukee siten työpaikkojen luomista ja kasvua. Muun muassa näitä seikkoja korostettiin Europeana-hankkeen seuraavista vaiheista 5 päivänä toukokuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (5), kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 27 päivänä lokakuuta 2011 annetussa komission suosituksessa 2011/711/EU (6) sekä kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 10 päivänä toukokuuta 2012 annetuissa neuvoston päätelmissä (7). Näissä asiakirjoissa määritellään, miten eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitointiin ja saataville asettamiseen verkossa liittyvien oikeudellisten sekä rahoitus- ja organisointikysymysten kanssa edetään.

| (20) | Uudelleenkäytön helpottamiseksi julkisen sektorin elinten olisi, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, saatettava asiakirjat ja niitä koskeva metatieto saataville mahdollisimman tarkasti ja yksityiskohtaisesti avoimessa ja koneellisesti luettavassa esitysmuodossa, joka takaa yhteentoimivuuden, esimerkiksi käsittelemällä niitä tavalla, joka vastaa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (8) mukaisia paikkatiedon yhteensopivuus- ja käytettävyysvaatimuksia koskevia periaatteita. |
| --- | --- |

(20)

Uudelleenkäytön helpottamiseksi julkisen sektorin elinten olisi, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, saatettava asiakirjat ja niitä koskeva metatieto saataville mahdollisimman tarkasti ja yksityiskohtaisesti avoimessa ja koneellisesti luettavassa esitysmuodossa, joka takaa yhteentoimivuuden, esimerkiksi käsittelemällä niitä tavalla, joka vastaa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (8) mukaisia paikkatiedon yhteensopivuus- ja käytettävyysvaatimuksia koskevia periaatteita.

| (21) | Asiakirjan olisi katsottava olevan koneellisesti luettavassa esitysmuodossa, jos se on sellaisessa tiedostomuodossa, jonka rakenne mahdollistaa sen, että ohjelmistot pystyvät helposti yksilöimään, tunnistamaan ja poimimaan siitä tiettyjä tietoja. Koneellisesti luettavassa muodossa oleviin tiedostoihin koodatut tiedot ovat koneellisesti luettavia tietoja. Koneellisesti luettavissa olevat esitysmuodot voivat olla avoimia tai yksityisiä; ne voivat olla virallisia standardeja, mutta se ei ole välttämätöntä. Asiakirjojen, jotka on koodattu sellaiseen tiedostomuotoon, joka rajoittaa automaattista käsittelyä siksi, että tietoja ei saada poimittua niistä lainkaan tai ei saada poimittua helposti, ei olisi katsottava olevan koneellisesti luettavassa esitysmuodossa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa kannustettava avointen koneellisesti luettavien esitysmuotojen käyttöön. |
| --- | --- |

(21)

Asiakirjan olisi katsottava olevan koneellisesti luettavassa esitysmuodossa, jos se on sellaisessa tiedostomuodossa, jonka rakenne mahdollistaa sen, että ohjelmistot pystyvät helposti yksilöimään, tunnistamaan ja poimimaan siitä tiettyjä tietoja. Koneellisesti luettavassa muodossa oleviin tiedostoihin koodatut tiedot ovat koneellisesti luettavia tietoja. Koneellisesti luettavissa olevat esitysmuodot voivat olla avoimia tai yksityisiä; ne voivat olla virallisia standardeja, mutta se ei ole välttämätöntä. Asiakirjojen, jotka on koodattu sellaiseen tiedostomuotoon, joka rajoittaa automaattista käsittelyä siksi, että tietoja ei saada poimittua niistä lainkaan tai ei saada poimittua helposti, ei olisi katsottava olevan koneellisesti luettavassa esitysmuodossa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa kannustettava avointen koneellisesti luettavien esitysmuotojen käyttöön.

| (22) | Jos julkisen sektorin elimet perivät maksuja asiakirjojen uudelleenkäytöstä, nämä maksut eivät lähtökohtaisesti saisi olla marginaalikustannuksia korkeampia. Olisi kuitenkin otettava huomioon tarve olla estämättä sellaisten julkisten sektorin elinten tavanomaista toimintaa, joiden on tuotettava tuloja kattaakseen huomattavan osan julkisten tehtäviensä suorittamiseen liittyvistä kustannuksista tai tiettyjen uudelleenkäytettäviksi annettujen asiakirjojen keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvista kustannuksista. Tällaisissa tapauksissa julkisen sektorin elinten olisi voitava periä marginaalikustannukset ylittäviä maksuja. Nämä maksut olisi vahvistettava objektiivisten, avointen ja varmistettavissa olevien perusteiden mukaisesti, ja asiakirjojen toimittamisesta ja uudelleenkäyttöoikeuksien luovuttamisesta saatavat kokonaistulot eivät saisi ylittää niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvia kustannuksia ja investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. Julkisen sektorin elimille asetettavan vaatimuksen tuottaa tuloja kattaakseen huomattavan osan julkisen tehtävänsä suorittamiseen liittyvistä kustannuksista tai tiettyjen asiakirjojen keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvista kustannuksista ei tarvitse olla lakisääteinen vaatimus, ja se voi olla esimerkiksi seurausta jäsenvaltioiden hallintokäytännöistä. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen tällaista vaatimusta. |
| --- | --- |

(22)

Jos julkisen sektorin elimet perivät maksuja asiakirjojen uudelleenkäytöstä, nämä maksut eivät lähtökohtaisesti saisi olla marginaalikustannuksia korkeampia. Olisi kuitenkin otettava huomioon tarve olla estämättä sellaisten julkisten sektorin elinten tavanomaista toimintaa, joiden on tuotettava tuloja kattaakseen huomattavan osan julkisten tehtäviensä suorittamiseen liittyvistä kustannuksista tai tiettyjen uudelleenkäytettäviksi annettujen asiakirjojen keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvista kustannuksista. Tällaisissa tapauksissa julkisen sektorin elinten olisi voitava periä marginaalikustannukset ylittäviä maksuja. Nämä maksut olisi vahvistettava objektiivisten, avointen ja varmistettavissa olevien perusteiden mukaisesti, ja asiakirjojen toimittamisesta ja uudelleenkäyttöoikeuksien luovuttamisesta saatavat kokonaistulot eivät saisi ylittää niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvia kustannuksia ja investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. Julkisen sektorin elimille asetettavan vaatimuksen tuottaa tuloja kattaakseen huomattavan osan julkisen tehtävänsä suorittamiseen liittyvistä kustannuksista tai tiettyjen asiakirjojen keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvista kustannuksista ei tarvitse olla lakisääteinen vaatimus, ja se voi olla esimerkiksi seurausta jäsenvaltioiden hallintokäytännöistä. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen tällaista vaatimusta.

| (23) | Kirjastojen, museoiden ja arkistojen olisi myös voitava periä marginaalikustannukset ylittäviä maksuja, jotta ei estetä niiden tavanomaista toimintaa. Tällaisten julkisen sektorin elinten tapauksessa asiakirjojen toimittamisesta ja uudelleenkäyttöoikeuksien luovuttamisesta asianmukaisena tilikautena saatavat kokonaistulot eivät saisi ylittää niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä, jakelusta, säilyttämisestä ja oikeuksien selvittämisestä aiheutuvia kustannuksia ja investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. Kirjastojen, museoiden ja arkistojen erityispiirteiden vuoksi on mahdollista ottaa huomioon yksityisen sektorin samanlaisten tai vastaavien asiakirjojen uudelleenkäytöstä perimät maksut laskettaessa investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. |
| --- | --- |

(23)

Kirjastojen, museoiden ja arkistojen olisi myös voitava periä marginaalikustannukset ylittäviä maksuja, jotta ei estetä niiden tavanomaista toimintaa. Tällaisten julkisen sektorin elinten tapauksessa asiakirjojen toimittamisesta ja uudelleenkäyttöoikeuksien luovuttamisesta asianmukaisena tilikautena saatavat kokonaistulot eivät saisi ylittää niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä, jakelusta, säilyttämisestä ja oikeuksien selvittämisestä aiheutuvia kustannuksia ja investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. Kirjastojen, museoiden ja arkistojen erityispiirteiden vuoksi on mahdollista ottaa huomioon yksityisen sektorin samanlaisten tai vastaavien asiakirjojen uudelleenkäytöstä perimät maksut laskettaessa investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa.

| (24) | Tässä direktiivissä säädetyt maksujen ylärajat eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen periä alempia maksuja tai olla kokonaan perimättä maksuja. |
| --- | --- |

(24)

Tässä direktiivissä säädetyt maksujen ylärajat eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen periä alempia maksuja tai olla kokonaan perimättä maksuja.

| (25) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava perusteet marginaalikustannukset ylittävien maksujen perimiselle. Jäsenvaltiot voivat tältä osin esimerkiksi vahvistaa kyseiset perusteet kansallisissa säännöissä tai nimetä asianmukaisen elimen tai asianmukaiset elimet, jotka eivät saa olla sama kuin julkisen sektorin elin itse ja joilla on toimivalta vahvistaa kyseiset perusteet. Mainittu elin olisi organisoitava jäsenvaltioiden perustuslaillisten järjestelmien ja oikeusjärjestelmien mukaisesti. Se voi olla jo olemassa oleva elin, jolla on talousarvion toteuttamiseen liittyviä valtuuksia ja joka on poliittisen valvonnan alainen. |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava perusteet marginaalikustannukset ylittävien maksujen perimiselle. Jäsenvaltiot voivat tältä osin esimerkiksi vahvistaa kyseiset perusteet kansallisissa säännöissä tai nimetä asianmukaisen elimen tai asianmukaiset elimet, jotka eivät saa olla sama kuin julkisen sektorin elin itse ja joilla on toimivalta vahvistaa kyseiset perusteet. Mainittu elin olisi organisoitava jäsenvaltioiden perustuslaillisten järjestelmien ja oikeusjärjestelmien mukaisesti. Se voi olla jo olemassa oleva elin, jolla on talousarvion toteuttamiseen liittyviä valtuuksia ja joka on poliittisen valvonnan alainen.

| (26) | Julkisen sektorin elimet voivat asettaa asiakirjan uudelleenkäytölle tarvittaessa luvanvaraisia ehtoja, esimerkiksi edellyttää lähteen ilmoittamista ja mainintaa siitä, onko uudelleenkäyttäjä muuttanut asiakirjaa millään tavalla. Julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöön vaadittavilla luvilla saisi joka tapauksessa rajoittaa uudelleenkäyttöä mahdollisimman vähän, esimerkiksi siten, että rajoitus koskee vain lähteen ilmoittamista. Verkossa saatavilla olevien avointen käyttöehtojen, joihin sisältyy laajemmat uudelleenkäyttöoikeudet ilman teknisiä, taloudellisia tai maantieteellisiä rajoitteita, ja tiedon tarjoamisen avoimessa muodossa olisi tässä suhteessa oltava keskeisessä asemassa. Siksi jäsenvaltioiden olisi edistettävä avointen ehtojen käyttöä, ja niistä pitäisi ajan myötä tulla unionin laajuinen käytäntö. |
| --- | --- |

(26)

Julkisen sektorin elimet voivat asettaa asiakirjan uudelleenkäytölle tarvittaessa luvanvaraisia ehtoja, esimerkiksi edellyttää lähteen ilmoittamista ja mainintaa siitä, onko uudelleenkäyttäjä muuttanut asiakirjaa millään tavalla. Julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöön vaadittavilla luvilla saisi joka tapauksessa rajoittaa uudelleenkäyttöä mahdollisimman vähän, esimerkiksi siten, että rajoitus koskee vain lähteen ilmoittamista. Verkossa saatavilla olevien avointen käyttöehtojen, joihin sisältyy laajemmat uudelleenkäyttöoikeudet ilman teknisiä, taloudellisia tai maantieteellisiä rajoitteita, ja tiedon tarjoamisen avoimessa muodossa olisi tässä suhteessa oltava keskeisessä asemassa. Siksi jäsenvaltioiden olisi edistettävä avointen ehtojen käyttöä, ja niistä pitäisi ajan myötä tulla unionin laajuinen käytäntö.

| (27) | Komissio on kannattanut sellaisen verkossa toimivan julkisen sektorin tietoa koskevan tulostaulun kehittämistä, joka sisältää julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä kaikissa jäsenvaltioissa koskevat tulosindikaattorit. Tulostaulun säännöllinen ajan tasalle saattaminen auttaa parantamaan jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa ja toimintaperiaatteita ja käytäntöjä koskevan tiedon saatavuutta koko unionissa. |
| --- | --- |

(27)

Komissio on kannattanut sellaisen verkossa toimivan julkisen sektorin tietoa koskevan tulostaulun kehittämistä, joka sisältää julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä kaikissa jäsenvaltioissa koskevat tulosindikaattorit. Tulostaulun säännöllinen ajan tasalle saattaminen auttaa parantamaan jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa ja toimintaperiaatteita ja käytäntöjä koskevan tiedon saatavuutta koko unionissa.

| (28) | Muutoksenhakukeinoihin olisi kuuluttava mahdollisuus puolueettoman muutoksenhakuelimen suorittamaan uudelleenarviointiin. Kyseinen elin voi olla jo olemassa oleva kansallinen viranomainen, esimerkiksi kansallinen kilpailuviranomainen, asiakirjojen saatavuudesta vastaava kansallinen viranomainen tai kansallinen oikeusviranomainen. Elin olisi organisoitava jäsenvaltioiden perustuslaillisten järjestelmien ja oikeusjärjestelmien mukaisesti, eikä se saisi rajoittaa uudelleenkäyttöoikeutta hakevien käytettävissä muutoin olevia muutoksenhakukeinoja. Sen olisi kuitenkin oltava selvästi erillään jäsenvaltion mekanismista, jolla vahvistetaan perusteet marginaalikustannukset ylittävien maksujen perimiselle. Muutoksenhakukeinoihin olisi kuuluttava mahdollisuus arvioida uudelleen kielteisiä päätöksiä sekä päätöksiä, joilla uudelleenkäyttö on sallittu mutta jotka voivat vaikuttaa hakijoihin muulla tavoin, esimerkiksi sovellettavilla maksujen perimistä koskevilla säännöillä. Nopeasti muuttuvien markkinoiden tarpeiden mukaisesti uudelleenarviointiprosessin olisi oltava nopea. |
| --- | --- |

(28)

Muutoksenhakukeinoihin olisi kuuluttava mahdollisuus puolueettoman muutoksenhakuelimen suorittamaan uudelleenarviointiin. Kyseinen elin voi olla jo olemassa oleva kansallinen viranomainen, esimerkiksi kansallinen kilpailuviranomainen, asiakirjojen saatavuudesta vastaava kansallinen viranomainen tai kansallinen oikeusviranomainen. Elin olisi organisoitava jäsenvaltioiden perustuslaillisten järjestelmien ja oikeusjärjestelmien mukaisesti, eikä se saisi rajoittaa uudelleenkäyttöoikeutta hakevien käytettävissä muutoin olevia muutoksenhakukeinoja. Sen olisi kuitenkin oltava selvästi erillään jäsenvaltion mekanismista, jolla vahvistetaan perusteet marginaalikustannukset ylittävien maksujen perimiselle. Muutoksenhakukeinoihin olisi kuuluttava mahdollisuus arvioida uudelleen kielteisiä päätöksiä sekä päätöksiä, joilla uudelleenkäyttö on sallittu mutta jotka voivat vaikuttaa hakijoihin muulla tavoin, esimerkiksi sovellettavilla maksujen perimistä koskevilla säännöillä. Nopeasti muuttuvien markkinoiden tarpeiden mukaisesti uudelleenarviointiprosessin olisi oltava nopea.

| (29) | Asiakirjojen uudelleenkäytön periaatteita laadittaessa olisi noudatettava kilpailusääntöjä ja vältettävä mahdollisimman pitkälle yksinoikeusjärjestelyjen tekemistä julkisen sektorin elinten ja yksityisen sektorin kumppanien kesken. Yleisen edun mukaisen palvelun tarjoamiseksi voi kuitenkin joskus olla tarpeen myöntää yksinoikeuksia tiettyjen julkisen sektorin asiakirjojen uudelleenkäyttöön. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun yksikään kaupallinen yritys ei suostu julkaisemaan kyseisiä tietoja ilman yksinoikeutta. Tämän seikan huomioon ottamiseksi direktiivissä 2003/98/EY sallitaan yksinoikeusjärjestelyt, mikäli yksinoikeus on tarpeen yleisen edun mukaisen palvelun tarjoamiseksi, kunhan järjestelyjä tarkastellaan uudelleen säännöllisesti. |
| --- | --- |

(29)

Asiakirjojen uudelleenkäytön periaatteita laadittaessa olisi noudatettava kilpailusääntöjä ja vältettävä mahdollisimman pitkälle yksinoikeusjärjestelyjen tekemistä julkisen sektorin elinten ja yksityisen sektorin kumppanien kesken. Yleisen edun mukaisen palvelun tarjoamiseksi voi kuitenkin joskus olla tarpeen myöntää yksinoikeuksia tiettyjen julkisen sektorin asiakirjojen uudelleenkäyttöön. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun yksikään kaupallinen yritys ei suostu julkaisemaan kyseisiä tietoja ilman yksinoikeutta. Tämän seikan huomioon ottamiseksi direktiivissä 2003/98/EY sallitaan yksinoikeusjärjestelyt, mikäli yksinoikeus on tarpeen yleisen edun mukaisen palvelun tarjoamiseksi, kunhan järjestelyjä tarkastellaan uudelleen säännöllisesti.

| (30) | Koska direktiivin 2003/98/EY soveltamisalaa laajennetaan kattamaan kirjastot, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museot ja arkistot, on aiheellista ottaa huomioon kulttuurivarantojen digitointiin liittyvät jäsenvaltioiden väliset erot, joita ei voitu sisällyttää kyseisen direktiivin nykyisiin yksinoikeusjärjestelyjä koskeviin säännöksiin. Kirjastot, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museot, arkistot ja yksityisen sektorin kumppanit toteuttavat usein yhteistyöhankkeita, joihin liittyy kulttuurivarantojen digitointia ja joissa yksityisen sektorin kumppaneille annetaan yksinoikeuksia. Käytäntö on osoittanut, että tällaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ansiosta kulttuurikokoelmia voidaan käyttää järkevästi ja samalla kansalaiset pääsevät nopeammin osallisiksi kulttuuriperinnöstä. |
| --- | --- |

(30)

Koska direktiivin 2003/98/EY soveltamisalaa laajennetaan kattamaan kirjastot, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museot ja arkistot, on aiheellista ottaa huomioon kulttuurivarantojen digitointiin liittyvät jäsenvaltioiden väliset erot, joita ei voitu sisällyttää kyseisen direktiivin nykyisiin yksinoikeusjärjestelyjä koskeviin säännöksiin. Kirjastot, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museot, arkistot ja yksityisen sektorin kumppanit toteuttavat usein yhteistyöhankkeita, joihin liittyy kulttuurivarantojen digitointia ja joissa yksityisen sektorin kumppaneille annetaan yksinoikeuksia. Käytäntö on osoittanut, että tällaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ansiosta kulttuurikokoelmia voidaan käyttää järkevästi ja samalla kansalaiset pääsevät nopeammin osallisiksi kulttuuriperinnöstä.

| (31) | Jos yksinoikeus liittyy kulttuurivarantojen digitointiin, tietyn mittainen yksinoikeusajanjakso saattaa olla tarpeen, jotta yksityisen sektorin kumppanilla on mahdollisuus kattaa investointinsa. Tämän ajanjakson pituus olisi kuitenkin oltava rajoitettu ja sen olisi oltava mahdollisimman lyhyt, jotta voidaan noudattaa periaatetta, jonka mukaan vapaasti käytettävissä olevan aineiston olisi oltava vapaasti käytettävissä myös digitoinnin jälkeen. Kulttuurivarantojen digitointiin myönnettävän yksinoikeuden kesto ei saisi yleensä ylittää kymmentä vuotta. Jos yksinoikeusajanjakso on yli kymmenen vuotta, sitä olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon järjestelyn voimaantulon jälkeen tapahtuneet tekniset, taloudelliset ja hallinnolliset muutokset. Lisäksi kaikissa kulttuurivarantojen digitointiin liittyvissä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa kumppanina toimivalle kulttuurilaitokselle olisi myönnettävä täydet oikeudet digitoitujen kulttuurivarantojen käyttöön hankkeen päätyttyä. |
| --- | --- |

(31)

Jos yksinoikeus liittyy kulttuurivarantojen digitointiin, tietyn mittainen yksinoikeusajanjakso saattaa olla tarpeen, jotta yksityisen sektorin kumppanilla on mahdollisuus kattaa investointinsa. Tämän ajanjakson pituus olisi kuitenkin oltava rajoitettu ja sen olisi oltava mahdollisimman lyhyt, jotta voidaan noudattaa periaatetta, jonka mukaan vapaasti käytettävissä olevan aineiston olisi oltava vapaasti käytettävissä myös digitoinnin jälkeen. Kulttuurivarantojen digitointiin myönnettävän yksinoikeuden kesto ei saisi yleensä ylittää kymmentä vuotta. Jos yksinoikeusajanjakso on yli kymmenen vuotta, sitä olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon järjestelyn voimaantulon jälkeen tapahtuneet tekniset, taloudelliset ja hallinnolliset muutokset. Lisäksi kaikissa kulttuurivarantojen digitointiin liittyvissä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa kumppanina toimivalle kulttuurilaitokselle olisi myönnettävä täydet oikeudet digitoitujen kulttuurivarantojen käyttöön hankkeen päätyttyä.

| (32) | Sellaisten sopimusten ja muiden järjestelyjen ottamiseksi asianmukaisesti huomioon, joilla myönnetään yksinoikeuksia ja jotka on tehty ennen tämän direktiivin voimaantuloa, olisi vahvistettava asianmukaiset siirtymätoimenpiteet, jotta voidaan suojella asiaan liittyvien osapuolten etuja, jos niiden yksinoikeuksia ei pidetä tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyinä poikkeuksina. Siirtymätoimenpiteillä olisi annettava mahdollisuus jatkaa osapuolten yksinoikeuksia sopimuksen voimassaolon päättymiseen asti tai, jos kyseessä on toistaiseksi voimassa oleva sopimus tai erittäin pitkäksi ajaksi tehty sopimus, riittävän kauan, jotta osapuolet voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä. Näitä siirtymätoimenpiteitä ei pitäisi soveltaa sopimuksiin tai muihin järjestelyihin, jotka on tehty tämän direktiivin voimaantulon jälkeen mutta ennen niiden kansallisten toimenpiteiden soveltamista, joilla se saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta vältetään tilanteet, joissa tehdään tämän direktiivin vastaisia sopimuksia tai muita pitkäaikaisia järjestelyjä, joilla on tarkoitus kiertää tulevat, direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevat kansalliset toimenpiteet. Tämän direktiivin voimaantulon jälkeen mutta ennen sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien kansallisten toimenpiteiden soveltamista tehtyjen sopimusten ja muiden järjestelyjen olisi näin ollen oltava tämän direktiivin mukaisia siitä alkaen, kun sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevia kansallisia toimenpiteitä sovelletaan. |
| --- | --- |

(32)

Sellaisten sopimusten ja muiden järjestelyjen ottamiseksi asianmukaisesti huomioon, joilla myönnetään yksinoikeuksia ja jotka on tehty ennen tämän direktiivin voimaantuloa, olisi vahvistettava asianmukaiset siirtymätoimenpiteet, jotta voidaan suojella asiaan liittyvien osapuolten etuja, jos niiden yksinoikeuksia ei pidetä tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyinä poikkeuksina. Siirtymätoimenpiteillä olisi annettava mahdollisuus jatkaa osapuolten yksinoikeuksia sopimuksen voimassaolon päättymiseen asti tai, jos kyseessä on toistaiseksi voimassa oleva sopimus tai erittäin pitkäksi ajaksi tehty sopimus, riittävän kauan, jotta osapuolet voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä. Näitä siirtymätoimenpiteitä ei pitäisi soveltaa sopimuksiin tai muihin järjestelyihin, jotka on tehty tämän direktiivin voimaantulon jälkeen mutta ennen niiden kansallisten toimenpiteiden soveltamista, joilla se saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta vältetään tilanteet, joissa tehdään tämän direktiivin vastaisia sopimuksia tai muita pitkäaikaisia järjestelyjä, joilla on tarkoitus kiertää tulevat, direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevat kansalliset toimenpiteet. Tämän direktiivin voimaantulon jälkeen mutta ennen sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien kansallisten toimenpiteiden soveltamista tehtyjen sopimusten ja muiden järjestelyjen olisi näin ollen oltava tämän direktiivin mukaisia siitä alkaen, kun sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevia kansallisia toimenpiteitä sovelletaan.

| (33) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli helpottaa unionin laajuisten julkisen sektorin asiakirjoihin perustuvien tietopohjaisten tuotteiden ja palveluiden luomista sekä varmistaa, että yhtäältä yksityiset yritykset, varsinkin pienet ja keskisuuret yritykset, voivat käyttää julkisen sektorin asiakirjoja tehokkaasti yli rajojen lisäarvoa tuottavissa tietopohjaisissa tuotteissa ja palveluissa ja toisaalta kansalaiset voivat käyttää niitä tehokkaasti, mikä helpottaa tiedon vapaata liikkuvuutta ja viestintää, vaan ne voidaan ehdotetun toimen yleiseurooppalaisen soveltamisalan vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli helpottaa unionin laajuisten julkisen sektorin asiakirjoihin perustuvien tietopohjaisten tuotteiden ja palveluiden luomista sekä varmistaa, että yhtäältä yksityiset yritykset, varsinkin pienet ja keskisuuret yritykset, voivat käyttää julkisen sektorin asiakirjoja tehokkaasti yli rajojen lisäarvoa tuottavissa tietopohjaisissa tuotteissa ja palveluissa ja toisaalta kansalaiset voivat käyttää niitä tehokkaasti, mikä helpottaa tiedon vapaata liikkuvuutta ja viestintää, vaan ne voidaan ehdotetun toimen yleiseurooppalaisen soveltamisalan vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (34) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, oikeus henkilötietojen suojaan (8 artikla) ja omistusoikeus (17 artikla) mukaan luettuina. Mitään tässä direktiivissä ei saisi tulkita tai panna täytäntöön ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(34)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, oikeus henkilötietojen suojaan (8 artikla) ja omistusoikeus (17 artikla) mukaan luettuina. Mitään tässä direktiivissä ei saisi tulkita tai panna täytäntöön ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen vastaisella tavalla.

| (35) | On tarpeen varmistaa, että jäsenvaltiot raportoivat komissiolle julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytön laajuudesta, tiedon saatavuutta koskevista ehdoista ja muutoksenhakukäytännöistä. |
| --- | --- |

(35)

On tarpeen varmistaa, että jäsenvaltiot raportoivat komissiolle julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytön laajuudesta, tiedon saatavuutta koskevista ehdoista ja muutoksenhakukäytännöistä.

| (36) | Komission olisi avustettava jäsenvaltioita tämän direktiivin johdonmukaisessa täytäntöönpanossa antamalla ohjeita, erityisesti suositeltavista vakiomuotoisista luvista, tietoaineistoista ja asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevien maksujen perimisestä, asianomaisia tahoja kuultuaan. |
| --- | --- |

(36)

Komission olisi avustettava jäsenvaltioita tämän direktiivin johdonmukaisessa täytäntöönpanossa antamalla ohjeita, erityisesti suositeltavista vakiomuotoisista luvista, tietoaineistoista ja asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevien maksujen perimisestä, asianomaisia tahoja kuultuaan.

| (37) | Direktiivi 2003/98/EY olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(37)

Direktiivi 2003/98/EY olisi näin ollen muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 2003/98/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | asiakirjoihin, joiden toimittaminen ei kuulu kyseisen julkisen sektorin elimen julkiseen tehtävään, joka määritellään kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä, tai, jos tällaisia sääntöjä ei ole, asianomaisen jäsenvaltion yleisen hallintokäytännön mukaisesti, edellyttäen, että julkiset tehtävät ovat avoimia ja niitä valvotaan;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

asiakirjoihin, joiden toimittaminen ei kuulu kyseisen julkisen sektorin elimen julkiseen tehtävään, joka määritellään kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä, tai, jos tällaisia sääntöjä ei ole, asianomaisen jäsenvaltion yleisen hallintokäytännön mukaisesti, edellyttäen, että julkiset tehtävät ovat avoimia ja niitä valvotaan;”

| ii) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | asiakirjoihin, jotka eivät asiakirjojen saatavuutta koskevien jäsenvaltioiden järjestelmien perusteella ole saatavilla muun muassa seuraavista syistä:






  — | kansallisen turvallisuuden (eli valtion turvallisuuden) suojaaminen, puolustus tai yleinen turvallisuus, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

asiakirjoihin, jotka eivät asiakirjojen saatavuutta koskevien jäsenvaltioiden järjestelmien perusteella ole saatavilla muun muassa seuraavista syistä:

—

kansallisen turvallisuuden (eli valtion turvallisuuden) suojaaminen, puolustus tai yleinen turvallisuus,

| — | tilastotietojen luottamuksellisuus, |
| --- | --- |

—

tilastotietojen luottamuksellisuus,

| — | kaupallinen luottamuksellisuus (esimerkiksi yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuus);” |
| --- | --- |

—

kaupallinen luottamuksellisuus (esimerkiksi yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuus);”

| iii) | lisätään kohdat seuraavasti:






  ”c a) | asiakirjoihin, joiden saatavuutta on rajoitettu asiakirjojen saatavuutta koskevien jäsenvaltioiden järjestelmien perusteella, myös tapauksissa, joissa asiakirjat käyttöönsä saadakseen kansalaisten tai yritysten on osoitettava, että asia koskee erityisesti heitä tai niitä; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisätään kohdat seuraavasti:

”c a)

asiakirjoihin, joiden saatavuutta on rajoitettu asiakirjojen saatavuutta koskevien jäsenvaltioiden järjestelmien perusteella, myös tapauksissa, joissa asiakirjat käyttöönsä saadakseen kansalaisten tai yritysten on osoitettava, että asia koskee erityisesti heitä tai niitä;

| c b) | asiakirjojen osiin, jotka sisältävät ainoastaan logoja, vaakunoita tai tunnuksia; |
| --- | --- |

c b)

asiakirjojen osiin, jotka sisältävät ainoastaan logoja, vaakunoita tai tunnuksia;

| c c) | asiakirjoihin, jotka eivät ole saatavilla tai joiden saatavuutta on rajoitettu asiakirjojen saatavuutta koskevien järjestelmien perusteella henkilötietojen suojaamiseksi, ja sellaisiin kyseisten järjestelmien perusteella saatavilla olevien asiakirjojen osiin, jotka sisältävät henkilötietoja, joiden uudelleenkäyttö on ristiriidassa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä annetun lain kanssa;” |
| --- | --- |

c c)

asiakirjoihin, jotka eivät ole saatavilla tai joiden saatavuutta on rajoitettu asiakirjojen saatavuutta koskevien järjestelmien perusteella henkilötietojen suojaamiseksi, ja sellaisiin kyseisten järjestelmien perusteella saatavilla olevien asiakirjojen osiin, jotka sisältävät henkilötietoja, joiden uudelleenkäyttö on ristiriidassa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä annetun lain kanssa;”

| iv) | korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | koulutus- ja tutkimuslaitosten, myös tutkimustulosten siirtämistä varten perustettujen järjestöjen, koulujen ja korkeakoulujen, korkeakoulujen kirjastot pois lukien, asiakirjoihin, eikä;” |
| --- | --- | --- |

iv)

korvataan e alakohta seuraavasti:

”e)

koulutus- ja tutkimuslaitosten, myös tutkimustulosten siirtämistä varten perustettujen järjestöjen, koulujen ja korkeakoulujen, korkeakoulujen kirjastot pois lukien, asiakirjoihin, eikä;”

| v) | korvataan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | muiden kulttuurilaitosten kuin kirjastojen, museoiden ja arkistojen asiakirjoihin.”; |
| --- | --- | --- |

v)

korvataan f alakohta seuraavasti:

”f)

muiden kulttuurilaitosten kuin kirjastojen, museoiden ja arkistojen asiakirjoihin.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Tämä direktiivi perustuu asiakirjojen saatavuutta koskeviin jäsenvaltioiden järjestelmiin, eikä se vaikuta niihin.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Tämä direktiivi perustuu asiakirjojen saatavuutta koskeviin jäsenvaltioiden järjestelmiin, eikä se vaikuta niihin.”;

| c) | korvataan 4 kohdassa sana ”yhteisön” sanalla ”unionin”. |
| --- | --- |

c)

korvataan 4 kohdassa sana ”yhteisön” sanalla ”unionin”.

| 2) | Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:






  ”6) | ’koneellisesti luettavalla esitysmuodolla’ tiedostomuotoa, jonka rakenne mahdollistaa sen, että ohjelmistot pystyvät helposti yksilöimään, tunnistamaan ja poimimaan siitä määrättyjä tietoja, yksittäiset tietoalkiot ja niiden rakenne mukaan lukien; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:

”6)

’koneellisesti luettavalla esitysmuodolla’ tiedostomuotoa, jonka rakenne mahdollistaa sen, että ohjelmistot pystyvät helposti yksilöimään, tunnistamaan ja poimimaan siitä määrättyjä tietoja, yksittäiset tietoalkiot ja niiden rakenne mukaan lukien;

| 7) | ’avoimella esitysmuodolla’ tiedostomuotoa, joka on alustariippumaton ja julkinen ilman rajoitteita, jotka haittaisivat asiakirjojen uudelleenkäyttöä; |
| --- | --- |

7)

’avoimella esitysmuodolla’ tiedostomuotoa, joka on alustariippumaton ja julkinen ilman rajoitteita, jotka haittaisivat asiakirjojen uudelleenkäyttöä;

| 8) | ’virallisella avoimella standardilla’ standardia, joka on vahvistettu kirjallisessa muodossa ja jossa eritellään yksityiskohtaiset vaatimukset sille, miten ohjelmistojen yhteentoimivuus varmistetaan; |
| --- | --- |

8)

’virallisella avoimella standardilla’ standardia, joka on vahvistettu kirjallisessa muodossa ja jossa eritellään yksityiskohtaiset vaatimukset sille, miten ohjelmistojen yhteentoimivuus varmistetaan;

| 9) | ’korkeakoululla’ kaikkia julkisen sektorin elimiä, jotka tarjoavat akateemiseen loppututkintoon johtavaa keskiasteen jälkeistä korkea-asteen koulutusta.” |
| --- | --- |

9)

’korkeakoululla’ kaikkia julkisen sektorin elimiä, jotka tarjoavat akateemiseen loppututkintoon johtavaa keskiasteen jälkeistä korkea-asteen koulutusta.”

| 3) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:
  ”3 artikla
  Pääperiaate
  1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on varmistettava, että asiakirjoja, joihin tätä direktiiviä sovelletaan 1 artiklan mukaisesti, voidaan käyttää uudelleen kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin III ja IV luvussa säädetyin ehdoin.
  2.   Kun kyseessä ovat asiakirjat, joiden osalta kirjastoilla, korkeakoulujen kirjastot mukaan lukien, sekä museoilla ja arkistoilla on teollis- ja tekijänoikeuksia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisten asiakirjojen uudelleenkäytön ollessa sallittua asiakirjoja voidaan käyttää uudelleen kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin III ja IV luvussa säädetyin ehdoin.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Pääperiaate

1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on varmistettava, että asiakirjoja, joihin tätä direktiiviä sovelletaan 1 artiklan mukaisesti, voidaan käyttää uudelleen kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin III ja IV luvussa säädetyin ehdoin.

2.   Kun kyseessä ovat asiakirjat, joiden osalta kirjastoilla, korkeakoulujen kirjastot mukaan lukien, sekä museoilla ja arkistoilla on teollis- ja tekijänoikeuksia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisten asiakirjojen uudelleenkäytön ollessa sallittua asiakirjoja voidaan käyttää uudelleen kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin III ja IV luvussa säädetyin ehdoin.”

| 4) | Korvataan 4 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Evätessään pyynnön julkisen sektorin elinten on ilmoitettava pyynnön esittäjälle epäämisen syyt, jotka perustuvat kyseisen jäsenvaltion asiakirjojen saatavuutta koskevan järjestelmän soveltuviin säännöksiin tai tämän direktiivin, erityisesti 1 artiklan 2 kohdan a–c c alakohdan tai 3 artiklan, nojalla hyväksyttyihin kansallisiin säännöksiin. Kun pyynnön epääminen perustuu 1 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, julkisen sektorin elimen on ilmoitettava oikeudet omistava luonnollinen tai oikeushenkilö, jos tämä on tiedossa, tai vaihtoehtoisesti käyttöluvan antaja, jolta julkisen sektorin elin on saanut kyseisen aineiston. Kirjastoilta, korkeakoulujen kirjastot mukaan lukien, sekä museoilta ja arkistoilta ei edellytetä tällaista ilmoitusta.
  4.   Kaikissa uudelleenkäyttöä koskevissa päätöksissä on ilmoitettava, miten pyynnön esittäjä voi halutessaan hakea muutosta päätökseen. Näihin muutoksenhakukeinoihin on kuuluttava mahdollisuus sellaisen puolueettoman muutoksenhakuelimen suorittamaan uudelleenarviointiin, jolla on tarvittava asiantuntemus ja joka voi olla esimerkiksi kansallinen kilpailuviranomainen, asiakirjojen saatavuudesta vastaava kansallinen viranomainen tai kansallinen oikeusviranomainen ja jonka päätökset sitovat kyseistä julkisen sektorin elintä.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 4 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Evätessään pyynnön julkisen sektorin elinten on ilmoitettava pyynnön esittäjälle epäämisen syyt, jotka perustuvat kyseisen jäsenvaltion asiakirjojen saatavuutta koskevan järjestelmän soveltuviin säännöksiin tai tämän direktiivin, erityisesti 1 artiklan 2 kohdan a–c c alakohdan tai 3 artiklan, nojalla hyväksyttyihin kansallisiin säännöksiin. Kun pyynnön epääminen perustuu 1 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, julkisen sektorin elimen on ilmoitettava oikeudet omistava luonnollinen tai oikeushenkilö, jos tämä on tiedossa, tai vaihtoehtoisesti käyttöluvan antaja, jolta julkisen sektorin elin on saanut kyseisen aineiston. Kirjastoilta, korkeakoulujen kirjastot mukaan lukien, sekä museoilta ja arkistoilta ei edellytetä tällaista ilmoitusta.

4.   Kaikissa uudelleenkäyttöä koskevissa päätöksissä on ilmoitettava, miten pyynnön esittäjä voi halutessaan hakea muutosta päätökseen. Näihin muutoksenhakukeinoihin on kuuluttava mahdollisuus sellaisen puolueettoman muutoksenhakuelimen suorittamaan uudelleenarviointiin, jolla on tarvittava asiantuntemus ja joka voi olla esimerkiksi kansallinen kilpailuviranomainen, asiakirjojen saatavuudesta vastaava kansallinen viranomainen tai kansallinen oikeusviranomainen ja jonka päätökset sitovat kyseistä julkisen sektorin elintä.”

| 5) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla
  Saatavilla olevat esitysmuodot
  1.   Julkisen sektorin elinten on asetettava asiakirjansa saataville kaikissa jo olemassa olevissa esitysmuodoissa ja kaikkina jo olemassa olevina kielitoisintoina ja, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, avoimessa koneellisesti luettavassa esitysmuodossa yhdessä niitä koskevien metatietojen kanssa. Sekä esitysmuodon että metatietojen olisi mahdollisuuksien mukaan oltava virallisten avointen standardien mukaisia.
  2.   Edellä olevasta 1 kohdasta ei seuraa, että julkisen sektorin elimillä olisi kyseistä kohtaa noudattaakseen velvollisuus luoda tai muuntaa asiakirjoja tai toimittaa niistä otteita, jos tätä velvollisuutta ei voida täyttää yksinkertaisin toimenpitein ja siitä aiheutuu suhteetonta vaivaa.
  3.   Julkisen sektorin elimiä ei voida tämän direktiivin perusteella vaatia jatkamaan tietyn tyyppisten asiakirjojen tuottamista ja säilyttämistä, jotta yksityisen tai julkisen sektorin organisaatio voisi käyttää niitä uudelleen.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Saatavilla olevat esitysmuodot

1.   Julkisen sektorin elinten on asetettava asiakirjansa saataville kaikissa jo olemassa olevissa esitysmuodoissa ja kaikkina jo olemassa olevina kielitoisintoina ja, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, avoimessa koneellisesti luettavassa esitysmuodossa yhdessä niitä koskevien metatietojen kanssa. Sekä esitysmuodon että metatietojen olisi mahdollisuuksien mukaan oltava virallisten avointen standardien mukaisia.

2.   Edellä olevasta 1 kohdasta ei seuraa, että julkisen sektorin elimillä olisi kyseistä kohtaa noudattaakseen velvollisuus luoda tai muuntaa asiakirjoja tai toimittaa niistä otteita, jos tätä velvollisuutta ei voida täyttää yksinkertaisin toimenpitein ja siitä aiheutuu suhteetonta vaivaa.

3.   Julkisen sektorin elimiä ei voida tämän direktiivin perusteella vaatia jatkamaan tietyn tyyppisten asiakirjojen tuottamista ja säilyttämistä, jotta yksityisen tai julkisen sektorin organisaatio voisi käyttää niitä uudelleen.”

| 6) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  Maksujen määräytymisperiaatteet
  1.   Jos asiakirjojen uudelleenkäytöstä peritään maksuja, ne eivät saa ylittää asiakirjojen jäljentämisestä, saataville asettamisesta ja jakelusta aiheutuvia marginaalikustannuksia.
  2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta:






  a) | julkisen sektorin elimiin, joiden on tuotettava tuloja kattaakseen huomattavan osan julkisen tehtävänsä hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Maksujen määräytymisperiaatteet

1.   Jos asiakirjojen uudelleenkäytöstä peritään maksuja, ne eivät saa ylittää asiakirjojen jäljentämisestä, saataville asettamisesta ja jakelusta aiheutuvia marginaalikustannuksia.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta:

a)

julkisen sektorin elimiin, joiden on tuotettava tuloja kattaakseen huomattavan osan julkisen tehtävänsä hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista;

| b) | poikkeuksellisesti asiakirjoihin, joiden osalta asianomaisen julkisen sektorin elimen on tuotettava riittävästi tuloja kattaakseen huomattavan osan niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvista kustannuksista. Nämä vaatimukset on määriteltävä jäsenvaltioiden lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä. Jos tällaisia sääntöjä ei ole, vaatimukset on määriteltävä jäsenvaltion yleisen hallintokäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

poikkeuksellisesti asiakirjoihin, joiden osalta asianomaisen julkisen sektorin elimen on tuotettava riittävästi tuloja kattaakseen huomattavan osan niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvista kustannuksista. Nämä vaatimukset on määriteltävä jäsenvaltioiden lainsäädännössä tai muissa sitovissa säännöissä. Jos tällaisia sääntöjä ei ole, vaatimukset on määriteltävä jäsenvaltion yleisen hallintokäytännön mukaisesti;

| c) | kirjastoihin, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museoihin ja arkistoihin. |
| --- | --- |

c)

kirjastoihin, korkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, sekä museoihin ja arkistoihin.

3.   Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa asianomaisten julkisen sektorin elinten on laskettava maksujen kokonaismäärä jäsenvaltioiden vahvistamien objektiivisten, avointen ja varmistettavissa olevien perusteiden mukaisesti. Kyseisten elinten asiakirjojen toimittamisesta ja uudelleenkäyttöoikeuksien luovuttamisesta asianmukaisena tilikautena saamat kokonaistulot eivät saa ylittää niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä ja jakelusta aiheutuvia kustannuksia ja investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. Maksut on laskettava kyseisiin julkisen sektorin elimiin sovellettavien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti.

4.   Kun 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut julkisen sektorin elimet perivät maksuja, asiakirjojen toimittamisesta ja uudelleenkäyttöoikeuksien luovuttamisesta asianmukaisena tilikautena saatavat kokonaistulot eivät saa ylittää niiden keräämisestä, tuottamisesta, jäljentämisestä, jakelusta, säilyttämisestä ja oikeuksien selvittämisestä aiheutuvia kustannuksia ja investoinneille saatavaa kohtuullista tuottoa. Maksut on laskettava kyseisiin julkisen sektorin elimiin sovellettavien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti.”

| 7) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:
  ”7 artikla
  Avoimuus
  1.   Kun kyse on julkisen sektorin elinten hallussa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevista vakiomaksuista, kaikki sovellettavat ehdot ja maksujen tosiasiallinen määrä, maksujen laskentaperusteet mukaan luettuina, on vahvistettava etukäteen ja julkistettava, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, sähköisessä muodossa.
  2.   Kun kyse on muista kuin 1 kohdassa tarkoitetuista uudelleenkäyttöä koskevista maksuista, kyseisen julkisen sektorin elimen on heti aluksi ilmoitettava, mitkä seikat otetaan huomioon näitä maksuja määritettäessä. Kyseisen julkisen sektorin elimen on pyydettäessä ilmoitettava myös, miten maksut on laskettu tietyn uudelleenkäyttöä koskevan pyynnön yhteydessä.
  3.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vaatimukset on vahvistettava etukäteen. Ne on julkistettava sähköisessä muodossa, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.
  4.   Julkisen sektorin elinten on varmistettava, että asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevan pyynnön esittäjälle tiedotetaan tämän käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista, jotka liittyvät tätä koskeviin päätöksiin tai käytäntöihin.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Avoimuus

1.   Kun kyse on julkisen sektorin elinten hallussa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevista vakiomaksuista, kaikki sovellettavat ehdot ja maksujen tosiasiallinen määrä, maksujen laskentaperusteet mukaan luettuina, on vahvistettava etukäteen ja julkistettava, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, sähköisessä muodossa.

2.   Kun kyse on muista kuin 1 kohdassa tarkoitetuista uudelleenkäyttöä koskevista maksuista, kyseisen julkisen sektorin elimen on heti aluksi ilmoitettava, mitkä seikat otetaan huomioon näitä maksuja määritettäessä. Kyseisen julkisen sektorin elimen on pyydettäessä ilmoitettava myös, miten maksut on laskettu tietyn uudelleenkäyttöä koskevan pyynnön yhteydessä.

3.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vaatimukset on vahvistettava etukäteen. Ne on julkistettava sähköisessä muodossa, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.

4.   Julkisen sektorin elinten on varmistettava, että asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevan pyynnön esittäjälle tiedotetaan tämän käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista, jotka liittyvät tätä koskeviin päätöksiin tai käytäntöihin.”

| 8) | Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Julkisen sektorin elimet voivat sallia uudelleenkäytön ehdoitta tai ne voivat asettaa ehtoja, tarvittaessa luvan avulla. Näillä ehdoilla ei saa tarpeettomasti rajoittaa mahdollisuuksia käyttää asiakirjoja uudelleen, eikä niitä saa käyttää kilpailun rajoittamiseen.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Julkisen sektorin elimet voivat sallia uudelleenkäytön ehdoitta tai ne voivat asettaa ehtoja, tarvittaessa luvan avulla. Näillä ehdoilla ei saa tarpeettomasti rajoittaa mahdollisuuksia käyttää asiakirjoja uudelleen, eikä niitä saa käyttää kilpailun rajoittamiseen.”

| 9) | Korvataan 9 artikla seuraavasti:
  ”9 artikla
  Käytännön järjestelyt
  Jäsenvaltioiden on toteutettava uudelleenkäytettävissä olevien asiakirjojen hakua helpottavia käytännön järjestelyjä, kuten luetteloja tärkeimpien asiakirjojen sisältövarannoista ja niihin liittyvistä metatiedoista, jotka ovat, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, saatavilla internetin välityksellä ja koneellisesti luettavassa muodossa, sekä sisältövarantoluetteloihin linkitettyjä portaalisivustoja. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan helpotettava asiakirjojen monikielistä hakua.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Käytännön järjestelyt

Jäsenvaltioiden on toteutettava uudelleenkäytettävissä olevien asiakirjojen hakua helpottavia käytännön järjestelyjä, kuten luetteloja tärkeimpien asiakirjojen sisältövarannoista ja niihin liittyvistä metatiedoista, jotka ovat, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, saatavilla internetin välityksellä ja koneellisesti luettavassa muodossa, sekä sisältövarantoluetteloihin linkitettyjä portaalisivustoja. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan helpotettava asiakirjojen monikielistä hakua.”

| 10) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tätä kohtaa ei sovelleta kulttuurivarantojen digitointiin.”; |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tätä kohtaa ei sovelleta kulttuurivarantojen digitointiin.”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”2 a.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, tapauksissa, joissa yksinoikeus liittyy kulttuurivarantojen digitointiin, yksinoikeusajanjakso ei saa yleensä olla kymmentä vuotta pidempi. Jos tämä ajanjakso on kymmentä vuotta pidempi, sen kestoa on tarkasteltava uudelleen yhdentenätoista vuonna ja sen jälkeen tarvittaessa seitsemän vuoden välein.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen järjestelyjen, joilla myönnetään yksinoikeus, on oltava avoimia ja ne on julkistettava.
  Kun kyse on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta yksinoikeudesta, asianomaiselle julkisen sektorin elimelle on osana kyseisiä järjestelyjä toimitettava veloituksetta kopio digitoiduista kulttuurivarannoista. Kopio on asetettava saataville uudelleenkäyttöä varten yksinoikeusajanjakson päättyessä.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, tapauksissa, joissa yksinoikeus liittyy kulttuurivarantojen digitointiin, yksinoikeusajanjakso ei saa yleensä olla kymmentä vuotta pidempi. Jos tämä ajanjakso on kymmentä vuotta pidempi, sen kestoa on tarkasteltava uudelleen yhdentenätoista vuonna ja sen jälkeen tarvittaessa seitsemän vuoden välein.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen järjestelyjen, joilla myönnetään yksinoikeus, on oltava avoimia ja ne on julkistettava.

Kun kyse on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta yksinoikeudesta, asianomaiselle julkisen sektorin elimelle on osana kyseisiä järjestelyjä toimitettava veloituksetta kopio digitoiduista kulttuurivarannoista. Kopio on asetettava saataville uudelleenkäyttöä varten yksinoikeusajanjakson päättyessä.”;

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Yksinoikeusjärjestelyjen, jotka ovat voimassa 1 päivänä heinäkuuta 2005 ja joihin ei voida soveltaa 2 kohdan mukaisia poikkeuksia, voimassaolo päättyy sopimuksen päättyessä tai joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2008.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Yksinoikeusjärjestelyjen, jotka ovat voimassa 1 päivänä heinäkuuta 2005 ja joihin ei voida soveltaa 2 kohdan mukaisia poikkeuksia, voimassaolo päättyy sopimuksen päättyessä tai joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2008.”;

| d) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”4.   Yksinoikeusjärjestelyjen, jotka ovat voimassa 17 päivänä heinäkuuta 2013 ja joihin ei voida soveltaa 2 ja 2 a kohdan mukaisia poikkeuksia, voimassaolo päättyy sopimuksen päättyessä tai joka tapauksessa viimeistään 18 päivänä heinäkuuta 2043, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.” |
| --- | --- |

d)

lisätään kohta seuraavasti:

”4.   Yksinoikeusjärjestelyjen, jotka ovat voimassa 17 päivänä heinäkuuta 2013 ja joihin ei voida soveltaa 2 ja 2 a kohdan mukaisia poikkeuksia, voimassaolo päättyy sopimuksen päättyessä tai joka tapauksessa viimeistään 18 päivänä heinäkuuta 2043, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.”

| 11) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Uudelleentarkastelu
  1.   Komissio tarkastelee tämän direktiivin soveltamista uudelleen ennen 18 päivää heinäkuuta 2018 ja toimittaa tarkastelunsa tulokset sekä mahdolliset tämän direktiivin muuttamista koskevat ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  2.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kolmen vuoden välein kertomus uudelleenkäyttöä varten saataville asetetusta julkisen sektorin tiedosta, tiedon saatavuutta koskevista ehdoista ja muutoksenhakukäytännöistä. Kertomus on julkistettava, ja jäsenvaltioiden on sen perusteella tarkasteltava 6 artiklan täytäntöönpanoa ja erityisesti marginaalikustannukset ylittävien maksujen perimistä.
  3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa uudelleentarkastelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota tämän direktiivin soveltamisalaan ja vaikutuksiin, mukaan lukien julkisen sektorin asiakirjojen uudelleenkäytön kasvu, sovellettavien maksuperusteperiaatteiden vaikutukset, luonteeltaan lainsäädännöllisten ja hallinnollisten virallisten tekstien uudelleenkäyttö ja tietosuojaa koskevien sääntöjen ja uudelleenkäyttömahdollisuuksien välinen vuorovaikutus, sekä uusiin mahdollisuuksiin edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja eurooppalaisen sisältöteollisuuden kehitystä.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio tarkastelee tämän direktiivin soveltamista uudelleen ennen 18 päivää heinäkuuta 2018 ja toimittaa tarkastelunsa tulokset sekä mahdolliset tämän direktiivin muuttamista koskevat ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kolmen vuoden välein kertomus uudelleenkäyttöä varten saataville asetetusta julkisen sektorin tiedosta, tiedon saatavuutta koskevista ehdoista ja muutoksenhakukäytännöistä. Kertomus on julkistettava, ja jäsenvaltioiden on sen perusteella tarkasteltava 6 artiklan täytäntöönpanoa ja erityisesti marginaalikustannukset ylittävien maksujen perimistä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa uudelleentarkastelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota tämän direktiivin soveltamisalaan ja vaikutuksiin, mukaan lukien julkisen sektorin asiakirjojen uudelleenkäytön kasvu, sovellettavien maksuperusteperiaatteiden vaikutukset, luonteeltaan lainsäädännöllisten ja hallinnollisten virallisten tekstien uudelleenkäyttö ja tietosuojaa koskevien sääntöjen ja uudelleenkäyttömahdollisuuksien välinen vuorovaikutus, sekä uusiin mahdollisuuksiin edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja eurooppalaisen sisältöteollisuuden kehitystä.”

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 18 päivänä heinäkuuta 2015. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 18 päivästä heinäkuuta 2015.

2.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. SHATTER

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 129.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. kesäkuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. kesäkuuta 2013.

2

(3)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90.

3

(4)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 16.

5

(6)  EUVL L 283, 29.10.2011, s. 39.

6

(7)  EUVL C 169, 15.6.2012, s. 5.

7

(8)  EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1.

8

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 615/2013,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia.

| (5) | Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(5)

Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamia sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Lieriömäinen, alumiiniseoksesta tehty tavara, jossa on reikiä ja syvennyksiä ja jonka pituus on noin 8 cm ja läpimitta noin 4 cm.
  Tavaraa käytetään sellaisten turvavöiden kelausyksikön osana, jollaisia käytetään esimerkiksi moottoriajoneuvoissa, pikaveneissä ja portaisiin tarkoitetuissa tuolihisseissä.

   (1) Ks. kuva. | 7616 99 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 7616, 7616 99 ja 7616 99 90 nimiketekstien mukaisesti.
  Luokittelu nimikkeeseen 8708 ei tule kyseeseen, koska kyseiseen nimikkeeseen kuuluvat pelkästään nimikkeiden 8701–8705 moottoriajoneuvojen turvavyöt mutteivät niiden osat.
  Luokittelu nimikkeen 8302 epäjaloa metallia oleviksi heloiksi, varusteiksi ja niiden kaltaisiksi tavaroiksi, jotka soveltuvat vaununkoreihin, ei tule kyseeseen, koska tavara ei ole auton korin osa vaan turvavyön kelausyksikön osa.
  Sen vuoksi tavara on luokiteltava perusaineosansa mukaisesti CN-koodiin 7616 99 90 muuksi alumiinitavaraksi. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Lieriömäinen, alumiiniseoksesta tehty tavara, jossa on reikiä ja syvennyksiä ja jonka pituus on noin 8 cm ja läpimitta noin 4 cm.

Tavaraa käytetään sellaisten turvavöiden kelausyksikön osana, jollaisia käytetään esimerkiksi moottoriajoneuvoissa, pikaveneissä ja portaisiin tarkoitetuissa tuolihisseissä.

(1) Ks. kuva.

7616 99 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 7616, 7616 99 ja 7616 99 90 nimiketekstien mukaisesti.

Luokittelu nimikkeeseen 8708 ei tule kyseeseen, koska kyseiseen nimikkeeseen kuuluvat pelkästään nimikkeiden 8701–8705 moottoriajoneuvojen turvavyöt mutteivät niiden osat.

Luokittelu nimikkeen 8302 epäjaloa metallia oleviksi heloiksi, varusteiksi ja niiden kaltaisiksi tavaroiksi, jotka soveltuvat vaununkoreihin, ei tule kyseeseen, koska tavara ei ole auton korin osa vaan turvavyön kelausyksikön osa.

Sen vuoksi tavara on luokiteltava perusaineosansa mukaisesti CN-koodiin 7616 99 90 muuksi alumiinitavaraksi.

Image

---

(1)  Kuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 616/2013,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(5)

Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamia sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Jäykästä muovatusta muovista valmistettu tavara, jossa on kolme tai neljä haaraa.
  Tavarassa ei ole liikkuvia osia (esimerkiksi pyöriä, kuulia tai teloja), pehmeitä kohoamia tai muita joustavia lisäosia.
  Se on tarkoitettu käytettäväksi kehon käsin tapahtuvaan hierontaan siten, että yhtä tai useampaa haaraa hangataan kehon eri osien pintaan. Hierontavaikutus perustuu hieronnan suorittavan henkilön aikaan saamaan painallukseen.

   (1) Ks. kuvat. | 9019 10 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9019, 9019 10 ja 9019 10 90 nimiketekstien mukaisesti.
  Erityisen muotonsa vuoksi tavara on tarkoitettu käytettäväksi käsikäyttöisenä laitteena kehon hierontaan.
  Tavara toimii hankausperiaatteella. Liikkuvien osien puuttuminen ei estä luokittelemasta tavaraa hierontalaitteeksi (ks. myös nimikkeen 9019 HS-selitysten II kohdan toinen alakohta, jossa mainitaan yksinkertaiset kumiset telat tai vastaavat hierontalaitteet).
  Sen vuoksi tavara on luokiteltava CN-koodiin 9019 10 90 muuna hierontalaitteena. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Jäykästä muovatusta muovista valmistettu tavara, jossa on kolme tai neljä haaraa.

Tavarassa ei ole liikkuvia osia (esimerkiksi pyöriä, kuulia tai teloja), pehmeitä kohoamia tai muita joustavia lisäosia.

Se on tarkoitettu käytettäväksi kehon käsin tapahtuvaan hierontaan siten, että yhtä tai useampaa haaraa hangataan kehon eri osien pintaan. Hierontavaikutus perustuu hieronnan suorittavan henkilön aikaan saamaan painallukseen.

(1) Ks. kuvat.

9019 10 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9019, 9019 10 ja 9019 10 90 nimiketekstien mukaisesti.

Erityisen muotonsa vuoksi tavara on tarkoitettu käytettäväksi käsikäyttöisenä laitteena kehon hierontaan.

Tavara toimii hankausperiaatteella. Liikkuvien osien puuttuminen ei estä luokittelemasta tavaraa hierontalaitteeksi (ks. myös nimikkeen 9019 HS-selitysten II kohdan toinen alakohta, jossa mainitaan yksinkertaiset kumiset telat tai vastaavat hierontalaitteet).

Sen vuoksi tavara on luokiteltava CN-koodiin 9019 10 90 muuna hierontalaitteena.

| | | |
| --- | --- | --- |

Image

Image

Image

---

(1)  Kuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/13

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 617/2013,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

kuultuaan direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2009/125/EY nojalla komissio asettaa ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myyntivolyymiä ja kauppaa ja aiheuttavat merkittävän ympäristövaikutuksen ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2009/125/EY nojalla komissio asettaa ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myyntivolyymiä ja kauppaa ja aiheuttavat merkittävän ympäristövaikutuksen ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.

| (2) | Direktiivin 2009/125/EY 16 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että komission on otettava 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, 15 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti ja kuulemisfoorumia kuultuaan käyttöön tarpeen mukaan täytäntöönpanotoimenpide, joka kohdistuu toimistolaitteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2009/125/EY 16 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että komission on otettava 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, 15 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti ja kuulemisfoorumia kuultuaan käyttöön tarpeen mukaan täytäntöönpanotoimenpide, joka kohdistuu toimistolaitteisiin.

| (3) | Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan tietokoneisiin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitykseen osallistui sidosryhmiä ja intressitahoja unionista ja kolmansista maista ja sen tulokset on asetettu julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan tietokoneisiin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitykseen osallistui sidosryhmiä ja intressitahoja unionista ja kolmansista maista ja sen tulokset on asetettu julkisesti saataville.

| (4) | Taustaselvitys osoitti, että tietokoneiden sähkönkulutusta voidaan vähentää kustannustehokkaasti aikavälillä 2011–2020 arviolta noin 93 TWh, mikä vastaa 43 megatonnin hiilidioksidipäästöjä ja vuonna 2020 noin 12,5–16,3 TWh, mikä vastaa 5,0–6,5 megatonnin hiilidioksidipäästöjä. Näin ollen tietokoneet muodostavat tuoteryhmän, jolle olisi vahvistettava ekosuunnitteluvaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Taustaselvitys osoitti, että tietokoneiden sähkönkulutusta voidaan vähentää kustannustehokkaasti aikavälillä 2011–2020 arviolta noin 93 TWh, mikä vastaa 43 megatonnin hiilidioksidipäästöjä ja vuonna 2020 noin 12,5–16,3 TWh, mikä vastaa 5,0–6,5 megatonnin hiilidioksidipäästöjä. Näin ollen tietokoneet muodostavat tuoteryhmän, jolle olisi vahvistettava ekosuunnitteluvaatimukset.

| (5) | Koska suuri osa kevytpäätteiden, työasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten energiansäästöpotentiaalista liittyy niiden sisäisen teholähteen energiatehokkuuteen ja koska näiden tuotteiden sisäisen teholähteen tekniset eritelmät ovat samankaltaiset kuin pöytätietokoneilla ja integroiduilla pöytätietokoneilla, sisäisen teholähteen hyötysuhdetta koskevia tämän asetuksen säännöksiä olisi sovellettava myös ensiksi mainittuihin. Kevytpäätteiden, työasemien, mobiilityöasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten ympäristönsuojelullisen tason muita näkökohtia voitaisiin kuitenkin säännellä yksityiskohtaisemmalla direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanosäädöksellä. |
| --- | --- |

(5)

Koska suuri osa kevytpäätteiden, työasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten energiansäästöpotentiaalista liittyy niiden sisäisen teholähteen energiatehokkuuteen ja koska näiden tuotteiden sisäisen teholähteen tekniset eritelmät ovat samankaltaiset kuin pöytätietokoneilla ja integroiduilla pöytätietokoneilla, sisäisen teholähteen hyötysuhdetta koskevia tämän asetuksen säännöksiä olisi sovellettava myös ensiksi mainittuihin. Kevytpäätteiden, työasemien, mobiilityöasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten ympäristönsuojelullisen tason muita näkökohtia voitaisiin kuitenkin säännellä yksityiskohtaisemmalla direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanosäädöksellä.

| (6) | Näytöillä on omat erityispiirteensä, joten ne olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska niillä on kuitenkin huomattavia ympäristövaikutuksia ja niihin liittyy huomattavia parannusmahdollisuuksia, niitä voitaisiin säännellä erillisellä direktiivin 2009/125/EY ja/tai energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU (2) täytäntöönpanosäädöksellä. |
| --- | --- |

(6)

Näytöillä on omat erityispiirteensä, joten ne olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska niillä on kuitenkin huomattavia ympäristövaikutuksia ja niihin liittyy huomattavia parannusmahdollisuuksia, niitä voitaisiin säännellä erillisellä direktiivin 2009/125/EY ja/tai energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU (2) täytäntöönpanosäädöksellä.

| (7) | Ekosuunnitteluvaatimuksilla ei saisi olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuotteen toiminnallisuuteen ja kuluttajiin varsinkaan tuotteen kohtuuhintaisuuden, elinkaarikustannusten ja teollisuuden kilpailukyvyn osalta. Vaatimuksista ei myöskään saisi aiheutua valmistajien lukittumista tiettyjen toimittajien teknologiaan tai kohtuutonta hallintorasitetta, eivätkä ne saisi aiheuttaa kielteisiä terveys-, turvallisuus- tai ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

(7)

Ekosuunnitteluvaatimuksilla ei saisi olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuotteen toiminnallisuuteen ja kuluttajiin varsinkaan tuotteen kohtuuhintaisuuden, elinkaarikustannusten ja teollisuuden kilpailukyvyn osalta. Vaatimuksista ei myöskään saisi aiheutua valmistajien lukittumista tiettyjen toimittajien teknologiaan tai kohtuutonta hallintorasitetta, eivätkä ne saisi aiheuttaa kielteisiä terveys-, turvallisuus- tai ympäristövaikutuksia.

| (8) | Tietokoneiden energiatehokkuuden parantaminen olisi toteutettava soveltamalla olemassa olevia kustannustehokkaita ja avoimia teknologioita, joiden avulla voidaan alentaa tietokoneiden hankinnasta ja käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia. |
| --- | --- |

(8)

Tietokoneiden energiatehokkuuden parantaminen olisi toteutettava soveltamalla olemassa olevia kustannustehokkaita ja avoimia teknologioita, joiden avulla voidaan alentaa tietokoneiden hankinnasta ja käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia.

| (9) | Ekosuunnitteluvaatimukset olisi otettava käyttöön vaiheittain, jotta valmistajille jäisi riittävästi aikaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden uudelleensuunnitteluun. Voimaantulo olisi ajoitettava niin, että tietokoneiden tarjontaan liittyvät kielteiset vaikutukset vältetään ja valmistajille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon samalla, kun varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

(9)

Ekosuunnitteluvaatimukset olisi otettava käyttöön vaiheittain, jotta valmistajille jäisi riittävästi aikaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden uudelleensuunnitteluun. Voimaantulo olisi ajoitettava niin, että tietokoneiden tarjontaan liittyvät kielteiset vaikutukset vältetään ja valmistajille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon samalla, kun varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen kohtuullisessa ajassa.

| (10) | Tätä asetusta on määrä tarkastella uudelleen viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua sen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(10)

Tätä asetusta on määrä tarkastella uudelleen viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua sen voimaantulosta.

| (11) | Tietokoneiden energiatehokkuus olisi määritettävä käyttäen luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja mahdolliset sovellettavan eurooppalaisen standardointilainsäädännön (3) mukaisesti vahvistetut yhdenmukaistetut standardit. |
| --- | --- |

(11)

Tietokoneiden energiatehokkuus olisi määritettävä käyttäen luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja mahdolliset sovellettavan eurooppalaisen standardointilainsäädännön (3) mukaisesti vahvistetut yhdenmukaistetut standardit.

| (12) | Koska kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekosuunnitteluvaatimukset eivät täysin sovellu tietokoneille, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 17 päivänä joulukuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (4) ei pitäisi soveltaa tietokoneisiin. Näin ollen tässä asetuksessa olisi asetettava erityisvaatimukset tietokoneiden tehonhallinnalle sekä lepotilan, pois päältä -tilan ja alhaisimman tehonkulutuksen tilan tehonkulutukselle, ja asetusta (EY) N:o 1275/2008 olisi muutettava tämän edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

(12)

Koska kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekosuunnitteluvaatimukset eivät täysin sovellu tietokoneille, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 17 päivänä joulukuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (4) ei pitäisi soveltaa tietokoneisiin. Näin ollen tässä asetuksessa olisi asetettava erityisvaatimukset tietokoneiden tehonhallinnalle sekä lepotilan, pois päältä -tilan ja alhaisimman tehonkulutuksen tilan tehonkulutukselle, ja asetusta (EY) N:o 1275/2008 olisi muutettava tämän edellyttämällä tavalla.

| (13) | Vaikka tietokoneet suljetaan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, tietokoneiden kanssa markkinoille saatettaviin ulkoisiin teholähteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta ulkoisten teholähteiden kuormittamattoman tilan sähkönkulutuksen ja aktiivitilan keskimääräisen hyötysuhteen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 6 päivänä huhtikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 278/2009 (5) säännöksiä. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka tietokoneet suljetaan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, tietokoneiden kanssa markkinoille saatettaviin ulkoisiin teholähteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta ulkoisten teholähteiden kuormittamattoman tilan sähkönkulutuksen ja aktiivitilan keskimääräisen hyötysuhteen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 6 päivänä huhtikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 278/2009 (5) säännöksiä.

| (14) | Tässä asetuksessa olisi direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät. |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa olisi direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät.

| (15) | Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajia olisi pyydettävä antamaan direktiivin 2009/125/EY liitteissä IV ja V tarkoitetussa teknisessä dokumentaatiossa myös tällä asetuksella asetettuihin vaatimuksiin liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

(15)

Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajia olisi pyydettävä antamaan direktiivin 2009/125/EY liitteissä IV ja V tarkoitetussa teknisessä dokumentaatiossa myös tällä asetuksella asetettuihin vaatimuksiin liittyvät tiedot.

| (16) | Jotta voitaisiin taata terve kilpailu, halutun energiansäästöpotentiaalin saavuttaminen ja se, että kuluttajille annetaan täsmälliset tiedot tuotteiden energiatehokkuudesta, tässä asetuksessa olisi tehtävä selväksi, etteivät valmistajat saa käyttää sallittuja poikkeamia, jotka on vahvistettu kansallisille markkinavalvontaviranomaisille fysikaalisiin testeihin, joilla määritellään, onko jonkin energiaa käyttävän tuotteen tietty malli tämän asetuksen mukainen, ilmoittaakseen mallille tuotteen teknisessä asiakirja-aineistossa olevilla mittauksilla ja laskelmilla todennettua paremman suorituskyvyn. |
| --- | --- |

(16)

Jotta voitaisiin taata terve kilpailu, halutun energiansäästöpotentiaalin saavuttaminen ja se, että kuluttajille annetaan täsmälliset tiedot tuotteiden energiatehokkuudesta, tässä asetuksessa olisi tehtävä selväksi, etteivät valmistajat saa käyttää sallittuja poikkeamia, jotka on vahvistettu kansallisille markkinavalvontaviranomaisille fysikaalisiin testeihin, joilla määritellään, onko jonkin energiaa käyttävän tuotteen tietty malli tämän asetuksen mukainen, ilmoittaakseen mallille tuotteen teknisessä asiakirja-aineistossa olevilla mittauksilla ja laskelmilla todennettua paremman suorituskyvyn.

| (17) | Nykyisin käytettävissä oleville erittäin energiatehokkaille tuotteille olisi vahvistettava viitearvot. Näiden viitearvojen ansiosta tiedot olisivat erityisesti pk-yritysten saatavilla helposti ja kattavasti, millä edelleen helpotettaisiin parhaimpien rakenneratkaisujen käyttöönottoa ja tehokkaampien tuotteiden kehittämistä energiankulutuksen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Nykyisin käytettävissä oleville erittäin energiatehokkaille tuotteille olisi vahvistettava viitearvot. Näiden viitearvojen ansiosta tiedot olisivat erityisesti pk-yritysten saatavilla helposti ja kattavasti, millä edelleen helpotettaisiin parhaimpien rakenneratkaisujen käyttöönottoa ja tehokkaampien tuotteiden kehittämistä energiankulutuksen vähentämiseksi.

| (18) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(18)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan ekosuunnitteluvaatimukset tietokoneiden ja tietokonepalvelinten markkinoille saattamiselle.

2.   Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin tuotteisiin, jotka voivat ottaa tehonsa suoraan vaihtovirtana (AC) sähköverkosta ulkoisen tai sisäisen teholähteen kautta:

| a) | pöytätietokoneet; |
| --- | --- |

a)

pöytätietokoneet;

| b) | integroidut pöytätietokoneet; |
| --- | --- |

b)

integroidut pöytätietokoneet;

| c) | kannettavat tietokoneet (mukaan luettuina taulutietokoneet, laattatietokoneet ja kannettavat kevytpäätteet); |
| --- | --- |

c)

kannettavat tietokoneet (mukaan luettuina taulutietokoneet, laattatietokoneet ja kannettavat kevytpäätteet);

| d) | pöytäkevytpäätteet; |
| --- | --- |

d)

pöytäkevytpäätteet;

| e) | työasemat; |
| --- | --- |

e)

työasemat;

| f) | kannettavat työasemat; |
| --- | --- |

f)

kannettavat työasemat;

| g) | pienpalvelimet; |
| --- | --- |

g)

pienpalvelimet;

| h) | tietokonepalvelimet. |
| --- | --- |

h)

tietokonepalvelimet.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin tuoteryhmiin:

| a) | korttipalvelinjärjestelmät ja –komponentit; |
| --- | --- |

a)

korttipalvelinjärjestelmät ja –komponentit;

| b) | toimintopalvelimet; |
| --- | --- |

b)

toimintopalvelimet;

| c) | monisolmupalvelimet; |
| --- | --- |

c)

monisolmupalvelimet;

| d) | tietokonepalvelimet, joissa yli neljä suoritinliitäntää; |
| --- | --- |

d)

tietokonepalvelimet, joissa yli neljä suoritinliitäntää;

| e) | pelikonsolit; |
| --- | --- |

e)

pelikonsolit;

| f) | telakointiasemat. |
| --- | --- |

f)

telakointiasemat.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’tietokoneella’ laitetta, joka suorittaa loogisia operaatioita ja käsittelee dataa, pystyy käyttämään syöttölaitteita ja tuottamaan informaatiota näytölle ja sisältää yleensä keskusyksikön (CPU) operaatioiden suorittamiseen. Ellei laitteessa ole keskusyksikköä, sen on toimittava asiakasyhdyskäytävänä tietokonepalvelimelle, joka toimii keskusyksikkönä; |
| --- | --- |

1)

’tietokoneella’ laitetta, joka suorittaa loogisia operaatioita ja käsittelee dataa, pystyy käyttämään syöttölaitteita ja tuottamaan informaatiota näytölle ja sisältää yleensä keskusyksikön (CPU) operaatioiden suorittamiseen. Ellei laitteessa ole keskusyksikköä, sen on toimittava asiakasyhdyskäytävänä tietokonepalvelimelle, joka toimii keskusyksikkönä;

| 2) | ’tietokonepalvelimella’ tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internet-puhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla;
  Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:






  a) | se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia, |
| --- | --- | --- |

2)

’tietokonepalvelimella’ tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internet-puhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla;

Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:

a)

se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia,

| b) | se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board)), |
| --- | --- |

b)

se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board)),

| c) | se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC), |
| --- | --- |

c)

se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC),

| d) | kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle, |
| --- | --- |

d)

kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle,

| 3) | ’ulkoisella teholähteellä’ laitetta, jolla on seuraavat ominaispiirteet:






  a) | se on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta pienempijännitteiseksi tasa- (DC) tai vaihtovirraksi (AC), |
| --- | --- | --- |

3)

’ulkoisella teholähteellä’ laitetta, jolla on seuraavat ominaispiirteet:

a)

se on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta pienempijännitteiseksi tasa- (DC) tai vaihtovirraksi (AC),

| b) | se voi syöttää vain yhtä AC- tai DC-antojännitettä kerrallaan, |
| --- | --- |

b)

se voi syöttää vain yhtä AC- tai DC-antojännitettä kerrallaan,

| c) | se on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä erillisen laitteen kanssa, joka muodostaa sen pääkuorman, |
| --- | --- |

c)

se on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä erillisen laitteen kanssa, joka muodostaa sen pääkuorman,

| d) | se sijaitsee omassa kotelossaan erillään pääkuorman muodostavasta laitteesta, |
| --- | --- |

d)

se sijaitsee omassa kotelossaan erillään pääkuorman muodostavasta laitteesta,

| e) | se on liitetty pääkuorman muodostavaan laitteeseen irrotettavalla tai kiinteällä pistokeliitännällä, kaapelilla, johtimella tai muulla johdotuksella ja |
| --- | --- |

e)

se on liitetty pääkuorman muodostavaan laitteeseen irrotettavalla tai kiinteällä pistokeliitännällä, kaapelilla, johtimella tai muulla johdotuksella ja

| f) | sen arvokilven mukainen antoteho on enintään 250 wattia; |
| --- | --- |

f)

sen arvokilven mukainen antoteho on enintään 250 wattia;

| 4) | ’sisäisellä teholähteellä’ komponenttia, joka on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta tasavirraksi (tasavirroiksi) tehon tuottamiseksi tietokoneelle tai tietokonepalvelimelle, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:






  a) | se sijaitsee tietokoneen tai tietokonepalvelimen kotelon sisällä, mutta erillään tietokoneen tai tietokonepalvelimen emolevystä, |
| --- | --- | --- |

4)

’sisäisellä teholähteellä’ komponenttia, joka on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta tasavirraksi (tasavirroiksi) tehon tuottamiseksi tietokoneelle tai tietokonepalvelimelle, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:

a)

se sijaitsee tietokoneen tai tietokonepalvelimen kotelon sisällä, mutta erillään tietokoneen tai tietokonepalvelimen emolevystä,

| b) | teholähteen on oltava liitettynä verkkopistorasiaan yhdellä kaapelilla, eikä teholähteen ja verkkovirran välillä saa olla välittäviä virtapiirejä ja |
| --- | --- |

b)

teholähteen on oltava liitettynä verkkopistorasiaan yhdellä kaapelilla, eikä teholähteen ja verkkovirran välillä saa olla välittäviä virtapiirejä ja

| c) | kaikkien teholähteen ja tietokoneen tai tietokonepalvelimen osien välisten virtaliitäntöjen on oltava tietokoneen kuoren sisällä, lukuun ottamatta näytön tasavirtaliitäntää integroidussa pöytätietokoneessa. |
| --- | --- |

c)

kaikkien teholähteen ja tietokoneen tai tietokonepalvelimen osien välisten virtaliitäntöjen on oltava tietokoneen kuoren sisällä, lukuun ottamatta näytön tasavirtaliitäntää integroidussa pöytätietokoneessa.

Sisäisiä tasavirta–tasavirta-muuntajia, joita käytetään ulkoisesta virtalähteestä tulevan yhden tasavirtajännitteen muuntamiseen useiksi eri jännitteiksi tietokoneen tai tietokonepalvelimen käyttöön, ei pidetä sisäisinä virtalähteinä;

| 5) | ’pöytätietokoneella’ tietokonetta, jonka keskusyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, kuten pöydälle tai lattialle, jota ei ole suunniteltu kannettavaksi ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ulkoisen näytön ja ulkoisten oheislaitteiden, kuten näppäimistön ja hiiren, kanssa.
  Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat pöytätietokoneiden luokat:






  a) | ’luokan A’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D pöytätietokoneen määritelmää; |
| --- | --- | --- |

5)

’pöytätietokoneella’ tietokonetta, jonka keskusyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, kuten pöydälle tai lattialle, jota ei ole suunniteltu kannettavaksi ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ulkoisen näytön ja ulkoisten oheislaitteiden, kuten näppäimistön ja hiiren, kanssa.

Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat pöytätietokoneiden luokat:

a)

’luokan A’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D pöytätietokoneen määritelmää;

| b) | ’luokan B’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on






  (i) | keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja |
| --- | --- | --- |

b)

’luokan B’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on

(i)

keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja

| (ii) | vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia; |
| --- | --- |

(ii)

vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia;

| c) | ’luokan C’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on






  (i) | keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja |
| --- | --- | --- |

c)

’luokan C’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on

(i)

keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja

| (ii) | kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:






  — | vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai |
| --- | --- | --- |

(ii)

kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:

—

vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai

| — | erillinen grafiikkakortti (dGfx); |
| --- | --- |

—

erillinen grafiikkakortti (dGfx);

| (d) | ’luokan D’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on






  (i) | keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja |
| --- | --- | --- |

(d)

’luokan D’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on

(i)

keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja

| (ii) | kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:






  — | vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai |
| --- | --- | --- |

(ii)

kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:

—

vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai

| — | luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx). |
| --- | --- |

—

luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).

| 6) | ’integroidulla pöytätietokoneella’ tietokonetta, jossa tietokone ja näyttö toimivat yhtenä yksikkönä, joka saa käyttämänsä vaihtovirran yhdellä kaapelilla. Integroituja pöytätietokoneita on kahdenlaisia: joko 1) tuote, jossa näyttö ja tietokone on fyysisesti yhdistetty yhteen yksikköön tai 2) tuote, jossa näyttö on tietokoneesta erillinen, mutta liitetty päärunkoon tasavirtajohdolla. Integroitu pöytätietokone on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Integroituja pöytätietokoneita ei ole suunniteltu ensisijaisesti audiovisuaalisten signaalien näyttämiseen ja vastaanottamiseen.
  Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat integroitujen pöytätietokoneiden luokat:






  a) | ’luokan A’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D integroidun pöytätietokoneen määritelmää, |
| --- | --- | --- |

6)

’integroidulla pöytätietokoneella’ tietokonetta, jossa tietokone ja näyttö toimivat yhtenä yksikkönä, joka saa käyttämänsä vaihtovirran yhdellä kaapelilla. Integroituja pöytätietokoneita on kahdenlaisia: joko 1) tuote, jossa näyttö ja tietokone on fyysisesti yhdistetty yhteen yksikköön tai 2) tuote, jossa näyttö on tietokoneesta erillinen, mutta liitetty päärunkoon tasavirtajohdolla. Integroitu pöytätietokone on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Integroituja pöytätietokoneita ei ole suunniteltu ensisijaisesti audiovisuaalisten signaalien näyttämiseen ja vastaanottamiseen.

Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat integroitujen pöytätietokoneiden luokat:

a)

’luokan A’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D integroidun pöytätietokoneen määritelmää,

| b) | ’luokan B’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on






  (i) | keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja |
| --- | --- | --- |

b)

’luokan B’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on

(i)

keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja

| (ii) | vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia; |
| --- | --- |

(ii)

vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia;

| c) | ’luokan C’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on






  (i) | keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja |
| --- | --- | --- |

c)

’luokan C’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on

(i)

keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja

| (ii) | kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:






  — | vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai |
| --- | --- | --- |

(ii)

kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:

—

vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai

| — | erillinen grafiikkakortti (dGfx); |
| --- | --- |

—

erillinen grafiikkakortti (dGfx);

| d) | ’luokan D’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on






  (i) | keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja |
| --- | --- | --- |

d)

’luokan D’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on

(i)

keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja

| (ii) | kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:






  — | vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai |
| --- | --- | --- |

(ii)

kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:

—

vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai

| — | luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx). |
| --- | --- |

—

luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).

| 7) | ’kannettavalla tietokoneella’ tietokonetta, joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa tietokoneissa on sisäänrakennettu näyttö, jonka näyttöruudun halkaisija on vähintään 22,86 cm (9 tuumaa), ja ne kykenevät toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan teholähteen avulla.
  Kannettavia tietokoneita ovat myös seuraavat alatyypit:






  a) | ’taulutietokoneella’ tarkoitetaan tuotetta, joka on yhdentyyppinen kannettava tietokone, joka sisältää siihen liitettynä sekä kosketusnäytön että fyysisen näppäimistön; |
| --- | --- | --- |

7)

’kannettavalla tietokoneella’ tietokonetta, joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa tietokoneissa on sisäänrakennettu näyttö, jonka näyttöruudun halkaisija on vähintään 22,86 cm (9 tuumaa), ja ne kykenevät toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan teholähteen avulla.

Kannettavia tietokoneita ovat myös seuraavat alatyypit:

a)

’taulutietokoneella’ tarkoitetaan tuotetta, joka on yhdentyyppinen kannettava tietokone, joka sisältää siihen liitettynä sekä kosketusnäytön että fyysisen näppäimistön;

| b) | ’laattatietokoneella’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jossa on sisäänrakennettu kosketusnäyttö, mutta ei pysyvästi liitettyä fyysistä näppäimistöä; |
| --- | --- |

b)

’laattatietokoneella’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jossa on sisäänrakennettu kosketusnäyttö, mutta ei pysyvästi liitettyä fyysistä näppäimistöä;

| c) | ’kannettavalla kevytpäätteellä’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. |
| --- | --- |

c)

’kannettavalla kevytpäätteellä’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä.

Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat kannettavien tietokoneiden luokat:

| a) | ’luokan A’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, joka ei vastaa luokan B tai luokan C kannettavan tietokoneen määritelmää, |
| --- | --- |

a)

’luokan A’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, joka ei vastaa luokan B tai luokan C kannettavan tietokoneen määritelmää,

| b) | ’luokan B’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jossa on vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx), |
| --- | --- |

b)

’luokan B’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jossa on vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx),

| c) | ’luokan C’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jolla on ainakin seuraavat ominaispiirteet:






  a) | keskusyksikössä vähintään kaksi fyysistä ydintä, |
| --- | --- | --- |

c)

’luokan C’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jolla on ainakin seuraavat ominaispiirteet:

a)

keskusyksikössä vähintään kaksi fyysistä ydintä,

| b) | vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja |
| --- | --- |

b)

vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja

| c) | luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx). |
| --- | --- |

c)

luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).

Tämän asetuksen soveltamista varten kannettaviksi tietokoneiksi ei katsota tuotteita, jotka muutoin vastaisivat kannettavan tietokoneen määritelmää, mutta joiden tehontarve käyttämättömänä on alle 6 W;

| 8) | ’pöytäkevytpäätteellä’ tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen; |
| --- | --- |

8)

’pöytäkevytpäätteellä’ tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen;

| 9) | ’työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:






  a) | keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia; |
| --- | --- | --- |

9)

’työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:

a)

keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia;

| b) | itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti; |
| --- | --- |

b)

itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti;

| c) | kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:






  1) | lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö), |
| --- | --- | --- |

c)

kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:

1)

lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö),

| 2) | järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin x4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi; |
| --- | --- |

2)

järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin x4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi;

| 3) | ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access), |
| --- | --- |

3)

ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access),

| 4) | sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa, |
| --- | --- |

4)

sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa,

| 5) | monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta); |
| --- | --- |

5)

monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta);

| 10) | ’kannettavalla työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.
  Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:






  a) | keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia; |
| --- | --- | --- |

10)

’kannettavalla työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.

Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:

a)

keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia;

| b) | vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx); |
| --- | --- |

b)

vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys > 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx);

| c) | tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle; |
| --- | --- |

c)

tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle;

| d) | tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille; |
| --- | --- |

d)

tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille;

| 11) | ’pienpalvelimella’ tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:






  a) | suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa; |
| --- | --- | --- |

11)

’pienpalvelimella’ tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:

a)

suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa;

| b) | suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa; |
| --- | --- |

b)

suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa;

| c) | suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta; |
| --- | --- |

c)

suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta;

| d) | jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin; |
| --- | --- |

d)

jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin;

| e) | ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1; |
| --- | --- |

e)

ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1;

| 12) | ’korttipalvelinjärjestelmillä ja -komponenteilla’ järjestelmää, joka koostuu telineestä (”laiteräkistä”), johon sijoitetaan erityyppisiä korttitallennusvälineitä ja korttipalvelimia. Teline tarjoaa yhteisresursseja, joista palvelimet ja tallennusvälineet ovat riippuvaisia. Korttipalvelinjärjestelmät on suunniteltu skaalautuvaksi ratkaisuksi, joissa useita tietokonepalvelimia tai tallennusyksiköitä on yhdistetty samaan telineeseen niin, että yksittäisiä korttilaitteita (esim. korttipalvelimia) on helppo lisätä tai vaihtaa laitetiloissa järjestelmän ollessa toiminnassa (ns. hot-swap); |
| --- | --- |

12)

’korttipalvelinjärjestelmillä ja -komponenteilla’ järjestelmää, joka koostuu telineestä (”laiteräkistä”), johon sijoitetaan erityyppisiä korttitallennusvälineitä ja korttipalvelimia. Teline tarjoaa yhteisresursseja, joista palvelimet ja tallennusvälineet ovat riippuvaisia. Korttipalvelinjärjestelmät on suunniteltu skaalautuvaksi ratkaisuksi, joissa useita tietokonepalvelimia tai tallennusyksiköitä on yhdistetty samaan telineeseen niin, että yksittäisiä korttilaitteita (esim. korttipalvelimia) on helppo lisätä tai vaihtaa laitetiloissa järjestelmän ollessa toiminnassa (ns. hot-swap);

| 13) | ’toimintopalvelimella’ tietokonepalvelinta, joka toimitetaan esiasennetulla käyttöjärjestelmällä ja sovellusohjelmistolla ja jota käytetään suorittamaan tiettyä ennalta määriteltyä toimintoa tai tiiviisti toisiinsa liittyvien toimintojen joukkoa. Toimintopalvelin palvelee yhden tai useamman verkon välityksellä ja sitä hallitaan yleensä web-käyttöliittymän tai komentoliittymän kautta. Toimittaja räätälöi toimintopalvelimen laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanon tietyn tehtävän mukaiseksi (esim. verkkotoiminnot tai tallennustila), eikä toimintopalvelimessa ole tarkoitus ajaa käyttäjän omia ohjelmistoja; |
| --- | --- |

13)

’toimintopalvelimella’ tietokonepalvelinta, joka toimitetaan esiasennetulla käyttöjärjestelmällä ja sovellusohjelmistolla ja jota käytetään suorittamaan tiettyä ennalta määriteltyä toimintoa tai tiiviisti toisiinsa liittyvien toimintojen joukkoa. Toimintopalvelin palvelee yhden tai useamman verkon välityksellä ja sitä hallitaan yleensä web-käyttöliittymän tai komentoliittymän kautta. Toimittaja räätälöi toimintopalvelimen laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanon tietyn tehtävän mukaiseksi (esim. verkkotoiminnot tai tallennustila), eikä toimintopalvelimessa ole tarkoitus ajaa käyttäjän omia ohjelmistoja;

| 14) | ’monisolmupalvelimella’ järjestelmää, joka koostuu telineestä, johon on istutettu vähintään kaksi itsenäistä tietokonepalvelinta (”solmua”), jotka jakavat yhden tai useamman teholähteen. Kaikkien solmujen tarvitsema kokonaisteho syötetään jaetun teholähteen (jaettujen teholähteiden) kautta. Monisolmupalvelin on suunniteltu ja rakennettu yksittäiseen telineeseen, eikä sen ole tarkoitus tukea komponenttien vaihtoa järjestelmän ollessa toiminnassa (hot-swap); |
| --- | --- |

14)

’monisolmupalvelimella’ järjestelmää, joka koostuu telineestä, johon on istutettu vähintään kaksi itsenäistä tietokonepalvelinta (”solmua”), jotka jakavat yhden tai useamman teholähteen. Kaikkien solmujen tarvitsema kokonaisteho syötetään jaetun teholähteen (jaettujen teholähteiden) kautta. Monisolmupalvelin on suunniteltu ja rakennettu yksittäiseen telineeseen, eikä sen ole tarkoitus tukea komponenttien vaihtoa järjestelmän ollessa toiminnassa (hot-swap);

| 15) | ’kaksisolmupalvelimella’ yleistä monisolmupalvelinkokoonpanoa, joka koostuu kahdesta palvelinsolmusta; |
| --- | --- |

15)

’kaksisolmupalvelimella’ yleistä monisolmupalvelinkokoonpanoa, joka koostuu kahdesta palvelinsolmusta;

| 16) | ’tietokonepalvelimella, jossa on yli neljä suoritinliitäntää’ tietokonepalvelinta, jossa on yli neljä sellaista rajapintaa, jotka on tarkoitettu suorittimen asentamiseen; |
| --- | --- |

16)

’tietokonepalvelimella, jossa on yli neljä suoritinliitäntää’ tietokonepalvelinta, jossa on yli neljä sellaista rajapintaa, jotka on tarkoitettu suorittimen asentamiseen;

| 17) | ’pelikonsolilla’ verkkovirralla toimivaa erillislaitetta, joka on suunniteltu ensisijaisesti videopelien pelaamiseen. Pelikonsoli on yleensä tarkoitettu tuottamaan signaalia ulkoiselle näytölle, joka toimii pääasiallisena pelinäyttönä. Pelikonsolissa on yleensä keskusyksikkö, järjestelmämuisti ja (yksi tai useampi) näytönohjain, ja se voi sisältää myös kovalevyjä tai muita sisäisiä tallennusvälineitä tai optisia levyasemia. Pelikonsoleissa pääasiallisena syöttölaitteena käytetään yleensä käsiohjaimia tai muita vuorovaikutteisia ohjainlaitteita pikemminkin kuin ulkoista näppäimistöä tai hiirtä. Pelikonsolit eivät yleensä sisällä perinteistä tietokoneen käyttöjärjestelmää, vaan niissä käytetään erityisesti konsolikäyttöön tarkoitettuja käyttöjärjestelmiä. Pelikonsoleiksi katsotaan myös kädessä pidettävät pelilaitteet, joissa pääasiallisena pelinäyttönä on sisäänrakennettu näyttö ja jotka ensisijaisesti käyttävät teholähteenään sisäänrakennettua akkua tai muuta kannettavaa virtalähdettä pikemminkin kuin suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen; |
| --- | --- |

17)

’pelikonsolilla’ verkkovirralla toimivaa erillislaitetta, joka on suunniteltu ensisijaisesti videopelien pelaamiseen. Pelikonsoli on yleensä tarkoitettu tuottamaan signaalia ulkoiselle näytölle, joka toimii pääasiallisena pelinäyttönä. Pelikonsolissa on yleensä keskusyksikkö, järjestelmämuisti ja (yksi tai useampi) näytönohjain, ja se voi sisältää myös kovalevyjä tai muita sisäisiä tallennusvälineitä tai optisia levyasemia. Pelikonsoleissa pääasiallisena syöttölaitteena käytetään yleensä käsiohjaimia tai muita vuorovaikutteisia ohjainlaitteita pikemminkin kuin ulkoista näppäimistöä tai hiirtä. Pelikonsolit eivät yleensä sisällä perinteistä tietokoneen käyttöjärjestelmää, vaan niissä käytetään erityisesti konsolikäyttöön tarkoitettuja käyttöjärjestelmiä. Pelikonsoleiksi katsotaan myös kädessä pidettävät pelilaitteet, joissa pääasiallisena pelinäyttönä on sisäänrakennettu näyttö ja jotka ensisijaisesti käyttävät teholähteenään sisäänrakennettua akkua tai muuta kannettavaa virtalähdettä pikemminkin kuin suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen;

| 18) | ’telakointiasemalla’ erillistä tuotetta, joka on tarkoitettu liitettäväksi tietokoneeseen esimerkiksi liitettävyyden laajentamiseksi tai oheislaiteliitäntöjen parantamiseksi. Telakointiasema voi myös helpottaa siihen liitetyn tietokoneen sisäisten akkujen lataamista; |
| --- | --- |

18)

’telakointiasemalla’ erillistä tuotetta, joka on tarkoitettu liitettäväksi tietokoneeseen esimerkiksi liitettävyyden laajentamiseksi tai oheislaiteliitäntöjen parantamiseksi. Telakointiasema voi myös helpottaa siihen liitetyn tietokoneen sisäisten akkujen lataamista;

| 19) | ’keskusyksiköllä’ (CPU) tietokoneen komponenttia, joka ohjaa ohjeiden tulkintaa ja toteuttamista. Keskusyksikkö voi sisältää yhden tai useamman prosessorin, joita kutsutaan ”suoritinytimiksi”. Suoritinytimellä tarkoitetaan prosessoria, joka sijaitsee fyysisesti itse laitteessa. Yhdestä tai useammasta suoritinytimestä luodut ”virtuaaliset” tai ”loogiset” lisäprosessorit eivät ole fyysisiä ytimiä. Keskusyksikön yksittäiseen liitäntään liitettyyn prosessoripakettiin voi sisältyä yksi tai useampi suoritinydin. Keskusyksikön suoritinydinten kokonaismäärä saadaan laskemalla yhteen keskusyksikön kaikkiin fyysisiin liitäntöihin liitettyjen laitteiden suoritinytimet; |
| --- | --- |

19)

’keskusyksiköllä’ (CPU) tietokoneen komponenttia, joka ohjaa ohjeiden tulkintaa ja toteuttamista. Keskusyksikkö voi sisältää yhden tai useamman prosessorin, joita kutsutaan ”suoritinytimiksi”. Suoritinytimellä tarkoitetaan prosessoria, joka sijaitsee fyysisesti itse laitteessa. Yhdestä tai useammasta suoritinytimestä luodut ”virtuaaliset” tai ”loogiset” lisäprosessorit eivät ole fyysisiä ytimiä. Keskusyksikön yksittäiseen liitäntään liitettyyn prosessoripakettiin voi sisältyä yksi tai useampi suoritinydin. Keskusyksikön suoritinydinten kokonaismäärä saadaan laskemalla yhteen keskusyksikön kaikkiin fyysisiin liitäntöihin liitettyjen laitteiden suoritinytimet;

| 20) | ’erillisellä grafiikkakortilla’ (dGfx) erillistä sisäistä komponenttia, joka sisältää yhden tai useamman grafiikkasuorittimen, jossa on paikallinen muistiohjainrajapinta ja paikallinen erityinen grafiikkamuisti, ja joka kuuluu johonkin seuraavista luokista:






  a) | G1 (FB_BW ≤ 16), |
| --- | --- | --- |

20)

’erillisellä grafiikkakortilla’ (dGfx) erillistä sisäistä komponenttia, joka sisältää yhden tai useamman grafiikkasuorittimen, jossa on paikallinen muistiohjainrajapinta ja paikallinen erityinen grafiikkamuisti, ja joka kuuluu johonkin seuraavista luokista:

a)

G1 (FB_BW ≤ 16),

| b) | G2 (16< FB_BW ≤ 32), |
| --- | --- |

b)

G2 (16< FB_BW ≤ 32),

| c) | G3 (32 <FB_BW ≤ 64), |
| --- | --- |

c)

G3 (32 <FB_BW ≤ 64),

| d) | G4 (64 <FB_BW ≤ 96), |
| --- | --- |

d)

G4 (64 <FB_BW ≤ 96),

| e) | G5 (96 <FB_BW ≤ 128), |
| --- | --- |

e)

G5 (96 <FB_BW ≤ 128),

| f) | G6 (FB_BW > 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys < 192 bittiä)), |
| --- | --- |

f)

G6 (FB_BW > 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys < 192 bittiä)),

| g) | G7 (FB_BW > 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys ≥ 192 bittiä)); |
| --- | --- |

g)

G7 (FB_BW > 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys ≥ 192 bittiä));

’kehyspuskurin kaistanleveydellä’ (FB _BW) datamäärää, jonka kaikki erillisen grafiikkakortin grafiikkasuorittimet pystyvät käsittelemään sekunnissa ja joka lasketaan seuraavalla kaavalla:

jossa

| a) | kehyspuskurin kaistanleveys ilmaistaan gigatavuina sekunnissa (GB/s); |
| --- | --- |

a)

kehyspuskurin kaistanleveys ilmaistaan gigatavuina sekunnissa (GB/s);

| b) | datataajuus on todellinen muistidatataajuus megahertseinä (MHz); |
| --- | --- |

b)

datataajuus on todellinen muistidatataajuus megahertseinä (MHz);

| c) | datakaistanleveys on muistikehyspuskurin (FB) datakaistanleveys bitteinä (bit); |
| --- | --- |

c)

datakaistanleveys on muistikehyspuskurin (FB) datakaistanleveys bitteinä (bit);

| d) | ”8” muuntaa laskutuloksen tavuiksi; |
| --- | --- |

d)

”8” muuntaa laskutuloksen tavuiksi;

| e) | 1 000:lla jakaminen muuntaa megatavut gigatavuiksi; |
| --- | --- |

e)

1 000:lla jakaminen muuntaa megatavut gigatavuiksi;

| 21) | ’sisäisellä tallennusvälineellä’ tietokoneen sisäistä komponenttia, jolle voi pysyvästi tallentaa dataa; |
| --- | --- |

21)

’sisäisellä tallennusvälineellä’ tietokoneen sisäistä komponenttia, jolle voi pysyvästi tallentaa dataa;

| 22) | ’tuotetyypillä’ pöytätietokonetta, integroitua pöytätietokonetta, kannettavaa tietokonetta, pöytäkevytpäätettä, työasemaa, kannettavaa työasemaa, pienpalvelinta, tietokonepalvelinta, korttipalvelinjärjestelmää ja -komponentteja, monisolmupalvelinta, toimintopalvelinta, pelikonsolia, telakointiasemaa, sisäistä teholähdettä tai ulkoista teholähdettä; |
| --- | --- |

22)

’tuotetyypillä’ pöytätietokonetta, integroitua pöytätietokonetta, kannettavaa tietokonetta, pöytäkevytpäätettä, työasemaa, kannettavaa työasemaa, pienpalvelinta, tietokonepalvelinta, korttipalvelinjärjestelmää ja -komponentteja, monisolmupalvelinta, toimintopalvelinta, pelikonsolia, telakointiasemaa, sisäistä teholähdettä tai ulkoista teholähdettä;

| 23) | ’näytön lepotilalla’ tehonkulutustilaa, johon näyttö siirtyy saatuaan asianmukaisen signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä lähteestä (kuten ajastimelta tai läsnäoloanturilta). Näyttö voi siirtyä tähän tilaan myös käyttäjäsyötteen tuottaman signaalin perusteella. Tuotteen on herättävä saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta, verkosta, kaukosäätimestä ja/tai sisäisestä lähteestä. Tuotteen ollessa tässä tilassa se ei tuota näkyvää kuvaa, lukuun ottamatta mahdollisesti käyttäjäsuuntautuneita tai suojaavia toimintoja, kuten tuotetietoa tai tilailmaisimia, tai anturipohjaisia toimintoja. |
| --- | --- |

23)

’näytön lepotilalla’ tehonkulutustilaa, johon näyttö siirtyy saatuaan asianmukaisen signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä lähteestä (kuten ajastimelta tai läsnäoloanturilta). Näyttö voi siirtyä tähän tilaan myös käyttäjäsyötteen tuottaman signaalin perusteella. Tuotteen on herättävä saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta, verkosta, kaukosäätimestä ja/tai sisäisestä lähteestä. Tuotteen ollessa tässä tilassa se ei tuota näkyvää kuvaa, lukuun ottamatta mahdollisesti käyttäjäsuuntautuneita tai suojaavia toimintoja, kuten tuotetietoa tai tilailmaisimia, tai anturipohjaisia toimintoja.

Liitteiden soveltamiseksi liitteessä I annetaan lisämääritelmiä.

3 artikla

Ekosuunnitteluvaatimukset

Tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä II.

Tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekosuunnitteluvaatimusten mukaisuus on mitattava liitteessä III esitetyillä menetelmillä.

4 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muutokset

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 liitteessä I oleva 2 kohta seuraavasti:

| ”2. | Ensisijaisesti kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitetut tietotekniikkalaitteet, lukuun ottamatta pöytätietokoneita, integroituja pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita siten kuin ne on määritelty komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (6) |
| --- | --- |

”2.

Ensisijaisesti kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitetut tietotekniikkalaitteet, lukuun ottamatta pöytätietokoneita, integroituja pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita siten kuin ne on määritelty komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (6)

5 artikla

Asetuksen (EY) N:o 278/2009 soveltaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 278/2009 2 artiklan 1 kohdan g alakohta seuraavasti:

| ”g) | se on tarkoitettu käytettäväksi asetuksen (EY) N:o 1275/2008 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden kanssa tai komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (7) annettujen määritelmien mukaisten tietokoneiden kanssa. |
| --- | --- |

”g)

se on tarkoitettu käytettäväksi asetuksen (EY) N:o 1275/2008 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden kanssa tai komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (7) annettujen määritelmien mukaisten tietokoneiden kanssa.

6 artikla

Vaatimustenmukaisuuden arviointi

Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely on joko mainitun direktiivin liitteessä IV säädetty sisäinen suunnittelun valvonta tai mainitun direktiivin liitteessä V säädetty vaatimustenmukaisuuden arvioinnin hallintajärjestelmä.

7 artikla

Markkinavalvonta ja tarkastusmenettely

Markkinavalvonta on suoritettava direktiivissä 2009/125/EY säädettyjen sääntöjen mukaisesti.

Tarkastettaessa, täyttävätkö tietokoneet ja tietokonepalvelimet niihin sovellettavat ekosuunnitteluvaatimukset, on noudatettava tämän asetuksen liitteen III kohdassa 2 esitettyä tarkastusmenettelyä.

8 artikla

Ohjeelliset viitearvot

Markkinoiden parhaiten suoriutuvia tuotteita ja tekniikoita tämän asetuksen voimaantuloajankohtana edustavat ohjeelliset viitearvot esitetään liitteessä IV.

9 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumille viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta.

Koska tekniikan kehitys on nopeaa, uudelleentarkastelussa on otettava huomioon Energy Star -ohjelman edistyminen sekä mahdollisuudet tiukentaa ekosuunnitteluvaatimuksia, huomattavasti pienentää tai poistaa energiahyvityksiä varsinkin erillisille grafiikkakorteille (dGfx), päivittää määritelmiä/soveltamisalaa sekä säännellä integroitujen näyttöjen energiankulutusta.

Lisäksi uudelleentarkastelussa on erityisesti tarkasteltava eri elinkaarivaiheita, mahdollisuuksia laatia ja soveltaa ekosuunnitteluvaatimuksia muihin merkittäviin ympäristönäkökohtiin, kuten äänitaso ja materiaalitehokkuus, mukaan lukien kestävyysvaatimukset, purettavuus, kierrätettävyys ja standardoidut laturiliitännät, sekä tiedotusvaatimuksia tiettyjen kriittisten raaka-aineiden käytöstä, latauskertojen vähimmäismäärästä ja akkujen vaihtamiseen liittyvistä kysymyksistä.

10 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Liitteen II kohtia 3 ja 6.1 sovelletaan tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.

Liitteen II kohtia 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 ja 7.3 sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014 lähtien.

Liitteen II kohtia 1.2 ja 1.4 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  EUVL L 153, 18.6.2010, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22. kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37).

3

(4)  EUVL L 339, 18.12.2008, s. 45.

4

(5)  EUVL L 93, 7.4.2009, s. 3.

5

(6)  EUVL L 175, 27.6.2013, s. 13.”

6

(7)  EUVL L 175, 27.6.2013, s. 13.”

7

---

LIITE I

Liitteissä sovellettavat määritelmät

| 1. | ’Vuotuisella kokonaisenergiankulutuksella (ETEC)’ tarkoitetaan tuotteen sähkönkulutusta määriteltyinä ajanjaksoina ja määritellyissä virrankäyttö- ja toimintatiloissa; |
| --- | --- |

1.

’Vuotuisella kokonaisenergiankulutuksella (ETEC)’ tarkoitetaan tuotteen sähkönkulutusta määriteltyinä ajanjaksoina ja määritellyissä virrankäyttö- ja toimintatiloissa;

| 2. | ’Pois päältä -tilalla’ tarkoitetaan tehontarvetasoa alhaisen tehonkäytön tilassa, jota käyttäjä ei voi kytkeä päältä (tai muuten muuttaa) muutoin kuin mekaanisella kytkimellä ja joka voi kestää määräämättömän ajan, kunhan laite on kytketty päävirtalähteeseen ja sitä käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos sovelletaan ACPI-standardeja (Advanced Configuration and Power Interface), pois päältä -tila vastaa yleensä ACPIn järjestelmätason tilaa G2/S5 (”soft off”);
  ’Poff’ tarkoittaa pois päältä -tilan tehoa watteina mitattuna liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

’Pois päältä -tilalla’ tarkoitetaan tehontarvetasoa alhaisen tehonkäytön tilassa, jota käyttäjä ei voi kytkeä päältä (tai muuten muuttaa) muutoin kuin mekaanisella kytkimellä ja joka voi kestää määräämättömän ajan, kunhan laite on kytketty päävirtalähteeseen ja sitä käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos sovelletaan ACPI-standardeja (Advanced Configuration and Power Interface), pois päältä -tila vastaa yleensä ACPIn järjestelmätason tilaa G2/S5 (”soft off”);

’Poff’ tarkoittaa pois päältä -tilan tehoa watteina mitattuna liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti;

| 3. | ’Alhaisimman tehonkulutuksen tilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa tietokoneen tehontarve on kaikkein pienin. Tietokone voidaan siirtää tähän tilaan tai siitä pois joko mekaanisesti (esimerkiksi kytkemällä tietokoneen virta pois mekaanisella kytkimellä) tai automaattisesti; |
| --- | --- |

3.

’Alhaisimman tehonkulutuksen tilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa tietokoneen tehontarve on kaikkein pienin. Tietokone voidaan siirtää tähän tilaan tai siitä pois joko mekaanisesti (esimerkiksi kytkemällä tietokoneen virta pois mekaanisella kytkimellä) tai automaattisesti;

| 4. | ’Lepotilalla’ tarkoitetaan virransäästötilaa, johon tietokone kykenee siirtymään automaattisesti oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä tai manuaalisen valinnan tuloksena. Tässä tilassa tietokone reagoi aktiiviseen tilaan siirtävään tapahtumaan. Jos sovelletaan ACPI-standardeja (Advanced Configuration and Power Interface), pois päältä -tila vastaa yleensä ACPIn järjestelmätason tilaa G1/S3 (”suspend to RAM”);
  ’Psleep’ tarkoittaa lepotilan tehoa watteina mitattuna liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

’Lepotilalla’ tarkoitetaan virransäästötilaa, johon tietokone kykenee siirtymään automaattisesti oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä tai manuaalisen valinnan tuloksena. Tässä tilassa tietokone reagoi aktiiviseen tilaan siirtävään tapahtumaan. Jos sovelletaan ACPI-standardeja (Advanced Configuration and Power Interface), pois päältä -tila vastaa yleensä ACPIn järjestelmätason tilaa G1/S3 (”suspend to RAM”);

’Psleep’ tarkoittaa lepotilan tehoa watteina mitattuna liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti;

| 5. | ’Valmiustilalla’ tarkoitetaan tietokoneen tilaa, jossa käyttöjärjestelmä ja muut ohjelmistot ovat kokonaan latautuneet, käyttäjäprofiili on luotu, tietokone ei ole lepotilassa ja toiminnot rajoittuvat niihin perussovelluksiin, jotka käyttöjärjestelmä käynnistää oletusarvoisesti;
  ’Pidle’ tarkoittaa valmiustilan tehoa watteina mitattuna liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

’Valmiustilalla’ tarkoitetaan tietokoneen tilaa, jossa käyttöjärjestelmä ja muut ohjelmistot ovat kokonaan latautuneet, käyttäjäprofiili on luotu, tietokone ei ole lepotilassa ja toiminnot rajoittuvat niihin perussovelluksiin, jotka käyttöjärjestelmä käynnistää oletusarvoisesti;

’Pidle’ tarkoittaa valmiustilan tehoa watteina mitattuna liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti;

| 6. | ’Sisäisellä lisätallennusvälineellä’ tarkoitetaan kaikkia tietokoneeseen ensimmäisen sisäisen tallennusvälineen lisäksi sijoitettuja tallennusvälineitä, mukaan luettuina kovalevyasemat (HDD), puolijohdeasemat (SDD) ja hybridiasemat (HHD); |
| --- | --- |

6.

’Sisäisellä lisätallennusvälineellä’ tarkoitetaan kaikkia tietokoneeseen ensimmäisen sisäisen tallennusvälineen lisäksi sijoitettuja tallennusvälineitä, mukaan luettuina kovalevyasemat (HDD), puolijohdeasemat (SDD) ja hybridiasemat (HHD);

| 7. | ’Televisiovirittimellä’ tarkoitetaan erillistä sisäistä komponenttia, jonka ansiosta tietokone voi vastaanottaa televisiosignaaleja; |
| --- | --- |

7.

’Televisiovirittimellä’ tarkoitetaan erillistä sisäistä komponenttia, jonka ansiosta tietokone voi vastaanottaa televisiosignaaleja;

| 8. | ’Audiokortilla’ (’äänikortilla’) tarkoitetaan erillistä sisäistä komponenttia, joka prosessoi tietokoneeseen tulevia ja siitä lähteviä audiosignaaleja; |
| --- | --- |

8.

’Audiokortilla’ (’äänikortilla’) tarkoitetaan erillistä sisäistä komponenttia, joka prosessoi tietokoneeseen tulevia ja siitä lähteviä audiosignaaleja;

| 9. | ’Aktiiviseen tilaan siirtävällä tapahtumalla’ tarkoitetaan käyttäjän aikaansaamaa, ajastettua tai ulkoista tapahtumaa tai ärsykettä, joka saa tietokoneen siirtymään lepotilasta tai pois päältä -tilasta aktiiviseen toimintatilaan. Aktiiviseen tilaan siirtäviä tapahtumia voivat olla esimerkiksi seuraavat:






  i) | hiiren liikuttaminen, |
| --- | --- | --- |

9.

’Aktiiviseen tilaan siirtävällä tapahtumalla’ tarkoitetaan käyttäjän aikaansaamaa, ajastettua tai ulkoista tapahtumaa tai ärsykettä, joka saa tietokoneen siirtymään lepotilasta tai pois päältä -tilasta aktiiviseen toimintatilaan. Aktiiviseen tilaan siirtäviä tapahtumia voivat olla esimerkiksi seuraavat:

i)

hiiren liikuttaminen,

| ii) | näppäimistön käyttö, |
| --- | --- |

ii)

näppäimistön käyttö,

| iii) | ohjaimen syöte, |
| --- | --- |

iii)

ohjaimen syöte,

| iv) | tosiaikainen kellotapahtuma, |
| --- | --- |

iv)

tosiaikainen kellotapahtuma,

| v) | tietokoneen kotelossa olevan napin painaminen ja |
| --- | --- |

v)

tietokoneen kotelossa olevan napin painaminen ja

| vi) | ulkoisten tapahtumien osalta kauko-ohjaimella tai verkon tai modeemin kautta välitetty ärsyke; |
| --- | --- |

vi)

ulkoisten tapahtumien osalta kauko-ohjaimella tai verkon tai modeemin kautta välitetty ärsyke;

| 10. | ’Aktiivisella tilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa tietokone suorittaa hyödyllistä työtä vastauksena a) käyttäjän aiemmin tai samaan aikaan antamaan syötteeseen tai b) verkon kautta aiemmin tai samaan aikaan tulleeseen käskyyn. Tähän tilaan sisältyy aktiivista käsittelyä, tietojen hakemista tallennustilasta, muistista tai välimuistista, mukaan luettuna aika valmiustilassa koneen odottaessa käyttäjältä uutta syötettä ja ennen siirtymistä virransäästötiloihin; |
| --- | --- |

10.

’Aktiivisella tilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa tietokone suorittaa hyödyllistä työtä vastauksena a) käyttäjän aiemmin tai samaan aikaan antamaan syötteeseen tai b) verkon kautta aiemmin tai samaan aikaan tulleeseen käskyyn. Tähän tilaan sisältyy aktiivista käsittelyä, tietojen hakemista tallennustilasta, muistista tai välimuistista, mukaan luettuna aika valmiustilassa koneen odottaessa käyttäjältä uutta syötettä ja ennen siirtymistä virransäästötiloihin;

| 11. | ’WOL-toiminnolla’ (”Wake On LAN”) tarkoitetaan toimintoa, jonka ansiosta tietokone voi siirtyä pois lepotilasta tai pois päältä -tilasta (tai vastaavasta virransäästötilasta) verkkopyynnön seurauksena; |
| --- | --- |

11.

’WOL-toiminnolla’ (”Wake On LAN”) tarkoitetaan toimintoa, jonka ansiosta tietokone voi siirtyä pois lepotilasta tai pois päältä -tilasta (tai vastaavasta virransäästötilasta) verkkopyynnön seurauksena;

| 12. | ’UMAlla’ (”Uniform Memory Access”) tarkoitetaan yhtäläistä muistin käyttömahdollisuutta; |
| --- | --- |

12.

’UMAlla’ (”Uniform Memory Access”) tarkoitetaan yhtäläistä muistin käyttömahdollisuutta;

| 13. | ’Tieto- tai tilanäytöllä’ tarkoitetaan jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan tietokoneen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

13.

’Tieto- tai tilanäytöllä’ tarkoitetaan jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan tietokoneen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina.

---

LIITE II

Ekosuunnitteluvaatimukset ja aikataulu

| 1.   ETEC |
| --- |
| Pöytätietokone ja integroitu pöytätietokone | 1.1   1 päivästä heinäkuuta 2014







  1.1.1 | Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:






  a) | Luokan A tietokone: 133,00; |

1.   ETEC

Pöytätietokone ja integroitu pöytätietokone

1.1   1 päivästä heinäkuuta 2014

1.1.1

Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:

a)

Luokan A tietokone: 133,00;

| b) | Luokan B tietokone: 158,00; |
| --- | --- |

b)

Luokan B tietokone: 158,00;

| c) | Luokan C tietokone: 188,00; |
| --- | --- |

c)

Luokan C tietokone: 188,00;

| d) | Luokan D tietokone: 211,00. |
| --- | --- |

d)

Luokan D tietokone: 211,00.

ETEC lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula.

Tietokoneille, joissa ei ole erillistä lepotilaa, mutta joiden valmiustilan tehontarve on enintään 10,00 W, voidaan lepotilan tehon (Psleep) asemesta käyttää valmiustilan tehoa (Pidle) siten, että kaava korvataan seuraavalla kaavalla:

Formula

Kaikki Px-arvot ovat tehoarvoja ilmoitetuissa määritelmäosan mukaisissa tiloissa mitattuina watteina (W) liitteessä III esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 1.1.2 | Lisäksi sovelletaan seuraavia ominaisuusperusteisia mukautuksia:






  a) | muisti: 1 kWh/vuosi perustason ylittävää gigatavua (GB) kohti muistin perustason ollessa 2 GB (luokan A, B ja C tietokoneet) tai 4 GB (luokan D tietokoneet); |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Lisäksi sovelletaan seuraavia ominaisuusperusteisia mukautuksia:

a)

muisti: 1 kWh/vuosi perustason ylittävää gigatavua (GB) kohti muistin perustason ollessa 2 GB (luokan A, B ja C tietokoneet) tai 4 GB (luokan D tietokoneet);

| b) | sisäinen lisätallennusväline: 25 kWh/vuosi; |
| --- | --- |

b)

sisäinen lisätallennusväline: 25 kWh/vuosi;

| c) | erillinen televisioviritin: 15 kWh/vuosi; |
| --- | --- |

c)

erillinen televisioviritin: 15 kWh/vuosi;

| d) | erillinen audiokortti: 15 kWh/vuosi; |
| --- | --- |

d)

erillinen audiokortti: 15 kWh/vuosi;

| e) | erillinen grafiikkakortti (dGfx) ensimmäistä ja kutakin sitä seuraavaa erillistä lisägrafiikkakorttia (dGfx) kohti: |
| --- | --- |

e)

erillinen grafiikkakortti (dGfx) ensimmäistä ja kutakin sitä seuraavaa erillistä lisägrafiikkakorttia (dGfx) kohti:

| | dGfx-luokka | TEC-lisäys
  (kWh/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx) | G1 | 34 |
| G2 | 54 |
| G3 | 69 |
| G4 | 100 |
| G5 | 133 |
| G6 | 166 |
| G7 | 225 |
| Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx) | G1 | 20 |
| G2 | 32 |
| G3 | 41 |
| G4 | 59 |
| G5 | 78 |
| G6 | 98 |
| G7 | 133 |

dGfx-luokka

TEC-lisäys

(kWh/vuosi)

Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx)

G1

34

G2

54

G3

69

G4

100

G5

133

G6

166

G7

225

Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx)

G1

20

G2

32

G3

41

G4

59

G5

78

G6

98

G7

133

| 1.1.3 | Kohdissa 1.1.2 ja 1.2.2 mainittuja erillisten grafiikkakorttien (dGfx), erillisten televisiovirittimien ja erillisten audiokorttien ominaisuusperusteisia mukautuksia sovelletaan ainoastaan niihin kortteihin ja virittimiin, jotka ovat käyttövalmiudessa pöytätietokoneiden tai integroitujen pöytätietokoneiden testauksen aikana. |
| --- | --- |

1.1.3

Kohdissa 1.1.2 ja 1.2.2 mainittuja erillisten grafiikkakorttien (dGfx), erillisten televisiovirittimien ja erillisten audiokorttien ominaisuusperusteisia mukautuksia sovelletaan ainoastaan niihin kortteihin ja virittimiin, jotka ovat käyttövalmiudessa pöytätietokoneiden tai integroitujen pöytätietokoneiden testauksen aikana.

| 1.1.4 | Kohdissa 1.1.1 ja 1.1.2 olevia säännöksiä ja niiden kohdassa 1.2 säädettyjä tarkistuksia ei sovelleta luokan D pöytätietokoneisiin ja integroituihin pöytätietokoneisiin, jotka täyttävät kaikki seuraavat tekniset edellytykset:






  a) | keskusyksikössä vähintään kuusi fyysistä ydintä; ja |
| --- | --- | --- |

1.1.4

Kohdissa 1.1.1 ja 1.1.2 olevia säännöksiä ja niiden kohdassa 1.2 säädettyjä tarkistuksia ei sovelleta luokan D pöytätietokoneisiin ja integroituihin pöytätietokoneisiin, jotka täyttävät kaikki seuraavat tekniset edellytykset:

a)

keskusyksikössä vähintään kuusi fyysistä ydintä; ja

| b) | vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx) niin, että kehyspuskurin kaistanleveys on yhteensä yli 320 GB/s; ja |
| --- | --- |

b)

vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx) niin, että kehyspuskurin kaistanleveys on yhteensä yli 320 GB/s; ja

| c) | vähintään 16 GB järjestelmämuistia; ja |
| --- | --- |

c)

vähintään 16 GB järjestelmämuistia; ja

| d) | teholähde, jonka mitoitusantoteho on vähintään 1 000 W. |
| --- | --- |

d)

teholähde, jonka mitoitusantoteho on vähintään 1 000 W.

1.2   1 päivästä tammikuuta 2016

| 1.2.1 | Kohdassa 1.1.1 säädettyyn vuotuiseen kokonaisenergiankulutukseen tehdään seuraavat tarkistukset:
  Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:






  a) | Luokan A tietokone: 94,00; |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Kohdassa 1.1.1 säädettyyn vuotuiseen kokonaisenergiankulutukseen tehdään seuraavat tarkistukset:

Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:

a)

Luokan A tietokone: 94,00;

| b) | Luokan B tietokone: 112,00; |
| --- | --- |

b)

Luokan B tietokone: 112,00;

| c) | Luokan C tietokone: 134,00; |
| --- | --- |

c)

Luokan C tietokone: 134,00;

| d) | Luokan D tietokone: 150,00. |
| --- | --- |

d)

Luokan D tietokone: 150,00.

| 1.2.2 | Kohdan 1.1.2 e alakohdassa säädettyihin erillisten grafiikkakorttien (dGfx) ominaisuusperusteisiin mukautuksiin tehdään seuraavat tarkistukset: | dGfx-luokka | TEC-lisäys
  (kWh/vuosi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx) | G1 | 18 |
| G2 | 30 |
| G3 | 38 |
| G4 | 54 |
| G5 | 72 |
| G6 | 90 |
| G7 | 122 |
| Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx) | G1 | 11 |
| G2 | 17 |
| G3 | 22 |
| G4 | 32 |
| G5 | 42 |
| G6 | 53 |
| G7 | 72 |

1.2.2

Kohdan 1.1.2 e alakohdassa säädettyihin erillisten grafiikkakorttien (dGfx) ominaisuusperusteisiin mukautuksiin tehdään seuraavat tarkistukset:

dGfx-luokka

TEC-lisäys

(kWh/vuosi)

Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx)

G1

18

G2

30

G3

38

G4

54

G5

72

G6

90

G7

122

Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx)

G1

11

G2

17

G3

22

G4

32

G5

42

G6

53

G7

72

Kannettava tietokone

1.3   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 1.3.1 | Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:






  a) | Luokan A tietokone: 36,00; |
| --- | --- | --- |

1.3.1

Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:

a)

Luokan A tietokone: 36,00;

| b) | Luokan B tietokone: 48,00; |
| --- | --- |

b)

Luokan B tietokone: 48,00;

| c) | Luokan C tietokone: 80,50; |
| --- | --- |

c)

Luokan C tietokone: 80,50;

ETEC lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula jossa kaikki Px-arvot ovat tehoarvoja ilmoitetuissa määritelmäosan mukaisissa tiloissa mitattuina watteina (W) liitteessä III esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 1.3.2 | Lisäksi sovelletaan seuraavia ominaisuusperusteisia mukautuksia:






  a) | muisti: 0,4 kWh/vuosi perustason ylittävää gigatavua (GB) kohti muistin perustason ollessa 4 GB; |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Lisäksi sovelletaan seuraavia ominaisuusperusteisia mukautuksia:

a)

muisti: 0,4 kWh/vuosi perustason ylittävää gigatavua (GB) kohti muistin perustason ollessa 4 GB;

| b) | sisäinen lisätallennusväline: 3 kWh/vuosi; |
| --- | --- |

b)

sisäinen lisätallennusväline: 3 kWh/vuosi;

| c) | erillinen televisioviritin: 2,1 kWh/vuosi; |
| --- | --- |

c)

erillinen televisioviritin: 2,1 kWh/vuosi;

| d) | erillinen grafiikkakortti (dGfx) (ensimmäistä ja kutakin sitä seuraavaa erillistä lisägrafiikkakorttia (dGfx) kohti: |
| --- | --- |

d)

erillinen grafiikkakortti (dGfx) (ensimmäistä ja kutakin sitä seuraavaa erillistä lisägrafiikkakorttia (dGfx) kohti:

| | dGfx-luokka | TEC-lisäys
  (kWh/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx) | G1 | 12 |
| G2 | 20 |
| G3 | 26 |
| G4 | 37 |
| G5 | 49 |
| G6 | 61 |
| G7 | 113 |
| Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx) | G1 | 7 |
| G2 | 12 |
| G3 | 15 |
| G4 | 22 |
| G5 | 29 |
| G6 | 36 |
| G7 | 66 |

dGfx-luokka

TEC-lisäys

(kWh/vuosi)

Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx)

G1

12

G2

20

G3

26

G4

37

G5

49

G6

61

G7

113

Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx)

G1

7

G2

12

G3

15

G4

22

G5

29

G6

36

G7

66

| 1.3.3 | Kohdissa 1.3.2 ja 1.4.2 mainittuja erillisten grafiikkakorttien (dGfx) ja erillisten televisiovirittimien ominaisuusperusteisia mukautuksia sovelletaan ainoastaan niihin kortteihin ja virittimiin, jotka ovat käyttövalmiudessa kannettavien tietokoneiden testauksen aikana. |
| --- | --- |

1.3.3

Kohdissa 1.3.2 ja 1.4.2 mainittuja erillisten grafiikkakorttien (dGfx) ja erillisten televisiovirittimien ominaisuusperusteisia mukautuksia sovelletaan ainoastaan niihin kortteihin ja virittimiin, jotka ovat käyttövalmiudessa kannettavien tietokoneiden testauksen aikana.

| 1.3.4 | Kohdissa 1.3.1 ja 1.3.2 olevia säännöksiä ja niiden kohdassa 1.4 säädettyjä tarkistuksia ei sovelleta luokan C kannettaviin tietokoneisiin ja integroituihin pöytätietokoneisiin, jotka täyttävät kaikki seuraavat tekniset edellytykset:






  a) | keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä; ja |
| --- | --- | --- |

1.3.4

Kohdissa 1.3.1 ja 1.3.2 olevia säännöksiä ja niiden kohdassa 1.4 säädettyjä tarkistuksia ei sovelleta luokan C kannettaviin tietokoneisiin ja integroituihin pöytätietokoneisiin, jotka täyttävät kaikki seuraavat tekniset edellytykset:

a)

keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä; ja

| b) | vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx) niin, että kehyspuskurin kaistanleveys on yhteensä yli 225 GB/s; ja |
| --- | --- |

b)

vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx) niin, että kehyspuskurin kaistanleveys on yhteensä yli 225 GB/s; ja

| c) | vähintään 16 GB järjestelmämuistia. |
| --- | --- |

c)

vähintään 16 GB järjestelmämuistia.

1.4   1 päivästä tammikuuta 2016

| 1.4.1 | Kohdassa 1.3.1 säädettyyn vuotuiseen kokonaisenergiankulutukseen tehdään seuraavat tarkistukset:
  Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:






  a) | Luokan A tietokone: 27,00; |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Kohdassa 1.3.1 säädettyyn vuotuiseen kokonaisenergiankulutukseen tehdään seuraavat tarkistukset:

Vuotuinen kokonaisenergiankulutus (ETEC, kWh/vuosi) saa olla enintään:

a)

Luokan A tietokone: 27,00;

| b) | Luokan B tietokone: 36,00; |
| --- | --- |

b)

Luokan B tietokone: 36,00;

| c) | Luokan C tietokone: 60,50. |
| --- | --- |

c)

Luokan C tietokone: 60,50.

| 1.4.2 | Kohdan 1.3.2 d alakohdassa säädettyihin erillisten grafiikkakorttien (dGfx) ominaisuusperusteisiin mukautuksiin tehdään seuraavat tarkistukset: | dGfx-luokka | TEC-lisäys
  (kWh/vuosi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx) | G1 | 7 |
| G2 | 11 |
| G3 | 13 |
| G4 | 20 |
| G5 | 27 |
| G6 | 33 |
| G7 | 61 |
| Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx) | G1 | 4 |
| G2 | 6 |
| G3 | 8 |
| G4 | 12 |
| G5 | 16 |
| G6 | 20 |
| G7 | 36 |

1.4.2

Kohdan 1.3.2 d alakohdassa säädettyihin erillisten grafiikkakorttien (dGfx) ominaisuusperusteisiin mukautuksiin tehdään seuraavat tarkistukset:

dGfx-luokka

TEC-lisäys

(kWh/vuosi)

Ensimmäinen erillinen grafiikkakortti (dGfx)

G1

7

G2

11

G3

13

G4

20

G5

27

G6

33

G7

61

Kukin sen jälkeinen erillinen lisägrafiikkakortti (dGfx)

G1

4

G2

6

G3

8

G4

12

G5

16

G6

20

G7

36

2.   LEPOTILA

Pöytätietokone, integroitu pöytätietokone ja kannettava tietokone

2.   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 2.1 | Tuotteessa on oltava lepotila ja/tai ominaisuuksiltaan lepotilaa vastaava muu tila, joka ei ylitä lepotilalle asetettuja tehontarvevaatimuksia. |
| --- | --- |

2.1

Tuotteessa on oltava lepotila ja/tai ominaisuuksiltaan lepotilaa vastaava muu tila, joka ei ylitä lepotilalle asetettuja tehontarvevaatimuksia.

| 2.2 | Lepotilan tehontarve saa olla pöytätietokoneissa ja integroiduissa pöytätietokoneissa enintään 5,00 W ja kannettavissa tietokoneissa enintään 3,00 W. |
| --- | --- |

2.2

Lepotilan tehontarve saa olla pöytätietokoneissa ja integroiduissa pöytätietokoneissa enintään 5,00 W ja kannettavissa tietokoneissa enintään 3,00 W.

| 2.3 | Pöytätietokoneissa ja integroiduissa pöytätietokoneissa, joiden valmiustilan tehontarve on enintään 10,00 W, ei tarvitse olla erillistä järjestelmän lepotilaa. |
| --- | --- |

2.3

Pöytätietokoneissa ja integroiduissa pöytätietokoneissa, joiden valmiustilan tehontarve on enintään 10,00 W, ei tarvitse olla erillistä järjestelmän lepotilaa.

| 2.4 | Jos tuote saatetaan markkinoille WOL-toiminto lepotilassa aktivoituna:






  a) | voidaan soveltaa 0,70 W tehontarvelisäystä, |
| --- | --- | --- |

2.4

Jos tuote saatetaan markkinoille WOL-toiminto lepotilassa aktivoituna:

a)

voidaan soveltaa 0,70 W tehontarvelisäystä,

| b) | tuote on testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

tuote on testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset.

| 2.5 | Jos tuote saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä. |
| --- | --- |

2.5

Jos tuote saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä.

3.   ALHAISIMMAN TEHONKULUTUKSEN TILA

Pöytätietokone, integroitu pöytätietokone ja kannettava tietokone

3.   Asetuksen voimaantulosta lähtien

| 3.1 | Tehontarve saa alhaisimman tehonkulutuksen tilassa olla enintään 0,50 W. |
| --- | --- |

3.1

Tehontarve saa alhaisimman tehonkulutuksen tilassa olla enintään 0,50 W.

| 3.2 | Tuotteessa on oltava tehonkulutustila, jossa se ei ylitä alhaisimman tehonkulutuksen tilalle asetettuja tehontarvevaatimuksia laitteen ollessa kytkettynä verkkovirtalähteeseen. |
| --- | --- |

3.2

Tuotteessa on oltava tehonkulutustila, jossa se ei ylitä alhaisimman tehonkulutuksen tilalle asetettuja tehontarvevaatimuksia laitteen ollessa kytkettynä verkkovirtalähteeseen.

| 3.3 | Jos tuote saatetaan markkinoille tieto- tai tilanäytöllä varustettuna, voidaan soveltaa 0,50 W tehontarvelisäystä. |
| --- | --- |

3.3

Jos tuote saatetaan markkinoille tieto- tai tilanäytöllä varustettuna, voidaan soveltaa 0,50 W tehontarvelisäystä.

4.   POIS PÄÄLTÄ -TILA

Pöytätietokone, integroitu pöytätietokone ja kannettava tietokone

4.   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 4.1 | Tehontarve saa pois päältä -tilassa olla enintään 1,00 W. |
| --- | --- |

4.1

Tehontarve saa pois päältä -tilassa olla enintään 1,00 W.

| 4.2 | Tuotteessa on oltava pois päältä -tila ja/tai muu tila, jossa se ei ylitä pois päältä -tilalle asetettuja tehontarvevaatimuksia laitteen ollessa kytkettynä verkkovirtalähteeseen. |
| --- | --- |

4.2

Tuotteessa on oltava pois päältä -tila ja/tai muu tila, jossa se ei ylitä pois päältä -tilalle asetettuja tehontarvevaatimuksia laitteen ollessa kytkettynä verkkovirtalähteeseen.

| 4.3 | Jos tuote saatetaan markkinoille WOL-toiminto pois päältä -tilassa aktivoituna:






  a) | voidaan soveltaa 0,70 W tehontarvelisäystä, |
| --- | --- | --- |

4.3

Jos tuote saatetaan markkinoille WOL-toiminto pois päältä -tilassa aktivoituna:

a)

voidaan soveltaa 0,70 W tehontarvelisäystä,

| b) | tuote on testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

tuote on testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset.

| 4.4 | Jos tuote saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä. |
| --- | --- |

4.4

Jos tuote saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä.

5.   SISÄISEN TEHOLÄHTEEN HYÖTYSUHDE

Pöytätietokone, integroitu pöytätietokone, pöytäkevytpääte, työasema ja pienpalvelin

5.1   1 päivästä heinäkuuta 2014

Kaikkien tietokoneiden sisäisten teholähteiden hyötysuhteen on oltava vähintään

| a) | 85 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

a)

85 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta,

| b) | 82 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

82 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta,

| c) | tehokerroin = 0,9, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

c)

tehokerroin = 0,9, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta.

Tehokerroinvaatimusta ei sovelleta sisäisiin teholähteisiin, joiden suurin mitoitusantoteho on alle 75 W.

Tietokonepalvelimet

5.2   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 5.2.1 | Kaikkien monisyöttöteholähteiden (AC-DC) hyötysuhteen on oltava vähintään:






  a) | 85 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Kaikkien monisyöttöteholähteiden (AC-DC) hyötysuhteen on oltava vähintään:

a)

85 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta,

| b) | 82 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

82 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta,

| 5.2.2 | Kaikkien monisyöttöteholähteiden (AC-DC) tehokertoimen on oltava vähintään:






  a) | 0,8, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Kaikkien monisyöttöteholähteiden (AC-DC) tehokertoimen on oltava vähintään:

a)

0,8, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta.

| b) | 0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

b)

0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta.

| c) | 0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

c)

0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta.

| 5.2.3 | Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on enintään 500 W, hyötysuhteen on oltava vähintään:






  a) | 70 %, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on enintään 500 W, hyötysuhteen on oltava vähintään:

a)

70 %, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta,

| b) | 82 %, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

82 %, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta,

| c) | 89 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

c)

89 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta,

| d) | 85 %, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

d)

85 %, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta.

| 5.2.4 | Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on enintään 500 W, tehokertoimen on oltava vähintään:






  a) | 0,8, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on enintään 500 W, tehokertoimen on oltava vähintään:

a)

0,8, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta,

| b) | 0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta,

| c) | 0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

c)

0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta.

| 5.2.5 | Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 500 W mutta enintään 1 000 W, hyötysuhteen on oltava vähintään:






  a) | 75 %, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.5

Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 500 W mutta enintään 1 000 W, hyötysuhteen on oltava vähintään:

a)

75 %, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta,

| b) | 85 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

85 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta,

| c) | 89 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

c)

89 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta.

| 5.2.6 | Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 500 W mutta enintään 1 000 W, tehokertoimen on oltava vähintään:






  a) | 0,65, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.6

Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 500 W mutta enintään 1 000 W, tehokertoimen on oltava vähintään:

a)

0,65, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta,

| b) | 0,8, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

0,8, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta,

| c) | 0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

c)

0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta,

| d) | 0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

d)

0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta.

| 5.2.7 | Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 1 000 W, hyötysuhteen on oltava vähintään:






  a) | 80 %, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.7

Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 1 000 W, hyötysuhteen on oltava vähintään:

a)

80 %, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta,

| b) | 88 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

88 %, kun käytössä on 20 % ja 100 % mitoitusantotehosta,

| c) | 92 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

c)

92 %, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta.

| 5.2.8 | Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 1 000 W, tehokertoimen on oltava vähintään:






  a) | 0,8, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- | --- |

5.2.8

Kaikkien yksittäissyöttöteholähteiden (AC-DC), joiden mitoitusantoteho on yli 1 000 W, tehokertoimen on oltava vähintään:

a)

0,8, kun käytössä on 10 % mitoitusantotehosta,

| b) | 0,9, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

b)

0,9, kun käytössä on 20 % mitoitusantotehosta,

| c) | 0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

c)

0,9, kun käytössä on 50 % mitoitusantotehosta,

| d) | 0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta. |
| --- | --- |

d)

0,95, kun käytössä on 100 % mitoitusantotehosta.

6.   TEHONHALLINTATOIMINTO

Pöytätietokone, integroitu pöytätietokone ja kannettava tietokone

6.1   Asetuksen voimaantulosta lähtien

Tietokoneessa on oltava tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto, joka automaattisesti kytkee tietokoneen virrankäyttötilaan, jonka tehotarve on lepotilassa sovellettavaa tehotarvevaatimusta alhaisempi, kun tietokone ei suorita päätoimintoaan tai kun muut energiaa käyttävät tuotteet eivät ole riippuvaisia sen toiminnoista.

6.2   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 6.2.1 | Tietokoneen kytkeytyessä lepotilaan tai WOL-toiminnolla varustettuun pois päältä -tilaan sen on vähennettävä mahdollisten aktiivisten 1 Gbit/s:n Ethernet-verkkoyhteyksien nopeutta. |
| --- | --- |

6.2.1

Tietokoneen kytkeytyessä lepotilaan tai WOL-toiminnolla varustettuun pois päältä -tilaan sen on vähennettävä mahdollisten aktiivisten 1 Gbit/s:n Ethernet-verkkoyhteyksien nopeutta.

| 6.2.2 | Tietokoneen ollessa lepotilassa sen olisi reagoitava aktiiviseen tilaan siirtävään tapahtumaan (esimerkiksi verkkoyhteyksien tai käyttöliittymälaitteiden toiminnan tuloksena) siten, että aktiiviseen tilaan siirtävän tapahtuman alusta kuluu ≤ 5 sekuntia järjestelmän täydelliseen käyttökuntoon, mukaan luettuna näytön päivittyminen. |
| --- | --- |

6.2.2

Tietokoneen ollessa lepotilassa sen olisi reagoitava aktiiviseen tilaan siirtävään tapahtumaan (esimerkiksi verkkoyhteyksien tai käyttöliittymälaitteiden toiminnan tuloksena) siten, että aktiiviseen tilaan siirtävän tapahtuman alusta kuluu ≤ 5 sekuntia järjestelmän täydelliseen käyttökuntoon, mukaan luettuna näytön päivittyminen.

| 6.2.3 | Tietokone on saatettava markkinoille sellaisena, että näytön lepotila aktivoituu, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 15 minuuttiin. |
| --- | --- |

6.2.3

Tietokone on saatettava markkinoille sellaisena, että näytön lepotila aktivoituu, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 15 minuuttiin.

| 6.2.4 | Ethernet-ominaisuudella varustetuissa tietokoneissa on oltava mahdollisuus ottaa käyttöön ja poistaa käytöstä mahdollinen Wake on LAN (WOL) -ominaisuus lepotilassa. Ethernet-ominaisuudella varustetuissa tietokoneissa on oltava mahdollisuus ottaa käyttöön ja poistaa käytöstä mahdollinen Wake on LAN (WOL) -ominaisuus pois päältä -tilassa, jos tietokone tukee WOL-ominaisuutta pois päältä -tilassa. |
| --- | --- |

6.2.4

Ethernet-ominaisuudella varustetuissa tietokoneissa on oltava mahdollisuus ottaa käyttöön ja poistaa käytöstä mahdollinen Wake on LAN (WOL) -ominaisuus lepotilassa. Ethernet-ominaisuudella varustetuissa tietokoneissa on oltava mahdollisuus ottaa käyttöön ja poistaa käytöstä mahdollinen Wake on LAN (WOL) -ominaisuus pois päältä -tilassa, jos tietokone tukee WOL-ominaisuutta pois päältä -tilassa.

| 6.2.5 | Jos tietokoneessa on nimenomainen lepotila tai muu lepotilaa vastaava toiminto, kyseisen tilan on aktivoiduttava, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 30 minuuttiin. Tämä tehonhallintatoiminto on aktivoitava ennen tuotteen saattamista markkinoille. |
| --- | --- |

6.2.5

Jos tietokoneessa on nimenomainen lepotila tai muu lepotilaa vastaava toiminto, kyseisen tilan on aktivoiduttava, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 30 minuuttiin. Tämä tehonhallintatoiminto on aktivoitava ennen tuotteen saattamista markkinoille.

| 6.2.6 | Käyttäjien on voitava helposti kytkeä käyttöön ja pois käytöstä mahdollinen langaton verkkoyhteys tai -yhteydet ja käyttäjien on saatava symbolin, valon tai vastaavan merkin muodossa selkeä tieto siitä, että langaton verkkoyhteys tai -yhteydet on kytketty käyttöön tai pois käytöstä. |
| --- | --- |

6.2.6

Käyttäjien on voitava helposti kytkeä käyttöön ja pois käytöstä mahdollinen langaton verkkoyhteys tai -yhteydet ja käyttäjien on saatava symbolin, valon tai vastaavan merkin muodossa selkeä tieto siitä, että langaton verkkoyhteys tai -yhteydet on kytketty käyttöön tai pois käytöstä.

7.   TIEDOT, JOTKA VALMISTAJIEN ON TOIMITETTAVA

Pöytätietokone, integroitu pöytätietokone ja kannettava tietokone

7.1   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 7.1.1 | Valmistajien on annettava teknisessä dokumentaatiossa ja vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivustoilla seuraavat tiedot:






  a) | tuotteen tyyppi ja luokka 2 artiklan mukaisesti (yksi ja vain yksi luokka), |
| --- | --- | --- |

7.1.1

Valmistajien on annettava teknisessä dokumentaatiossa ja vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivustoilla seuraavat tiedot:

a)

tuotteen tyyppi ja luokka 2 artiklan mukaisesti (yksi ja vain yksi luokka),

| b) | valmistajan nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki ja yhteystiedot, |
| --- | --- |

b)

valmistajan nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki ja yhteystiedot,

| c) | tuotteen mallinumero, |
| --- | --- |

c)

tuotteen mallinumero,

| d) | valmistusvuosi, |
| --- | --- |

d)

valmistusvuosi,

| e) | ETEC-arvo (kWh) ja ominaisuusperusteiset mukautukset, joita sovelletaan kun kaikki erilliset grafiikkakortit (dGfx) ovat poissa käytöstä ja jos järjestelmää testataan mukautuvassa grafiikkatilassa UMA-näytönohjaimella, |
| --- | --- |

e)

ETEC-arvo (kWh) ja ominaisuusperusteiset mukautukset, joita sovelletaan kun kaikki erilliset grafiikkakortit (dGfx) ovat poissa käytöstä ja jos järjestelmää testataan mukautuvassa grafiikkatilassa UMA-näytönohjaimella,

| f) | ETEC-arvo (kWh) ja ominaisuusperusteiset mukautukset, joita sovelletaan kun kaikki erilliset grafiikkakortit (dGfx) ovat käytössä, |
| --- | --- |

f)

ETEC-arvo (kWh) ja ominaisuusperusteiset mukautukset, joita sovelletaan kun kaikki erilliset grafiikkakortit (dGfx) ovat käytössä,

| g) | valmiustilan tehontarve (watteina), |
| --- | --- |

g)

valmiustilan tehontarve (watteina),

| h) | lepotilan tehontarve (watteina), |
| --- | --- |

h)

lepotilan tehontarve (watteina),

| i) | lepotilan tehontarve WOL-toiminnon (jos käytössä) ollessa aktivoituna (watteina), |
| --- | --- |

i)

lepotilan tehontarve WOL-toiminnon (jos käytössä) ollessa aktivoituna (watteina),

| j) | pois päältä -tilan tehontarve (watteina), |
| --- | --- |

j)

pois päältä -tilan tehontarve (watteina),

| k) | pois päältä -tilan tehontarve WOL-toiminnon (jos käytössä) ollessa aktivoituna (watteina), |
| --- | --- |

k)

pois päältä -tilan tehontarve WOL-toiminnon (jos käytössä) ollessa aktivoituna (watteina),

| l) | sisäisen teholähteen hyötysuhde, kun käytössä on 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % mitoitusantotehosta, |
| --- | --- |

l)

sisäisen teholähteen hyötysuhde, kun käytössä on 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % mitoitusantotehosta,

| m) | ulkoisen teholähteen hyötysuhde, |
| --- | --- |

m)

ulkoisen teholähteen hyötysuhde,

| n) | tietokoneen melutasot (ilmoitettu A-painotettu äänitehotaso); |
| --- | --- |

n)

tietokoneen melutasot (ilmoitettu A-painotettu äänitehotaso);

| o) | paristojen kestämä lataamiskertojen vähimmäismäärä (koskee vain kannettavia tietokoneita); |
| --- | --- |

o)

paristojen kestämä lataamiskertojen vähimmäismäärä (koskee vain kannettavia tietokoneita);

| p) | e–o alakohdissa mainittujen tietojen määrittämiseen käytetyt mittausmenetelmät; |
| --- | --- |

p)

e–o alakohdissa mainittujen tietojen määrittämiseen käytetyt mittausmenetelmät;

| q) | vaiheet, joiden jälkeen tehontarpeessa saavutetaan vakaa tila; |
| --- | --- |

q)

vaiheet, joiden jälkeen tehontarpeessa saavutetaan vakaa tila;

| r) | kuvaus siitä, miten lepotila ja/tai pois päältä -tila valittiin tai ohjelmoitiin, |
| --- | --- |

r)

kuvaus siitä, miten lepotila ja/tai pois päältä -tila valittiin tai ohjelmoitiin,

| s) | vaiheet, joiden jälkeen saavutetaan tila, jossa laite kytkeytyy automaattisesti lepotilaan ja/tai pois päältä -tilaan, |
| --- | --- |

s)

vaiheet, joiden jälkeen saavutetaan tila, jossa laite kytkeytyy automaattisesti lepotilaan ja/tai pois päältä -tilaan,

| t) | valmiustilan kesto ennen kuin tietokone kytkeytyy automaattisesti lepotilaan tai muuhun tilaan, jossa lepotilan tehotarvevaatimukset eivät ylity, |
| --- | --- |

t)

valmiustilan kesto ennen kuin tietokone kytkeytyy automaattisesti lepotilaan tai muuhun tilaan, jossa lepotilan tehotarvevaatimukset eivät ylity,

| u) | aika, jonka jälkeen tietokone käyttämättömänä oltuaan kytkeytyy automaattisesti virrankäyttötilaan, jossa tehontarvevaatimus on alhaisempi kuin lepotilassa, |
| --- | --- |

u)

aika, jonka jälkeen tietokone käyttämättömänä oltuaan kytkeytyy automaattisesti virrankäyttötilaan, jossa tehontarvevaatimus on alhaisempi kuin lepotilassa,

| v) | aika, jonka jälkeen näytön lepotila aktivoituu käyttämättömänä olon vuoksi, |
| --- | --- |

v)

aika, jonka jälkeen näytön lepotila aktivoituu käyttämättömänä olon vuoksi,

| w) | käyttäjälle annettavat tiedot tehonhallintatoiminnon energiansäästöpotentiaalista, |
| --- | --- |

w)

käyttäjälle annettavat tiedot tehonhallintatoiminnon energiansäästöpotentiaalista,

| x) | käyttäjälle annettavat tiedot siitä, miten tehonhallintatoiminto aktivoidaan, |
| --- | --- |

x)

käyttäjälle annettavat tiedot siitä, miten tehonhallintatoiminto aktivoidaan,

| y) | jos tuotteessa on sisäänrakennettu näyttö, joka sisältää elohopeaa, elohopean kokonaismäärä muodossa X,X mg, |
| --- | --- |

y)

jos tuotteessa on sisäänrakennettu näyttö, joka sisältää elohopeaa, elohopean kokonaismäärä muodossa X,X mg,

| z) | mittausten parametriarvot:






  — | testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä, |
| --- | --- | --- |

z)

mittausten parametriarvot:

—

testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä,

| — | sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö, |
| --- | --- |

—

sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö,

| — | sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat. |
| --- | --- |

—

sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat.

| 7.1.2 | Jos tuotemalli tuodaan markkinoille useina eri kokoonpanoina, kohdassa 7.1.1 edellytetyt tuotetiedot voidaan ilmoittaa kerran (2 artiklan mukaista) tuoteluokkaa kohti, jolloin kustakin tuoteluokasta valitaan kokoonpano, jonka tehontarve on suurin. Tiedoissa on lueteltava kaikki mallin kokoonpanot, joita malli, josta tiedot esitetään, edustaa. |
| --- | --- |

7.1.2

Jos tuotemalli tuodaan markkinoille useina eri kokoonpanoina, kohdassa 7.1.1 edellytetyt tuotetiedot voidaan ilmoittaa kerran (2 artiklan mukaista) tuoteluokkaa kohti, jolloin kustakin tuoteluokasta valitaan kokoonpano, jonka tehontarve on suurin. Tiedoissa on lueteltava kaikki mallin kokoonpanot, joita malli, josta tiedot esitetään, edustaa.

Kannettava tietokone

7.2   1 päivästä heinäkuuta 2014

Jos kannettava tietokone toimii aku(i)lla, jo(i)ta muut kuin ammattikäyttäjät eivät pääse vaihtamaan, valmistajien on 7.1 kohdassa mainittujen tietojen lisäksi annettava teknisessä dokumentaatiossa, vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivustoilla ja kannettavan tietokoneen ulkopakkauksessa seuraavat tiedot: ”Tämän tuotteen akku [akut] ei[vät] ole helposti käyttäjän vaihdettavissa.”

Kannettavan tietokoneen ulkopakkauksen tiedot on merkittävä siihen näkyvästi ja luettavasti kaikilla sen maan virallisilla kielillä, jonka markkinoille tuote saatetaan.

Työasema, kannettava työasema, pöytäkevytpääte, pienpalvelin ja tietokonepalvelin

7.3   1 päivästä heinäkuuta 2014

| 7.3.1 | Valmistajien on annettava teknisessä dokumentaatiossa ja vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivustoilla seuraavat tiedot:






  a) | tuotteen tyyppi 2 artiklan mukaisesti (yksi ja vain yksi luokka), |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Valmistajien on annettava teknisessä dokumentaatiossa ja vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivustoilla seuraavat tiedot:

a)

tuotteen tyyppi 2 artiklan mukaisesti (yksi ja vain yksi luokka),

| b) | valmistajan nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki ja yhteystiedot, |
| --- | --- |

b)

valmistajan nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki ja yhteystiedot,

| c) | tuotteen mallinumero, |
| --- | --- |

c)

tuotteen mallinumero,

| d) | valmistusvuosi, |
| --- | --- |

d)

valmistusvuosi,

| e) | sisäisen/ulkoisen teholähteen hyötysuhde; |
| --- | --- |

e)

sisäisen/ulkoisen teholähteen hyötysuhde;

| f) | mittausten parametriarvot:






  — | testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä, |
| --- | --- | --- |

f)

mittausten parametriarvot:

—

testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä,

| — | sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö, |
| --- | --- |

—

sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö,

| — | sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat. |
| --- | --- |

—

sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat.

| g) | maksimiteho (watteina), |
| --- | --- |

g)

maksimiteho (watteina),

| h) | valmiustilan teho (watteina), |
| --- | --- |

h)

valmiustilan teho (watteina),

| i) | lepotilan teho (watteina), |
| --- | --- |

i)

lepotilan teho (watteina),

| j) | pois päältä -tilan teho (watteina), |
| --- | --- |

j)

pois päältä -tilan teho (watteina),

| k) | tietokoneen melutasot (ilmoitettu A-painotettu äänitehotaso), |
| --- | --- |

k)

tietokoneen melutasot (ilmoitettu A-painotettu äänitehotaso),

| l) | e–k alakohdissa mainittujen tietojen määrittämiseen käytetyt mittausmenetelmät. |
| --- | --- |

l)

e–k alakohdissa mainittujen tietojen määrittämiseen käytetyt mittausmenetelmät.

| 7.3.2 | Jos tuotemalli tuodaan markkinoille useina eri kokoonpanoina, kohdassa 7.3.1 edellytetyt tuotetiedot voidaan ilmoittaa kerran (2 artiklan mukaista) tuoteluokkaa kohti, jolloin kustakin tuoteluokasta valitaan kokoonpano, jonka tehontarve on suurin. Tiedoissa on lueteltava kaikki mallin kokoonpanot, joita malli, josta tiedot esitetään, edustaa. |
| --- | --- |

7.3.2

Jos tuotemalli tuodaan markkinoille useina eri kokoonpanoina, kohdassa 7.3.1 edellytetyt tuotetiedot voidaan ilmoittaa kerran (2 artiklan mukaista) tuoteluokkaa kohti, jolloin kustakin tuoteluokasta valitaan kokoonpano, jonka tehontarve on suurin. Tiedoissa on lueteltava kaikki mallin kokoonpanot, joita malli, josta tiedot esitetään, edustaa.

---

LIITE III

Mittaukset ja tarkastusmenettely markkinavalvontaa varten

1.   MITTAUKSET

Tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten noudattamiseksi ja niiden noudattamisen varmentamiseksi tarvittavissa mittauksissa ja laskelmissa on käytettävä yhdenmukaistettuja standardeja, joiden viitenumerot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai muita luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja joiden tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen.

Tietokoneet, jotka saatetaan markkinoille ilman käyttöjärjestelmää, joka tukee ACPIa (Advanced Configuration and Power Interface) tai vastaavaa järjestelmää, on testattava ACPIa (tai vastaavaa järjestelmää) tukevalla käyttöjärjestelmällä.

2.   TARKASTUSMENETTELY

Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava tämän asetuksen liitteessä II säädettyjen ekosuunnitteluvaatimusten osalta seuraavaa tarkastusmenettelyä:

ETEC, lepotila, pois päältä -tila ja alhaisimman tehonkulutuksen tila:

| 2.1 | Jos tehotarve on yli 1,00 W tai jos TEC:nä ilmaistut energiankulutusvaatimukset johtavat yli 1,00 W:n tehotarvevaatimukseen ainakin yhdessä virrankäyttötilassa, jäsenvaltioiden on testattava yksi testikappale seuraavasti:
  Mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevissa 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 2.3 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja yli 7 prosentilla.
  Mallikokoonpanon on katsottava liitteessä II olevassa 2.2 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja yli 7 prosentilla. Liitteessä II olevassa 2.4 kohdassa tarkoitettu tehotarvelisäys voidaan lisätä testituloksiin, jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille WOL-toiminto aktivoituna lepotilassa. Mallikokoonpano olisi testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset. Jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä.
  Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi on suoritettava kolmelle muulle saman mallikokoonpanon testikappaleelle.
  Kun kolme muuta saman mallin ja kokoonpanon testikappaletta on testattu, mallikokoonpanon on katsottava liitteessä II olevissa 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3. kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos viimeksi testattujen kolmen kappaleen testitulosten keskiarvot eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja yli 7 prosentilla.
  Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevissa 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

2.1

Jos tehotarve on yli 1,00 W tai jos TEC:nä ilmaistut energiankulutusvaatimukset johtavat yli 1,00 W:n tehotarvevaatimukseen ainakin yhdessä virrankäyttötilassa, jäsenvaltioiden on testattava yksi testikappale seuraavasti:

Mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevissa 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 2.3 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja yli 7 prosentilla.

Mallikokoonpanon on katsottava liitteessä II olevassa 2.2 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja yli 7 prosentilla. Liitteessä II olevassa 2.4 kohdassa tarkoitettu tehotarvelisäys voidaan lisätä testituloksiin, jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille WOL-toiminto aktivoituna lepotilassa. Mallikokoonpano olisi testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset. Jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä.

Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi on suoritettava kolmelle muulle saman mallikokoonpanon testikappaleelle.

Kun kolme muuta saman mallin ja kokoonpanon testikappaletta on testattu, mallikokoonpanon on katsottava liitteessä II olevissa 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3. kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos viimeksi testattujen kolmen kappaleen testitulosten keskiarvot eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja yli 7 prosentilla.

Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevissa 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia.

| 2.2 | Jos tehotarve on enintään 1,00 wattia, jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi testikappale seuraavasti:
  Mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevassa 3.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja enempää kuin 0,10 W. Liitteessä II olevassa 3.3 kohdassa tarkoitettu tehotarvelisäys voidaan lisätä testituloksiin, jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille ”tieto- ja tilanäytöllä” varustettuna.
  Mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevassa 4.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja enempää kuin 0,10 W. Liitteessä II olevassa 4.3 kohdassa tarkoitettu tehotarvelisäys voidaan lisätä testituloksiin, jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille WOL-toiminto aktivoituna pois päältä -tilassa. Mallikokoonpano olisi testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset. Jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä.
  Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi on suoritettava kolmelle muulle saman mallikokoonpanon testikappaleelle.
  Kun kolme muuta saman mallin ja kokoonpanon testikappaletta on testattu, mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevissa 3.1 ja 4.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos viimeksi testattujen kolmen kappaleen testitulosten keskiarvot eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja enempää kuin 0,10 W.
  Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevissa 3.1 ja 4.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

2.2

Jos tehotarve on enintään 1,00 wattia, jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi testikappale seuraavasti:

Mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevassa 3.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja enempää kuin 0,10 W. Liitteessä II olevassa 3.3 kohdassa tarkoitettu tehotarvelisäys voidaan lisätä testituloksiin, jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille ”tieto- ja tilanäytöllä” varustettuna.

Mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevassa 4.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos testitulokset eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja enempää kuin 0,10 W. Liitteessä II olevassa 4.3 kohdassa tarkoitettu tehotarvelisäys voidaan lisätä testituloksiin, jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille WOL-toiminto aktivoituna pois päältä -tilassa. Mallikokoonpano olisi testattava sekä WOL-toiminto päällä että WOL-toiminto pois päältä, ja tuotteen on täytettävä molemmille asetetut vaatimukset. Jos mallikokoonpano saatetaan markkinoille ilman Ethernet-valmiuksia, se on testattava WOL-toiminto pois päältä.

Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi on suoritettava kolmelle muulle saman mallikokoonpanon testikappaleelle.

Kun kolme muuta saman mallin ja kokoonpanon testikappaletta on testattu, mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevissa 3.1 ja 4.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos viimeksi testattujen kolmen kappaleen testitulosten keskiarvot eivät ylitä sovellettavia raja-arvoja enempää kuin 0,10 W.

Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevissa 3.1 ja 4.1 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia.

Sisäisen teholähteen hyötysuhde

| 2.3 | Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite.
  Kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen, jos






  a) | liitteessä II määriteltyjen kuormitustilojen hyötysuhteiden aritmeettinen keskiarvo ei alita aktiivitilan keskimääräiselle hyötysuhteelle säädettyä raja-arvoa yli 2 prosentilla ja |
| --- | --- | --- |

2.3

Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite.

Kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen, jos

a)

liitteessä II määriteltyjen kuormitustilojen hyötysuhteiden aritmeettinen keskiarvo ei alita aktiivitilan keskimääräiselle hyötysuhteelle säädettyä raja-arvoa yli 2 prosentilla ja

| b) | liitteessä II määritellyn tehokertoimen aritmeettinen keskiarvo ei alita tehokertoimelle säädettyä raja-arvoa yli 10 prosentilla. |
| --- | --- |

b)

liitteessä II määritellyn tehokertoimen aritmeettinen keskiarvo ei alita tehokertoimelle säädettyä raja-arvoa yli 10 prosentilla.

Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi on suoritettava kolmelle muulle saman mallin testikappaleelle.

Kun kolme muuta saman mallin testikappaletta on testattu, kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen, jos

| a) | liitteessä II määriteltyjen kuormitustilojen hyötysuhteiden aritmeettisten keskiarvojen keskiarvo ei alita aktiivitilan keskimääräiselle hyötysuhteelle säädettyä raja-arvoa yli 2 prosentilla ja |
| --- | --- |

a)

liitteessä II määriteltyjen kuormitustilojen hyötysuhteiden aritmeettisten keskiarvojen keskiarvo ei alita aktiivitilan keskimääräiselle hyötysuhteelle säädettyä raja-arvoa yli 2 prosentilla ja

| b) | liitteessä II määritellyn tehokertoimen aritmeettinen keskiarvo ei alita tehokertoimelle säädettyä raja-arvoa yli 10 prosentilla. |
| --- | --- |

b)

liitteessä II määritellyn tehokertoimen aritmeettinen keskiarvo ei alita tehokertoimelle säädettyä raja-arvoa yli 10 prosentilla.

Jos edellä tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevassa 5 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia.

Tehonhallintatoiminto

| 2.4 | Liitteessä II olevassa 6.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden on käytettävä menettelyä, jota sovelletaan tehotarpeen mittaamiseen sen jälkeen, kun tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto on kytkenyt laitteet kyseiseen virrankäyttötilaan. |
| --- | --- |

2.4

Liitteessä II olevassa 6.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden on käytettävä menettelyä, jota sovelletaan tehotarpeen mittaamiseen sen jälkeen, kun tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto on kytkenyt laitteet kyseiseen virrankäyttötilaan.

| 2.5 | Liitteessä II olevissa 6.2.1–6.2.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden on testattava yksi testikappale seuraavasti:
  Mallikokoonpanon on katsottava 6.2.1 kohdassa esitettyjä sovellettavia vaatimuksia, jos mahdollisten aktiivisten 1 Gb/s:n Ethernet-verkkoyhteyksien nopeus vähenee, kun pöytätietokone, integroitu pöytätietokone tai kannettava tietokone kytkeytyy lepotilaan tai WOL-toiminnolla varustettuun pois päältä -tilaan.
  Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.2 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos pöytätietokone, integroitu pöytätietokone tai kannettava tietokone siirtyy täydelliseen käyttökuntoon, mukaan luettuna mahdollisen siihen kytketyn näytön päivittyminen, 5 sekunnin kuluessa siitä, kun aktiiviseen tilaan siirtyvä tapahtuma on alkanut lepotilan aikana.
  Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.3 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos pöytätietokoneeseen, integroituun pöytätietokoneeseen tai kannettavaan tietokoneeseen kytketty näyttö siirtyy lepotilaan, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 10 minuuttiin.
  Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.4 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos WOL-ominaisuus voi olla käytettävissä ja poissa käytöstä lepotilassa ja pois päältä -tilassa.
  Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.5 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos pöytätietokone, integroitu pöytätietokone tai kannettava tietokone siirtyy lepotilaan, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 30 minuuttiin.
  Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.6 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos käyttäjät voivat helposti kytkeä käyttöön ja pois käytöstä mahdollisen langattoman verkkoyhteyden tai -yhteydet ja käyttäjät saavat symbolin, valon tai vastaavan merkin muodossa selkeän tiedon siitä, että langaton verkkoyhteys tai -yhteydet on kytketty käyttöön tai pois käytöstä.
  Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi olisi suoritettava kolmelle muulle saman mallikokoonpanon testikappaleelle.
  Kun kolme muuta saman mallin ja kokoonpanon testikappaletta on testattu, mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevissa 6.2.1–6.2.6 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos kaikki kolme muuta testikappaletta täyttävät vaatimukset.
  Jos edellä tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevissa 6.2.1–6.2.6 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia.
  Tässä liitteessä määritellyt sallitut poikkeamat koskevat ainoastaan jäsenvaltioiden viranomaisten suorittamia mitattujen parametrien tarkastuksia, eikä valmistaja saa käyttää niitä sallittuna poikkeamana teknisessä asiakirja-aineistossa annetuista arvoista vaatimusten noudattamiseksi. Ilmoitetut arvot eivät saa olla valmistajan kannalta suotuisampia kuin teknisessä asiakirja-aineistossa annetut arvot. |
| --- | --- |

2.5

Liitteessä II olevissa 6.2.1–6.2.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden on testattava yksi testikappale seuraavasti:

Mallikokoonpanon on katsottava 6.2.1 kohdassa esitettyjä sovellettavia vaatimuksia, jos mahdollisten aktiivisten 1 Gb/s:n Ethernet-verkkoyhteyksien nopeus vähenee, kun pöytätietokone, integroitu pöytätietokone tai kannettava tietokone kytkeytyy lepotilaan tai WOL-toiminnolla varustettuun pois päältä -tilaan.

Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.2 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos pöytätietokone, integroitu pöytätietokone tai kannettava tietokone siirtyy täydelliseen käyttökuntoon, mukaan luettuna mahdollisen siihen kytketyn näytön päivittyminen, 5 sekunnin kuluessa siitä, kun aktiiviseen tilaan siirtyvä tapahtuma on alkanut lepotilan aikana.

Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.3 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos pöytätietokoneeseen, integroituun pöytätietokoneeseen tai kannettavaan tietokoneeseen kytketty näyttö siirtyy lepotilaan, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 10 minuuttiin.

Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.4 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos WOL-ominaisuus voi olla käytettävissä ja poissa käytöstä lepotilassa ja pois päältä -tilassa.

Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.5 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos pöytätietokone, integroitu pöytätietokone tai kannettava tietokone siirtyy lepotilaan, kun käyttäjä ei ole käyttänyt konetta 30 minuuttiin.

Mallikokoonpanon on katsottava olevan 6.2.6 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukainen, jos käyttäjät voivat helposti kytkeä käyttöön ja pois käytöstä mahdollisen langattoman verkkoyhteyden tai -yhteydet ja käyttäjät saavat symbolin, valon tai vastaavan merkin muodossa selkeän tiedon siitä, että langaton verkkoyhteys tai -yhteydet on kytketty käyttöön tai pois käytöstä.

Jos edellä tarkoitettuja testituloksia ei saavuteta, testi olisi suoritettava kolmelle muulle saman mallikokoonpanon testikappaleelle.

Kun kolme muuta saman mallin ja kokoonpanon testikappaletta on testattu, mallikokoonpano on katsottava liitteessä II olevissa 6.2.1–6.2.6 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaiseksi, jos kaikki kolme muuta testikappaletta täyttävät vaatimukset.

Jos edellä tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on katsottava, etteivät mallikokoonpano ja kaikki mallit, jotka samat tuotetiedot kattavat (ks. liitteessä II olevat 7.1.2 ja 7.3.2 kohta), ole liitteessä II olevissa 6.2.1–6.2.6 kohdassa esitettyjen sovellettavien vaatimusten mukaisia.

Tässä liitteessä määritellyt sallitut poikkeamat koskevat ainoastaan jäsenvaltioiden viranomaisten suorittamia mitattujen parametrien tarkastuksia, eikä valmistaja saa käyttää niitä sallittuna poikkeamana teknisessä asiakirja-aineistossa annetuista arvoista vaatimusten noudattamiseksi. Ilmoitetut arvot eivät saa olla valmistajan kannalta suotuisampia kuin teknisessä asiakirja-aineistossa annetut arvot.

---

LIITE IV

Ohjeelliset viitearvot

Seuraavia ohjeellisia viitearvoja käytetään direktiivin 2009/125/EY liitteen I osassa 3 olevan 2 kohdan tarkoituksiin.

Ne viittaavat parhaaseen tämän asetuksen laatimisajankohtana saatavilla olevaan teknologiaan.

Markkinoilla olevien tietokoneiden parhaat energiankulutusarvot ovat seuraavat:

| — | ETEC vaihtelee luokittain – katso taulukko jäljempänä |
| --- | --- |

—

ETEC vaihtelee luokittain – katso taulukko jäljempänä

| — | Lepotila: 0,4 W |
| --- | --- |

—

Lepotila: 0,4 W

| — | Pois päältä -tila: 0,0 W. |
| --- | --- |

—

Pois päältä -tila: 0,0 W.

Taulukko

Parhaat tämänhetkiset ETEC-arvot

| | ETEC (kWh/vuosi) (1) |
| --- | --- |
| Pöytätietokone ja integroitu pöytätietokone | Luokka A | 33,4 |
| Luokka B | 28,7 |
| Luokka C | 75,8 |
| Luokka D | 63,5 |
| Kannettava tietokone | Luokka A | 10,9 |
| Luokka B | 18,1 |
| Luokka C | 26,3 |

ETEC (kWh/vuosi) (1)

Pöytätietokone ja integroitu pöytätietokone

Luokka A

33,4

Luokka B

28,7

Luokka C

75,8

Luokka D

63,5

Kannettava tietokone

Luokka A

10,9

Luokka B

18,1

Luokka C

26,3

---

(1)  Viimeisimmät tiedot 20. maaliskuuta 2012.

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 618/2013,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteen I muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (2) säädetään tehostettua virallista valvontaa koskevista säännöistä, joita on sovellettava kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen, jäljempänä ’luettelo’, muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa niissä saapumispaikoissa, joiden kautta ne tulevat asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä I tarkoitetuille alueille. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (2) säädetään tehostettua virallista valvontaa koskevista säännöistä, joita on sovellettava kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen, jäljempänä ’luettelo’, muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa niissä saapumispaikoissa, joiden kautta ne tulevat asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä I tarkoitetuille alueille.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 669/2009 2 artiklassa säädetään, että luetteloa on tarkasteltava säännöllisesti ja vähintään neljännesvuosittain ottaen huomioon vähintään kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedonlähteet. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 669/2009 2 artiklassa säädetään, että luetteloa on tarkasteltava säännöllisesti ja vähintään neljännesvuosittain ottaen huomioon vähintään kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedonlähteet.

| (3) | Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän kautta ilmoitettujen elintarvikkeita koskevien tapahtumien esiintyminen ja merkityksellisyys, elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamat tarkastusmatkat kolmansiin maihin ja jäsenvaltioiden komissiolle neljännesvuosittain muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden lähetyksistä asetuksen (EY) N:o 669/2009 15 artiklan mukaisesti toimittamat raportit osoittavat, että luetteloa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän kautta ilmoitettujen elintarvikkeita koskevien tapahtumien esiintyminen ja merkityksellisyys, elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamat tarkastusmatkat kolmansiin maihin ja jäsenvaltioiden komissiolle neljännesvuosittain muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden lähetyksistä asetuksen (EY) N:o 669/2009 15 artiklan mukaisesti toimittamat raportit osoittavat, että luetteloa olisi muutettava.

| (4) | Kyseisten tietolähteiden mukaan Nigeriasta peräisin olevien kuivattujen papujen lähetykset aiheuttavat uusia riskejä, ja niiden kohdalla on näin ollen tarpeen ottaa käyttöön tehostettu virallinen valvonta. Sen vuoksi luetteloon olisi sisällytettävä kyseisiä lähetyksiä koskeva kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisten tietolähteiden mukaan Nigeriasta peräisin olevien kuivattujen papujen lähetykset aiheuttavat uusia riskejä, ja niiden kohdalla on näin ollen tarpeen ottaa käyttöön tehostettu virallinen valvonta. Sen vuoksi luetteloon olisi sisällytettävä kyseisiä lähetyksiä koskeva kohta.

| (5) | Luetteloa olisi muutettava myös lisäämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka samojen tietolähteiden mukaan vastaavat aiempaa huonommin asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja joiden osalta näin ollen on perusteltua lisätä virallista valvontaa. Luettelossa olevaa kohtaa, joka koskee Kiinasta peräisin olevia Brassica oleracea -lajin kasveja, olisi tämän vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Luetteloa olisi muutettava myös lisäämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka samojen tietolähteiden mukaan vastaavat aiempaa huonommin asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja joiden osalta näin ollen on perusteltua lisätä virallista valvontaa. Luettelossa olevaa kohtaa, joka koskee Kiinasta peräisin olevia Brassica oleracea -lajin kasveja, olisi tämän vuoksi muutettava.

| (6) | Luetteloa olisi myös muutettava vähentämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka käytettävissä olevien tietojen mukaan yleisesti ottaen vastaavat aiempaa paremmin asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja joiden virallinen valvonta nykytasolla ei sen vuoksi enää ole perusteltua. Luettelossa olevaa kohtaa, joka koskee Thaimaasta peräisin olevia kaalikasveja, olisi tämän vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Luetteloa olisi myös muutettava vähentämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka käytettävissä olevien tietojen mukaan yleisesti ottaen vastaavat aiempaa paremmin asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja joiden virallinen valvonta nykytasolla ei sen vuoksi enää ole perusteltua. Luettelossa olevaa kohtaa, joka koskee Thaimaasta peräisin olevia kaalikasveja, olisi tämän vuoksi muutettava.

| (7) | Luetteloa olisi lisäksi muutettava poistamalla niiden tuotteiden tiedot, jotka käytettävissä olevien tietojen mukaan yleisesti ottaen riittävässä määrin vastaavat asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä säädettyjä turvallisuusvaatimuksia ja joiden tehostettu virallinen valvonta ei sen vuoksi enää ole perusteltua. Tämän vuoksi olisi muutettava luettelossa olevia kohtia, jotka koskevat Etelä-Afrikasta peräisin olevia maapähkinöitä ja Egyptistä peräisin olevia granaattiomenia. |
| --- | --- |

(7)

Luetteloa olisi lisäksi muutettava poistamalla niiden tuotteiden tiedot, jotka käytettävissä olevien tietojen mukaan yleisesti ottaen riittävässä määrin vastaavat asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä säädettyjä turvallisuusvaatimuksia ja joiden tehostettu virallinen valvonta ei sen vuoksi enää ole perusteltua. Tämän vuoksi olisi muutettava luettelossa olevia kohtia, jotka koskevat Etelä-Afrikasta peräisin olevia maapähkinöitä ja Egyptistä peräisin olevia granaattiomenia.

| (8) | Selkeyden vuoksi on tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteessä I oleviin alaviitteisiin sisältyvää torjunta-ainejäämien luetteloa sen varmistamiseksi, että kyseiset torjunta-ainejäämät ovat torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (3) esitetyn määritelmän mukaisia. |
| --- | --- |

(8)

Selkeyden vuoksi on tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteessä I oleviin alaviitteisiin sisältyvää torjunta-ainejäämien luetteloa sen varmistamiseksi, että kyseiset torjunta-ainejäämät ovat torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (3) esitetyn määritelmän mukaisia.

| (9) | Johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

(9)

Johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I tämän asetuksen liitteellä.

| (10) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 669/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 669/2009 olisi muutettava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL L 194, 25.7.2009, s. 11.

2

(3)  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

3

---

LIITE

”LIITE I

Muut kuin eläinperäiset rehut ja elintarvikkeet, jotka asetetaan tehostettuun viralliseen valvontaan nimetyssä saapumispaikassa

| Rehut ja elintarvikkeet
  (käyttötarkoitus) | CN-koodi (1) | Taric-alanimike | Alkuperämaa | Vaara | Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuivatut viinirypäleet (rusinat) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Okratoksiini A | 50 |
| (Elintarvikkeet) | | | | | |
| Hasselpähkinät
  (kuorelliset tai kuoritut) | 0802 21 00;
  0802 22 00 | | Azerbaidžan (AZ) | Aflatoksiinit | 10 |
| (Rehut ja elintarvikkeet) | | | | | |
| Vesimeloni | 0807 11 00 | | Brasilia (BR) | Salmonella | 10 |
| (Elintarvikkeet) | | | | | |
| — | Maapähkinät,
  kuorelliset |

Rehut ja elintarvikkeet

(käyttötarkoitus)

CN-koodi (1)

Taric-alanimike

Alkuperämaa

Vaara

Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys

(%)

Kuivatut viinirypäleet (rusinat)

0806 20

Afganistan (AF)

Okratoksiini A

50

(Elintarvikkeet)

Hasselpähkinät

(kuorelliset tai kuoritut)

0802 21 00;

0802 22 00

Azerbaidžan (AZ)

Aflatoksiinit

10

(Rehut ja elintarvikkeet)

Vesimeloni

0807 11 00

Brasilia (BR)

Salmonella

10

(Elintarvikkeet)

—

Maapähkinät,

kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasilia (BR)

Aflatoksiinit

10

| — | Maapähkinät,
  kuoritut |
| --- | --- |

—

Maapähkinät,

kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

Maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähkinät,
  muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

Maapähkinät,

muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

Mansikat (jäädytetyt)

0811 10

Kiina (CN)

Norovirus ja hepatiitti A

5

(Elintarvikkeet)

Brassica oleracea

(muu syötävä Brassica-sukuinen kaali, ”kiinalainen parsakaali”) (2)

ex 0704 90 90

40

Kiina (CN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (3)

20

(Elintarvikkeet – tuoreet tai jäähdytetyt)

Kuivatut nuudelit

ex 1902 11 00;

ex 1902 19 10;

ex 1902 19 90;

ex 1902 20 10;

ex 1902 20 30;

ex 1902 20 91;

ex 1902 20 99;

ex 1902 30 10;

ex 1902 30 10

10

10

10

10

10

10

10

10

91

Kiina (CN)

Alumiini

10

(Elintarvikkeet)

Pomelot

ex 0805 40 00

31; 39

Kiina (CN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (4)

20

(Elintarvikkeet – tuoreet)

Tee, myös maustettu

0902

Kiina (CN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (5)

10

(Elintarvikkeet)

| — | Munakoisot |
| --- | --- |

—

Munakoisot

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikaaninen tasavalta (DO)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (6)

10

| — | Karvaskurkku
  (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karvaskurkku

(Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

| — | Pitkäpavut
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Pitkäpavut

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikaaninen tasavalta (DO)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (6)

20

| — | Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot)
  (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot)

(Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Appelsiinit (tuoreet tai kuivatut) |
| --- | --- |

—

Appelsiinit (tuoreet tai kuivatut)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egypti (EG)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (7)

10

| — | Mansikat |
| --- | --- |

—

Mansikat

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet – tuoreet hedelmät)

Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot)

(Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egypti (EG)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (8)

10

(Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Capsicum annuum, kokonainen |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, kokonainen

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Intia (IN)

Aflatoksiinit

10

| — | Capsicum annuum,
  murskattu tai jauhettu |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum,

murskattu tai jauhettu

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Capsicum-sukuiset hedelmät, kuivatut, kokonaiset, ei kuitenkaan makeat ja miedot paprikat
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Capsicum-sukuiset hedelmät, kuivatut, kokonaiset, ei kuitenkaan makeat ja miedot paprikat

(Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Curry (chilipippurituotteet) |
| --- | --- |

—

Curry (chilipippurituotteet)

| — | 0910 91 05 |
| --- | --- |

—

| — | Muskottipähkinä
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskottipähkinä

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

| — | Muskottikukka
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskottikukka

(Myristica fragrans)

| — | 0908 21 00;
  0908 22 00 |
| --- | --- |

—

0908 21 00;

0908 22 00

| — | Inkivääri
  (Zingiber officinale) |
| --- | --- |

—

Inkivääri

(Zingiber officinale)

| — | 0910 11 00;
  0910 12 00 |
| --- | --- |

—

0910 11 00;

0910 12 00

| — | Curcuma longa
  (kurkuma) |
| --- | --- |

—

(kurkuma)

| — | 0910 30 00 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet – kuivatut mausteet)

| — | Muskottipähkinä
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskottipähkinä

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonesia (ID)

Aflatoksiinit

20

| — | Muskottikukka
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskottikukka

(Myristica fragrans)

| — | 0908 21 00;
  0908 22 00 |
| --- | --- |

—

0908 21 00;

0908 22 00

(Elintarvikkeet – kuivatut mausteet)

| — | Herneet
  (silpimättömät) |
| --- | --- |

—

Herneet

(silpimättömät)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenia (KE)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (9)

10

| — | Pavut
  (silpimättömät) |
| --- | --- |

—

Pavut

(silpimättömät)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Elintarvikkeet – tuoreet tai jäähdytetyt)

Minttu

ex 1211 90 86

30

Marokko (MA)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (10)

10

(Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

Kuivatut pavut

0713 39 00

Nigeria (NG)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (11)

50

(Elintarvikkeet)

Vesimelonin (Egusi, Citrullus lanatus) siemenet ja niistä saadut tuottee

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinit

50

(Elintarvikkeet)

Paprikat (muut kuin makeat ja miedot)

(Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (12)

10

(Elintarvikkeet – tuoreet)

| — | Korianterin lehdet |
| --- | --- |

—

Korianterin lehdet

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thaimaa (TH)

Salmonella (13)

10

| — | Basilika (pyhä basilika, makea basilika) |
| --- | --- |

—

Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Minttu |
| --- | --- |

—

Minttu

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

| — | Korianterin lehdet |
| --- | --- |

—

Korianterin lehdet

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (14)

10

| — | Basilika (pyhä basilika, makea basilika) |
| --- | --- |

—

Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

Kaalikasvit

0704;

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (14)

10

(Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

ex 0710 80 95

76

| — | Pitkäpavut
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Pitkäpavut

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (14)

20

| — | Munakoisot |
| --- | --- |

—

Munakoisot

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

| — | Makeat ja miedot paprikat
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Makeat ja miedot paprikat

(Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turkki (TR)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (15)

10

| — | Tomaatit |
| --- | --- |

—

Tomaatit

| — | 0702 00 00;
  0710 80 70 |
| --- | --- |

—

0702 00 00;

0710 80 70

(Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

Kuivatut viinirypäleet (rusinat)

0806 20

Uzbekistan (UZ)

Okratoksiini A

50

(Elintarvikkeet)

| — | Korianterin lehdet |
| --- | --- |

—

Korianterin lehdet

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (16)

20

| — | Basilika (pyhä basilika, makea basilika) |
| --- | --- |

—

Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Minttu |
| --- | --- |

—

Minttu

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Persilja |
| --- | --- |

—

Persilja

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (16)

20

| — | Paprikat (muut kuin makeat ja miedot)
  (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprikat (muut kuin makeat ja miedot)

(Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Elintarvikkeet – tuoreet)

---

(1)  Jos johonkin CN-koodiin kuuluvista tuotteista vain osalle on tehtävä tarkastukset ja jollei tavaranimikkeistössä ole erityistä alanimikettä kyseisen koodin osalta, CN-koodi on merkitty tunnuksella ”ex”.

1

(2)  Laji Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef var. italica Plenck, cultivar alboglabra. Tunnetaan myös nimillä ”Kai Lan”, ”Gai Lan”, ”Gailan”, ”Kailan”, ”Chinese bare Jielan”.

2

Brassica oleracea

botrytis

italica

alboglabra

(3)  Erityisesti seuraavien jäämät: klorfenapyri, fiproniili (fiproniilin ja sulfonimetaboliitin (MB46136) summa ilmaistuna fiproniilinä), karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), asetamipridi, dimetomorfi ja propikonatsoli.

3

(4)  Erityisesti seuraavien jäämät: triatsofossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), metyyliparationi (metyyliparationin ja metyyliparaoksonin summa ilmaistuna metyyliparationina), fentoaatti, metidationi.

4

(5)  Erityisesti seuraavien jäämät: buprofetsiini, imidaklopridi, fenvaleraatti ja esfenvaleraatti (RS- ja SR-isomeerien summa), profenofossi, trifluraliini, triatsofossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)).

5

(6)  Erityisesti seuraavien jäämät: amitratsi (amitratsi ja sen 2,4-dimetyylianiliiniä sisältävät metaboliitit ilmaistuna amitratsina), asefaatti, aldikarbi (aldikarbin, sen sulfoksidin ja sen sulfonin summa ilmaistuna aldikarbina), karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), klorfenapyri, klorpyrifossi, ditiokarbamaatit (ditiokarbamaatit ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami), diafentiuroni, diatsinoni, diklorvossi, dikofoli (p,p’- ja o,p’-isomeerien summa), dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa ilmaistuna endosulfaanina), fenamidoni, imidaklopridi, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), metamidofossi, metiokarbi (metiokarbin sekä metiokarbin sulfoksidin ja sulfonin summa ilmaistuna metiokarbina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), monokrotofossi, oksamyyli, profenofossi, propikonatsoli, tiabendatsoli, tiaklopridi.

6

(7)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), syflutriini (syflutriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), syprodiniili, diatsinoni, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), etioni, fenitrotioni, fenpropatriini, fludioksoniili, heksaflumuroni, lambda-syhalotriini, metiokarbi (metiokarbin sekä metiokarbin sulfoksidin ja sulfonin summa ilmaistuna metiokarbina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), oksamyyli, fentoaatti, tiofanaatti-metyyli.

7

(8)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), klorpyrifossi, sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), syprokonatsoli, dikofoli (p,p’- ja o,p’-isomeerien summa), difenokonatsoli, dinotefuraani, etioni, flusilatsoli, folpetti, prokloratsi (prokloratsin ja sen 2,4,6-triklorofenyyliryhmän sisältävien metaboliittien summa ilmaistuna prokloratsina), profenofossi, propikonatsoli, tiofanaatti-metyyli ja triforiini.

8

(9)  Erityisesti seuraavien jäämät: dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), klorpyrifossi, asefaatti, metamidofossi, metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), diafentiuroni, indoksakarbi S- ja R-isomeerien yhteismääränä.

9

(10)  Erityisesti seuraavien jäämät: klorpyrifossi, sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa ilmaistuna endosulfaanina), heksakonatsoli, metyyliparationi (metyyliparationin ja metyyliparaoksonin summa ilmaistuna metyyliparationina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), flutriafoli, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), flubendiamidi, myklobutaniili, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina).

10

(11)  Erityisesti diklorvossin jäämät.

11

(12)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), triatsofossi, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), profenofossi, protiofossi, etioni, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), triforiini, prosymidoni, formetanaatti: formetanaatin ja sen suolojen summa ilmaistuna formetanaatti(hydrokloridi)na.

12

(13)  Vertailumenetelmä EN/ISO 6579 tai sen avulla validoitu menetelmä komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 5 artiklan mukaisesti (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1).

13

(14)  Erityisesti seuraavien jäämät: asefaatti, karbaryyli, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), klorpyrifossi, klorpyrifossi-metyyli, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), etioni, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), metalaksyyli ja metalaksyyli-M (metalaksyyli, mukaan luettuna sen muut metalaksyyli-M:n sisältävien isomeerien seokset (isomeerien summa)), metamidofossi, metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), monokrotofossi, profenofossi, protiofossi, kinalfossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), triatsofossi, dikrotofossi, EPN, triforiini.

14

(15)  Erityisesti seuraavien jäämät: metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), oksamyyli, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), klofentetsiini, diafentiuroni, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), formetanaatti: formetanaatin ja sen suolojen summa ilmaistuna formetanaatti(hydrokloridi)na, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), prosymidoni, tetradifoni, tiofanaatti-metyyli.

15

(16)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), klorpyrifossi, profenofossi, permetriini (isomeerien summa), heksakonatsoli, difenokonatsoli, propikonatsoli, fiproniili (fiproniilin ja sulfonimetaboliitin (MB46136) summa ilmaistuna fiproniilinä), propargiitti, flusilatsoli, fentoaatti, sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), kinalfossi, pensykuroni, metidationi, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), fenbukonatsoli.”

16

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/43

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 619/2013,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,

Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtivien tai näissä maissa rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastustoiminnan kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) vahvistetaan se tonnikalan määrä, joka Euroopan unionin kalastusaluksilla ja rysillä voidaan kalastaa vuonna 2013 Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä. |
| --- | --- |

(1)

EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) vahvistetaan se tonnikalan määrä, joka Euroopan unionin kalastusaluksilla ja rysillä voidaan kalastaa vuonna 2013 Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä.

| (2) | Tonnikalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1559/2007 kumoamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 302/2009 (3) edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle yli 24 metrin pituisille aluksilleen myönnetyt aluskohtaiset kiintiöt. Alle 24-metristen pyyntialusten ja rysien osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vähintään tuottajaorganisaatioille tai vastaavanlaisilla pyydyksillä pyytävien alusten ryhmille myönnetty kiintiö. |
| --- | --- |

(2)

Tonnikalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1559/2007 kumoamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 302/2009 (3) edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle yli 24 metrin pituisille aluksilleen myönnetyt aluskohtaiset kiintiöt. Alle 24-metristen pyyntialusten ja rysien osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vähintään tuottajaorganisaatioille tai vastaavanlaisilla pyydyksillä pyytävien alusten ryhmille myönnetty kiintiö.

| (3) | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on kalastusalan pitkän aikavälin kannattavuus varmistamalla elävien vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on kalastusalan pitkän aikavälin kannattavuus varmistamalla elävien vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti.

| (4) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 36 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio toteaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen sekä muiden hallussaan olevien tietojen perusteella, että Euroopan unionin, jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden ryhmän käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet katsotaan yhden tai useamman pyydyksen tai laivaston osalta käytetyiksi kokonaan, se ilmoittaa asiasta asianomaisille jäsenvaltioille ja kieltää kalastustoiminnan tietyn alueen, pyydyksen, kannan, kantaryhmän tai kyseistä kalastustoimintaa harjoittavan laivaston osalta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 36 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio toteaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen sekä muiden hallussaan olevien tietojen perusteella, että Euroopan unionin, jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden ryhmän käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet katsotaan yhden tai useamman pyydyksen tai laivaston osalta käytetyiksi kokonaan, se ilmoittaa asiasta asianomaisille jäsenvaltioille ja kieltää kalastustoiminnan tietyn alueen, pyydyksen, kannan, kantaryhmän tai kyseistä kalastustoimintaa harjoittavan laivaston osalta.

| (5) | Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtiville tai näissä maissa rekisteröidyille kurenuotta-aluksille myönnetyt tonnikalan kalastusmahdollisuudet Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä on käytetty loppuun. |
| --- | --- |

(5)

Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtiville tai näissä maissa rekisteröidyille kurenuotta-aluksille myönnetyt tonnikalan kalastusmahdollisuudet Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä on käytetty loppuun.

| (6) | Ranska ilmoitti komissiolle 3, 5, 8 ja 17 päivänä kesäkuuta asettaneensa seitsemälletoista tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 3 päivästä kesäkuuta kymmenelle näistä aluksista, 5 päivästä kesäkuuta neljälle alukselle, 8 päivästä kesäkuuta kahdelle alukselle ja 17 päivästä kesäkuuta jäljellä olevalle alukselle, ja kaikki kyseiset kalastustoimet kiellettiin 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 17.22 alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Ranska ilmoitti komissiolle 3, 5, 8 ja 17 päivänä kesäkuuta asettaneensa seitsemälletoista tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 3 päivästä kesäkuuta kymmenelle näistä aluksista, 5 päivästä kesäkuuta neljälle alukselle, 8 päivästä kesäkuuta kahdelle alukselle ja 17 päivästä kesäkuuta jäljellä olevalle alukselle, ja kaikki kyseiset kalastustoimet kiellettiin 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 17.22 alkaen.

| (7) | Kreikka ilmoitti komissiolle 3 päivänä kesäkuuta asettaneensa tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 3 päivästä kesäkuuta 2013 kello 8.00. |
| --- | --- |

(7)

Kreikka ilmoitti komissiolle 3 päivänä kesäkuuta asettaneensa tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 3 päivästä kesäkuuta 2013 kello 8.00.

| (8) | Italia ilmoitti komissiolle 13 päivänä kesäkuuta asettaneensa kahdelletoista tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 5 päivästä kesäkuuta neljälle näistä aluksista, 6 päivästä kesäkuuta neljälle alukselle, 9 päivästä kesäkuuta kolmelle alukselle ja 13 päivästä kesäkuuta jäljellä olevalle alukselle, ja kaikki kyseiset kalastustoimet kiellettiin 13 päivästä kesäkuuta 2013 kello 15.27 alkaen. |
| --- | --- |

(8)

Italia ilmoitti komissiolle 13 päivänä kesäkuuta asettaneensa kahdelletoista tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 5 päivästä kesäkuuta neljälle näistä aluksista, 6 päivästä kesäkuuta neljälle alukselle, 9 päivästä kesäkuuta kolmelle alukselle ja 13 päivästä kesäkuuta jäljellä olevalle alukselle, ja kaikki kyseiset kalastustoimet kiellettiin 13 päivästä kesäkuuta 2013 kello 15.27 alkaen.

| (9) | Malta ilmoitti komissiolle 8 päivänä kesäkuuta asettaneensa tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 8 päivästä kesäkuuta 2013 kello 21.56. |
| --- | --- |

(9)

Malta ilmoitti komissiolle 8 päivänä kesäkuuta asettaneensa tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 8 päivästä kesäkuuta 2013 kello 21.56.

| (10) | Espanja ilmoitti komissiolle 3 ja 17 päivänä kesäkuuta asettaneensa kuudelle tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 3 päivästä kesäkuuta viidelle näistä aluksista ja 17 päivänä kesäkuuta jäljellä olevalle alukselle, ja kaikki kyseiset kalastustoimet kiellettiin 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 00.00 alkaen. |
| --- | --- |

(10)

Espanja ilmoitti komissiolle 3 ja 17 päivänä kesäkuuta asettaneensa kuudelle tonnikalaa vuonna 2013 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 3 päivästä kesäkuuta viidelle näistä aluksista ja 17 päivänä kesäkuuta jäljellä olevalle alukselle, ja kaikki kyseiset kalastustoimet kiellettiin 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 00.00 alkaen.

| (11) | Rajoittamatta Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan toteuttamien edellä mainittujen toimien soveltamista komission on tarpeen kieltää asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien tai niissä rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä, ja kielto tulee voimaan viimeistään 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 17.22 Ranskan osalta, 3 päivästä kesäkuuta 2013 kello 8.00 Kreikan osalta, viimeistään 13 päivästä kesäkuuta 2013 kello 15.27 Italian osalta, 8 päivästä kesäkuuta 2013 kello 21.56 Maltan osalta ja viimeistään 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 00.00 Espanjan osalta, |
| --- | --- |

(11)

Rajoittamatta Ranskan, Kreikan, Italian, Maltan ja Espanjan toteuttamien edellä mainittujen toimien soveltamista komission on tarpeen kieltää asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien tai niissä rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä, ja kielto tulee voimaan viimeistään 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 17.22 Ranskan osalta, 3 päivästä kesäkuuta 2013 kello 8.00 Kreikan osalta, viimeistään 13 päivästä kesäkuuta 2013 kello 15.27 Italian osalta, 8 päivästä kesäkuuta 2013 kello 21.56 Maltan osalta ja viimeistään 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 00.00 Espanjan osalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kielletään Ranskan lipun alla purjehtivilta tai Ranskassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 17.22 alkaen.

Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.

2 artikla

Kielletään Kreikan lipun alla purjehtivilta tai Kreikassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä 3 päivästä kesäkuuta 2013 kello 8.00 alkaen.

Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.

3 artikla

Kielletään Italian lipun alla purjehtivilta tai Italiassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 13 päivästä kesäkuuta 2013 kello 15.27 alkaen.

Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.

4 artikla

Kielletään Maltan lipun alla purjehtivilta tai Maltassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä 8 päivästä kesäkuuta 2013 kello 21.56 alkaen.

Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.

5 artikla

Kielletään Espanjan lipun alla purjehtivilta tai Espanjassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 17 päivästä kesäkuuta 2013 kello 00.00 alkaen.

Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 1.

2

(3)  EUVL L 96, 15.4.2009, s. 1.

3

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 620/2013,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 49,2 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 74,0 |
| 0707 00 05 | MK | 29,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 72,8 |
| 0709 93 10 | MA | 102,6 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 115,0 |
| 0805 50 10 | AR | 86,5 |
| BR | 96,4 |
| TR | 78,7 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 90,4 |
| 0808 10 80 | AR | 167,5 |
| BR | 116,6 |
| CL | 130,8 |
| CN | 105,7 |
| NZ | 144,4 |
| US | 156,1 |
| ZA | 128,3 |
| ZZ | 135,6 |
| 0809 10 00 | IL | 342,4 |
| TR | 218,5 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 29 00 | TR | 335,5 |
| ZZ | 335,5 |
| 0809 30 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 40 05 | CL | 216,9 |
| IL | 308,9 |
| ZA | 377,9 |
| ZZ | 301,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

49,2

TR

98,7

ZZ

74,0

0707 00 05

MK

29,3

TR

116,3

ZZ

72,8

0709 93 10

MA

102,6

TR

127,4

ZZ

115,0

0805 50 10

AR

86,5

BR

96,4

TR

78,7

ZA

99,9

ZZ

90,4

0808 10 80

AR

167,5

BR

116,6

CL

130,8

CN

105,7

NZ

144,4

US

156,1

ZA

128,3

ZZ

135,6

0809 10 00

IL

342,4

TR

218,5

ZZ

280,5

0809 29 00

TR

335,5

ZZ

335,5

0809 30

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 40 05

CL

216,9

IL

308,9

ZA

377,9

ZZ

301,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/47

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,

unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta

(2013/323/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Portugalin esittämän pyynnön johdosta neuvosto myönsi sille 17 päivänä toukokuuta 2011 rahoitustukea (neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU (2)) tukeakseen tiukkaa talous- ja uudistusohjelmaa, jäljempänä ‧ohjelma‧, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa talouden paluu kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa, euroalueella ja unionissa. |
| --- | --- |

(1)

Portugalin esittämän pyynnön johdosta neuvosto myönsi sille 17 päivänä toukokuuta 2011 rahoitustukea (neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU (2)) tukeakseen tiukkaa talous- ja uudistusohjelmaa, jäljempänä ‧ohjelma‧, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa talouden paluu kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa, euroalueella ja unionissa.

| (2) | Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa helmikuun 25 päivän ja maaliskuun 14 päivän välisenä aikana seitsemättä kertaa Portugalin viranomaisten edistymistä ohjelman mukaisten sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa. Joitakin julkisen talouden toimia arvioitiin vielä vuoden 2013 huhtikuun 14 ja 17 päivän välisenä aikana ja toukokuun 8 ja 11 päivän välisenä aikana. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa helmikuun 25 päivän ja maaliskuun 14 päivän välisenä aikana seitsemättä kertaa Portugalin viranomaisten edistymistä ohjelman mukaisten sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa. Joitakin julkisen talouden toimia arvioitiin vielä vuoden 2013 huhtikuun 14 ja 17 päivän välisenä aikana ja toukokuun 8 ja 11 päivän välisenä aikana.

| (3) | Unionin lainojen enimmäiserääntymisajan pidentäminen hyödyttäisi Portugalia, koska se tukisi maan pyrkimyksiä palauttaa markkinakelpoisuus kaikilta osin ja irtautua ohjelmasta onnistuneesti. Jotta unionin lainan enimmäiserääntymisajan pidentämisestä saataisiin täysi hyöty, komissiolle olisi annettava valtuudet pidentää erien ja osaerien erääntymisaikaa. |
| --- | --- |

(3)

Unionin lainojen enimmäiserääntymisajan pidentäminen hyödyttäisi Portugalia, koska se tukisi maan pyrkimyksiä palauttaa markkinakelpoisuus kaikilta osin ja irtautua ohjelmasta onnistuneesti. Jotta unionin lainan enimmäiserääntymisajan pidentämisestä saataisiin täysi hyöty, komissiolle olisi annettava valtuudet pidentää erien ja osaerien erääntymisaikaa.

| (4) | Reaalinen bruttokansantuote (BKT) supistui 3,2 prosenttia vuonna 2012 talouden toimeliaisuuden ja työllisyyden supistuttua odottamattoman paljon vuoden viimeisellä neljänneksellä. Tällainen kehitys edellytti talousnäkymien tarkistamista alaspäin: reaalisen BKT:n ennustetaan nyt supistuvan 2,3 prosenttia vuonna 2013 vuodelta 2012 siirtyneiden negatiivisempien vaikutusten, kotimaisen kulutuksen supistumisen, ennakoitua korkeamman työttömyyden ja ulkoisen kysynnän heikompien näkymien vuoksi. Myös talouden elpymisen ennustetaan olevan odotettua lievempää; reaalisen BKT:n odotetaan olevan alimmillaan vuoden jälkipuoliskolla ja kasvavan vuonna 2014 keskimäärin 0,6 prosentin vuosivauhtia. Vuonna 2015 reaalisen BKT:n kasvun odotetaan nousevan 1,5 prosenttiin. Työttömyysasteen odotetaan nousevan ylimmillään 18 1⁄2 prosenttiin työvoimasta vuonna 2014. |
| --- | --- |

(4)

Reaalinen bruttokansantuote (BKT) supistui 3,2 prosenttia vuonna 2012 talouden toimeliaisuuden ja työllisyyden supistuttua odottamattoman paljon vuoden viimeisellä neljänneksellä. Tällainen kehitys edellytti talousnäkymien tarkistamista alaspäin: reaalisen BKT:n ennustetaan nyt supistuvan 2,3 prosenttia vuonna 2013 vuodelta 2012 siirtyneiden negatiivisempien vaikutusten, kotimaisen kulutuksen supistumisen, ennakoitua korkeamman työttömyyden ja ulkoisen kysynnän heikompien näkymien vuoksi. Myös talouden elpymisen ennustetaan olevan odotettua lievempää; reaalisen BKT:n odotetaan olevan alimmillaan vuoden jälkipuoliskolla ja kasvavan vuonna 2014 keskimäärin 0,6 prosentin vuosivauhtia. Vuonna 2015 reaalisen BKT:n kasvun odotetaan nousevan 1,5 prosenttiin. Työttömyysasteen odotetaan nousevan ylimmillään 18 1⁄2 prosenttiin työvoimasta vuonna 2014.

| (5) | Julkisen talouden alijäämä oli 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä ylittää ohjelman tavoitteen eli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen sektorin alijäämään vaikuttivat mittavat kertaluonteiset toimenpiteet, joiden vaikutukset julkiseen talouteen eivät olleet selvillä edellistä tarkastelua laadittaessa. Näitä toimenpiteitä olivat muiden muassa pääomasijoitus valtion omistamaan CGD-pankkiin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), Parpúblican SAGESTAMOlle (kaksi julkisen talouden ulkopuolista yritystä) myöntämien osakaslainojen pääomaksi muuntamisen ohjaaminen valtion kautta (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja BPN-pankin omaisuuserien siirtoon liittyvät arvonalennukset (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Lisäksi Portugalin suurten lentoasemien toimiluvan myynnistä saatuja tuloja pidettiin Eurostatin annettua asiasta ohjeen oman pääoman nostona, eivätkä ne siten näy julkisen talouden rahoitusasemassa, toisin kuin mitä hallitus oli talousarviossa vahvistanut (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen). Jos näiden kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutuksia kokonaisrahoitusasemaan ei otettaisi huomioon, julkisen talouden alijäämä olisi ollut 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli tavoitteen alapuolella. Alijäämän rajoittaminen tälle tasolle oli haastavaa, sillä makrotaloudellisista syistä johtuvaa tulojen jäämistä ennustettua pienemmiksi oli kompensoitava budjetoitua suuremmilla säästöillä erityisesti julkisten palkkamenojen, välituotekäytön ja uusien investointihankkeiden määrärahojen osalta. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden alijäämä oli 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä ylittää ohjelman tavoitteen eli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen sektorin alijäämään vaikuttivat mittavat kertaluonteiset toimenpiteet, joiden vaikutukset julkiseen talouteen eivät olleet selvillä edellistä tarkastelua laadittaessa. Näitä toimenpiteitä olivat muiden muassa pääomasijoitus valtion omistamaan CGD-pankkiin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), Parpúblican SAGESTAMOlle (kaksi julkisen talouden ulkopuolista yritystä) myöntämien osakaslainojen pääomaksi muuntamisen ohjaaminen valtion kautta (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja BPN-pankin omaisuuserien siirtoon liittyvät arvonalennukset (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Lisäksi Portugalin suurten lentoasemien toimiluvan myynnistä saatuja tuloja pidettiin Eurostatin annettua asiasta ohjeen oman pääoman nostona, eivätkä ne siten näy julkisen talouden rahoitusasemassa, toisin kuin mitä hallitus oli talousarviossa vahvistanut (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen). Jos näiden kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutuksia kokonaisrahoitusasemaan ei otettaisi huomioon, julkisen talouden alijäämä olisi ollut 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli tavoitteen alapuolella. Alijäämän rajoittaminen tälle tasolle oli haastavaa, sillä makrotaloudellisista syistä johtuvaa tulojen jäämistä ennustettua pienemmiksi oli kompensoitava budjetoitua suuremmilla säästöillä erityisesti julkisten palkkamenojen, välituotekäytön ja uusien investointihankkeiden määrärahojen osalta.

| (6) | Julkisen talouden toimien vaikutus rakenteellisen rahoitusaseman kohenemiseen oli vuonna 2012 kaiken kaikkiaan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa neuvoston 9 päivänä lokakuuta 2012 antamaa suositusta Portugalin julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Rakenteellinen perusjäämä koheni vieläkin enemmän eli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toimien vaikutus rakenteellisen rahoitusaseman kohenemiseen oli vuonna 2012 kaiken kaikkiaan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa neuvoston 9 päivänä lokakuuta 2012 antamaa suositusta Portugalin julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Rakenteellinen perusjäämä koheni vieläkin enemmän eli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (7) | Vuoden 2012 kehityksen perusteella vuoden 2013 uudessa julkisen talouden perusskenaariossa oletetaan, että tulojen väheneminen ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen kasvu jatkuu seuraavana vuonna, kun taas suurta osaa vuoden 2012 viimeisen neljänneksen menosäästöistä pidetään väliaikaisina, jolloin negatiivinen siirtymävaikutus on noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Lisäksi makrotalouden näkymien huomattava heikkeneminen vuonna 2013 alensi julkisen talouden perusskenaariota vielä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän kehityksen valossa julkisen talouden tavoitteet, jotka luetellaan ohjelman viidennessä tarkastelussa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014), eivät ole enää saavutettavissa. Koska poikkeamien arvioidaan olevan pääasiassa hallituksen määräysvallan ulkopuolella, julkisen talouden sopeutuksen tarkistaminen vaikuttaa asianmukaiselta. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2012 kehityksen perusteella vuoden 2013 uudessa julkisen talouden perusskenaariossa oletetaan, että tulojen väheneminen ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen kasvu jatkuu seuraavana vuonna, kun taas suurta osaa vuoden 2012 viimeisen neljänneksen menosäästöistä pidetään väliaikaisina, jolloin negatiivinen siirtymävaikutus on noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Lisäksi makrotalouden näkymien huomattava heikkeneminen vuonna 2013 alensi julkisen talouden perusskenaariota vielä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän kehityksen valossa julkisen talouden tavoitteet, jotka luetellaan ohjelman viidennessä tarkastelussa (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014), eivät ole enää saavutettavissa. Koska poikkeamien arvioidaan olevan pääasiassa hallituksen määräysvallan ulkopuolella, julkisen talouden sopeutuksen tarkistaminen vaikuttaa asianmukaiselta.

| (8) | Alijäämätavoitteita on tästä syystä mukautettu seuraavasti: 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Julkisen talouden kehitysuraa on korjattu siten, että rakenteellinen sopeutus voidaan säilyttää lähellä 9:ää prosenttia kaudella 2011–2015 samalla kun mahdollistetaan automaattisten vakauttajien toiminta ja otetaan huomioon rahoitus- ja velkarajoitukset sekä sopeutuksen yhteiskunnalliset kustannukset. Tavoitteiden tarkistamisesta huolimatta tarvitaan mittavia vakauttamistoimia, joiden vaikutus on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Ohjelmakaudelle suunniteltua sopeutusta tuetaan monenlaisilla meno- ja tulopuolen rakenteellisilla toimenpiteillä. On odotettavissa, että vakauttamisuralla pysytään ohjelmakauden jälkeenkin, ja alijäämän pitäisi olla vuoteen 2015 mennessä selvästi 3 prosentin kynnysarvon alapuolella. |
| --- | --- |

(8)

Alijäämätavoitteita on tästä syystä mukautettu seuraavasti: 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Julkisen talouden kehitysuraa on korjattu siten, että rakenteellinen sopeutus voidaan säilyttää lähellä 9:ää prosenttia kaudella 2011–2015 samalla kun mahdollistetaan automaattisten vakauttajien toiminta ja otetaan huomioon rahoitus- ja velkarajoitukset sekä sopeutuksen yhteiskunnalliset kustannukset. Tavoitteiden tarkistamisesta huolimatta tarvitaan mittavia vakauttamistoimia, joiden vaikutus on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Ohjelmakaudelle suunniteltua sopeutusta tuetaan monenlaisilla meno- ja tulopuolen rakenteellisilla toimenpiteillä. On odotettavissa, että vakauttamisuralla pysytään ohjelmakauden jälkeenkin, ja alijäämän pitäisi olla vuoteen 2015 mennessä selvästi 3 prosentin kynnysarvon alapuolella.

| (9) | Vuoden 2013 talousarviolakiin sisältyy rakenteellisia päätösperäisiä toimia, joiden vaikutus on hiukan yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun kirjanpidossa on huomioitu se, että toinen julkisen sektorin työntekijöille maksettavista bonuksista ja 1,1 kertaa eläkeläisille maksettavien kahden bonuksen määrä on otettu uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun ne vuonna 2012 leikattiin. Perustuslakituomioistuin antoi kuitenkin 5 päivänä huhtikuuta 2013 tuomion, jossa se kielsi joitakin vuoden 2013 talousarvion määräyksistä, kuten julkisen sektorin työntekijöille maksettavan toisen bonuksen ja eläkeläisille maksettavan 0,9-kertaisen bonuksen leikkaamisen sekä uuden työttömyys- ja sairauslomakorvauksiin kohdistuvan lisämaksun, jolloin syntyi julkisen talouden poikkeama, jonka suuruus oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän kattamiseksi ja vuosina 2014 ja 2015 tarvittavan julkisen talouden sopeuttamisen tukemiseksi hallitus hyväksyi huhti–toukokuussa joukon menoja vähentäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden yhteenlaskettu vaikutus vuosina 2013 ja 2014 olisi 4,7 miljardia euroa eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; näistä toimenpiteistä aikaistettiin vuoteen 2013 toimenpiteitä, joiden vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2014 tulo- ja menoperusteisen vakautuksen tasapaino saadaan palautettua. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2013 talousarviolakiin sisältyy rakenteellisia päätösperäisiä toimia, joiden vaikutus on hiukan yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun kirjanpidossa on huomioitu se, että toinen julkisen sektorin työntekijöille maksettavista bonuksista ja 1,1 kertaa eläkeläisille maksettavien kahden bonuksen määrä on otettu uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun ne vuonna 2012 leikattiin. Perustuslakituomioistuin antoi kuitenkin 5 päivänä huhtikuuta 2013 tuomion, jossa se kielsi joitakin vuoden 2013 talousarvion määräyksistä, kuten julkisen sektorin työntekijöille maksettavan toisen bonuksen ja eläkeläisille maksettavan 0,9-kertaisen bonuksen leikkaamisen sekä uuden työttömyys- ja sairauslomakorvauksiin kohdistuvan lisämaksun, jolloin syntyi julkisen talouden poikkeama, jonka suuruus oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän kattamiseksi ja vuosina 2014 ja 2015 tarvittavan julkisen talouden sopeuttamisen tukemiseksi hallitus hyväksyi huhti–toukokuussa joukon menoja vähentäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden yhteenlaskettu vaikutus vuosina 2013 ja 2014 olisi 4,7 miljardia euroa eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; näistä toimenpiteistä aikaistettiin vuoteen 2013 toimenpiteitä, joiden vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2014 tulo- ja menoperusteisen vakautuksen tasapaino saadaan palautettua.

| (10) | Julkisen sektorin työntekijöille ja eläkeläisille maksettavien bonuksien täyden käyttöön palauttamisen seurauksena tulojen lisäyksen osuus on yli kaksi kolmasosaa vuonna 2013 toteuttavista talouden vakauttamistoimenpiteistä, kun taas menoleikkausten osuus on alle yksi kolmasosa, mikä ei vastaa alkuperäistä suunnitelmaa, jonka mukaan vakautustoimenpiteissä oli tarkoitus keskittyä menoihin. |
| --- | --- |

(10)

Julkisen sektorin työntekijöille ja eläkeläisille maksettavien bonuksien täyden käyttöön palauttamisen seurauksena tulojen lisäyksen osuus on yli kaksi kolmasosaa vuonna 2013 toteuttavista talouden vakauttamistoimenpiteistä, kun taas menoleikkausten osuus on alle yksi kolmasosa, mikä ei vastaa alkuperäistä suunnitelmaa, jonka mukaan vakautustoimenpiteissä oli tarkoitus keskittyä menoihin.

| (11) | Vuonna 2013 tulopuolen toimenpiteitä ovat muiden muassa seuraavat: henkilötuloveron uudistus, 3,5 prosentin lisämaksu vähimmäispalkan ylittävästä verotettavien tulojen osuudesta, solidaarisuuslisä korkeimmilla tulotasoilla, veropohjan laajentaminen ja muut tulojen kasvattamiseen tähtäävät muutokset yritysverotuksessa, tupakkaan, alkoholiin ja maakaasuun sovellettavien valmisteverojen korottaminen, kiinteistöverotuksen veropohjan laajentaminen kiinteistöjen uudelleenarvostuksen jälkeen ja ylimääräinen eläkkeisiin liittyvä solidaarisuusmaksu ikääntymiseen liittyvistä kestävän kehityksen haasteista selviämiseksi. Menopuolella toimenpiteiden tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin palkkamenoja tuntuvasti optimoimalla resurssien kohdentamista ja muuttamalla julkisen sektorin työvoiman määrää sekä vähentämällä ylityökorvauksia, luontoisetuja ja ylimääräisten lomien ja vapaiden aikana maksettavia korvauksia. Muita menoja vähentäviä toimenpiteitä ovat muiden muassa seuraavat: terveydenhuoltoalaa koskevien rationalisointitoimien toteuttamisen jatkaminen, sosiaalietuuksien virtaviivaistaminen ja sosiaalituen kohdentamisen parantaminen, välituotekäytön vähentäminen kaikissa sektoriministeriöissä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluista koituvat säästöt ja valtion omistamien yritysten uusista uudelleenjärjestelytoimista koituvat säästöt. Osa suunnitelluista säästöistä syntyy niiden toimenpiteiden aikaistamisesta, joita on suunniteltu julkisten menojen arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2013 tulopuolen toimenpiteitä ovat muiden muassa seuraavat: henkilötuloveron uudistus, 3,5 prosentin lisämaksu vähimmäispalkan ylittävästä verotettavien tulojen osuudesta, solidaarisuuslisä korkeimmilla tulotasoilla, veropohjan laajentaminen ja muut tulojen kasvattamiseen tähtäävät muutokset yritysverotuksessa, tupakkaan, alkoholiin ja maakaasuun sovellettavien valmisteverojen korottaminen, kiinteistöverotuksen veropohjan laajentaminen kiinteistöjen uudelleenarvostuksen jälkeen ja ylimääräinen eläkkeisiin liittyvä solidaarisuusmaksu ikääntymiseen liittyvistä kestävän kehityksen haasteista selviämiseksi. Menopuolella toimenpiteiden tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin palkkamenoja tuntuvasti optimoimalla resurssien kohdentamista ja muuttamalla julkisen sektorin työvoiman määrää sekä vähentämällä ylityökorvauksia, luontoisetuja ja ylimääräisten lomien ja vapaiden aikana maksettavia korvauksia. Muita menoja vähentäviä toimenpiteitä ovat muiden muassa seuraavat: terveydenhuoltoalaa koskevien rationalisointitoimien toteuttamisen jatkaminen, sosiaalietuuksien virtaviivaistaminen ja sosiaalituen kohdentamisen parantaminen, välituotekäytön vähentäminen kaikissa sektoriministeriöissä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluista koituvat säästöt ja valtion omistamien yritysten uusista uudelleenjärjestelytoimista koituvat säästöt. Osa suunnitelluista säästöistä syntyy niiden toimenpiteiden aikaistamisesta, joita on suunniteltu julkisten menojen arvioinnin yhteydessä.

| (12) | Vaikka edellä mainitut toimenpiteet ovat luonteeltaan pysyviä, hallitus hyväksyy myös väliaikaisia toimenpiteitä, joihin kuuluu koheesiorahaston varojen siirtäminen alkuvaiheessa olevista hankkeista edistyneempiin ja pääomamenojen vähentäminen entisestään (Polis-ohjelma). |
| --- | --- |

(12)

Vaikka edellä mainitut toimenpiteet ovat luonteeltaan pysyviä, hallitus hyväksyy myös väliaikaisia toimenpiteitä, joihin kuuluu koheesiorahaston varojen siirtäminen alkuvaiheessa olevista hankkeista edistyneempiin ja pääomamenojen vähentäminen entisestään (Polis-ohjelma).

| (13) | Lisätalousarvioon sisältyvien vakauttamistoimien lisäksi hallituksen on hyväksyttävä tai tapauksesta riippuen esitettävä parlamentille heinäkuun puolivälissä 2013 päättyvän istuntokauden loppuun mennessä kaikki muut lainsäädäntömuutokset ja lakiehdotukset, joita julkisten menojen arviointiin liittyvien uudistusten toteuttaminen edellyttää. |
| --- | --- |

(13)

Lisätalousarvioon sisältyvien vakauttamistoimien lisäksi hallituksen on hyväksyttävä tai tapauksesta riippuen esitettävä parlamentille heinäkuun puolivälissä 2013 päättyvän istuntokauden loppuun mennessä kaikki muut lainsäädäntömuutokset ja lakiehdotukset, joita julkisten menojen arviointiin liittyvien uudistusten toteuttaminen edellyttää.

| (14) | Vuonna 2014 julkisen talouden sopeuttamisessa noudatetaan julkisten menojen arviointia, jonka hallitus on toteuttanut viime kuukausina, ja tarkoituksena on toteuttaa menoja vähentäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden vaikutus on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisten menojen arviointiin liittyvillä toimenpiteillä on vaikutusta lähinnä seuraaviin kolmeen seikkaan: 1) julkisen sektorin palkkamenojen vähentäminen, 2) eläke-etujen vähentäminen ja 3) alakohtaisten menojen leikkaukset kaikissa sektoriministeriöissä ja ohjelmissa. Julkisten menojen arviointiin liittyvät toimenpiteet kuuluvat laajempiin valtion uudistamiseen tähtääviin pyrkimyksiin, joiden tavoitteena on lisätä sosiaalisten tulonsiirtojen ja julkisten palveluiden tuottamisen tasapuolisuutta ja tehokkuutta. Vuoden 2014 palkkamenojen vähentämisen tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin työvoimaa ja lisätä koulutetumman henkilöstön suhteellista määrää, yhdenmukaistaa julkisen ja yksityisen sektorin työehtoja ja tehdä palkka- ja palkkiopolitiikoista avoimia ja meriitteihin perustuvia. Erityisiä uudistuksia ovat muun muassa seuraavat: työntekijöiden liikkuvuutta edistävän järjestelmän muuttaminen uudelleenkoulutusohjelmaksi, julkisen ja yksityisen sektorin työajan yhdenmukaistaminen (eli viikoittaisen työajan nostaminen julkisella sektorilla 35 tunnista 40:een), niin kutsutun työaikapankin käyttöönotto, lomaoikeuksien vähentäminen, vapaaehtoisten irtisanomisjärjestelyjen toteuttaminen (josta arvioidaan syntyvän kertaluonteisia ensivaiheen kustannuksia, joiden vaikutus on noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä kaikille yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon käyttöönotto. Toinen merkittävä säästöjen lähde on eläkejärjestelmän kattava uudistus, joka perustuu yhdenvertaisuusperiaatteisiin ja tulojen mukaiseen progressiivisuuteen ja suojelee siten kaikkein pienimpiä eläkkeitä. Uudistusten tavoitteena on erityisesti pienentää eroja virkamiehiin sovellettavan järjestelmän (CGA) ja yleisen järjestelmän välillä, nostaa lakisääteistä eläkeikää muuttamalla demografista kestävyystekijää ja ottaa käyttöön progressiivinen kestävyysmaksu, jos se on aivan välttämätöntä. Lisäksi tehostetaan välituotekäyttöön ja meno-ohjelmiin liittyviä säästöjä kaikissa sektoriministeriöissä. |
| --- | --- |

(14)

Vuonna 2014 julkisen talouden sopeuttamisessa noudatetaan julkisten menojen arviointia, jonka hallitus on toteuttanut viime kuukausina, ja tarkoituksena on toteuttaa menoja vähentäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden vaikutus on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisten menojen arviointiin liittyvillä toimenpiteillä on vaikutusta lähinnä seuraaviin kolmeen seikkaan: 1) julkisen sektorin palkkamenojen vähentäminen, 2) eläke-etujen vähentäminen ja 3) alakohtaisten menojen leikkaukset kaikissa sektoriministeriöissä ja ohjelmissa. Julkisten menojen arviointiin liittyvät toimenpiteet kuuluvat laajempiin valtion uudistamiseen tähtääviin pyrkimyksiin, joiden tavoitteena on lisätä sosiaalisten tulonsiirtojen ja julkisten palveluiden tuottamisen tasapuolisuutta ja tehokkuutta. Vuoden 2014 palkkamenojen vähentämisen tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin työvoimaa ja lisätä koulutetumman henkilöstön suhteellista määrää, yhdenmukaistaa julkisen ja yksityisen sektorin työehtoja ja tehdä palkka- ja palkkiopolitiikoista avoimia ja meriitteihin perustuvia. Erityisiä uudistuksia ovat muun muassa seuraavat: työntekijöiden liikkuvuutta edistävän järjestelmän muuttaminen uudelleenkoulutusohjelmaksi, julkisen ja yksityisen sektorin työajan yhdenmukaistaminen (eli viikoittaisen työajan nostaminen julkisella sektorilla 35 tunnista 40:een), niin kutsutun työaikapankin käyttöönotto, lomaoikeuksien vähentäminen, vapaaehtoisten irtisanomisjärjestelyjen toteuttaminen (josta arvioidaan syntyvän kertaluonteisia ensivaiheen kustannuksia, joiden vaikutus on noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä kaikille yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon käyttöönotto. Toinen merkittävä säästöjen lähde on eläkejärjestelmän kattava uudistus, joka perustuu yhdenvertaisuusperiaatteisiin ja tulojen mukaiseen progressiivisuuteen ja suojelee siten kaikkein pienimpiä eläkkeitä. Uudistusten tavoitteena on erityisesti pienentää eroja virkamiehiin sovellettavan järjestelmän (CGA) ja yleisen järjestelmän välillä, nostaa lakisääteistä eläkeikää muuttamalla demografista kestävyystekijää ja ottaa käyttöön progressiivinen kestävyysmaksu, jos se on aivan välttämätöntä. Lisäksi tehostetaan välituotekäyttöön ja meno-ohjelmiin liittyviä säästöjä kaikissa sektoriministeriöissä.

| (15) | Täytäntöönpanoprosessiin liittyviä poliittisia ja oikeudellisia riskejä silmällä pitäen muutamat julkisten menojen arviointiin liittyvät toimenpiteet saatetaan korvata muilla samansuuruisilla ja -laatuisilla toimenpiteillä työmarkkinaosapuolten ja poliittisten osapuolten kanssa käynnissä olevan kuulemisprosessin yhteydessä. |
| --- | --- |

(15)

Täytäntöönpanoprosessiin liittyviä poliittisia ja oikeudellisia riskejä silmällä pitäen muutamat julkisten menojen arviointiin liittyvät toimenpiteet saatetaan korvata muilla samansuuruisilla ja -laatuisilla toimenpiteillä työmarkkinaosapuolten ja poliittisten osapuolten kanssa käynnissä olevan kuulemisprosessin yhteydessä.

| (16) | Talousarviosopeutukseen liittyy monenlaisia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan julkisen talouden menojen valvontaa ja parantamaan tulojen keräämistä. Julkisen talouden kehystä niin keskushallinnon tasolla kuin alue- ja paikallishallinnossakin ollaan kattavasti uudistamassa, jotta se vastaisi budjettimenettelyihin ja -hallintoon liittyviä parhaita käytäntöjä. Julkisen talouden kehystä koskevaa lakia muutettiin siten, että siihen sisällytettiin unionin vahvistettu julkisen talouden ohjauskehys, saattamalla talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyssä sopimuksessa sekä talouden ohjausjärjestelmää koskevassa paketissa (niin kutsuttu six-pack) asetetut vaatimukset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Uusi sitoumusten valvontajärjestelmä tuottaa tuloksia, mutta täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti sen varmistamiseksi, että sitoumukset ovat linjassa rahoituksen kanssa. Julkishallinnon uudistukset jatkuvat, ja niihin liittyy julkisen sektorin työpaikkoihin ja julkisyhteisöihin liittyviä merkittäviä rationalisointitoimia. Tulojen hallinnoinnin uudistusohjelmassa edistytään edelleen, ja viranomaiset pyrkivät parantamaan seurantaa ja tulojen kurinalaisuutta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvottelut ovat alkaneet, ja vuodeksi 2013 ja sen jälkeen odotetaan huomattavia säästöjä. Valtion omistamat yritykset saavuttivat operationaalisen tasapainon keskimäärin vuoden 2012 loppuun mennessä, ja suunnitteilla on muita tehokkuutta parantavia uudistuksia tulosten parantamiseksi entisestään. Terveydenhuoltoalan uudistuksista saadaan huomattavia säästöjä, ja uudistusten täytäntöönpano jatkuu pitkälti tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Talousarviosopeutukseen liittyy monenlaisia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan julkisen talouden menojen valvontaa ja parantamaan tulojen keräämistä. Julkisen talouden kehystä niin keskushallinnon tasolla kuin alue- ja paikallishallinnossakin ollaan kattavasti uudistamassa, jotta se vastaisi budjettimenettelyihin ja -hallintoon liittyviä parhaita käytäntöjä. Julkisen talouden kehystä koskevaa lakia muutettiin siten, että siihen sisällytettiin unionin vahvistettu julkisen talouden ohjauskehys, saattamalla talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyssä sopimuksessa sekä talouden ohjausjärjestelmää koskevassa paketissa (niin kutsuttu six-pack) asetetut vaatimukset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Uusi sitoumusten valvontajärjestelmä tuottaa tuloksia, mutta täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti sen varmistamiseksi, että sitoumukset ovat linjassa rahoituksen kanssa. Julkishallinnon uudistukset jatkuvat, ja niihin liittyy julkisen sektorin työpaikkoihin ja julkisyhteisöihin liittyviä merkittäviä rationalisointitoimia. Tulojen hallinnoinnin uudistusohjelmassa edistytään edelleen, ja viranomaiset pyrkivät parantamaan seurantaa ja tulojen kurinalaisuutta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvottelut ovat alkaneet, ja vuodeksi 2013 ja sen jälkeen odotetaan huomattavia säästöjä. Valtion omistamat yritykset saavuttivat operationaalisen tasapainon keskimäärin vuoden 2012 loppuun mennessä, ja suunnitteilla on muita tehokkuutta parantavia uudistuksia tulosten parantamiseksi entisestään. Terveydenhuoltoalan uudistuksista saadaan huomattavia säästöjä, ja uudistusten täytäntöönpano jatkuu pitkälti tavoitteiden mukaisesti.

| (17) | Komission nykyisten ennusteiden mukaan BKT:n nimelliskasvu (–1,0 prosenttia vuonna 2013, 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 3,3 prosenttia vuonna 2015) ja julkisen talouden alijäämä (5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015) johtavat siihen, että velka suhteessa BKT:hen kehittyy seuraavasti: 122,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 124,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 123,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Velka suhteessa BKT:hen alkaisi näin ollen supistua vuoden 2014 jälkeen olettaen, että alijäämää saadaan jatkossakin supistettua. Velkadynamiikkaan vaikuttavat useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet, kuten huomattavat rahoitusomaisuuden hankintatoimet, erityisesti pankkien pääomapohjan mahdollinen vahvistaminen ja valtion omistamien yritysten rahoitustoimet, sekä erot korkotulojen ja korkomenojen välillä. |
| --- | --- |

(17)

Komission nykyisten ennusteiden mukaan BKT:n nimelliskasvu (–1,0 prosenttia vuonna 2013, 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 3,3 prosenttia vuonna 2015) ja julkisen talouden alijäämä (5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015) johtavat siihen, että velka suhteessa BKT:hen kehittyy seuraavasti: 122,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 124,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 123,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Velka suhteessa BKT:hen alkaisi näin ollen supistua vuoden 2014 jälkeen olettaen, että alijäämää saadaan jatkossakin supistettua. Velkadynamiikkaan vaikuttavat useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet, kuten huomattavat rahoitusomaisuuden hankintatoimet, erityisesti pankkien pääomapohjan mahdollinen vahvistaminen ja valtion omistamien yritysten rahoitustoimet, sekä erot korkotulojen ja korkomenojen välillä.

| (18) | Pankkien pääoman lisäämiseksi tarkoitetut toimet saatiin päätökseen vuonna 2012, ja niiden ansiosta toimiin osallistuneet pankit saavuttivat Euroopan pankkiviranomaisen valvonnassa olevat lakisääteiset pääomapuskurit ja tavoitteen, jonka mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core tier 1) suhdeluku on vuoden 2012 lopussa 10 prosenttia; tämä tavoite saavutettiin vuoden 2012 puolivälissä. On todennäköistä, että lainojen suhdetta talletuksiin koskeva 120 prosentin ohjeellinen tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2014, ja jotkin pankit olivatkin jo vuoden 2012 lopussa tämän kynnysarvon alapuolella. Yrityssektorin rahoituslähteiden monipuolistamiseen tähtääviä toimia ollaan lujittamassa. Mahdollisuuksia nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen tehokkuuden ja hallinnoinnin parantamiseksi arvioidaan parhaillaan. Pankkien elvytyssuunnitelmia analysoidaan ja kriisinratkaisusuunnitelmia valmistellaan. |
| --- | --- |

(18)

Pankkien pääoman lisäämiseksi tarkoitetut toimet saatiin päätökseen vuonna 2012, ja niiden ansiosta toimiin osallistuneet pankit saavuttivat Euroopan pankkiviranomaisen valvonnassa olevat lakisääteiset pääomapuskurit ja tavoitteen, jonka mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core tier 1) suhdeluku on vuoden 2012 lopussa 10 prosenttia; tämä tavoite saavutettiin vuoden 2012 puolivälissä. On todennäköistä, että lainojen suhdetta talletuksiin koskeva 120 prosentin ohjeellinen tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2014, ja jotkin pankit olivatkin jo vuoden 2012 lopussa tämän kynnysarvon alapuolella. Yrityssektorin rahoituslähteiden monipuolistamiseen tähtääviä toimia ollaan lujittamassa. Mahdollisuuksia nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen tehokkuuden ja hallinnoinnin parantamiseksi arvioidaan parhaillaan. Pankkien elvytyssuunnitelmia analysoidaan ja kriisinratkaisusuunnitelmia valmistellaan.

| (19) | Edistyminen kasvua ja kilpailukykyä edistävien rakenneuudistusten toteuttamisessa on jatkunut. Aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen lujittamisen ohella viranomaiset ovat hyväksyneet kattavan työmarkkinauudistuksen. Työmarkkinoiden joustavuuden ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi uudessa säädöskehyksessä pienennetään erorahoja, kevennetään laillisen irtisanomisen ehtoja, lisätään työajan joustavuutta, laajennetaan mahdollisuuksia yrityskohtaisiin neuvotteluihin ja tarkistetaan työttömyysvakuutusetuuksien järjestelmää tarkoituksena kannustaa pikaiseen työhön paluuseen kuitenkin niin, että samalla taataan riittävä suojelun taso. Keskiasteen ja ammatillista koulutusta koskevien toimintasuunnitelmien toteuttaminen edistyy kaiken kaikkiaan aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Edistyminen kasvua ja kilpailukykyä edistävien rakenneuudistusten toteuttamisessa on jatkunut. Aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen lujittamisen ohella viranomaiset ovat hyväksyneet kattavan työmarkkinauudistuksen. Työmarkkinoiden joustavuuden ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi uudessa säädöskehyksessä pienennetään erorahoja, kevennetään laillisen irtisanomisen ehtoja, lisätään työajan joustavuutta, laajennetaan mahdollisuuksia yrityskohtaisiin neuvotteluihin ja tarkistetaan työttömyysvakuutusetuuksien järjestelmää tarkoituksena kannustaa pikaiseen työhön paluuseen kuitenkin niin, että samalla taataan riittävä suojelun taso. Keskiasteen ja ammatillista koulutusta koskevien toimintasuunnitelmien toteuttaminen edistyy kaiken kaikkiaan aikataulun mukaisesti.

| (20) | Palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (3) täytäntöönpano edistyy ripeästi; direktiivin tavoitteena on vähentää markkinoille pääsyn esteitä sekä edistää kilpailua ja taloudellista toimintaa helpottamalla uusien tulokkaiden markkinoille pääsyä erilaisissa taloudellisissa ympäristöissä. Puitelaki, jossa vahvistetaan tärkeimpiä kansallisia sääntelyviranomaisia koskevat pääperiaatteet ja se, että niille annetaan hyvin riippumaton ja itsenäinen asema, on tarkoitus esittää parlamentille. Kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistynyt hyvin, ja liian alhaisista sähkötariffeista aiheutuneen velan vähentäminen järjestelmän kestävyyden varmistamiseksi on käynnissä. Lupamenettelyjä yksinkertaistetaan ja muunlaista hallinnollista taakkaa kevennetään talouden eri aloilla, joita ovat muun muassa ympäristö ja aluesuunnittelu, maatalous ja maaseudun kehittäminen, teollisuus, matkailu ja geologia. |
| --- | --- |

(20)

Palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (3) täytäntöönpano edistyy ripeästi; direktiivin tavoitteena on vähentää markkinoille pääsyn esteitä sekä edistää kilpailua ja taloudellista toimintaa helpottamalla uusien tulokkaiden markkinoille pääsyä erilaisissa taloudellisissa ympäristöissä. Puitelaki, jossa vahvistetaan tärkeimpiä kansallisia sääntelyviranomaisia koskevat pääperiaatteet ja se, että niille annetaan hyvin riippumaton ja itsenäinen asema, on tarkoitus esittää parlamentille. Kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistynyt hyvin, ja liian alhaisista sähkötariffeista aiheutuneen velan vähentäminen järjestelmän kestävyyden varmistamiseksi on käynnissä. Lupamenettelyjä yksinkertaistetaan ja muunlaista hallinnollista taakkaa kevennetään talouden eri aloilla, joita ovat muun muassa ympäristö ja aluesuunnittelu, maatalous ja maaseudun kehittäminen, teollisuus, matkailu ja geologia.

| (21) | Marraskuussa 2012 tuli voimaan vuokra-asuntomarkkinoiden kattava uudistus, jonka pitäisi tehdä asuntomarkkinoista aiempaa dynaamisemmat. Tuomioistuinjärjestelmän uudistukset jatkuvat sovitun aikataulun mukaisesti. Kesken olevien tapausten lukumäärä on vähentynyt, ja laajempien uudistusten, kuten tuomiopiirien maantieteellisen uudelleenjaon ja siviiliprosessilain uudistuksen, toteuttaminen on edistynyt. |
| --- | --- |

(21)

Marraskuussa 2012 tuli voimaan vuokra-asuntomarkkinoiden kattava uudistus, jonka pitäisi tehdä asuntomarkkinoista aiempaa dynaamisemmat. Tuomioistuinjärjestelmän uudistukset jatkuvat sovitun aikataulun mukaisesti. Kesken olevien tapausten lukumäärä on vähentynyt, ja laajempien uudistusten, kuten tuomiopiirien maantieteellisen uudelleenjaon ja siviiliprosessilain uudistuksen, toteuttaminen on edistynyt.

| (22) | Tämä kehitys huomioon ottaen täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU olisi muutettava, |
| --- | --- |

(22)

Tämä kehitys huomioon ottaen täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  "1.   Unioni myöntää Portugalille lainan, jonka määrä on enintään 26 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään 19,5 vuotta. Lainajärjestelyn yksittäisten osaerien erääntymisaika voi olla enintään 30 vuotta." |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

"1.   Unioni myöntää Portugalille lainan, jonka määrä on enintään 26 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään 19,5 vuotta. Lainajärjestelyn yksittäisten osaerien erääntymisaika voi olla enintään 30 vuotta."

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  "9.   Komissio voi Portugalin pyynnöstä pidentää erän tai osaerän erääntymisaikaa sillä ehdolla, että 1 kohdassa vahvistettua enimmäiserääntymisaikaa noudatetaan. Komissio voi jälleenrahoittaa kyseistä tarkoitusta koskevan lainanottonsa kokonaan tai osittain. Kaikki ennakkoon lainaksi otetut määrät pidetään sillä EKP:n tilillä, jonka komissio on avannut rahoitustuen hallinnointia varten." |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

"9.   Komissio voi Portugalin pyynnöstä pidentää erän tai osaerän erääntymisaikaa sillä ehdolla, että 1 kohdassa vahvistettua enimmäiserääntymisaikaa noudatetaan. Komissio voi jälleenrahoittaa kyseistä tarkoitusta koskevan lainanottonsa kokonaan tai osittain. Kaikki ennakkoon lainaksi otetut määrät pidetään sillä EKP:n tilillä, jonka komissio on avannut rahoitustuen hallinnointia varten."

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  "3.   Julkisen talouden alijäämä ei saa ylittää 5,9:ää prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 5,0:ä prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 5,5:ä prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 4:ää prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tätä alijäämää laskettaessa huomioon ei oteta hallituksen laatimaan rahoitusalan strategiaan sisältyvien pankkien tukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden kustannuksia. Julkisen talouden vakauttamisen on perustuttava laadukkaisiin pysyviin toimenpiteisiin ja heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvan vakauttamisvaikutuksen minimointiin.
  4.   Portugalin on toteutettava 5–8 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet ennen kunkin kyseessä olevan vuoden päättymistä; vuosien 2011–2014 tarkat määräajat täsmennetään yhteisymmärryspöytäkirjassa. Portugalin on oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimenpiteitä saavuttaakseen alijäämätavoitteet koko ohjelmakauden ajan." |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

"3.   Julkisen talouden alijäämä ei saa ylittää 5,9:ää prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 5,0:ä prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 5,5:ä prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 4:ää prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tätä alijäämää laskettaessa huomioon ei oteta hallituksen laatimaan rahoitusalan strategiaan sisältyvien pankkien tukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden kustannuksia. Julkisen talouden vakauttamisen on perustuttava laadukkaisiin pysyviin toimenpiteisiin ja heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvan vakauttamisvaikutuksen minimointiin.

4.   Portugalin on toteutettava 5–8 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet ennen kunkin kyseessä olevan vuoden päättymistä; vuosien 2011–2014 tarkat määräajat täsmennetään yhteisymmärryspöytäkirjassa. Portugalin on oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimenpiteitä saavuttaakseen alijäämätavoitteet koko ohjelmakauden ajan."

| b) | Korvataan 7–9 kohta seuraavasti:
  "7.   Portugalin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2013 aikana yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti:






  a) | Julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2013 ylittää 5,5:ä prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2013 talousarvioon ja toukokuun loppuun mennessä parlamentille esitettävään lisätalousarvioon sisältyvät vakauttamistoimet on toteutettava vuoden aikana. Tuloja lisääviin toimenpiteisiin on sisällyttävä muiden muassa henkilötuloveron uudistaminen siten, että verorakenne yksinkertaistuu, veropohja laajenee joidenkin veroetuuksien poistamisen myötä ja keskimääräinen verokanta nousee progressiivisuuden säilyttäen; veropohjan laajentaminen yhtiöverotuksessa; valmisteverojen ja juoksevien kiinteistöverojen korottaminen sekä ylimääräinen eläkkeisiin liittyvä solidaarisuusmaksu. Menoja vähentäviin toimenpiteisiin on sisällyttävä muiden muassa seuraavat toimenpiteet: julkishallinnon, koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalietuuksien rationalisointi, palkkamenojen alentaminen vähentämällä vakinaista ja väliaikaista henkilöstöä ja pienentämällä ylityökorvauksia, valtion omistamien yritysten toiminta- ja pääomamenojen leikkaukset, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten neuvotteleminen uudelleen ja välituotekäyttöön liittyvät leikkaukset kaikissa sektoriministeriöissä. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 7–9 kohta seuraavasti:

"7.   Portugalin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2013 aikana yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti:

a)

Julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2013 ylittää 5,5:ä prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2013 talousarvioon ja toukokuun loppuun mennessä parlamentille esitettävään lisätalousarvioon sisältyvät vakauttamistoimet on toteutettava vuoden aikana. Tuloja lisääviin toimenpiteisiin on sisällyttävä muiden muassa henkilötuloveron uudistaminen siten, että verorakenne yksinkertaistuu, veropohja laajenee joidenkin veroetuuksien poistamisen myötä ja keskimääräinen verokanta nousee progressiivisuuden säilyttäen; veropohjan laajentaminen yhtiöverotuksessa; valmisteverojen ja juoksevien kiinteistöverojen korottaminen sekä ylimääräinen eläkkeisiin liittyvä solidaarisuusmaksu. Menoja vähentäviin toimenpiteisiin on sisällyttävä muiden muassa seuraavat toimenpiteet: julkishallinnon, koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalietuuksien rationalisointi, palkkamenojen alentaminen vähentämällä vakinaista ja väliaikaista henkilöstöä ja pienentämällä ylityökorvauksia, valtion omistamien yritysten toiminta- ja pääomamenojen leikkaukset, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten neuvotteleminen uudelleen ja välituotekäyttöön liittyvät leikkaukset kaikissa sektoriministeriöissä.

| b) | Joitakin julkisten menojen arvioinnista johtuvia toimenpiteitä on aikaistettava vuoteen 2013. Nämä koostuvat lähinnä julkisen sektorin työpaikkojen lisävähennyksestä muuttamalla työntekijöiden liikkuvuutta edistävä järjestelmä uudelleenkoulutusohjelmaksi, julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistamisesta etenkin korottamalla julkisen sektorin viikoittainen työtuntimäärä 35 tunnista 40:een, julkisen sektorin työntekijöiden erityisten sairausvakuutusmaksujen korottamisesta ja luontoisetujen vähentämisestä. Sektoriministeriöiden rationalisointitoimissa on mentävä alkuperäisiä talousarviosuunnitelmia pidemmälle, ja sosiaalimenoja on virtaviivaistettava entisestään. Lisäksi edellä mainittuja pysyviä toimenpiteitä on täydennettävä väliaikaisilla toimenpiteillä, jotka korvataan pysyvillä vuonna 2014; näitä toimenpiteitä ovat koheesiorahastojen varojen siirto alkuvaiheessa olevista hankkeista edistyneempiin ja pääomamenojen vähentäminen entisestään (Polis-ohjelma). |
| --- | --- |

b)

Joitakin julkisten menojen arvioinnista johtuvia toimenpiteitä on aikaistettava vuoteen 2013. Nämä koostuvat lähinnä julkisen sektorin työpaikkojen lisävähennyksestä muuttamalla työntekijöiden liikkuvuutta edistävä järjestelmä uudelleenkoulutusohjelmaksi, julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistamisesta etenkin korottamalla julkisen sektorin viikoittainen työtuntimäärä 35 tunnista 40:een, julkisen sektorin työntekijöiden erityisten sairausvakuutusmaksujen korottamisesta ja luontoisetujen vähentämisestä. Sektoriministeriöiden rationalisointitoimissa on mentävä alkuperäisiä talousarviosuunnitelmia pidemmälle, ja sosiaalimenoja on virtaviivaistettava entisestään. Lisäksi edellä mainittuja pysyviä toimenpiteitä on täydennettävä väliaikaisilla toimenpiteillä, jotka korvataan pysyvillä vuonna 2014; näitä toimenpiteitä ovat koheesiorahastojen varojen siirto alkuvaiheessa olevista hankkeista edistyneempiin ja pääomamenojen vähentäminen entisestään (Polis-ohjelma).

| c) | Lisätalousarvioon sisältyvien vakauttamistoimien lisäksi hallituksen on hyväksyttävä tai tapauksesta riippuen esitettävä parlamentille heinäkuun puolivälissä 2013 päättyvän istuntokauden loppuun mennessä kaikki muut lainsäädäntömuutokset ja lakiehdotukset, joita julkisten menojen arviointiin liittyvien uudistusten toteuttaminen edellyttää. |
| --- | --- |

c)

Lisätalousarvioon sisältyvien vakauttamistoimien lisäksi hallituksen on hyväksyttävä tai tapauksesta riippuen esitettävä parlamentille heinäkuun puolivälissä 2013 päättyvän istuntokauden loppuun mennessä kaikki muut lainsäädäntömuutokset ja lakiehdotukset, joita julkisten menojen arviointiin liittyvien uudistusten toteuttaminen edellyttää.

| d) | Portugalin on jatkettava yksityistämisohjelmansa toteuttamista. |
| --- | --- |

d)

Portugalin on jatkettava yksityistämisohjelmansa toteuttamista.

| e) | Portugalin on koordinoitava tietojenvaihtoa eri hallintotasojen välillä helpottaakseen tulojen ennakointia autonomisten alueiden ja paikallisviranomaisten vuoden 2014 talousarvioita varten. |
| --- | --- |

e)

Portugalin on koordinoitava tietojenvaihtoa eri hallintotasojen välillä helpottaakseen tulojen ennakointia autonomisten alueiden ja paikallisviranomaisten vuoden 2014 talousarvioita varten.

| f) | Portugalin on lisättävä yhteisten palvelujen käyttöä julkishallinnossa. |
| --- | --- |

f)

Portugalin on lisättävä yhteisten palvelujen käyttöä julkishallinnossa.

| g) | Portugalin on vähennettävä sektoriministeriöiden (esim. vero-, sosiaali- ja oikeusministeriö) paikallisten yksiköiden lukumäärää yhdistämällä niitä hallinnon ja julkisten palveluiden keskitetyiksi asiointipisteiksi (”Lojas do Cidadão”) ja kehittämällä edelleen sähköistä hallintoa ohjelman aikana. |
| --- | --- |

g)

Portugalin on vähennettävä sektoriministeriöiden (esim. vero-, sosiaali- ja oikeusministeriö) paikallisten yksiköiden lukumäärää yhdistämällä niitä hallinnon ja julkisten palveluiden keskitetyiksi asiointipisteiksi (”Lojas do Cidadão”) ja kehittämällä edelleen sähköistä hallintoa ohjelman aikana.

| h) | Portugalin on jatkettava sairaalaverkon uudelleenjärjestelyä ja rationalisoimista edistämällä sairaalapalvelujen erikoistumista, keskittämistä ja supistamista ja sairaaloiden yhteistä hallintoa ja yhteistoimintaa sekä saatettava toimintasuunnitelman toteuttaminen päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

h)

Portugalin on jatkettava sairaalaverkon uudelleenjärjestelyä ja rationalisoimista edistämällä sairaalapalvelujen erikoistumista, keskittämistä ja supistamista ja sairaaloiden yhteistä hallintoa ja yhteistoimintaa sekä saatettava toimintasuunnitelman toteuttaminen päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä.

| i) | Portugalin on arvioitava kattavasti asuntomarkkinoiden toimintaa kansainvälisesti tunnettujen asiantuntijoiden avustuksella sen jälkeen, kun on hyväksytty uuteen kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevaan lakiin 6/2006 tehtävät muutokset ja asetus, jolla yksinkertaistetaan kunnostamista koskevaa hallinnollista menettelyä. |
| --- | --- |

i)

Portugalin on arvioitava kattavasti asuntomarkkinoiden toimintaa kansainvälisesti tunnettujen asiantuntijoiden avustuksella sen jälkeen, kun on hyväksytty uuteen kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevaan lakiin 6/2006 tehtävät muutokset ja asetus, jolla yksinkertaistetaan kunnostamista koskevaa hallinnollista menettelyä.

| j) | Portugalin on kehitettävä valtakunnallinen maarekisterijärjestelmä, jotta kaupunkisuunnittelusta koituvat hyödyt ja kustannukset saadaan jaettua tasapuolisemmin. |
| --- | --- |

j)

Portugalin on kehitettävä valtakunnallinen maarekisterijärjestelmä, jotta kaupunkisuunnittelusta koituvat hyödyt ja kustannukset saadaan jaettua tasapuolisemmin.

| k) | Portugalin on pantava täytäntöön sen toimintasuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet keskiasteen ja ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi; erityisesti hallintoväline, jolla analysoidaan, seurataan ja arvioidaan koulutuspolitiikkojen tuloksia ja vaikutuksia, on saatava täysin toimintavalmiiksi ja ammattimaisesti toimivat erityisopetusta tarjoavat koulut on perustettava. |
| --- | --- |

k)

Portugalin on pantava täytäntöön sen toimintasuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet keskiasteen ja ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi; erityisesti hallintoväline, jolla analysoidaan, seurataan ja arvioidaan koulutuspolitiikkojen tuloksia ja vaikutuksia, on saatava täysin toimintavalmiiksi ja ammattimaisesti toimivat erityisopetusta tarjoavat koulut on perustettava.

| l) | Portugalin on hyväksyttävä loput palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (4) täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämät alakohtaiset muutokset. |
| --- | --- |

l)

Portugalin on hyväksyttävä loput palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (4) täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämät alakohtaiset muutokset.

| m) | Portugalin on tuomioistuimiin kertyneen jutturuuhkan purkamiseksi toteutettava kohdennetut toimenpiteet, joilla vähennetään kesken olevien täytäntöönpanoasioiden määrää. |
| --- | --- |

m)

Portugalin on tuomioistuimiin kertyneen jutturuuhkan purkamiseksi toteutettava kohdennetut toimenpiteet, joilla vähennetään kesken olevien täytäntöönpanoasioiden määrää.

| n) | Hallituksen on esitettävä parlamentille tärkeimpiä kansallisia sääntelyviranomaisia koskeva puitelaki varmistaakseen niiden täyden riippumattomuuden sekä taloudellisen, hallinnollisen ja johtamista koskevan itsenäisyyden. |
| --- | --- |

n)

Hallituksen on esitettävä parlamentille tärkeimpiä kansallisia sääntelyviranomaisia koskeva puitelaki varmistaakseen niiden täyden riippumattomuuden sekä taloudellisen, hallinnollisen ja johtamista koskevan itsenäisyyden.

| o) | Portugalin on parannettava liiketoimintaympäristöä toteuttamalla kesken olevat uudistukset, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta (direktiivissä 2006/123/EY säädetty täysin toimintakykyinen keskitetty asiointipiste ja lupamenettelyjen poistamiseen tähtäävät hankkeet), ja yksinkertaistamalla entisestään olemassa olevia lupamenettelyjä, sääntelyä ja muuta hallinnollista rasitetta, jotka muodostavat huomattavan esteen taloudellisen toiminnan kehittämiselle. |
| --- | --- |

o)

Portugalin on parannettava liiketoimintaympäristöä toteuttamalla kesken olevat uudistukset, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta (direktiivissä 2006/123/EY säädetty täysin toimintakykyinen keskitetty asiointipiste ja lupamenettelyjen poistamiseen tähtäävät hankkeet), ja yksinkertaistamalla entisestään olemassa olevia lupamenettelyjä, sääntelyä ja muuta hallinnollista rasitetta, jotka muodostavat huomattavan esteen taloudellisen toiminnan kehittämiselle.

| p) | Portugalin on saatettava päätökseen uudistus, joka koskee satamien hallintojärjestelmää, satamatoimintaan liittyvien toimilupien tarkistus mukaan lukien. |
| --- | --- |

p)

Portugalin on saatettava päätökseen uudistus, joka koskee satamien hallintojärjestelmää, satamatoimintaan liittyvien toimilupien tarkistus mukaan lukien.

| q) | Portugalin on toteuttava toimenpiteet, joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

q)

Portugalin on toteuttava toimenpiteet, joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa.

| r) | Portugalin on toteutettava toimenpiteet, joilla poistetaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutunut velka, ja saatettava EU:n kolmas energia-alan lainsäädäntöpaketti kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

r)

Portugalin on toteutettava toimenpiteet, joilla poistetaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutunut velka, ja saatettava EU:n kolmas energia-alan lainsäädäntöpaketti kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| s) | Portugalin on varmistettava, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien uutta oikeudellista ja institutionaalista kehystä sovelletaan ja että julkisen ja yksityisen sektorin tieliikennesopimusten uudelleenneuvotteluja jatketaan hallituksen esittämän strategisen suunnitelman ja tarkistetun sääntelykehyksen mukaisesti, jotta julkinen talous voisi vahvistua huomattavasti erityisesti vuonna 2013. |
| --- | --- |

s)

Portugalin on varmistettava, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien uutta oikeudellista ja institutionaalista kehystä sovelletaan ja että julkisen ja yksityisen sektorin tieliikennesopimusten uudelleenneuvotteluja jatketaan hallituksen esittämän strategisen suunnitelman ja tarkistetun sääntelykehyksen mukaisesti, jotta julkinen talous voisi vahvistua huomattavasti erityisesti vuonna 2013.

| t) | Portugalin on jatkossakin keskityttävä toimiin, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja vahvistetaan säännösten noudattamista veronmaksajien keskuudessa. |
| --- | --- |

t)

Portugalin on jatkossakin keskityttävä toimiin, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja vahvistetaan säännösten noudattamista veronmaksajien keskuudessa.

| u) | Portugalin on mukautettava erorahajärjestelmää yhteisymmärryspöytäkirjan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

u)

Portugalin on mukautettava erorahajärjestelmää yhteisymmärryspöytäkirjan määräysten mukaisesti.

| v) | Makrotalouden epätasapainotilojen korjaamiseksi Portugalin on edistettävä työpaikkojen luomista tukevaa ja yritysten kilpailukykyä parantavaa palkkakehitystä. Vähimmäispalkkoja voidaan korottaa ohjelmakauden aikana vain, jos se voidaan perustella talouden ja työmarkkinoiden kehityksellä. |
| --- | --- |

v)

Makrotalouden epätasapainotilojen korjaamiseksi Portugalin on edistettävä työpaikkojen luomista tukevaa ja yritysten kilpailukykyä parantavaa palkkakehitystä. Vähimmäispalkkoja voidaan korottaa ohjelmakauden aikana vain, jos se voidaan perustella talouden ja työmarkkinoiden kehityksellä.

| w) | Portugalin on jatkettava aktiivisten työmarkkinapolitiikkojensa vaikuttavuuden parantamista asiaa koskevan arviointikertomuksen tulosten ja julkisten työvoimapalveluiden toiminnan parantamiseksi laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

w)

Portugalin on jatkettava aktiivisten työmarkkinapolitiikkojensa vaikuttavuuden parantamista asiaa koskevan arviointikertomuksen tulosten ja julkisten työvoimapalveluiden toiminnan parantamiseksi laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti.

8.   Julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2014 ylittää 4,0:ää prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Portugalin on pantava täytäntöön menoja vähentävät toimenpiteet, jotka valmisteltiin julkisten menojen arvioinnin yhteydessä. Kaiken kaikkiaan näiden toimenpiteiden vaikutuksen on oltava 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, ja niihin on sisällyttävä muiden muassa seuraavat toimenpiteet: palkkamenojen vähentäminen, jonka tarkoituksena on vähentää julkisen sektorin työvoimaa ja lisätä koulutetumman henkilöstön suhteellista määrää; julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistaminen entisestään esimerkiksi pidentämällä työaikaa, ottamalla käyttöön työaikapankki ja vähentämällä lomaoikeuksia; vapaaehtoisten irtisanomisjärjestelyjen toteuttaminen ja kaikille yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon käyttöönotto; virkamiehiin sovellettavan eläkejärjestelmän (CGA) ja yleisen eläkejärjestelmän välisten erojen pienentäminen; lakisääteisen eläkeiän korottaminen ja progressiivisen eläkkeisiin liittyvän kestävyysmaksun käyttöönotto, jos se on aivan välttämätöntä. Lisäksi on tehostettava välituotekäyttöön ja meno-ohjelmiin liittyviä säästöjä kaikissa sektoriministeriöissä. Osa toimenpiteistä saatetaan korvata osittain tai kokonaan muilla samansuuruisilla ja -laatuisilla toimenpiteillä.

9.   Jotta luottamus rahoitussektoriin voitaisiin palauttaa, Portugalin on pyrittävä säilyttämään pankkisektorin riittävä pääomapohja ja huolehdittava asianmukaisesta velkavivun purkamisesta yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettujen määräaikojen mukaisesti. Tältä osin Portugalin on rahoitusvakauden säilyttämiseksi pantava täytäntöön Portugalin pankkisektoria koskeva strategia, josta on sovittu komission, EKP:n ja IMF:n kanssa. Portugalin on erityisesti

| a) | kehotettava pankkeja lujittamaan vakuuspuskurejaan kestävältä perustalta; |
| --- | --- |

a)

kehotettava pankkeja lujittamaan vakuuspuskurejaan kestävältä perustalta;

| b) | varmistettava tasapainoinen ja sujuva velkavivun purkaminen pankkisektorilla, mikä on keskeisen tärkeää, jotta voidaan poistaa rahoituksen epätasapainotilat pysyvästi ja pienentää keskipitkällä aikavälillä riippuvuutta eurojärjestelmästä saatavasta rahoituksesta. Pankkien rahoitus- ja pääomasuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen neljännesvuosittain; |
| --- | --- |

b)

varmistettava tasapainoinen ja sujuva velkavivun purkaminen pankkisektorilla, mikä on keskeisen tärkeää, jotta voidaan poistaa rahoituksen epätasapainotilat pysyvästi ja pienentää keskipitkällä aikavälillä riippuvuutta eurojärjestelmästä saatavasta rahoituksesta. Pankkien rahoitus- ja pääomasuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen neljännesvuosittain;

| c) | edistettävä yrityssektorin ja erityisesti pk-yritysten rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista toteuttamalla monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten pääsyä pääomamarkkinoille ja vientiluottovakuutusten saantia; |
| --- | --- |

c)

edistettävä yrityssektorin ja erityisesti pk-yritysten rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista toteuttamalla monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten pääsyä pääomamarkkinoille ja vientiluottovakuutusten saantia;

| d) | jatkettava valtion omistaman CGD-konsernin toiminnan virtaviivaistamista; |
| --- | --- |

d)

jatkettava valtion omistaman CGD-konsernin toiminnan virtaviivaistamista;

| e) | optimoitava BPN:stä kolmeen valtion omistamaan erillisyhtiöön siirrettyjen omaisuuserien takaisin periminen ulkoistamalla omaisuudenhoito ammattimaiselle kolmannelle osapuolelle, joilla on valtuudet hankkia omaisuuserät takaisin vähitellen; valittava omaisuudenhoitaja käynnissä olevalla tarjouskilpailulla ja sisällytettävä valtuuksiin riittävät kannustimet, joilla takaisinperintä voidaan maksimoida ja toimintakustannukset minimoida; ja varmistettava tytäryhtiöiden ja kahdessa muussa valtion omistamassa erillisyhtiössä olevien omaisuuserien oikea-aikainen luovutus; |
| --- | --- |

e)

optimoitava BPN:stä kolmeen valtion omistamaan erillisyhtiöön siirrettyjen omaisuuserien takaisin periminen ulkoistamalla omaisuudenhoito ammattimaiselle kolmannelle osapuolelle, joilla on valtuudet hankkia omaisuuserät takaisin vähitellen; valittava omaisuudenhoitaja käynnissä olevalla tarjouskilpailulla ja sisällytettävä valtuuksiin riittävät kannustimet, joilla takaisinperintä voidaan maksimoida ja toimintakustannukset minimoida; ja varmistettava tytäryhtiöiden ja kahdessa muussa valtion omistamassa erillisyhtiössä olevien omaisuuserien oikea-aikainen luovutus;

| f) | kehitettävä ja toteutettava yrityssektorin rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamisen edistämiseksi esitettyjen alustavien ehdotusten perusteella ratkaisuja, jotka tarjoavat yrityssektorilla rahoitusvaihtoehtoja perinteisille pankkilainoille, ja arvioitava valtion tukemien vientiluottovakuutusjärjestelyjen tuloksellisuutta asianmukaisten vientiä edistävien, unionin oikeuden mukaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

f)

kehitettävä ja toteutettava yrityssektorin rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamisen edistämiseksi esitettyjen alustavien ehdotusten perusteella ratkaisuja, jotka tarjoavat yrityssektorilla rahoitusvaihtoehtoja perinteisille pankkilainoille, ja arvioitava valtion tukemien vientiluottovakuutusjärjestelyjen tuloksellisuutta asianmukaisten vientiä edistävien, unionin oikeuden mukaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi;

| g) | analysoitava pankkien elvytyssuunnitelmia ja annettava järjestelmälle suunnattuja, elvytyssuunnitelmia koskevia suuntaviivoja sekä laadittava kriisinratkaisusuunnitelmia pankkien toimittamien raporttien perusteella; varmistettava, että kriisinratkaisurahaston alkuvaiheen ja myöhemmistä vuosittaisista rahoitusjärjestelyistä päätetään; ja asetettava pankkien elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmien täytäntöönpanossa etusijalle ne pankit, jotka ovat koko järjestelmän kannalta merkityksellisiä; |
| --- | --- |

g)

analysoitava pankkien elvytyssuunnitelmia ja annettava järjestelmälle suunnattuja, elvytyssuunnitelmia koskevia suuntaviivoja sekä laadittava kriisinratkaisusuunnitelmia pankkien toimittamien raporttien perusteella; varmistettava, että kriisinratkaisurahaston alkuvaiheen ja myöhemmistä vuosittaisista rahoitusjärjestelyistä päätetään; ja asetettava pankkien elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmien täytäntöönpanossa etusijalle ne pankit, jotka ovat koko järjestelmän kannalta merkityksellisiä;

| h) | pantava täytäntöön kehys, jossa rahoituslaitokset voivat toteuttaa kotitalouksien luottojen uudelleenjärjestelyjä tuomioistuinten ulkopuolella, helpotettava yritysten velkojen uudelleenjärjestelyyn turvautumista ja pantava täytäntöön toimintasuunnitelma, jolla lisätään suuren yleisön tietoisuutta uudelleenjärjestelyvälineistä; |
| --- | --- |

h)

pantava täytäntöön kehys, jossa rahoituslaitokset voivat toteuttaa kotitalouksien luottojen uudelleenjärjestelyjä tuomioistuinten ulkopuolella, helpotettava yritysten velkojen uudelleenjärjestelyyn turvautumista ja pantava täytäntöön toimintasuunnitelma, jolla lisätään suuren yleisön tietoisuutta uudelleenjärjestelyvälineistä;

| i) | laadittava neljännesvuosittain kertomuksia uusien uudelleenjärjestelyvälineiden täytäntöönpanosta ja toteutettava maksukyvyttömyysasioita käsittelevien sidosryhmien keskuudessa kysely nykyisten velan uudelleenjärjestelyvälineiden asianmukaisuudesta ja mahdollisista puutteista tai pullonkauloista, tarkasteltava vaihtoehtoisia tapoja lisätä sellaisten yritysten onnistunutta elpymistä, jotka ovat mukana PER:ssä (erityinen elvytysmenettely vakavissa rahoitusvaikeuksissa oleville yrityksille) ja SIREVEssä (tuomioistuimen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva elvytysjärjestelmä talousvaikeuksissa tai välittömässä maksukyvyttömyysvaarassa oleville sekä maksukyvyttömille yrityksille); |
| --- | --- |

i)

laadittava neljännesvuosittain kertomuksia uusien uudelleenjärjestelyvälineiden täytäntöönpanosta ja toteutettava maksukyvyttömyysasioita käsittelevien sidosryhmien keskuudessa kysely nykyisten velan uudelleenjärjestelyvälineiden asianmukaisuudesta ja mahdollisista puutteista tai pullonkauloista, tarkasteltava vaihtoehtoisia tapoja lisätä sellaisten yritysten onnistunutta elpymistä, jotka ovat mukana PER:ssä (erityinen elvytysmenettely vakavissa rahoitusvaikeuksissa oleville yrityksille) ja SIREVEssä (tuomioistuimen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva elvytysjärjestelmä talousvaikeuksissa tai välittömässä maksukyvyttömyysvaarassa oleville sekä maksukyvyttömille yrityksille);

| j) | arvioitava mahdollisuuksia parantaa nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen tehokkuutta ja hallinnointia, perustettava neljännesvuosittainen seuranta- ja raportointimekanismi, joka koskee pk-yritysten rahoituksen saantia helpottavien valtion tukemien luottojärjestelyjen myöntämistä, ja toteutettava kansallisesta takausjärjestelmästä ulkopuolinen tarkastus. |
| --- | --- |

j)

arvioitava mahdollisuuksia parantaa nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen tehokkuutta ja hallinnointia, perustettava neljännesvuosittainen seuranta- ja raportointimekanismi, joka koskee pk-yritysten rahoituksen saantia helpottavien valtion tukemien luottojärjestelyjen myöntämistä, ja toteutettava kansallisesta takausjärjestelmästä ulkopuolinen tarkastus.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. NOONAN

---

(1)  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88.

2

(3)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

3

(4)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36."

4

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/54

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,

Euroopan keskuspankin ulkopuolisen tilintarkastajan hyväksymisestä tehdyn päätöksen 98/481/EY muuttamisesta

(2013/324/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvostolle Euroopan keskuspankin ulkopuolisista tilintarkastajista 19 päivänä huhtikuuta 2013 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2013/9 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, kansallisten keskuspankkien tilit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, kansallisten keskuspankkien tilit.

| (2) | EKP:n ulkopuolisen tilintarkastajan toimikausi päättyi tilikauden 2012 tilintarkastuksen jälkeen. Sen vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuolinen tilintarkastaja tilikaudesta 2013 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

EKP:n ulkopuolisen tilintarkastajan toimikausi päättyi tilikauden 2012 tilintarkastuksen jälkeen. Sen vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuolinen tilintarkastaja tilikaudesta 2013 alkaen.

| (3) | EKP on valinnut Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin ulkopuoliseksi tilintarkastajakseen tilikausiksi 2013–2017. |
| --- | --- |

(3)

EKP on valinnut Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin ulkopuoliseksi tilintarkastajakseen tilikausiksi 2013–2017.

| (4) | EKP:n neuvosto on suositellut, että Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft nimitetään EKP:n ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2013–2017. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n neuvosto on suositellut, että Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft nimitetään EKP:n ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2013–2017.

| (5) | On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 98/481/EY (2) sen mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 98/481/EY (2) sen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 98/481/EY 1 artikla seuraavasti:

"1 artikla

Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft hyväksytään EKP:n ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2013–2017."

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu EKP:lle.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. NOONAN

---

(1)  EUVL C 122, 27.4.2013, s. 1.

1

(2)  EYVL L 216, 4.8.1998, s. 7.

2

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/55

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,

kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Suomen Pankin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

(2013/325/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvostolle Suomen Pankin ulkopuolisista tilintarkastajista 26 päivänä huhtikuuta 2013 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2013/12 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, kansallisten keskuspankkien tilit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, kansallisten keskuspankkien tilit.

| (2) | Suomen Pankin ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2012 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2013 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Suomen Pankin ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2012 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2013 alkaen.

| (3) | Suomen Pankki on valinnut PricewaterhouseCoopers Oy:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2013–2019. |
| --- | --- |

(3)

Suomen Pankki on valinnut PricewaterhouseCoopers Oy:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2013–2019.

| (4) | EKP:n neuvosto suositteli, että PricewaterhouseCoopers Oy nimitetään Suomen Pankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2013–2019. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n neuvosto suositteli, että PricewaterhouseCoopers Oy nimitetään Suomen Pankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2013–2019.

| (5) | On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (2) sen mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (2) sen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 1999/70/EY 1 artiklan 11 kohta seuraavasti:

"11.   PricewaterhouseCoopers Oy hyväksytään Suomen Pankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2013–2019."

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu EKP:lle.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. NOONAN

---

(1)  EUVL C 126, 3.5.2013, s. 1.

1

(2)  EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/56

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,

kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Österreichische Nationalbankin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

(2013/326/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvostolle Österreichische Nationalbankin ulkopuolisista tilintarkastajista 17 päivänä huhtikuuta 2013 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2013/8 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, kansallisten keskuspankkien tilit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, kansallisten keskuspankkien tilit.

| (2) | Österreichische Nationalbankista annettua lakia on muutettu siten, että Österreichische Nationalbank valitsee joka vuosi yhden ulkopuolisen tilintarkastajan ja yhden ulkopuolisen varatilintarkastajan eikä kahta ulkopuolista tilintarkastajaa ja kahta varatilintarkastajaa. Ulkopuoliselle varatilintarkastajalle annetaan toimeksianto ainoastaan siinä tapauksessa, että ulkopuolinen tilintarkastaja ei kykene suorittamaan tilintarkastusta. |
| --- | --- |

(2)

Österreichische Nationalbankista annettua lakia on muutettu siten, että Österreichische Nationalbank valitsee joka vuosi yhden ulkopuolisen tilintarkastajan ja yhden ulkopuolisen varatilintarkastajan eikä kahta ulkopuolista tilintarkastajaa ja kahta varatilintarkastajaa. Ulkopuoliselle varatilintarkastajalle annetaan toimeksianto ainoastaan siinä tapauksessa, että ulkopuolinen tilintarkastaja ei kykene suorittamaan tilintarkastusta.

| (3) | Österreichische Nationalbankin ulkopuolisten tilintarkastajien ja ulkopuolisten varatilintarkastajien toimikaudet päättyivät tilikauden 2012 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2013 alkaen. |
| --- | --- |

(3)

Österreichische Nationalbankin ulkopuolisten tilintarkastajien ja ulkopuolisten varatilintarkastajien toimikaudet päättyivät tilikauden 2012 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2013 alkaen.

| (4) | Österreichische Nationalbank on valinnut KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen ja PwC Wirtschaftsprüfung GmbH:n ulkopuolisiksi varatilintarkastajikseen tilikaudeksi 2013. |
| --- | --- |

(4)

Österreichische Nationalbank on valinnut KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen ja PwC Wirtschaftsprüfung GmbH:n ulkopuolisiksi varatilintarkastajikseen tilikaudeksi 2013.

| (5) | Ulkopuolisten tilintarkastajien ja ulkopuolisten varatilintarkastajien toimikaudet voidaan uudistaa vuodeksi kerrallaan, kummankaan toimikauden kuitenkaan ylittämättä viiden vuoden kokonaisaikaa. |
| --- | --- |

(5)

Ulkopuolisten tilintarkastajien ja ulkopuolisten varatilintarkastajien toimikaudet voidaan uudistaa vuodeksi kerrallaan, kummankaan toimikauden kuitenkaan ylittämättä viiden vuoden kokonaisaikaa.

| (6) | EKP:n neuvosto on suositellut, että KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG nimitetään Österreichische Nationalbankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi ja PwC Wirtschaftsprüfung GmbH sen ulkopuolisiksi varatilintarkastajiksi tilikausiksi 2013–2017. |
| --- | --- |

(6)

EKP:n neuvosto on suositellut, että KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG nimitetään Österreichische Nationalbankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi ja PwC Wirtschaftsprüfung GmbH sen ulkopuolisiksi varatilintarkastajiksi tilikausiksi 2013–2017.

| (7) | On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (2) sen mukaisesti, |
| --- | --- |

(7)

On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (2) sen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 1999/70/EY 1 artiklan 9 kohta seuraavasti:

"9.   KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG hyväksytään Österreichische Nationalbankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi ja PwC Wirtschaftsprüfung GmbH sen ulkopuolisiksi varatilintarkastajiksi tilikausiksi 2013–2017."

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu EKP:lle.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. NOONAN

---

(1)  EUVL C 115, 23.4.2013, s. 1.

1

(2)  EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013,

muuntogeenistä rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien elintarvikkeiden tai kyseisistä muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3873)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/327/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan, 19 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bayer CropScience AG toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2007 komissiolle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 8 artiklan 4 kohdan ja 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti hakemuksen Ms8-, Rf3- ja Ms8 × Rf3-rapsista valmistettuja elintarvikkeita (öljy) ja rehuja koskevan luvan uusimiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Bayer CropScience AG toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2007 komissiolle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 8 artiklan 4 kohdan ja 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti hakemuksen Ms8-, Rf3- ja Ms8 × Rf3-rapsista valmistettuja elintarvikkeita (öljy) ja rehuja koskevan luvan uusimiseksi.

| (2) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi 22 päivänä syyskuuta 2009 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. Se katsoi, ettei hakemuksessa kuvatusta rapsista Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 valmistettujen elintarvike- ja rehutuotteiden markkinoille saattamisen jatkamisesta todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa (2). |
| --- | --- |

(2)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi 22 päivänä syyskuuta 2009 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. Se katsoi, ettei hakemuksessa kuvatusta rapsista Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 valmistettujen elintarvike- ja rehutuotteiden markkinoille saattamisen jatkamisesta todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa (2).

| (3) | Bayer CropScience AG toimitti 4 päivänä kesäkuuta 2010 Belgian toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien, öljyä lukuun ottamatta, saattamiseksi markkinoille. |
| --- | --- |

(3)

Bayer CropScience AG toimitti 4 päivänä kesäkuuta 2010 Belgian toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien, öljyä lukuun ottamatta, saattamiseksi markkinoille.

| (4) | Hakemus sisältää asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (3) liitteissä III ja IV vaaditut tiedot sekä mainitun direktiivin liitteessä II vahvistettujen periaatteiden mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tiedot ja päätelmät. Lisäksi hakemus sisältää direktiivin 2001/18/EY liitteen VII mukaisen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelman. |
| --- | --- |

(4)

Hakemus sisältää asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (3) liitteissä III ja IV vaaditut tiedot sekä mainitun direktiivin liitteessä II vahvistettujen periaatteiden mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tiedot ja päätelmät. Lisäksi hakemus sisältää direktiivin 2001/18/EY liitteen VII mukaisen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelman.

| (5) | EFSA antoi 26 päivänä syyskuuta 2012 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. EFSA totesi, että rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3, sellaisena kuin se on kuvattu hakemuksessa, on yhtä turvallista kuin sen ei-muuntogeeninen vastine, kun on kyse sen mahdollisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön. Näin ollen se katsoi, ettei hakemuksessa kuvattua rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa (4). |
| --- | --- |

(5)

EFSA antoi 26 päivänä syyskuuta 2012 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. EFSA totesi, että rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3, sellaisena kuin se on kuvattu hakemuksessa, on yhtä turvallista kuin sen ei-muuntogeeninen vastine, kun on kyse sen mahdollisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön. Näin ollen se katsoi, ettei hakemuksessa kuvattua rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa (4).

| (6) | Lausunnossaan EFSA totesi myös, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka koostuu yleisestä seurantasuunnitelmasta, on tuotteiden aiotun käyttötarkoituksen mukainen. |
| --- | --- |

(6)

Lausunnossaan EFSA totesi myös, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka koostuu yleisestä seurantasuunnitelmasta, on tuotteiden aiotun käyttötarkoituksen mukainen.

| (7) | Molemmissa lausunnoissaan EFSA tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten antamissa lausunnoissa. |
| --- | --- |

(7)

Molemmissa lausunnoissaan EFSA tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten antamissa lausunnoissa.

| (8) | Rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävän tai niistä koostuvan rehun sekä rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehujen käyttö viljelyä lukuun ottamatta on jo sallittu komission päätöksellä 2007/232/EY (5). |
| --- | --- |

(8)

Rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävän tai niistä koostuvan rehun sekä rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehujen käyttö viljelyä lukuun ottamatta on jo sallittu komission päätöksellä 2007/232/EY (5).

| (9) | Kyseiset seikat huomioon ottaen elintarvikkeille tai elintarvikkeiden ainesosille, jotka sisältävät rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 tai koostuvat niistä, sekä elintarvikkeille ja rehuille, jotka on valmistettu niistä, olisi myönnettävä lupa. |
| --- | --- |

(9)

Kyseiset seikat huomioon ottaen elintarvikkeille tai elintarvikkeiden ainesosille, jotka sisältävät rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 tai koostuvat niistä, sekä elintarvikkeille ja rehuille, jotka on valmistettu niistä, olisi myönnettävä lupa.

| (10) | Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 (6) mukaisesti.

| (11) | EFSAn antamien kahden lausunnon perusteella rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien sekä niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(11)

EFSAn antamien kahden lausunnon perusteella rapsia Ms8, Rf3 ja/tai Ms8 × Rf3 sisältävien tai niistä koostuvien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien sekä niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa.

| (12) | Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003 (7) 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset. Mainitun asetuksen 4 artiklan 1–5 kohdassa säädetään muuntogeenisiä organismeja sisältävien tai niistä koostuvien tuotteiden jäljitettävyysvaatimuksista ja 5 artiklassa muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyysvaatimuksista. |
| --- | --- |

(12)

Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003 (7) 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset. Mainitun asetuksen 4 artiklan 1–5 kohdassa säädetään muuntogeenisiä organismeja sisältävien tai niistä koostuvien tuotteiden jäljitettävyysvaatimuksista ja 5 artiklassa muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyysvaatimuksista.

| (13) | Luvanhaltijan olisi toimitettava vuosittain raportit ympäristövaikutusten seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Tulokset olisi esitettävä raportointilomakkeiden vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti seurantatulosten ilmoittamiseksi muuntogeenisten organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön, tuotteina tai tuotteissa niiden saattamiseksi markkinoille 13 päivänä lokakuuta 2009 tehdyn komission päätöksen 2009/770/EY (8) mukaisesti. EFSAn lausunnot osoittavat, ettei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa elintarvikkeiden ja rehun käytön seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Luvanhaltijan olisi toimitettava vuosittain raportit ympäristövaikutusten seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Tulokset olisi esitettävä raportointilomakkeiden vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti seurantatulosten ilmoittamiseksi muuntogeenisten organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön, tuotteina tai tuotteissa niiden saattamiseksi markkinoille 13 päivänä lokakuuta 2009 tehdyn komission päätöksen 2009/770/EY (8) mukaisesti. EFSAn lausunnot osoittavat, ettei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa elintarvikkeiden ja rehun käytön seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (14) | Kaikki tuotteiden lupaa koskevat oleelliset tiedot olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Kaikki tuotteiden lupaa koskevat oleelliset tiedot olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.

| (15) | Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003 (9) 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003 (9) 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (16) | Hakijaa on kuultu tässä päätöksessä säädetyistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(16)

Hakijaa on kuultu tässä päätöksessä säädetyistä toimenpiteistä.

| (17) | Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa. Täytäntöönpanosäädös katsottiin tarpeelliseksi, ja puheenjohtaja toimitti täytäntöönpanosäädöksen luonnoksen muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Muutoksenhakukomitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(17)

Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa. Täytäntöönpanosäädös katsottiin tarpeelliseksi, ja puheenjohtaja toimitti täytäntöönpanosäädöksen luonnoksen muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Muutoksenhakukomitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muuntogeeninen organismi ja yksilölliset tunnisteet

Muuntogeenisille rapseille (Brassica napus L.) Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3, sellaisena kuin ne määritellään tämän päätöksen liitteessä olevassa b kohdassa, osoitetaan yksilölliset tunnisteet ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 asetuksen (EY) N:o 65/2004 mukaisesti.

2 artikla

Lupa

Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 4 artiklan 2 kohtaa ja 16 artiklan 2 kohtaa seuraaville tuotteille myönnetään lupa tässä päätöksessä vahvistetuin edellytyksin:

| a) | elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät rapsia ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä; |
| --- | --- |

a)

elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät rapsia ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä;

| b) | rehut, jotka on valmistettu rapsista ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6. |
| --- | --- |

b)

rehut, jotka on valmistettu rapsista ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6.

3 artikla

Merkitseminen

Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”rapsi”.

4 artikla

Ympäristövaikutusten seuranta

1.   Luvanhaltijan on varmistettava, että liitteessä olevassa h kohdassa esitetty ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma on käytössä ja että se pannaan täytäntöön.

2.   Luvanhaltijan on toimitettava komissiolle vuosittain raportit seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista päätöksen 2009/770/EY mukaisesti.

5 artikla

Yhteisön rekisteri

Tämän päätöksen liitteessä esitetyt tiedot on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1829/2003 28 artiklassa säädettyyn yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin.

6 artikla

Luvanhaltija

Luvanhaltija on Bayer CropScience AG.

7 artikla

Voimassaolo

Tätä päätöstä sovelletaan kymmenen vuoden ajan sen tiedoksiantopäivästä.

8 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Bayer CropScience AG:lle, Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, SAKSA.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2009-00748

2

(3)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

3

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00794

4

(5)  EUVL L 100, 17.4.2007, s. 20.

5

(6)  EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5.

6

(7)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.

7

(8)  EUVL L 275, 21.10.2009, s. 9.

8

(9)  EUVL L 287, 5.11.2003, s. 1.

9

---

LIITE

a)   Hakija ja luvanhaltija

| Nimi | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, SAKSA |

Nimi

:

Bayer CropScience AG

Osoite

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, SAKSA

b)   Tuotteiden nimet ja määritelmät

| 1) | elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät rapsia ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä; |
| --- | --- |

1)

elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät rapsia ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä;

| 2) | rehut, jotka on valmistettu rapsista ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6. |
| --- | --- |

2)

rehut, jotka on valmistettu rapsista ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja/tai ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6.

Muuntogeeniset rapsit ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, sellaisena kuin ne määritellään hakemuksissa, ilmentävät fosfinotrisiiniasetyylitransferaasi (PAT) -proteiinia, jonka ansiosta ne kestävät rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia, sekä barnaasi (ACS-BNØØ5-8)- ja barstar (ACS-BNØØ3-6) -proteiineja, joilla saadaan aikaan koirassteriliteetti ja hedelmällisyyden palautuminen.

c)   Merkitseminen

Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä erityisiä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”rapsi”.

d)   Havaitsemismenetelmä

| — | Tapahtumakohtainen reaaliaikainen PCR-tekniikkaan perustuva menetelmä rapsin ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 kvantifiointia varten |
| --- | --- |

—

Tapahtumakohtainen reaaliaikainen PCR-tekniikkaan perustuva menetelmä rapsin ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 kvantifiointia varten

| — | Validoija (validoitu siemenillä): asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 vahvistettu EU:n vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validoija (validoitu siemenillä): asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 vahvistettu EU:n vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm

| — | Viiteaineisto: AOCS 0306-B, AOCS 0306-F ja AOCS 0306-G, saatavilla American Oil Chemists Societyn (AOCS) kautta osoitteessa: http://www.aocs.org/tech/crm |
| --- | --- |

—

Viiteaineisto: AOCS 0306-B, AOCS 0306-F ja AOCS 0306-G, saatavilla American Oil Chemists Societyn (AOCS) kautta osoitteessa: http://www.aocs.org/tech/crm

e)   Yksilölliset tunnisteet

ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6

f)   Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan liitteen II mukaisesti vaadittavat tiedot

Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä [kirjataan yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin tiedoksiannon yhteydessä].

g)   Tuotteen markkinoille saattamista, käyttöä ja käsittelyä koskevat ehdot tai rajoitukset

Ei tarpeen.

h)   Seurantasuunnitelma

Direktiivin 2001/18/EY liitteen VII mukainen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelman [kirjataan yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin tiedoksiannon yhteydessä].

i)   Markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden käytön osalta

Ei tarpeen.

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/61

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013,

Kattegatin, Pohjanmeren, Skagerrakin, Englannin kanaalin itäosan, Skotlannin länsipuolisten vesien ja Irlanninmeren turska-, punakampela- ja merianturakantoja koskevasta yksittäisestä valvonta- ja tarkastusohjelmasta

(2013/328/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 95 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetusta (EY) N:o 1224/2009 sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä toteutettuihin taikka unionin kalastusalusten tai, lippujäsenvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta, jäsenvaltioiden kansalaisten toteuttamiin yhteisen kalastuspolitiikan alaan kuuluviin toimiin, ja siinä säädetään erityisesti, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvonta, tarkastukset ja täytäntöönpanon valvonta toteutetaan eri aloja, aluksia tai henkilöitä syrjimättä ja riskinhallinnan pohjalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetusta (EY) N:o 1224/2009 sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä toteutettuihin taikka unionin kalastusalusten tai, lippujäsenvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta, jäsenvaltioiden kansalaisten toteuttamiin yhteisen kalastuspolitiikan alaan kuuluviin toimiin, ja siinä säädetään erityisesti, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvonta, tarkastukset ja täytäntöönpanon valvonta toteutetaan eri aloja, aluksia tai henkilöitä syrjimättä ja riskinhallinnan pohjalta.

| (2) | Turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta ja asetuksen (EY) N:o 423/2004 kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1342/2008 (2) vahvistetaan edellytykset turskan kestävälle hyödyntämiselle Kattegatissa, Pohjanmerellä, Skagerrakissa, Englannin kanaalin itäosassa, Skotlannin länsipuolisilla vesillä sekä Irlanninmerellä. Punakampela- ja meriantura(kielikampela)kantoja hyödyntävää kalastusta koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta Pohjanmerellä 11 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 676/2007 (3) vahvistetaan edellytykset punakampelan ja merianturan kestävälle hyödyntämiselle. |
| --- | --- |

(2)

Turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta ja asetuksen (EY) N:o 423/2004 kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1342/2008 (2) vahvistetaan edellytykset turskan kestävälle hyödyntämiselle Kattegatissa, Pohjanmerellä, Skagerrakissa, Englannin kanaalin itäosassa, Skotlannin länsipuolisilla vesillä sekä Irlanninmerellä. Punakampela- ja meriantura(kielikampela)kantoja hyödyntävää kalastusta koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta Pohjanmerellä 11 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 676/2007 (3) vahvistetaan edellytykset punakampelan ja merianturan kestävälle hyödyntämiselle.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklassa säädetään komission mahdollisuudesta päättää yhdessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa, mihin kalastuksiin sovelletaan yksittäisiä valvonta- ja seurantaohjelmia. Tällaisessa yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa on esitettävä tarkastustoimien tavoitteet, ensisijaiset kohteet, menettelyt ja vertailuarvot, jotka vahvistetaan riskinhallinnan perusteella ja joita tarkistetaan ajoittain saavutettujen tulosten tarkastelun perusteella. Asianomaisten jäsenvaltioiden edellytetään hyväksyvän tarvittavat toimenpiteet yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti tarvittavan henkilöstön ja kaluston sekä ohjelmien toteuttamisaikojen ja -alueiden osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklassa säädetään komission mahdollisuudesta päättää yhdessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa, mihin kalastuksiin sovelletaan yksittäisiä valvonta- ja seurantaohjelmia. Tällaisessa yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa on esitettävä tarkastustoimien tavoitteet, ensisijaiset kohteet, menettelyt ja vertailuarvot, jotka vahvistetaan riskinhallinnan perusteella ja joita tarkistetaan ajoittain saavutettujen tulosten tarkastelun perusteella. Asianomaisten jäsenvaltioiden edellytetään hyväksyvän tarvittavat toimenpiteet yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti tarvittavan henkilöstön ja kaluston sekä ohjelmien toteuttamisaikojen ja -alueiden osalta.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa on esitettävä tarkastustoimia koskevat vertailuarvot, jotka on vahvistettava riskinhallinnan perusteella. Sitä varten on aiheellista vahvistaa tarkistus-, seuranta- ja varmennustoimia varten yhteiset riskien arviointi- ja hallintaperusteet, jotta varmistetaan oikea-aikaiset riskianalyysit sekä valvonta- ja seurantatietojen kokonaisvaltaiset arvioinnit. Yhteisillä perusteilla pyritään varmistamaan yhdenmukaiset tarkistukset ja varmennukset kaikissa jäsenvaltioissa sekä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille toimijoille. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa on esitettävä tarkastustoimia koskevat vertailuarvot, jotka on vahvistettava riskinhallinnan perusteella. Sitä varten on aiheellista vahvistaa tarkistus-, seuranta- ja varmennustoimia varten yhteiset riskien arviointi- ja hallintaperusteet, jotta varmistetaan oikea-aikaiset riskianalyysit sekä valvonta- ja seurantatietojen kokonaisvaltaiset arvioinnit. Yhteisillä perusteilla pyritään varmistamaan yhdenmukaiset tarkistukset ja varmennukset kaikissa jäsenvaltioissa sekä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille toimijoille.

| (5) | Yksittäinen valvonta- ja seurantaohjelma olisi vahvistettava 31 päivään joulukuuta 2018 ulottuvaksi ajanjaksoksi, ja se olisi pantava täytäntöön Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Ranskassa, Irlannissa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(5)

Yksittäinen valvonta- ja seurantaohjelma olisi vahvistettava 31 päivään joulukuuta 2018 ulottuvaksi ajanjaksoksi, ja se olisi pantava täytäntöön Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Ranskassa, Irlannissa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (6) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (4) 98 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön riskiperusteinen lähestymistapa tarkastuskohteiden valitsemiseksi kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta monivuotisissa suunnitelmissa olevien sääntöjen soveltamista, ja jollei riskiperusteisesta valvonta- ja täytäntöönpanostrategiasta muuta johdu, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava tarvittavat tarkastustoimet puolueettomasti voidakseen estää sellaisten kalastustuotteiden pitämisen aluksella, jälleenlaivauksen, purkamisen, jalostamisen, kuljetuksen, varastoinnin, kaupan pitämisen ja istutuksen, jotka ovat peräisin sellaisesta kalastuksesta, joka ei ole yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen mukaista. |
| --- | --- |

(6)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (4) 98 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön riskiperusteinen lähestymistapa tarkastuskohteiden valitsemiseksi kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta monivuotisissa suunnitelmissa olevien sääntöjen soveltamista, ja jollei riskiperusteisesta valvonta- ja täytäntöönpanostrategiasta muuta johdu, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava tarvittavat tarkastustoimet puolueettomasti voidakseen estää sellaisten kalastustuotteiden pitämisen aluksella, jälleenlaivauksen, purkamisen, jalostamisen, kuljetuksen, varastoinnin, kaupan pitämisen ja istutuksen, jotka ovat peräisin sellaisesta kalastuksesta, joka ei ole yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen mukaista.

| (7) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 768/2005 (5) perustetun Euroopan kalastuksenvalvontaviraston on koordinoitava yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman toteuttamista yhteiskäyttösuunnitelmalla, jolla pannaan täytäntöön yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa määritellyt tarkastustoimien tavoitteet, ensisijaiset kohteet, menettelyt ja vertailuarvot ja yksilöidään ne valvonta- ja tarkastusresurssit, jotka kukin asianomainen jäsenvaltio voisi koota yhteen. Sen vuoksi olisi selkeytettävä yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa sekä yhteiskäyttösuunnitelmassa määriteltyjen menettelyjen välisiä suhteita. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 768/2005 (5) perustetun Euroopan kalastuksenvalvontaviraston on koordinoitava yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman toteuttamista yhteiskäyttösuunnitelmalla, jolla pannaan täytäntöön yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa määritellyt tarkastustoimien tavoitteet, ensisijaiset kohteet, menettelyt ja vertailuarvot ja yksilöidään ne valvonta- ja tarkastusresurssit, jotka kukin asianomainen jäsenvaltio voisi koota yhteen. Sen vuoksi olisi selkeytettävä yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa sekä yhteiskäyttösuunnitelmassa määriteltyjen menettelyjen välisiä suhteita.

| (8) | Jotta voitaisiin yhdenmukaistaa turskan, punakampelan ja merianturan kalastustoimintaa koskevat valvonta- ja tarkastusmenettelyt ja varmistaa kyseisiä kantoja ja niiden kalastusta koskevien monivuotisten suunnitelmien onnistuminen, on aiheellista laatia yhteiset säännöt, jotka koskevat asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonta- ja tarkastustoimia, mukaan lukien asiaankuuluvien tietojen vastavuoroinen saatavuus. Tätä varten olisi vahvistettava valvonta- ja tarkastustoimien intensiteettiä koskevat tavoitevertailuarvot. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voitaisiin yhdenmukaistaa turskan, punakampelan ja merianturan kalastustoimintaa koskevat valvonta- ja tarkastusmenettelyt ja varmistaa kyseisiä kantoja ja niiden kalastusta koskevien monivuotisten suunnitelmien onnistuminen, on aiheellista laatia yhteiset säännöt, jotka koskevat asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonta- ja tarkastustoimia, mukaan lukien asiaankuuluvien tietojen vastavuoroinen saatavuus. Tätä varten olisi vahvistettava valvonta- ja tarkastustoimien intensiteettiä koskevat tavoitevertailuarvot.

| (9) | Asianomaisten jäsenvaltioiden väliset yhteiset tarkastus- ja valvontatoimet olisi tapauksen mukaan toteutettava Euroopan kalastuksenvalvontaviraston laatimien yhteiskäyttösuunnitelmien mukaisesti tarkastus- ja valvontakäytäntöjen yhdenmukaisuuden lisäämiseksi ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisten tarkastus- ja valvontatoimien koordinoinnin kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisten jäsenvaltioiden väliset yhteiset tarkastus- ja valvontatoimet olisi tapauksen mukaan toteutettava Euroopan kalastuksenvalvontaviraston laatimien yhteiskäyttösuunnitelmien mukaisesti tarkastus- ja valvontakäytäntöjen yhdenmukaisuuden lisäämiseksi ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisten tarkastus- ja valvontatoimien koordinoinnin kehittämiseksi.

| (10) | Yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman soveltamisesta saatuja tuloksia olisi arvioitava kunkin asianomaisen jäsenvaltion komissiolle ja Euroopan kalastuksenvalvontavirastolle toimittamissa vuosittaisissa arviointikertomuksissa. |
| --- | --- |

(10)

Yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman soveltamisesta saatuja tuloksia olisi arvioitava kunkin asianomaisen jäsenvaltion komissiolle ja Euroopan kalastuksenvalvontavirastolle toimittamissa vuosittaisissa arviointikertomuksissa.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet on laadittu yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet on laadittu yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä vahvistetaan yksittäinen valvonta- ja seurantaohjelma, jota sovelletaan turskan kalastukseen Kattegatissa, Pohjanmerellä, Skagerrakissa, Englannin kanaalin itäosassa, Skotlannin länsipuolisilla vesillä ja Irlanninmerellä, sekä punakampelan ja merianturan kalastukseen Pohjanmerellä. Näihin maantieteellisiin alueisiin viitataan jäljempänä ilmaisulla ’asianomaiset alueet’.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman on katettava erityisesti seuraavat toimet:

| a) | asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kalastustoiminta asianomaisilla alueilla, ja |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kalastustoiminta asianomaisilla alueilla, ja

| b) | kalastukseen liittyvä toiminta, mukaan lukien kalastustuotteiden punnitseminen, jalostus, kaupan pitäminen, kuljetus ja varastointi. |
| --- | --- |

b)

kalastukseen liittyvä toiminta, mukaan lukien kalastustuotteiden punnitseminen, jalostus, kaupan pitäminen, kuljetus ja varastointi.

2.   Yksittäistä valvonta- ja seurantaohjelmaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2018.

3.   Yksittäinen valvonta- ja seurantaohjelma pannaan täytäntöön Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Ranskassa, Irlannissa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’.

II   LUKU

TAVOITTEET, ENSISIJAISET KOHTEET, MENETTELYT JA VERTAILUARVOT

3 artikla

Tavoitteet

1.   Yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa on varmistettava 1 artiklassa tarkoitettuihin kalakantoihin sovellettavien säilyttämis- ja valvontatoimenpiteiden yhdenmukainen ja tehokas täytäntöönpano.

2.   Yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman mukaisesti toteutettavien valvonta- ja tarkastustoimien tavoitteena on erityisesti varmistaa, että seuraavia säännöksiä noudatetaan:

| a) | kalastusmahdollisuuksien hallinnointi ja niihin liittyvät mahdolliset erityisedellytykset, mukaan lukien kiintiöiden käytön ja pyyntiponnistusjärjestelmän seuranta asianomaisilla alueilla; |
| --- | --- |

a)

kalastusmahdollisuuksien hallinnointi ja niihin liittyvät mahdolliset erityisedellytykset, mukaan lukien kiintiöiden käytön ja pyyntiponnistusjärjestelmän seuranta asianomaisilla alueilla;

| b) | kalastustoimintaan sovellettavat ilmoitusvelvoitteet, erityisesti kirjattujen ja ilmoitettujen tietojen luotettavuus; |
| --- | --- |

b)

kalastustoimintaan sovellettavat ilmoitusvelvoitteet, erityisesti kirjattujen ja ilmoitettujen tietojen luotettavuus;

| c) | saaliin arvon korottamiskielto sekä velvoite purkaa aluksesta kaikki kiintiön alaiset saaliit. |
| --- | --- |

c)

saaliin arvon korottamiskielto sekä velvoite purkaa aluksesta kaikki kiintiön alaiset saaliit.

4 artikla

Ensisijaiset kohteet

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on kohdistettava kalastusalusten harjoittamaan kalastustoimintaan ja muiden toimijoiden harjoittamaan kalastukseen liittyvään toimintaan valvonta- ja tarkastustoimia riskinhallintastrategian perusteella asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 18 kohdan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 98 artiklan mukaisesti.

2.   Kuhunkin kalastusalukseen, kalastusalusten ryhmään, pyydysluokkaan, toimijaan ja/tai kalastukseen liittyvään toimintaan kohdistetaan kunkin 1 artiklassa tarkoitetun kannan osalta valvontaa ja tarkastuksia 3 kohdan nojalla vahvistetun prioriteettitason mukaisesti.

3.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on vahvistettava prioriteettitaso 5 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen toteutetun riskinarvioinnin tulosten perusteella.

5 artikla

Riskinarviointimenettelyt

1.   Tätä artiklaa sovelletaan asianomaisiin jäsenvaltioihin sekä, ainoastaan 4 kohdan soveltamiseksi, kaikkiin muihin jäsenvaltioihin.

2.   Jäsenvaltioiden on arvioitava kyseisiin kantoihin ja alueisiin liittyviä riskejä liitteessä I esitetyn taulukon perusteella.

3.   Kunkin jäsenvaltion toteuttamassa riskinarvioinnissa on otettava aiempien kokemusten ja kaikkien käytettävissä olevien ja merkityksellisten tietojen perusteella huomioon todennäköisyys, jolla laiminlyönti tapahtuu, ja jos se tapahtuu, sen mahdollinen vaikutus / mahdolliset vaikutukset. Kunkin jäsenvaltion on nämä tietoyksiköt yhdistettyään arvioitava riskin tasoa (”hyvin alhainen”, ”alhainen”, ”keskitasoinen”, ”korkea” tai ”hyvin korkea”) kunkin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusluokan osalta.

4.   Jos jonkin jäsenvaltion, joka ei ole asianomainen jäsenvaltio, lipun alla purjehtiva kalastusalus tai kolmannen maan kalastusalus toimii 1 artiklassa tarkoitetulla alueella / tarkoitetuilla alueilla, sille on vahvistettava riskitaso 3 kohdan mukaisesti. Jos tietoja ei ole, alusta on pidettävä ”hyvin korkean” riskitason kalastusaluksena, jolleivät lippuvaltion viranomaiset toimita 9 artiklan mukaisesti oman, 4 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti laaditun riskinarviointinsa tuloksia, jotka johtavat erilaiseen riskitasoon.

6 artikla

Riskinhallintastrategia

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on riskinarviointinsa perusteella määriteltävä säännösten noudattamisen varmistamiseen keskittyvä riskinhallintastrategia. Tähän strategiaan on sisällyttävä myös asianmukaisten kustannustehokkaiden valvontavälineiden ja tarkastuskeinojen määrittely, kuvaus ja jakaminen suhteessa kunkin riskin luonteeseen ja arvioituun tasoon, ja tavoitevertailuarvojen saavuttaminen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua riskinhallintastrategiaa on koordinoitava alueellisella tasolla asetuksen (EY) N:o 768/2005 2 artiklan c alakohdassa määritellyllä yhteiskäyttösuunnitelmalla.

7 artikla

Suhde yhteiskäyttösuunnitelmia koskeviin menettelyihin

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on yhteiskäyttösuunnitelman puitteissa toimitettava Euroopan kalastuksenvalvontavirastolle tarvittaessa 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun riskinarvioinnin tulokset ja erityisesti luettelo arvioiduista riskitasoista ja vastaavista tarkastuskohteista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut riskitasot ja kohdeluettelot päivitetään tarvittaessa käyttämällä yhteisten tarkastus- ja valvontatoimien aikana kerättyjä tietoja. Euroopan kalastuksenvalvontavirastolle on ilmoitettava kustakin päivityksestä viipymättä sen jälkeen, kun se on saatettu loppuun.

3.   Euroopan kalastuksenvalvontaviraston on käytettävä asianomaisilta jäsenvaltioilta saamiaan tietoja koordinoidakseen riskinhallintastrategiaa alueellisella tasolla 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

8 artikla

Tavoitevertailuarvot

1.   Unionin tason tavoitevertailuarvot ”korkean” ja ”hyvin korkean” riskitason kalastusalusten ja/tai muiden toimijoiden osalta määritellään liitteessä II, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1224/2009 liitteessä I ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (6) 9 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen tavoitevertailuarvojen soveltamista.

2.   Asianomaiset jäsenvaltiot määrittelevät tavoitevertailuarvot ”hyvin alhaisen”, ”alhaisen” ja ”keskitasoisen” riskitason kalastusalusten ja/tai muiden toimijoiden osalta asetuksen (EY) N:o 1224/2009 46 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valvontaohjelmien ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden avulla.

3.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti soveltaa erilaisia, parempina vaatimustenmukaisuustasoina ilmaistuja tavoitevertailuarvoja edellyttäen, että

| a) | tarvetta asettaa tavoitevertailuarvot parempien vaatimustenmukaisuustasojen muodossa perustellaan kalastusta tai kalastukseen liittyvää toimintaa ja täytäntöönpanon valvontaan liittyviä seikkoja koskevalla yksityiskohtaisella analyysillä, |
| --- | --- |

a)

tarvetta asettaa tavoitevertailuarvot parempien vaatimustenmukaisuustasojen muodossa perustellaan kalastusta tai kalastukseen liittyvää toimintaa ja täytäntöönpanon valvontaan liittyviä seikkoja koskevalla yksityiskohtaisella analyysillä,

| b) | parempina vaatimustenmukaisuustasoina ilmaistut vertailuarvot ilmoitetaan komissiolle, eikä komissio vastusta niitä 90 päivän kuluessa, ja että ne eivät ole syrjiviä eivätkä vaikuta yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa määriteltyihin tavoitteisiin, ensisijaisiin kohteisiin ja riskiperusteisiin menettelyihin. |
| --- | --- |

b)

parempina vaatimustenmukaisuustasoina ilmaistut vertailuarvot ilmoitetaan komissiolle, eikä komissio vastusta niitä 90 päivän kuluessa, ja että ne eivät ole syrjiviä eivätkä vaikuta yksittäisessä valvonta- ja seurantaohjelmassa määriteltyihin tavoitteisiin, ensisijaisiin kohteisiin ja riskiperusteisiin menettelyihin.

4.   Kaikkia tavoitevertailuarvoja on arvioitava vuosittain 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen arviointikertomusten pohjalta, ja niitä on tarvittaessa tarkistettava 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun arvioinnin yhteydessä.

5.   Tässä artiklassa tarkoitetut tavoitevertailuarvot on tarvittaessa sisällytettävä yhteiskäyttösuunnitelmaan.

III   LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANO

9 artikla

Yhteistyö jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman täytäntöönpanemiseksi.

2.   Kaikkien muiden jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.

3.   Jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman täytäntöönpanemiseksi.

10 artikla

Yhteiset tarkastus- ja valvontatoimet

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on kansallisten kalastuksenvalvontajärjestelmiensä tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi toteutettava yhteisiä tarkastus- ja valvontatoimia lainkäyttövaltaansa kuuluvilla vesillä ja tarvittaessa alueellaan. Tapauksen mukaan nämä toimet on toteutettava asetuksen (EY) N:o 768/2005 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteiskäyttösuunnitelmien puitteissa.

2.   Yhteisten tarkastus- ja valvontatoimien toteuttamiseksi kunkin asianomaisen jäsenvaltion on

| a) | varmistettava, että muiden asianomaisten jäsenvaltioiden virkamiehet kutsutaan mukaan yhteisiin tarkastus- ja valvontatoimiin; |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että muiden asianomaisten jäsenvaltioiden virkamiehet kutsutaan mukaan yhteisiin tarkastus- ja valvontatoimiin;

| b) | vahvistettava yhteisiä toimia koskevat menettelyt, joita sovelletaan niiden valvonta-aluksiin; |
| --- | --- |

b)

vahvistettava yhteisiä toimia koskevat menettelyt, joita sovelletaan niiden valvonta-aluksiin;

| c) | tarvittaessa nimettävä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 80 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut yhteyshenkilöt. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa nimettävä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 80 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut yhteyshenkilöt.

3.   Virkamiehet ja unionin tarkastajat voivat osallistua yhteisiin tarkastus- ja valvontatoimiin.

11 artikla

Tiedonvaihto

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman täytäntöönpanemiseksi varmistettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 111 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 liitteessä XII tarkoitettu tietojen suora sähköinen vaihto muiden asianomaisten jäsenvaltioiden ja Euroopan kalastuksenvalvontaviraston kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen on liityttävä yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman kattamalla alueella / kattamilla alueilla harjoitettuun kalastustoimintaan ja kalastukseen liittyvään toimintaan.

12 artikla

Ilmoitukset

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on siihen saakka, kun asetuksen (EY) N:o 1224/2009 XII osaston III luku on pantu täysimääräisesti täytäntöön, toimitettava sähköisesti tämän päätöksen liitteessä III olevan mallin mukaisesti komissiolle ja Euroopan kalastuksenvalvontavirastolle viimeistään kutakin kalenterivuotta seuraavana 31 päivänä tammikuuta edeltävää vuotta koskevat seuraavat tiedot:

| a) | edellisen vuoden aikana toteutettujen valvonta- ja/tai tarkastustoimien yksilöinti, päivämäärä ja tyyppi; |
| --- | --- |

a)

edellisen vuoden aikana toteutettujen valvonta- ja/tai tarkastustoimien yksilöinti, päivämäärä ja tyyppi;

| b) | kunkin valvonnan ja/tai tarkastuksen kohteena olleen kalastusaluksen (unionin alusrekisterin numero), ajoneuvon ja/tai toimijan (yrityksen nimi) yksilöinti; |
| --- | --- |

b)

kunkin valvonnan ja/tai tarkastuksen kohteena olleen kalastusaluksen (unionin alusrekisterin numero), ajoneuvon ja/tai toimijan (yrityksen nimi) yksilöinti;

| c) | tarvittaessa tarkastettujen pyydysten tyyppi; ja |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa tarkastettujen pyydysten tyyppi; ja

| d) | jos havaittiin yksi tai useampi vakava rikkomus,






  i) | vakavan rikkomuksen / vakavien rikkomusten laji; |
| --- | --- | --- |

d)

jos havaittiin yksi tai useampi vakava rikkomus,

i)

vakavan rikkomuksen / vakavien rikkomusten laji;

| ii) | vakavan rikkomuksen / vakavien rikkomusten jatkotoimien tilanne (esim. asia tutkittavana, vireillä, muutoksenhaun kohteena); ja |
| --- | --- |

ii)

vakavan rikkomuksen / vakavien rikkomusten jatkotoimien tilanne (esim. asia tutkittavana, vireillä, muutoksenhaun kohteena); ja

| iii) | vakavan rikkomuksen / vakavien rikkomusten seurauksena määrätty seuraamus / määrätyt seuraamukset: sakkojen taso, takavarikoitujen kalojen ja/tai pyydysten arvo, asetuksen (EU) N:o 404/2011 126 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrätyt pisteet ja/tai muunlaiset seuraamukset. |
| --- | --- |

iii)

vakavan rikkomuksen / vakavien rikkomusten seurauksena määrätty seuraamus / määrätyt seuraamukset: sakkojen taso, takavarikoitujen kalojen ja/tai pyydysten arvo, asetuksen (EU) N:o 404/2011 126 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrätyt pisteet ja/tai muunlaiset seuraamukset.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava kunkin valvonnan ja/tai tarkastuksen osalta, ja ne on lueteltava ja niitä on päivitettävä jokaisessa raportissa, kunnes toimi on asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti saatettu päätökseen. Ellei vakavan rikkomuksen havaitsemisen johdosta toteuteta mitään toimia, asiasta on annettava selitys.

13 artikla

Arviointi

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään kulloistakin kalenterivuotta seuraavan vuoden 31 päivänä maaliskuuta lähetettävä komissiolle ja Euroopan kalastuksenvalvontavirastolle arviointikertomus tämän yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman mukaisesti toteutettujen valvonta- ja tarkastustoimien vaikuttavuudesta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun arviointikertomukseen on sisällyttävä vähintään liitteessä IV luetellut tiedot. Asianomaiset jäsenvaltiot voivat sisällyttää arviointikertomukseensa myös muita toimia, kuten koulutus- tai tiedotustilaisuuksia, joiden tarkoituksena on vaikuttaa siihen, miten kalastusalukset ja muut toimijat noudattavat säännöksiä.

3.   Euroopan kalastuksenvalvontavirasto ottaa 1 kohdassa tarkoitetut arviointikertomukset huomioon arvioidessaan vuosittain yhteiskäyttösuunnitelman tehokkuutta asetuksen (EY) N:o 768/2005 14 artiklan mukaisesti.

4.   Komissio kutsuu kerran vuodessa koolle kalastus- ja vesiviljelyalan komitean arvioimaan 1 kohdassa tarkoitettujen arviointikertomusten perusteella yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman soveltuvuutta, riittävyyttä ja vaikuttavuutta sekä sen yleistä vaikutusta siihen, miten kalastusalukset ja muut toimijat noudattavat säännöksiä. Liitteessä II vahvistettuja tavoitevertailuarvoja voidaan tarkistaa vastaavasti.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 20.

2

(3)  EUVL L 157, 19.6.2007, s. 1.

3

(4)  EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1.

4

(5)  EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1.

5

(6)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

6

---

LIITE I

RISKINARVIOINTIMENETTELYT

Kuhunkin kalastusalukseen, kalastusalusten ryhmään, pyydysluokkaan, toimijaan ja/tai kalastukseen liittyvään toimintaan kohdistetaan 1 artiklassa tarkoitettujen eri kantojen ja alueiden osalta valvontaa ja tarkastuksia vahvistetun prioriteettitason mukaisesti. Prioriteettitaso on vahvistettava kunkin asianomaisen jäsenvaltion suorittaman tai minkä tahansa muun jäsenvaltion yksinomaan 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi suorittaman riskinarvioinnin tulosten mukaisesti seuraavaa menettelyä noudattaen:

| Riskin kuvaus
  [riskin/kalastuksen/alueen ja saatavilla olevien tietojen perusteella] | Indikaattori
  [riskin/kalastuksen/alueen ja saatavilla olevien tietojen perusteella] | Kalastusketjun/kaupan pitämisen ketjun vaihe
  (missä ja milloin riski esiintyy) | Huomioon otettavat seikat
  [riskin/kalastuksen/alueen ja saatavilla olevien tietojen perusteella] | Esiintyminen kalastuksessa (1) | Mahdollinen vaikutus / mahdolliset vaikutukset (1) | Riskitas (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Huom. Jäsenvaltioiden havaitsemien riskien olisi vastattava 3 artiklassa määriteltyjä tavoitteita] | | | Saaliiden/purettujen saaliiden tasot kalastusalusten, kantojen ja pyydysten mukaan jaoteltuina.
  Kiintiön saatavuus kalastusaluksille kalastusalusten, kantojen ja pyydysten mukaan jaoteltuna.
  Standardoitujen laatikoiden käyttö.
  Markkinahinnan taso ja vaihtelu purettujen kalastustuotteiden osalta (ensimmäinen myynti).
  Aiemmin tehtyjen tarkastusten lukumäärä ja havaittujen rikkomusten lukumäärä kyseisen kalastusaluksen ja/tai muun toimijan osalta.
  Satamaan/sijaintiin/alueeseen ja kalastusmuotoon liittyvien petosten tausta ja/tai niiden mahdollisesti aiheuttama vaara.
  Muut asiaa koskevat tiedot tai tiedustelutiedot. | Usein/Keskin-kertaisesti/Harvoin/ tai Ei merkittä-västi | Vakava/Merkit-tävä/Hyväksyt-tävä/tai Hyvin vähäinen | Hyvin alhainen/Matala/Keskitasoinen/Korkea tai Erittäin korkea |

Riskin kuvaus

[riskin/kalastuksen/alueen ja saatavilla olevien tietojen perusteella]

Indikaattori

[riskin/kalastuksen/alueen ja saatavilla olevien tietojen perusteella]

Kalastusketjun/kaupan pitämisen ketjun vaihe

(missä ja milloin riski esiintyy)

Huomioon otettavat seikat

[riskin/kalastuksen/alueen ja saatavilla olevien tietojen perusteella]

Esiintyminen kalastuksessa (1)

Mahdollinen vaikutus / mahdolliset vaikutukset (1)

Riskitas (1)

[Huom. Jäsenvaltioiden havaitsemien riskien olisi vastattava 3 artiklassa määriteltyjä tavoitteita]

Saaliiden/purettujen saaliiden tasot kalastusalusten, kantojen ja pyydysten mukaan jaoteltuina.

Kiintiön saatavuus kalastusaluksille kalastusalusten, kantojen ja pyydysten mukaan jaoteltuna.

Standardoitujen laatikoiden käyttö.

Markkinahinnan taso ja vaihtelu purettujen kalastustuotteiden osalta (ensimmäinen myynti).

Aiemmin tehtyjen tarkastusten lukumäärä ja havaittujen rikkomusten lukumäärä kyseisen kalastusaluksen ja/tai muun toimijan osalta.

Satamaan/sijaintiin/alueeseen ja kalastusmuotoon liittyvien petosten tausta ja/tai niiden mahdollisesti aiheuttama vaara.

Muut asiaa koskevat tiedot tai tiedustelutiedot.

Usein/Keskin-kertaisesti/Harvoin/ tai Ei merkittä-västi

Vakava/Merkit-tävä/Hyväksyt-tävä/tai Hyvin vähäinen

Hyvin alhainen/Matala/Keskitasoinen/Korkea tai Erittäin korkea

---

(1)

Huom. Arvioitava jäsenvaltioissa. Riskinarvioinnissa on otettava huomioon aiempien kokemusten ja kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuinka todennäköistä on, että säännöksiä ei noudateta, ja, jos se tapahtuisi, mahdollinen vaikutus.

---

LIITE II

TAVOITEVERTAILUARVOT

1.   Merellä suoritettavien tarkastusten taso (mukaan lukien mahdollinen ilmavalvonta)

Turskan, punakampelan ja merianturan kalastusta asianomaisilla alueilla harjoittaviin kalastusaluksiin kohdistettavien merellä tehtävien tarkastusten osalta on saavutettava vuosittain seuraavat tavoitevertailuarvot (1), jos merellä tehtävät tarkastukset ovat merkityksellisiä asianomaisessa kalastusketjun vaiheessa ja osa riskinhallintastrategiaa:

| Vertailuarvot/vuosi (2) | Kalastusaluksia koskevan arvioidun riskin taso 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Korkea | Hyvin korkea |
| Kalastus | Merellä tehtävät tarkastukset vähintään 2,5 prosentille sellaisten ”korkean riskin” kalastusalusten kalastusmatkoista, jotka harjoittavat kyseistä kalastusta | Merellä tehtävät tarkastukset vähintään 5 prosentille sellaisten ”hyvin korkean riskin” kalastusalusten kalastusmatkoista, jotka harjoittavat kyseistä kalastusta |

Vertailuarvot/vuosi (2)

Kalastusaluksia koskevan arvioidun riskin taso 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti

Korkea

Hyvin korkea

Kalastus

Merellä tehtävät tarkastukset vähintään 2,5 prosentille sellaisten ”korkean riskin” kalastusalusten kalastusmatkoista, jotka harjoittavat kyseistä kalastusta

Merellä tehtävät tarkastukset vähintään 5 prosentille sellaisten ”hyvin korkean riskin” kalastusalusten kalastusmatkoista, jotka harjoittavat kyseistä kalastusta

2.   Maissa tehtävien tarkastusten taso (mukaan lukien asiakirjoihin perustuvat tarkastukset ja tarkastukset satamissa tai ensimmäisen myynnin yhteydessä)

Turskan, punakampelan ja merianturan kalastusta asianomaisilla alueilla harjoittaviin kalastusaluksiin ja muihin toimijoihin kohdistettavien maissa tehtävien tarkastusten osalta (mukaan lukien asiakirjoihin perustuvat tarkastukset ja tarkastukset satamissa tai ensimmäisen myynnin yhteydessä) on saavutettava vuosittain seuraavat tavoitevertailuarvot (3), jos maissa tehtävät tarkastukset ovat merkityksellisiä asianomaisessa kalastusketjun / kaupan pitämisen ketjun vaiheessa ja osa riskinhallintastrategiaa.

| Vertailuarvot/vuosi (4) | Kalastusaluksia ja/tai muita toimijoita (ensimmäinen ostaja) koskevan riskin taso |
| --- | --- |
| Korkea | Hyvin korkea |
| Kalastus | Satamatarkastukset vähintään 10 prosentille ”korkean riskin” kalastusaluksista puretuista kokonaismääristä | Satamatarkastukset vähintään 15 prosentille ”hyvin korkean riskin” kalastusaluksista puretuista kokonaismääristä |

Vertailuarvot/vuosi (4)

Kalastusaluksia ja/tai muita toimijoita (ensimmäinen ostaja) koskevan riskin taso

Korkea

Hyvin korkea

Kalastus

Satamatarkastukset vähintään 10 prosentille ”korkean riskin” kalastusaluksista puretuista kokonaismääristä

Satamatarkastukset vähintään 15 prosentille ”hyvin korkean riskin” kalastusaluksista puretuista kokonaismääristä

Purkamisen tai jälleenlaivauksen jälkeen tehtyjä tarkastuksia käytetään erityisesti täydentävänä ristiintarkastusmekanismina, jolla testataan saaliista ja purkamisista kirjattujen ja ilmoitettujen tietojen luotettavuutta.

---

(1)  Jos alukset viettävät alle 24 tuntia merellä kalastusmatkaa kohden, tavoitevertailuarvot voidaan puolittaa, jos tämä on riskinhallintastrategian mukaista.

(2)  Ilmaistaan prosentteina kalastusmatkoista, joita korkean / hyvin korkean riskin kalastusalukset tekevät alueella vuosittain.

(3)  Jos alukset purkavat alle 10 tonnia kullakin purkamiskerralla, tavoitevertailuarvot voidaan puolittaa, jos tämä on riskinhallintastrategian mukaista.

(4)  Ilmaistaan prosentteina korkean / hyvin korkean riskin kalastusaluksista vuosittain puretuista määristä

---

LIITE III

MÄÄRÄAJOIN ESITETTÄVÄT TIEDOT YKSITTÄISEN VALVONTA- JA SEURANTAOHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA

Täytäntöönpanopäätöksen 12 artiklan mukaisesti toimitettavien tietojen malli kunkin raporttiin sisällytettävän tarkastuksen osalta:

| Tietoyksikön nimi | Koodi | Kuvaus ja sisältö |
| --- | --- | --- |
| Tarkastuksen yksilöinti | II | ISO alpha 2 -maakoodi + 9 numeroa, esim. DK201200000 |
| Tarkastuspäivä | DA | VVVV-KK-PP |
| Tarkastuksen tai valvonnan tyyppi | IT | Merellä, maissa, kuljetus, asiakirja (ilmoitetaan) |
| Kunkin kalastusaluksen, ajoneuvon tai toimijan yksilöinti | ID | Kalastusaluksen unionin alusrekisterinumero, ajoneuvon tunnistetiedot ja/tai toimijan yrityksen nimi. |
| Pyydyksen laji | GE | Pyydyksen koodi, joka perustuu FAO:n kansainväliseen kalastuspyydysten tilastolliseen standardiluokitukseen. |
| Vakava rikkomus | SI | Y = kyllä, N = ei |
| Havaitun vakavan rikkomuksen tyyppi | TS | Ilmoitetaan havaitun vakavan rikkomuksen tyyppi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2010 liitteessä XXX (vasen sarake) esitetyllä numerolla. Valvonta-asetuksen 90 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut vakavat rikkomukset on lisäksi yksilöitävä numeroilla 13, 14 ja 15. |
| Jatkotoimien tilanne | FU | Ilmoitetaan tilanne: PENDING (= vireillä), APPEAL (= muutoksenhaku) tai CLOSED (= muutoksenhaku saatettu päätökseen) |
| Sakko | SF | Sakko euroina, esim. 500 |
| Takavarikointi | SC | Fyysinen takavarikointi: CATCH/GEAR (= saalis/pyydys). Saaliin/pyydyksen arvon perusteella takavarikoitu summa euroina, esim. 10 000. |
| Muu | SO | Jos lisenssi/lupa peruutetaan, ilmoitetaan LI (lisenssi) tai AU (lupa) + päivien lukumäärä, esim. AU30. |
| Pisteet | SP | Määrättyjen pisteiden lukumäärä, esim. 12. |
| Huomautukset | RM | Jos vakavan rikkomuksen havaitsemisen jälkeen ei ole ryhdytty mihinkään toimiin, syy tähän on selvitettävä vapaamuotoisella tekstillä. |

Tietoyksikön nimi

Koodi

Kuvaus ja sisältö

Tarkastuksen yksilöinti

II

ISO alpha 2 -maakoodi + 9 numeroa, esim. DK201200000

Tarkastuspäivä

DA

VVVV-KK-PP

Tarkastuksen tai valvonnan tyyppi

IT

Merellä, maissa, kuljetus, asiakirja (ilmoitetaan)

Kunkin kalastusaluksen, ajoneuvon tai toimijan yksilöinti

ID

Kalastusaluksen unionin alusrekisterinumero, ajoneuvon tunnistetiedot ja/tai toimijan yrityksen nimi.

Pyydyksen laji

GE

Pyydyksen koodi, joka perustuu FAO:n kansainväliseen kalastuspyydysten tilastolliseen standardiluokitukseen.

Vakava rikkomus

SI

Y = kyllä, N = ei

Havaitun vakavan rikkomuksen tyyppi

TS

Ilmoitetaan havaitun vakavan rikkomuksen tyyppi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2010 liitteessä XXX (vasen sarake) esitetyllä numerolla. Valvonta-asetuksen 90 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut vakavat rikkomukset on lisäksi yksilöitävä numeroilla 13, 14 ja 15.

Jatkotoimien tilanne

FU

Ilmoitetaan tilanne: PENDING (= vireillä), APPEAL (= muutoksenhaku) tai CLOSED (= muutoksenhaku saatettu päätökseen)

Sakko

SF

Sakko euroina, esim. 500

Takavarikointi

SC

Fyysinen takavarikointi: CATCH/GEAR (= saalis/pyydys). Saaliin/pyydyksen arvon perusteella takavarikoitu summa euroina, esim. 10 000.

Muu

SO

Jos lisenssi/lupa peruutetaan, ilmoitetaan LI (lisenssi) tai AU (lupa) + päivien lukumäärä, esim. AU30.

Pisteet

SP

Määrättyjen pisteiden lukumäärä, esim. 12.

Huomautukset

RM

Jos vakavan rikkomuksen havaitsemisen jälkeen ei ole ryhdytty mihinkään toimiin, syy tähän on selvitettävä vapaamuotoisella tekstillä.

---

LIITE IV

ARVIOINTIKERTOMUSTEN SISÄLTÖ

Arviointikertomusten on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:

I   Yleinen analyysi toteutetuista valvontaan, tarkastukseen ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvistä toimista (asianomaisen jäsenvaltion osalta)

| — | Kuvaus asianomaisen jäsenvaltion havaitsemista riskeistä ja yksityiskohtaiset tiedot sen riskinhallintastrategiasta, arviointi- ja tarkastusmenettelyn kuvaus mukaan lukien. |
| --- | --- |

—

Kuvaus asianomaisen jäsenvaltion havaitsemista riskeistä ja yksityiskohtaiset tiedot sen riskinhallintastrategiasta, arviointi- ja tarkastusmenettelyn kuvaus mukaan lukien.

| — | Käytettyjen valvonta- ja tarkastusvälineiden ja käyttöön otettujen tarkastusvälineiden lukumäärän vertaaminen yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman toteuttamiseksi tarjottujen keinojen lukumäärään, käytön kesto ja käyttöalueet mukaan lukien. |
| --- | --- |

—

Käytettyjen valvonta- ja tarkastusvälineiden ja käyttöön otettujen tarkastusvälineiden lukumäärän vertaaminen yksittäisen valvonta- ja seurantaohjelman toteuttamiseksi tarjottujen keinojen lukumäärään, käytön kesto ja käyttöalueet mukaan lukien.

| — | Käytettyjen valvonta- ja tarkastusvälineiden ja toteutettujen valvontatoimien ja tarkastusten lukumäärän (täydelliset tiedot liitteen III mukaisesti lähetettyjen tietojen perusteella) vertaaminen havaittujen vakavien rikkomusten määrään ja, jos mahdollista, analyysi tällaisiin rikkomuksiin syyllistymisen syistä. |
| --- | --- |

—

Käytettyjen valvonta- ja tarkastusvälineiden ja toteutettujen valvontatoimien ja tarkastusten lukumäärän (täydelliset tiedot liitteen III mukaisesti lähetettyjen tietojen perusteella) vertaaminen havaittujen vakavien rikkomusten määrään ja, jos mahdollista, analyysi tällaisiin rikkomuksiin syyllistymisen syistä.

| — | Vakavista rikkomuksista määrätyt seuraamukset (täydelliset tiedot liitteen III mukaisesti lähetettyjen tietojen perusteella). |
| --- | --- |

—

Vakavista rikkomuksista määrätyt seuraamukset (täydelliset tiedot liitteen III mukaisesti lähetettyjen tietojen perusteella).

| — | Analyysi muista toimista (valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanotoimista erilliset toimet, esim. koulutus- ja tiedotustilaisuudet), joiden tarkoituksena on vaikuttaa siihen, miten kalastusalukset ja/tai muut toimijat noudattavat säännöksiä [esimerkki: sellaisten pyydysten käyttökerrat, joiden valikoivuutta on parannettu, turskia / nuoria kaloja koskevien näytteiden määrät jne.]. |
| --- | --- |

—

Analyysi muista toimista (valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanotoimista erilliset toimet, esim. koulutus- ja tiedotustilaisuudet), joiden tarkoituksena on vaikuttaa siihen, miten kalastusalukset ja/tai muut toimijat noudattavat säännöksiä [esimerkki: sellaisten pyydysten käyttökerrat, joiden valikoivuutta on parannettu, turskia / nuoria kaloja koskevien näytteiden määrät jne.].

II   Yksityiskohtainen analyysi toteutetuista valvontaan, tarkastukseen ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvistä toimista (asianomaisen jäsenvaltion osalta)

| 1. | Analyysi merellä suoritetuista tarkastustoimista (mukaan lukien mahdollinen ilmavalvonta), erityisesti:






  — | tarjottujen ja käyttöön otettujen valvonta-alusten vertailu, |
| --- | --- | --- |

1.

Analyysi merellä suoritetuista tarkastustoimista (mukaan lukien mahdollinen ilmavalvonta), erityisesti:

—

tarjottujen ja käyttöön otettujen valvonta-alusten vertailu,

| — | vakavien rikkomusten määrä merellä, |
| --- | --- |

—

vakavien rikkomusten määrä merellä,

| — | kalastusaluksia, joiden riskitaso on ”hyvin alhainen”, ”alhainen” tai ”keskitasoinen”, koskevien sellaisten merellä tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus, |
| --- | --- |

—

kalastusaluksia, joiden riskitaso on ”hyvin alhainen”, ”alhainen” tai ”keskitasoinen”, koskevien sellaisten merellä tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus,

| — | kalastusaluksia, joiden riskitaso on ”korkea” tai ”hyvin korkea”, koskevien sellaisten merellä tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus, |
| --- | --- |

—

kalastusaluksia, joiden riskitaso on ”korkea” tai ”hyvin korkea”, koskevien sellaisten merellä tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus,

| — | seuraamusten laji ja taso / pelotevaikutuksen arviointi. |
| --- | --- |

—

seuraamusten laji ja taso / pelotevaikutuksen arviointi.

| 2. | Analyysi maissa suoritetuista tarkastustoimista (mukaan lukien asiakirjoihin perustuvat tarkastukset ja tarkastukset satamissa tai ensimmäisen myynnin yhteydessä taikka jälleenlaivaukset), erityisesti:






  — | tarjottujen ja käytettyjen maissa olevien tarkastusyksiköiden vertailu, |
| --- | --- | --- |

2.

Analyysi maissa suoritetuista tarkastustoimista (mukaan lukien asiakirjoihin perustuvat tarkastukset ja tarkastukset satamissa tai ensimmäisen myynnin yhteydessä taikka jälleenlaivaukset), erityisesti:

—

tarjottujen ja käytettyjen maissa olevien tarkastusyksiköiden vertailu,

| — | vakavien rikkomusten määrä maissa, |
| --- | --- |

—

vakavien rikkomusten määrä maissa,

| — | kalastusaluksia ja/tai toimijoita, joiden riskitaso on ”hyvin alhainen”, ”alhainen” tai ”keskitasoinen”, koskevien sellaisten maissa tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus, |
| --- | --- |

—

kalastusaluksia ja/tai toimijoita, joiden riskitaso on ”hyvin alhainen”, ”alhainen” tai ”keskitasoinen”, koskevien sellaisten maissa tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus,

| — | kalastusaluksia ja/tai toimijoita, joiden riskitaso on ”korkea” tai ”hyvin korkea”, koskevien sellaisten maissa tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus, |
| --- | --- |

—

kalastusaluksia ja/tai toimijoita, joiden riskitaso on ”korkea” tai ”hyvin korkea”, koskevien sellaisten maissa tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus,

| — | seuraamusten laji ja taso / pelotevaikutuksen arviointi. |
| --- | --- |

—

seuraamusten laji ja taso / pelotevaikutuksen arviointi.

| 3. | Analyysi vaatimustenmukaisuustasoina ilmoitetuista tavoitevertailuarvoista (tapauksen mukaan), erityisesti:






  — | tarjottujen ja käytettyjen tarkastuskeinojen vertailu, |
| --- | --- | --- |

3.

Analyysi vaatimustenmukaisuustasoina ilmoitetuista tavoitevertailuarvoista (tapauksen mukaan), erityisesti:

—

tarjottujen ja käytettyjen tarkastuskeinojen vertailu,

| — | vakavien rikkomusten määrä ja suuntaus (verrattuna kahteen edellisvuoteen), |
| --- | --- |

—

vakavien rikkomusten määrä ja suuntaus (verrattuna kahteen edellisvuoteen),

| — | sellaisten kalastusaluksille/toimijoille tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus, |
| --- | --- |

—

sellaisten kalastusaluksille/toimijoille tehtyjen tarkastusten osuus, joiden ansiosta on havaittu yksi tai useampi vakava rikkomus,

| — | seuraamusten laji ja taso / pelotevaikutuksen arviointi. |
| --- | --- |

—

seuraamusten laji ja taso / pelotevaikutuksen arviointi.

| 4. | Analyysi muista tarkastus- ja valvontatoimista: jälleenlaivaus, ilmavalvonta, tuonti/vienti jne., sekä muut toimet, kuten koulutus- ja tiedotustilaisuudet, joiden tarkoituksena on vaikuttaa siihen, miten kalastusalukset ja muut toimijat noudattavat säännöksiä. |
| --- | --- |

4.

Analyysi muista tarkastus- ja valvontatoimista: jälleenlaivaus, ilmavalvonta, tuonti/vienti jne., sekä muut toimet, kuten koulutus- ja tiedotustilaisuudet, joiden tarkoituksena on vaikuttaa siihen, miten kalastusalukset ja muut toimijat noudattavat säännöksiä.

III   Ehdotukset valvontaan, tarkastukseen ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvien toimien tehokkuuden parantamiseksi (asianomaisen jäsenvaltion osalta)

---

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/71

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,

terveysteknologian arvioinnista vastaavien kansallisten viranomaisten tai elinten verkoston perustamista, hallinnointia ja avointa toimintaa koskevista säännöistä

(2013/329/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (1), ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan mukaan unioni tukee ja helpottaa yhteistyön tekemistä ja tietojen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä vapaaehtoisessa verkostossa, joka yhdistää jäsenvaltioiden nimeämät terveysteknologian arvioinnista vastaavat kansalliset viranomaiset, jäljempänä ’terveysteknologian arviointiverkosto’. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan mukaan unioni tukee ja helpottaa yhteistyön tekemistä ja tietojen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä vapaaehtoisessa verkostossa, joka yhdistää jäsenvaltioiden nimeämät terveysteknologian arvioinnista vastaavat kansalliset viranomaiset, jäljempänä ’terveysteknologian arviointiverkosto’.

| (2) | Kuten direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan 4 kohdassa säädetään, komissio hyväksyy sähköisten terveysteknologian arviointiverkoston perustamista, hallinnointia ja avointa toimintaa koskevat tarvittavat säännöt. |
| --- | --- |

(2)

Kuten direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan 4 kohdassa säädetään, komissio hyväksyy sähköisten terveysteknologian arviointiverkoston perustamista, hallinnointia ja avointa toimintaa koskevat tarvittavat säännöt.

| (3) | Koska terveysteknologian arviointiverkostoon osallistuminen on vapaaehtoista, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus liittyä siihen milloin tahansa. Organisatorisista syistä liittymishalukkaita jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan komissiolle osallistumisaikeistaan etukäteen. |
| --- | --- |

(3)

Koska terveysteknologian arviointiverkostoon osallistuminen on vapaaehtoista, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus liittyä siihen milloin tahansa. Organisatorisista syistä liittymishalukkaita jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan komissiolle osallistumisaikeistaan etukäteen.

| (4) | Henkilötietojen käsittelyssä olisi tarvittaessa noudatettava yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (2), henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) 12 päivänä heinäkuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (3) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4). |
| --- | --- |

(4)

Henkilötietojen käsittelyssä olisi tarvittaessa noudatettava yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (2), henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) 12 päivänä heinäkuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (3) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4).

| (5) | Unioni on yhteisrahoittanut toimia terveysteknologian arvioinnin alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY (5) perustetusta kansanterveysalan toimintaohjelmasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1350/2007/EY (6) perustetusta terveysalan toimintaohjelmasta sekä siten tukenut tieteellistä ja teknistä yhteistyötä terveysteknologian arvioinnista vastaavien kansallisten ja alueellisten organisaatioiden välillä EUnetHTA-verkoston kautta (7). Unioni on rahoittanut myös menetelmien kehittämistyötä terveysteknologian arvioinnin alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (8) perustetusta tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1639/2006/EY (9) perustetusta kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta. |
| --- | --- |

(5)

Unioni on yhteisrahoittanut toimia terveysteknologian arvioinnin alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY (5) perustetusta kansanterveysalan toimintaohjelmasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1350/2007/EY (6) perustetusta terveysalan toimintaohjelmasta sekä siten tukenut tieteellistä ja teknistä yhteistyötä terveysteknologian arvioinnista vastaavien kansallisten ja alueellisten organisaatioiden välillä EUnetHTA-verkoston kautta (7). Unioni on rahoittanut myös menetelmien kehittämistyötä terveysteknologian arvioinnin alalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (8) perustetusta tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1639/2006/EY (9) perustetusta kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2011/24/EU 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2011/24/EU 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä vahvistetaan terveysteknologian arvioinnista vastaavien kansallisten viranomaisten tai elinten verkoston perustamista, hallinnointia ja toimintaa koskevat säännöt direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Tavoitteet

Terveysteknologian arviointiverkoston pyrkiessä sille direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan 2 kohdassa asetettuihin tavoitteisiin sen on hyödynnettävä kokemusta, jota on saatu aiemmista unionin tukemista toimista terveysteknologian arvioinnin alalla, ja varmistettava asiaa koskevat synergiat meneillään olevien toimien kanssa.

3 artikla

Jäsenten nimeäminen

1.   Terveysteknologian arviointiverkoston jäseniä ovat osallistuvien jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset viranomaiset tai elimet, jotka vastaavat terveysteknologian arvioinnista.

2.   Jäsenvaltion, joka haluaa osallistua terveysteknologian arviointiverkostoon, on ilmoitettava komissiolle kirjallisesti osallistumisaikeensa ja se terveysteknologian arvioinnista vastaava kansallinen viranomainen tai elin, jonka se on nimennyt direktiivin 2011/24/EU 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat nimetä toisen kansallisen viranomaisen tai elimen varajäseneksi.

3.   Jäsenvaltio voi tarvittaessa myös nimetä jäsenen mukana seuraavan asiantuntijan.

4.   Jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten tai elinten nimet voidaan julkaista komission verkkosivuilla.

5.   Henkilötietoja kerätään, niitä käsitellään ja ne julkaistaan tarvittaessa direktiivien 95/46/EY ja 2002/58/EY sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

4 artikla

Työjärjestys

1.   Terveysteknologian arviointiverkosto hyväksyy työjärjestyksensä jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksen pohjalta.

2.   Työjärjestyksellä helpotetaan sidosryhmien asianmukaista kuulemista ja arviointiverkoston työhön liittyvää yhteydenpitoa unionin elinten, tutkijoiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa.

5 artikla

Toiminta

1.   Terveysteknologian arviointiverkosto hyväksyy strategisen monivuotisen työohjelman ja ohjelman toteuttamiseen tarvittavan arviointivälineen.

2.   Terveysteknologian arviointiverkoston työtä tuetaan tieteellisellä ja teknisellä yhteistyöllä, ja terveysteknologian arviointiverkosto voi käynnistää sellaisia toimia tai osallistua sellaisiin toimiin, joissa ovat mukana kaikki sen jäsenet tai osa niistä, jos tällainen mukanaolo auttaa saavuttamaan terveysteknologian arviointiverkoston tavoitteet.

3.   Terveysteknologian arviointiverkosto voi perustaa työryhmiä tarkastelemaan erityisiä kysymyksiä määrittelemänsä toimeksiannon perusteella. Tällaiset työryhmät hajotetaan heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.

4.   Terveysteknologian arviointiverkoston jäsenten ja niiden edustajien sekä kutsuttujen asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on noudatettava perussopimuksen 339 artiklassa ja sen täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuja salassapitovelvollisuuksia sekä EU:n turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka on vahvistettu komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (10) liitteessä. Jos näitä velvollisuuksia ei noudateta, terveysteknologian arviointiverkoston puheenjohtaja voi toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet.

6 artikla

Kokoukset

1.   Terveysteknologian arviointiverkoston puheenjohtajana toimii komission edustaja. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

2.   Komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat osallistua terveysteknologian arviointiverkoston ja sen työryhmien kokouksiin.

3.   Komission pyynnöstä Euroopan lääkevirasto voi osallistua terveysteknologian arviointiverkoston ja sen työryhmien kokouksiin.

4.   Terveysteknologian arviointiverkosto voi kutsua eurooppalaisia ja kansainvälisiä organisaatioita osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina.

7 artikla

Terveysteknologian arviointiverkoston sihteeristö

1.   Terveysteknologian arviointiverkoston sihteeristötehtävistä huolehtii komissio, joka laatii kokousten pöytäkirjat.

2.   Komissio julkaisee verkkosivullaan tietoja terveysteknologian arviointiverkoston toteuttamista toimista.

8 artikla

Kulut

1.   Terveysteknologian arviointiverkoston kokouksiin osallistuvat henkilöt eivät saa komissiolta palkkiota tehtäviensä hoitamisesta.

2.   Komissio korvaa terveysteknologian arviointiverkoston toimintaan osallistuvien matka- ja oleskelukulut voimassa olevien komission säännösten mukaisesti.

3.   Kulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamismenettelyssä käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

2

(3)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

3

(4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1.

5

(6)  EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3.

6

(7)  www.eunethta.eu; Commission Implementing Decision C(2011) 7195 on the awarding of grants for proposals for 2011 under the second Health Programme (2008–2013) (Komission täytäntöönpanopäätös tukien myöntämisestä vuoden 2011 ehdotuksille toisen terveysohjelman (2008–2013) puitteissa – ei suom.).

7

(8)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

8

(9)  EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15.

9

(10)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

10

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/73

---

EU–SVEITSI-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2013,

annettu 6 päivänä kesäkuuta 2013,

tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien helpottamisesta sekä turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen liitteiden I ja II muuttamisesta

(2013/330/EU)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon 25 päivänä kesäkuuta 2009 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistamisesta sekä turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan,

katsoo, että tämän sopimuksen tekemisen myötä sopimuspuolet ovat sitoutuneet varmistamaan alueillaan yhdenmukaisen turvallisuustason toteuttamalla toimenpiteitä, jotka perustuvat Euroopan unionin voimassa olevaan lainsäädäntöön ja erityisesti yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) sekä tietyistä yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) asiaankuuluviin säännöksiin,

katsoo, että mainittuun lainsäädäntöön on tehty sopimuksen tekemisen jälkeen turvallisuuteen liittyviä tullitoimenpiteitä koskevia muutoksia erityisesti komission asetuksilla (EY) N:o 312/2009 (4), (EU) N:o 169/2010 (5) ja (EU) N:o 430/2010 (6),

katsoo, että sellaiset Euroopan unionin lainsäädäntöön tehdyt muutokset on syytä sisällyttää sopimukseen, joilla on merkitystä sopimuspuolten välisen yhdenmukaisen turvallisuustason säilyttämiselle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite I seuraavasti:

| 1) | korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Saapumisen ja poistumisen yleisilmoitus sisältää tiedot, joista säädetään tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 430/2010 (8), jäljempänä ’asetus (ETY) N:o 2454/93’, liitteessä 30 A. Ilmoitus on täytettävä liitteen 30 A selittävien huomautusten mukaisesti. Ilmoituksen todistusvoimaisuuden vahvistaa sen laatinut henkilö. |
| --- | --- |

1)

korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Saapumisen ja poistumisen yleisilmoitus sisältää tiedot, joista säädetään tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 430/2010 (8), jäljempänä ’asetus (ETY) N:o 2454/93’, liitteessä 30 A. Ilmoitus on täytettävä liitteen 30 A selittävien huomautusten mukaisesti. Ilmoituksen todistusvoimaisuuden vahvistaa sen laatinut henkilö.

| 2) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | tavarat, joista voidaan tehdä suullinen tulli-ilmoitus tai joihin sovelletaan yksinkertaistettua rajanylitystä sopimuspuolten vahvistamien määräysten mukaisesti, lukuun ottamatta kuljetussopimuksen perusteella kuljetettavaa koti-irtaimistoa sekä kuljetussopimuksen perusteella kuljetettavia kuormalavoja, kontteja ja maantie-, rautatie-, ilma-, meri- ja sisävesiliikenteen kuljetusvälineitä;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

tavarat, joista voidaan tehdä suullinen tulli-ilmoitus tai joihin sovelletaan yksinkertaistettua rajanylitystä sopimuspuolten vahvistamien määräysten mukaisesti, lukuun ottamatta kuljetussopimuksen perusteella kuljetettavaa koti-irtaimistoa sekä kuljetussopimuksen perusteella kuljetettavia kuormalavoja, kontteja ja maantie-, rautatie-, ilma-, meri- ja sisävesiliikenteen kuljetusvälineitä;”;

| b) | korvataan 1 kohdan j alakohta seuraavasti:






  ”j) | seuraavat tavarat, jotka on tuotu suoraan sopimuspuolen tullialueella sijaitseville tullialueelle sijoittautuneen henkilön operoimille poraus- ja tuotantolautoille tai kyseisen henkilön operoimiin tuulivoimaloihin, taikka viety niistä suoraan:






  — | lauttoihin ja tuulivoimaloihin asennettavat tavarat, jotka on tarkoitettu lauttojen tai tuulivoimaloiden rakentamiseen, kunnostamiseen, ylläpitoon tai muuttamiseen, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 1 kohdan j alakohta seuraavasti:

”j)

seuraavat tavarat, jotka on tuotu suoraan sopimuspuolen tullialueella sijaitseville tullialueelle sijoittautuneen henkilön operoimille poraus- ja tuotantolautoille tai kyseisen henkilön operoimiin tuulivoimaloihin, taikka viety niistä suoraan:

—

lauttoihin ja tuulivoimaloihin asennettavat tavarat, jotka on tarkoitettu lauttojen tai tuulivoimaloiden rakentamiseen, kunnostamiseen, ylläpitoon tai muuttamiseen,

| — | tavarat, joita käytettiin tällaisten lauttojen tai tuulivoimaloiden varustamiseen; muut lautoilla tai tuulivoimaloissa käytettävät tai kulutettavat muonitustavarat sekä näillä lautoilla ja näissä voimaloissa syntyneet vaarattomat jätteet;”; |
| --- | --- |

—

tavarat, joita käytettiin tällaisten lauttojen tai tuulivoimaloiden varustamiseen; muut lautoilla tai tuulivoimaloissa käytettävät tai kulutettavat muonitustavarat sekä näillä lautoilla ja näissä voimaloissa syntyneet vaarattomat jätteet;”;

| c) | lisätään 1 kohtaan uusi l alakohta seuraavasti:






  ”l) | tavarat, jotka tuodaan Helgolandista, San Marinon tasavallasta tai Vatikaanivaltiosta ja joiden määräpaikka on sopimuspuoli tai jotka on lähetetty sopimuspuolesta mainituille alueille.”; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 1 kohtaan uusi l alakohta seuraavasti:

”l)

tavarat, jotka tuodaan Helgolandista, San Marinon tasavallasta tai Vatikaanivaltiosta ja joiden määräpaikka on sopimuspuoli tai jotka on lähetetty sopimuspuolesta mainituille alueille.”;

| d) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Saapumisen ja poistumisen yleisilmoitusta ei vaadita yhteisössä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 181 c artiklan i ja j alakohdassa ja 592 a artiklan i ja j alakohdassa tarkoitetuista tavaroista eikä sen 786 artiklan 2 kohdassa ja 842 a artiklan 4 kohdan b ja f alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.”; |
| --- | --- |

d)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Saapumisen ja poistumisen yleisilmoitusta ei vaadita yhteisössä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 181 c artiklan i ja j alakohdassa ja 592 a artiklan i ja j alakohdassa tarkoitetuista tavaroista eikä sen 786 artiklan 2 kohdassa ja 842 a artiklan 4 kohdan b ja f alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.”;

| e) | korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Poistumisen yleisilmoitusta ei vaadita






  a) | kun kyseessä ovat seuraavat tavarat:






  — | varaosat, jotka on tarkoitettu asennettaviksi laivoihin ja ilma-aluksiin korjaamista varten, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Poistumisen yleisilmoitusta ei vaadita

a)

kun kyseessä ovat seuraavat tavarat:

—

varaosat, jotka on tarkoitettu asennettaviksi laivoihin ja ilma-aluksiin korjaamista varten,

| — | laivojen tai ilma-alusten toimintaa varten tarvittavat moottoripolttoaineet, voiteluaineet ja kaasu, ja |
| --- | --- |

—

laivojen tai ilma-alusten toimintaa varten tarvittavat moottoripolttoaineet, voiteluaineet ja kaasu, ja

| — | laivoilla tai ilma-aluksissa kulutettaviksi tai myytäviksi tarkoitetut elintarvikkeet ja muut tuotteet; |
| --- | --- |

—

laivoilla tai ilma-aluksissa kulutettaviksi tai myytäviksi tarkoitetut elintarvikkeet ja muut tuotteet;

| b) | kun kyseessä ovat tavarat, jotka on asetettu passitusmenettelyyn, ja poistumisen yleisilmoituksen tiedot ovat sähköisessä passitusilmoituksessa, edellyttäen että passituksen määrätoimipaikka on myös poistumistullitoimipaikka; |
| --- | --- |

b)

kun kyseessä ovat tavarat, jotka on asetettu passitusmenettelyyn, ja poistumisen yleisilmoituksen tiedot ovat sähköisessä passitusilmoituksessa, edellyttäen että passituksen määrätoimipaikka on myös poistumistullitoimipaikka;

| c) | kun tavaroita ei satamassa tai lentoasemalla pureta kuljetusvälineestä, jolla ne on kuljetettu sopimuspuolten tullialueelle ja jolla ne kuljetetaan kyseiseltä alueelta; |
| --- | --- |

c)

kun tavaroita ei satamassa tai lentoasemalla pureta kuljetusvälineestä, jolla ne on kuljetettu sopimuspuolten tullialueelle ja jolla ne kuljetetaan kyseiseltä alueelta;

| d) | kun tavarat on lastattu sopimuspuolten tullialueella sijaitsevassa edellisessä satamassa tai siellä sijaitsevalla edellisellä lento-asemalla, ja ne pysyvät kuljetusvälineessä, jolla ne kuljetetaan kyseiseltä alueelta; |
| --- | --- |

d)

kun tavarat on lastattu sopimuspuolten tullialueella sijaitsevassa edellisessä satamassa tai siellä sijaitsevalla edellisellä lento-asemalla, ja ne pysyvät kuljetusvälineessä, jolla ne kuljetetaan kyseiseltä alueelta;

| e) | kun väliaikaiseen varastoon tai valvontatyypin I mukaiselle vapaa-alueelle siirretyt tavarat lastataan kuljetusvälineestä, jolla ne kuljetettiin kyseiseen väliaikaiseen varastoon tai kyseiselle vapaa-alueelle, saman tullitoimipaikan valvonnassa uudelleen laivaan, ilma-alukseen tai junaan, jolla ne kuljetetaan kyseisestä väliaikaisesta varastosta tai kyseiseltä vapaa-alueelta sopimuspuolten tullialueen ulkopuolelle, edellyttäen että






  i) | uudelleenlastaus tapahtuu 14 kalenteripäivän kuluessa siitä, kun tavarat esitettiin siirrettäviksi väliaikaiseen varastoon tai valvontatyypin I mukaiselle vapaa-alueelle; tulliviranomaiset voivat poikkeustapauksissa pidentää määräaikaa sen verran kuin poikkeukselliset olosuhteet edellyttävät; |
| --- | --- | --- |

e)

kun väliaikaiseen varastoon tai valvontatyypin I mukaiselle vapaa-alueelle siirretyt tavarat lastataan kuljetusvälineestä, jolla ne kuljetettiin kyseiseen väliaikaiseen varastoon tai kyseiselle vapaa-alueelle, saman tullitoimipaikan valvonnassa uudelleen laivaan, ilma-alukseen tai junaan, jolla ne kuljetetaan kyseisestä väliaikaisesta varastosta tai kyseiseltä vapaa-alueelta sopimuspuolten tullialueen ulkopuolelle, edellyttäen että

i)

uudelleenlastaus tapahtuu 14 kalenteripäivän kuluessa siitä, kun tavarat esitettiin siirrettäviksi väliaikaiseen varastoon tai valvontatyypin I mukaiselle vapaa-alueelle; tulliviranomaiset voivat poikkeustapauksissa pidentää määräaikaa sen verran kuin poikkeukselliset olosuhteet edellyttävät;

| ii) | tiedot tavaroista ovat tulliviranomaisten käytettävissä; ja |
| --- | --- |

ii)

tiedot tavaroista ovat tulliviranomaisten käytettävissä; ja

| iii) | tavaroiden määräpaikka ja vastaanottaja eivät ole muuttuneet liikenteenharjoittajan tietojen mukaan.” |
| --- | --- |

iii)

tavaroiden määräpaikka ja vastaanottaja eivät ole muuttuneet liikenteenharjoittajan tietojen mukaan.”

2 artikla

Korvataan sopimuksen liitteessä II olevan 6 artiklan toinen luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | valtuutettu talouden toimija voi jättää saapumisen ja poistumisen yleisilmoituksia, joihin sovelletaan lievennettyjä tietovaatimuksia niihin merkittävien, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) N:o 430/2010 (10), liitteessä 30 A säädettyjen tietojen osalta; jos kuitenkin valtuutettu talouden toimija on liikenteenharjoittaja, huolitsija tai tulliasioitsija, siihen voidaan soveltaa lievennettyjä vaatimuksia ainoastaan, jos se osallistuu tavaroiden tuontiin tai vientiin valtuutetun talouden toimijan lukuun, |
| --- | --- |

”—

valtuutettu talouden toimija voi jättää saapumisen ja poistumisen yleisilmoituksia, joihin sovelletaan lievennettyjä tietovaatimuksia niihin merkittävien, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) N:o 430/2010 (10), liitteessä 30 A säädettyjen tietojen osalta; jos kuitenkin valtuutettu talouden toimija on liikenteenharjoittaja, huolitsija tai tulliasioitsija, siihen voidaan soveltaa lievennettyjä vaatimuksia ainoastaan, jos se osallistuu tavaroiden tuontiin tai vientiin valtuutetun talouden toimijan lukuun,

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sen antamista seuraavana päivänä.

Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 2013.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Antonis KASTRISSIANAKIS

---

(1)  EUVL L 199, 31.7.2009, s. 24.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

(3)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

(4)  EUVL L 98, 17.4.2009, s. 3.

4

(5)  EUVL L 51, 2.3.2010, s. 2.

5

(6)  EUVL L 125, 21.5.2010, s. 10.

6

(7)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

(8)  EUVL L 125, 21.5.2010, s. 10.”

8

(9)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

9

(10)  EUVL L 125, 21.5.2010, s. 10.”.

10

---

Yhteinen Julistus

Sopimuksen liitteessä I olevan 1 artiklan 2 kohdasta

Saapumisen ja poistumisen yleisilmoituksille määrättyihin tietoihin liittyen sopimuspuolet vahvistavat, että

| — | EORI-numeroa koskevia määräyksiä ja |
| --- | --- |

—

EORI-numeroa koskevia määräyksiä ja

| — | reitinmuutospyyntöjä (liitteessä 30 A olevan 2.6 kohdan taulukko 6) koskevia vaatimuksia, |
| --- | --- |

—

reitinmuutospyyntöjä (liitteessä 30 A olevan 2.6 kohdan taulukko 6) koskevia vaatimuksia,

jotka vahvistetaan 16 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 312/2009, ei sovelleta Sveitsin tulliviranomaisille jätettäviin ilmoituksiin.

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 27.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/76

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 131/13/KOL,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013,

jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevaa luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 339/12/KOL (1)

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun johdanto-osan 4 kohdan B kohdan 1 ja 3 alakohdan sekä 5 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1 jakson 4 kohdassa mainitun säädöksen (kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/78/EY
   (2)), sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen liitteessä I tarkoitetuilla alakohtaisilla mukautuksilla, ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon kollegion päätöksen N:o 89/13/KOL, jolla toimivaltainen kollegion jäsen valtuutetaan antamaan tämä päätös,

sekä katsoo seuraavaa:

Norjan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’NFSA’, ilmoitti 18 päivän joulukuuta 2012 ja 15 päivän tammikuuta 2013 välisenä aikana valvontaviranomaiselle useilla kirjeillä seuraavista Norjan rajatarkastusasemien luetteloon tehdyistä muutoksista:

| — | NFSA ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2012 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Florø EWOS Havnin rajatarkastusaseman (Traces-koodi NO FRO 1) hyväksynnän muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitetun kalajauheen tuonnin osalta; |
| --- | --- |

—

NFSA ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2012 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Florø EWOS Havnin rajatarkastusaseman (Traces-koodi NO FRO 1) hyväksynnän muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitetun kalajauheen tuonnin osalta;

| — | NFSA ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2012 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Vadsø Portin rajatarkastusaseman (Traces-koodi NO VOS 1) hyväksynnän rajatarkastusasemana ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Vadsø Portin rajatarkastusaseman kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta; |
| --- | --- |

—

NFSA ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2012 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Vadsø Portin rajatarkastusaseman (Traces-koodi NO VOS 1) hyväksynnän rajatarkastusasemana ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Vadsø Portin rajatarkastusaseman kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta;

| — | NFSA ilmoitti 3 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Måløyn rajatarkastusasemaan (Traces-koodi NO MAY 1) kuuluvan Trollebøn tarkastuskeskuksen hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Trollebøn tarkastuskeskuksen rajatarkastusasemien luettelosta; |
| --- | --- |

—

NFSA ilmoitti 3 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Måløyn rajatarkastusasemaan (Traces-koodi NO MAY 1) kuuluvan Trollebøn tarkastuskeskuksen hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Trollebøn tarkastuskeskuksen rajatarkastusasemien luettelosta;

| — | NFSA ilmoitti 11 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Sortland Portin rajatarkastusasemaan (Traces-koodi NO SLX 1) kuuluvan Melbun tarkastuskeskuksen hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Melbun tarkastuskeskuksen rajatarkastusasemien luettelosta; |
| --- | --- |

—

NFSA ilmoitti 11 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Sortland Portin rajatarkastusasemaan (Traces-koodi NO SLX 1) kuuluvan Melbun tarkastuskeskuksen hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Melbun tarkastuskeskuksen rajatarkastusasemien luettelosta;

| — | NFSA ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Florø EWOS Havnin rajatarkastusaseman (Traces-koodi NO FRO 1) hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Florøn rajatarkastusaseman rajatarkastusasemien luettelosta; |
| --- | --- |

—

NFSA ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Florø EWOS Havnin rajatarkastusaseman (Traces-koodi NO FRO 1) hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Florøn rajatarkastusaseman rajatarkastusasemien luettelosta;

| — | NFSA ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Honningsvåg Portin rajatarkastusasemaan (Traces-koodi NO HVG 1) kuuluvan Gjesværin tarkastuskeskuksen hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Gjesværin tarkastuskeskuksen rajatarkastusasemien luettelosta. |
| --- | --- |

—

NFSA ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2013 valvontaviranomaiselle peruuttaneensa Honningsvåg Portin rajatarkastusasemaan (Traces-koodi NO HVG 1) kuuluvan Gjesværin tarkastuskeskuksen hyväksynnän ja pyysi valvontaviranomaista poistamaan Gjesværin tarkastuskeskuksen rajatarkastusasemien luettelosta.

Valvontaviranomaisella on tästä syystä velvollisuus muuttaa Islannin ja Norjan rajatarkastusasemia koskevaa luetteloa ja julkaista uusi luettelo, josta käy ilmi, että Norjan luettelossa olevat Vadsø Portin rajatarkastusasema, Florø EWOS Havnin rajatarkastusasema, Trollebøn tarkastuskeskus, Melbun tarkastuskeskus ja Gjesværin tarkastuskeskus on poistettu Norjan hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta (3).

EFTAn valvontaviranomainen siirsi päätöksellään N:o 89/13/KOL asian sitä avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean käsiteltäväksi. Komitea hyväksyi yksimielisesti ehdotuksen luettelon muuttamisesta. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean yksimielisen lausunnon mukaisia, ja niiden lopulliseen tekstiin ei tehdä muutoksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan Vadsø Portin rajatarkastusasema, Florø EWOS Havnin rajatarkastusasema, Trollebøn tarkastuskeskus, Melbun tarkastuskeskus ja Gjesværin tarkastuskeskus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevasta kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta.

2 artikla

Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset suorittavat kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastukset tarkoitukseen hyväksytyillä rajatarkastusasemilla, jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä.

3 artikla

Kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen 20 päivänä syyskuuta 2012 antama päätös N:o 339/12/KOL.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sen allekirjoittamispäivänä.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannille ja Norjalle.

6 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2013.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

Xavier LEWIS

Johtaja

---

(1)  EUVL L 350, 20.12.2012, s. 114, ja ETA-täydennysosa N:o 71, 20.12.2012, s. 7.

1

(2)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

2

(3)  Koska rajatarkastusasema Florø EWOS Havn poistetaan luettelosta, siitä ei tarvitse käydä ilmi, että muuksi kuin ihmisravinnoksi käytettävän kalajauheen tuonti keskeytetään tämän rajatarkastusaseman kautta (pyyntö lähetetty 18. joulukuuta 2012).

3

---

LIITE

LUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTA

| 1 | = | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Traces-koodi |
| 3 | = | Laji








  A | = | Lentoasema |
| F | = | Rautatie |
| P | = | Satama |
| R | = | Maantie |

1

=

Nimi

2

=

Traces-koodi

3

=

Laji

A

=

Lentoasema

F

=

Rautatie

P

=

Satama

R

=

Maantie

4

=

Tarkastuskeskus

5

=

Tuotteet

| HC | = | Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muut tuotteet |
| NT | = | Ei lämpötilavaatimuksia |
| T | = | Jäädytetyt/jäähdytetyt tuotteet |
| T(FR) | = | Jäädytetyt tuotteet |
| T(CH) | = | Jäähdytetyt tuotteet |

HC

=

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

NHC

=

Muut tuotteet

NT

=

Ei lämpötilavaatimuksia

T

=

Jäädytetyt/jäähdytetyt tuotteet

T(FR)

=

Jäädytetyt tuotteet

T(CH)

=

Jäähdytetyt tuotteet

6

=

Elävät eläimet

| U | = | Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet sekä luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet |
| --- | --- | --- |
| E | = | Neuvoston direktiivissä 90/426/ETY määritellyt rekisteröidyt hevoseläimet |
| O | = | Muut eläimet |

U

=

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet sekä luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

E

=

Neuvoston direktiivissä 90/426/ETY määritellyt rekisteröidyt hevoseläimet

O

=

Muut eläimet

5-6

=

Erityishuomautuksia

| (1) | = | Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY vaatimusten mukaisesti; päätöksellä pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainoastaan pakatut tuotteet |
| (3) | = | Ainoastaan kalastustuotteet |
| (4) | = | Ainoastaan eläinproteiinit |
| (5) | = | Ainoastaan villa, vuodat ja nahat |
| (6) | = | Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt |
| (7) | = | Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun) |
| (8) | = | Ainoastaan hevoseläimet |
| (9) | = | Ainoastaan trooppiset kalat |
| (10) | = | Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut (ratitae) |
| (11) | = | Ainoastaan pakkaamaton rehu |
| (12) | = | Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet |
| (13) | = | Nagylak HU: Tämä on Unkarissa Romanian rajalla sijaitseva rajatarkastusasema (tuotteet) ja rajanylityspaikka (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tuotteiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY. |
| (14) | = | Asetettu passitukseen Euroopan unionin kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai Venäjältä unionin lainsäädännön mukaisten erityismenettelyjen mukaisesti |
| (15) | = | Ainoastaan vesiviljellyt eläimet |
| (16) | = | Ainoastaan kalajauhe |

(1)

=

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY vaatimusten mukaisesti; päätöksellä pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta

(2)

=

Ainoastaan pakatut tuotteet

(3)

=

Ainoastaan kalastustuotteet

(4)

=

Ainoastaan eläinproteiinit

(5)

=

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

(6)

=

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

(7)

=

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

(8)

=

Ainoastaan hevoseläimet

(9)

=

Ainoastaan trooppiset kalat

(10)

=

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut (ratitae)

(11)

=

Ainoastaan pakkaamaton rehu

(12)

=

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet

(13)

=

Nagylak HU: Tämä on Unkarissa Romanian rajalla sijaitseva rajatarkastusasema (tuotteet) ja rajanylityspaikka (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tuotteiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY.

(14)

=

Asetettu passitukseen Euroopan unionin kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai Venäjältä unionin lainsäädännön mukaisten erityismenettelyjen mukaisesti

(15)

=

Ainoastaan vesiviljellyt eläimet

(16)

=

Ainoastaan kalajauhe

Maa: Islanti

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavíkin lentoasema | IS KEF 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavíkin lentoasema

IS KEF 4

A

HC(2), NHC(2)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(2), NHC(2)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Maa: Norja

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kirkenes/Kirkkoniemi | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Larvik | NO LAR 1 | P | | HC(2) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø/Tromssa | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kirkenes/Kirkkoniemi

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Larvik

NO LAR 1

P

HC(2)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U,E,O

Sortland

NO SLX 1

P

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø/Tromssa

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Skutvik

HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6)

---