# Eiropas Savienības L 195/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.195.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 195 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 18. jūlijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.195.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 195

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 18. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes Nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 678/2013 (2013. gada 9. jūlijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 974/98 groza attiecībā uz euro ieviešanu Latvijā | 2 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 679/2013 (2013. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam un no 2012. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam | 3 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 680/2013 (2013. gada 15. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1259/2012 par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku | 15 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 681/2013 (2013. gada 17. jūlijs), ar ko groza II pielikuma III daļu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 682/2013 (2013. gada 17. jūlijs), ar ko 196. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu | 18 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 683/2013 (2013. gada 17. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 20 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 684/2013 (2013. gada 17. jūlijs) par ķiploku importa licenču izdošanu apakšperiodā no 2013. gada 1. septembra līdz 2013. gada 30. novembrim | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/387/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī | 24 |
| | | 2013/388/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2013. gada 5. jūlijs) par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (ECB/2013/22) | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes Nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 678/2013 (2013. gada 9. jūlijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 974/98 groza attiecībā uz euro ieviešanu Latvijā

2

*

Padomes Regula (ES) Nr. 679/2013 (2013. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam un no 2012. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

3

*

Padomes Regula (ES) Nr. 680/2013 (2013. gada 15. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1259/2012 par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku

15

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 681/2013 (2013. gada 17. jūlijs), ar ko groza II pielikuma III daļu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 682/2013 (2013. gada 17. jūlijs), ar ko 196. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

18

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 683/2013 (2013. gada 17. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

20

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 684/2013 (2013. gada 17. jūlijs) par ķiploku importa licenču izdošanu apakšperiodā no 2013. gada 1. septembra līdz 2013. gada 30. novembrim

22

LĒMUMI

2013/387/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī

24

2013/388/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2013. gada 5. jūlijs) par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (ECB/2013/22)

(ECB/2013/22)

27

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 335/2013 (2013. gada 12. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 105, 13.4.2013.) | 30 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 335/2013 (2013. gada 12. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 105, 13.4.2013.)

(OV L 105, 13.4.2013.)

30

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/1

---

Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes Nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

Saskaņā ar 4. pantu 2005. gada 19. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) (turpmāk – nolīgums), kas tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 2006/325/EK (2), ja atbilstoši Padomes 2000. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3) 74. panta 2. punktam tiek pieņemti īstenošanas pasākumi, Dānijas lēmumu īstenot vai neīstenot šo pasākumu saturu paziņo Komisijai.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1142/2011, ar ko izveido X un XI pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (4), tika pieņemta 2011. gada 10. novembrī. Saskaņā ar nolīguma 3. panta 2. punktu Dānija jau 2009. gada 14. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai lēmumu īstenot Padomes Regulas (EK) Nr. 4/2009 (5) saturu tiktāl, ciktāl ar to groza Regulu (EK) Nr. 44/2001 (6).

Saskaņā ar nolīguma 4. pantu Dānija 2012. gada 11. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai lēmumu īstenot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1142/2011 saturu. Tas nozīmē, ka noteikumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1142/2011 tiks piemēroti attiecībām starp Eiropas Savienību un Dāniju.

Saskaņā ar nolīguma 4. panta 4. punktu Dānijas paziņojums uzliek Dānijai un Eiropas Savienībai savstarpējas saistības. Tādējādi Īstenošanas regula (ES) Nr. 1142/2011 ir nolīguma grozījumi, ciktāl ar to groza Regulu (EK) Nr. 44/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 4/2009, un ir uzskatāma par tā pielikumu.

Atsaucoties uz nolīguma 4. panta 3. punktu, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1142/2011 Dānijā var īstenot administratīvā kārtā saskaņā ar 9. nodaļu Dānijas 2006. gada 20. decembra Likumā Nr. 1563 par Briseles I regulu. Nepieciešamie administratīvie pasākumi stājās spēkā 2012. gada 11. janvārī.

---

(1)  OV L 299, 16.11.2005., 62. lpp.

(2)  OV L 120, 5.5.2006., 22. lpp.

(3)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

(4)  OV L 293, 11.11.2011., 24. lpp.

(5)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.

(6)  OV L 149, 12.6.2009., 80. lpp.

---

REGULAS

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/2

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 678/2013

(2013. gada 9. jūlijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 974/98 groza attiecībā uz euro ieviešanu Latvijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 (1998. gada 3. maijs) par euro ieviešanu (1) paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras bija izpildījušas euro pieņemšanai vajadzīgos nosacījumus, kad Kopiena sāka Ekonomiskās un monetārās savienības trešo posmu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 (1998. gada 3. maijs) par euro ieviešanu (1) paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras bija izpildījušas euro pieņemšanai vajadzīgos nosacījumus, kad Kopiena sāka Ekonomiskās un monetārās savienības trešo posmu.

| (2) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Latvija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 139. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Latvija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 139. panta 1. punktā.

| (3) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/387/ES (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (2) Latvija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un no 2014. gada 1. janvāra tās izņēmuma statuss ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/387/ES (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (2) Latvija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un no 2014. gada 1. janvāra tās izņēmuma statuss ir jāatceļ.

| (4) | Lai Latvijā ieviestu euro, uz Latviju ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 974/98. |
| --- | --- |

(4)

Lai Latvijā ieviestu euro, uz Latviju ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 974/98.

| (5) | Latvijas Nacionālajā euro ieviešanas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām būtu jākļūst par minētās dalībvalsts likumīgo maksāšanas līdzekli dienā, kad euro ievieš kā tās naudas vienību. Tādējādi euro ieviešanas dienai un skaidras naudas nomaiņas dienai vajadzētu būt 2014. gada 1. janvārim. “Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” laikposms nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Latvijas Nacionālajā euro ieviešanas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām būtu jākļūst par minētās dalībvalsts likumīgo maksāšanas līdzekli dienā, kad euro ievieš kā tās naudas vienību. Tādējādi euro ieviešanas dienai un skaidras naudas nomaiņas dienai vajadzētu būt 2014. gada 1. janvārim. “Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” laikposms nebūtu jāpiemēro.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikums, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikumu groza, ietverot turpmāk norādīto aili starp ierakstiem attiecībā uz Kipru un Luksemburgu.

| “Latvija | 2014. gada 1. janvāris | 2014. gada 1. janvāris | n/p” |
| --- | --- | --- | --- |

“Latvija

2014. gada 1. janvāris

2014. gada 1. janvāris

n/p”

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 9. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

1

(2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 24. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/3

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 679/2013

(2013. gada 15. jūlijs),

ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam un no 2012. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši tās X pielikuma 13. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ir jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas trešās valstīs un no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam un no 2012. gada 1. jūlija attiecīgi jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā. |
| --- | --- |

(1)

Ir jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas trešās valstīs un no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam un no 2012. gada 1. jūlija attiecīgi jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā.

| (2) | Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (ES) Nr. 964/2011 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(2)

Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (ES) Nr. 964/2011 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu spēku.

| (3) | Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, būtu jāparedz maksājumi ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(3)

Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, būtu jāparedz maksājumi ar atpakaļejošu spēku.

| (4) | Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(4)

Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

| (5) | Ir jāparedz, ka pārmaksāto summu iespējamo atgūšanu piemēro laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, |
| --- | --- |

(5)

Ir jāparedz, ka pārmaksāto summu iespējamo atgūšanu piemēro laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Korekcijas koeficienti, kurus no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam piemēro trešās valstīs strādājošu Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darba vietas valsts valūtā, ir noteikti I pielikumā.

2.   Korekcijas koeficienti, kurus no 2012. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darba vietas valsts valūtā, ir noteikti II pielikumā.

3.   Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3), un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā attiecīgi 2011. gada 1. jūlijā un 2012. gada 1. jūlijā.

2. pants

1.   Ja I un II pielikumā noteikto korekcijas koeficientu piemērošana palielina atalgojumu, iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu spēku.

2.   Ja I un II pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, iestādes ar atpakaļejošu spēku samazina atalgojumu par laikposmu no 2011. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

Korekcijas ar atpakaļejošu spēku, lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no tās pašas dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 29.9.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Koeficienti, kas piemērojami no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam

| DARBA VIETA | Ekonomiskās paritātes,
  2011. gada jūlijs | Valūtas maiņas kurss,
  2011. gada jūlijs (1) | Korekcijas koeficienti,
  2011. gada jūlijs (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistāna (3) | 0 | 0 | 0,0 |
| Albānija | 85,81 | 141,370 | 60,7 |
| Alžīrija | 71,42 | 103,525 | 69,0 |
| Angola | 149,7 | 132,885 | 112,7 |
| Argentīna | 3,545 | 5,91281 | 60,0 |
| Armēnija | 407,4 | 533,510 | 76,4 |
| Austrālija | 1,533 | 1,35850 | 112,8 |
| Azerbaidžāna | 1,154 | 1,13539 | 101,6 |
| Bangladeša | 52,20 | 106,189 | 49,2 |
| Barbadosa | 3,198 | 2,89943 | 110,3 |
| Baltkrievija | 3 025 | 7 099,45 | 42,6 |
| Beliza | 1,750 | 2,86408 | 61,1 |
| Benina | 588,4 | 655,957 | 89,7 |
| Bolīvija | 5,973 | 9,99653 | 59,8 |
| Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 1,254 | 1,95583 | 64,1 |
| Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 1,461 | 1,95583 | 74,7 |
| Botsvāna | 5,693 | 9,37207 | 60,7 |
| Brazīlija | 2,550 | 2,26870 | 112,4 |
| Burkinafaso | 624,0 | 655,957 | 95,1 |
| Burundi (3) | 0 | 0 | 0 |
| Kambodža | 4 521 | 5 852,50 | 77,2 |
| Kamerūna | 610,9 | 655,957 | 93,1 |
| Kanāda | 1,202 | 1,40370 | 85,6 |
| Kaboverde | 82,37 | 110,265 | 74,7 |
| Centrālāfrikas Republika | 672,4 | 655,957 | 102,5 |
| Čada | 697,5 | 655,957 | 106,3 |
| Čīle | 447,0 | 679,490 | 65,8 |
| Ķīna | 8,475 | 9,32350 | 90,9 |
| Kolumbija | 2 184 | 2 568,34 | 85,0 |
| Kongo (Brazavilla) | 754,4 | 655,957 | 115,0 |
| Kostarika | 605,6 | 726,890 | 83,3 |
| Kotdivuāra | 635,6 | 655,957 | 96,9 |
| Horvātija | 5,836 | 7,38330 | 79,0 |
| Kuba | USD 0,956 | USD 1,44250 | 66,3 |
| Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | USD 2,010 | USD 1,44250 | 139,3 |
| Džibutija | 235,7 | 256,363 | 91,9 |
| Dominikāna | 32,43 | 54,7816 | 59,2 |
| Ekvadora | USD 0,9702 | USD 1,44250 | 67,3 |
| Ēģipte | 5,181 | 8,56810 | 60,5 |
| Salvadora | USD 0,9966 | USD 1,44250 | 69,1 |
| Eritreja | 24,26 | 21,5463 | 112,6 |
| Etiopija | 19,48 | 24,2877 | 80,2 |
| Fidži | 1,627 | 2,51572 | 64,7 |
| bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 37,13 | 61,6063 | 60,3 |
| Gabona | 681,7 | 655,957 | 103,9 |
| Gambija | 29,29 | 40,6400 | 72,1 |
| Gruzija | 1,716 | 2,34730 | 73,1 |
| Gana | 1,682 | 2,15435 | 78,1 |
| Gvatemala | 7,911 | 11,2402 | 70,4 |
| Gvineja (Konakri) | 5 871 | 9 678,22 | 60,7 |
| Gvineja-Bisava | 634,1 | 655,957 | 96,7 |
| Gajāna | 178,9 | 291,125 | 61,5 |
| Haiti | 45,56 | 57,9164 | 78,7 |
| Hondurasa | 19,69 | 27,2562 | 72,2 |
| Honkonga | 10,44 | 11,2265 | 93,0 |
| Islande | 149,7 | 165,150 | 90,6 |
| Indija | 40,61 | 64,7210 | 62,7 |
| Indonēzija (Banda Ačeha) | 8 778 | 12 413,0 | 70,7 |
| Indonēzija (Džakarta) | 9 585 | 12 413,0 | 77,2 |
| Irāka (3) | 0 | 0 | 0 |
| Izraēla | 5,251 | 4,94760 | 106,1 |
| Jamaika | 115,5 | 122,758 | 94,1 |
| Japāna (Tokija) | 158,6 | 116,930 | 135,6 |
| Jordānija | 0,8589 | 1,02273 | 84,0 |
| Kazahstāna (Astana) | 182,4 | 208,440 | 87,5 |
| Kenija | 89,11 | 129,536 | 68,8 |
| Kosova (Priština) | 0,6806 | 1,00000 | 68,1 |
| Kirgizstāna | 44,87 | 65,3193 | 68,7 |
| Laosa | 9 113 | 11 438,0 | 79,7 |
| Libāna | 1 647 | 2 174,57 | 75,7 |
| Lesoto | 6,427 | 9,88460 | 65,0 |
| Libērija | USD 1,328 | USD 1,44250 | 92,1 |
| Lībija (3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskara | 2 305 | 2 770,49 | 83,2 |
| Malāvija | 180,9 | 216,503 | 83,6 |
| Malaizija | 3,179 | 4,37270 | 72,7 |
| Mali | 636,8 | 655,957 | 97,1 |
| Mauritānija | 234,4 | 387,915 | 60,4 |
| Maurīcija | 32,88 | 40,1709 | 81,9 |
| Meksika | 12,22 | 16,9954 | 71,9 |
| Moldovas Republika | 10,62 | 16,4444 | 64,6 |
| Melnkalne | 0,6462 | 1,00000 | 64,6 |
| Maroka | 8,437 | 11,2940 | 74,7 |
| Mozambika | 32,04 | 40,3800 | 79,3 |
| Namībija | 8,110 | 9,88460 | 82,0 |
| Nepāla | 78,49 | 102,520 | 76,6 |
| Jaunkaledonija | 134,8 | 119,332 | 113,0 |
| Jaunzēlande | 1,790 | 1,75590 | 101,9 |
| Nikaragva | 17,76 | 32,3385 | 54,9 |
| Nigēra | 555,3 | 655,957 | 84,7 |
| Nigērija (Abudža) | 186,1 | 220,507 | 84,4 |
| Norvēģija | 10,78 | 7,80550 | 138,1 |
| Pakistāna | 60,24 | 122,565 | 49,1 |
| Panama | USD 0,8448 | USD 1,44250 | 58,6 |
| Papua-Jaungvineja | 3,694 | 3,29924 | 112,0 |
| Paragvaja | 3 814 | 5 770,00 | 66,1 |
| Peru | 3,141 | 3,98058 | 78,9 |
| Filipīnas | 44,94 | 62,7700 | 71,6 |
| Krievija | 43,61 | 40,3780 | 108,0 |
| Ruanda | 709,4 | 855,942 | 82,9 |
| Samoa | 2,923 | 3,29714 | 88,7 |
| Saūda Arābija | 3,423 | 5,28110 | 64,8 |
| Senegāla | 594,1 | 655,957 | 90,6 |
| Serbija (Belgrada) | 79,49 | 101,040 | 78,7 |
| Sjerraleone | 5 708 | 6 301,53 | 90,6 |
| Singapūra | 2,076 | 1,77990 | 116,6 |
| Zālamana Salas | 11,08 | 10,3926 | 106,6 |
| Dienvidāfrika | 6,327 | 9,88460 | 64,0 |
| Dienvidkoreja | 1 604 | 1 553,32 | 103,3 |
| Dienvidsudāna (Džuba) (3) | 0 | 0 | 0 |
| Šrilanka | 118,1 | 154,886 | 76,2 |
| Sudāna (Hartuma) | 3,382 | 3,93024 | 86,1 |
| Surinama | 2,661 | 4,76025 | 55,9 |
| Svazilenda | 6,880 | 9,88460 | 69,6 |
| Šveice (Berne) | 1,532 | 1,20360 | 127,3 |
| Šveice (Ženēva) | 1,562 | 1,20360 | 129,8 |
| Sīrija | 51,84 | 67,0950 | 77,3 |
| Taivāna | 34,73 | 41,7050 | 83,3 |
| Tadžikistāna | 4,194 | 6,72897 | 62,3 |
| Tanzānija | 1 358 | 2 194,38 | 61,9 |
| Taizeme | 34,04 | 44,4290 | 76,6 |
| Austrumtimora | USD 1,424 | USD 1,44250 | 98,7 |
| Togo | 571,5 | 655,957 | 87,1 |
| Trinidāda un Tobāgo | 7,042 | 9,10380 | 77,4 |
| Tunisija | 1,329 | 1,96490 | 67,6 |
| Turcija | 1,963 | 2,36040 | 83,2 |
| Uganda | 2 049 | 3 579,47 | 57,2 |
| Ukraina | 8,217 | 11,3372 | 72,5 |
| ASV (Ņujorka) | 1,287 | 1,44250 | 89,2 |
| ASV (Vašingtona) | 1,214 | 1,44250 | 84,2 |
| Urugvaja | 25,17 | 26,2220 | 96,0 |
| Uzbekistāna | 1 235 | 2 468,20 | 50,0 |
| Vanuatu | 148,3 | 130,330 | 113,8 |
| Venecuēla | 5,470 | 6,19503 | 88,3 |
| Vjetnama | 15 446 | 29 758,8 | 51,9 |
| Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla | 5,526 | 4,94760 | 111,7 |
| Jemena | 215,8 | 308,407 | 70,0 |
| Zambija | 6 109 | 6 906,98 | 88,4 |
| Zimbabve (3) | 0 | 0 | 0 |
| NB! | Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:
  Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).
  Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.
  Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.
  Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība. |

DARBA VIETA

Ekonomiskās paritātes,

2011. gada jūlijs

Valūtas maiņas kurss,

2011. gada jūlijs (1)

Korekcijas koeficienti,

2011. gada jūlijs (2)

Afganistāna (3)

0

0

0,0

Albānija

85,81

141,370

60,7

Alžīrija

71,42

103,525

69,0

Angola

149,7

132,885

112,7

Argentīna

3,545

5,91281

60,0

Armēnija

407,4

533,510

76,4

Austrālija

1,533

1,35850

112,8

Azerbaidžāna

1,154

1,13539

101,6

Bangladeša

52,20

106,189

49,2

Barbadosa

3,198

2,89943

110,3

Baltkrievija

3 025

7 099,45

42,6

Beliza

1,750

2,86408

61,1

Benina

588,4

655,957

89,7

Bolīvija

5,973

9,99653

59,8

Bosnija un Hercegovina (Banja Luka)

1,254

1,95583

64,1

Bosnija un Hercegovina (Sarajeva)

1,461

1,95583

74,7

Botsvāna

5,693

9,37207

60,7

Brazīlija

2,550

2,26870

112,4

Burkinafaso

624,0

655,957

95,1

Burundi (3)

0

0

0

Kambodža

4 521

5 852,50

77,2

Kamerūna

610,9

655,957

93,1

Kanāda

1,202

1,40370

85,6

Kaboverde

82,37

110,265

74,7

Centrālāfrikas Republika

672,4

655,957

102,5

Čada

697,5

655,957

106,3

Čīle

447,0

679,490

65,8

Ķīna

8,475

9,32350

90,9

Kolumbija

2 184

2 568,34

85,0

Kongo (Brazavilla)

754,4

655,957

115,0

Kostarika

605,6

726,890

83,3

Kotdivuāra

635,6

655,957

96,9

Horvātija

5,836

7,38330

79,0

Kuba

USD 0,956

USD 1,44250

66,3

Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

USD 2,010

USD 1,44250

139,3

Džibutija

235,7

256,363

91,9

Dominikāna

32,43

54,7816

59,2

Ekvadora

USD 0,9702

USD 1,44250

67,3

Ēģipte

5,181

8,56810

60,5

Salvadora

USD 0,9966

USD 1,44250

69,1

Eritreja

24,26

21,5463

112,6

Etiopija

19,48

24,2877

80,2

Fidži

1,627

2,51572

64,7

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

37,13

61,6063

60,3

Gabona

681,7

655,957

103,9

Gambija

29,29

40,6400

72,1

Gruzija

1,716

2,34730

73,1

Gana

1,682

2,15435

78,1

Gvatemala

7,911

11,2402

70,4

Gvineja (Konakri)

5 871

9 678,22

60,7

Gvineja-Bisava

634,1

655,957

96,7

Gajāna

178,9

291,125

61,5

Haiti

45,56

57,9164

78,7

Hondurasa

19,69

27,2562

72,2

Honkonga

10,44

11,2265

93,0

Islande

149,7

165,150

90,6

Indija

40,61

64,7210

62,7

Indonēzija (Banda Ačeha)

8 778

12 413,0

70,7

Indonēzija (Džakarta)

9 585

12 413,0

77,2

Irāka (3)

0

0

0

Izraēla

5,251

4,94760

106,1

Jamaika

115,5

122,758

94,1

Japāna (Tokija)

158,6

116,930

135,6

Jordānija

0,8589

1,02273

84,0

Kazahstāna (Astana)

182,4

208,440

87,5

Kenija

89,11

129,536

68,8

Kosova (Priština)

0,6806

1,00000

68,1

Kirgizstāna

44,87

65,3193

68,7

Laosa

9 113

11 438,0

79,7

Libāna

1 647

2 174,57

75,7

Lesoto

6,427

9,88460

65,0

Libērija

USD 1,328

USD 1,44250

92,1

Lībija (3)

0

0

0

Madagaskara

2 305

2 770,49

83,2

Malāvija

180,9

216,503

83,6

Malaizija

3,179

4,37270

72,7

Mali

636,8

655,957

97,1

Mauritānija

234,4

387,915

60,4

Maurīcija

32,88

40,1709

81,9

Meksika

12,22

16,9954

71,9

Moldovas Republika

10,62

16,4444

64,6

Melnkalne

0,6462

1,00000

64,6

Maroka

8,437

11,2940

74,7

Mozambika

32,04

40,3800

79,3

Namībija

8,110

9,88460

82,0

Nepāla

78,49

102,520

76,6

Jaunkaledonija

134,8

119,332

113,0

Jaunzēlande

1,790

1,75590

101,9

Nikaragva

17,76

32,3385

54,9

Nigēra

555,3

655,957

84,7

Nigērija (Abudža)

186,1

220,507

84,4

Norvēģija

10,78

7,80550

138,1

Pakistāna

60,24

122,565

49,1

Panama

USD 0,8448

USD 1,44250

58,6

Papua-Jaungvineja

3,694

3,29924

112,0

Paragvaja

3 814

5 770,00

66,1

Peru

3,141

3,98058

78,9

Filipīnas

44,94

62,7700

71,6

Krievija

43,61

40,3780

108,0

Ruanda

709,4

855,942

82,9

Samoa

2,923

3,29714

88,7

Saūda Arābija

3,423

5,28110

64,8

Senegāla

594,1

655,957

90,6

Serbija (Belgrada)

79,49

101,040

78,7

Sjerraleone

5 708

6 301,53

90,6

Singapūra

2,076

1,77990

116,6

Zālamana Salas

11,08

10,3926

106,6

Dienvidāfrika

6,327

9,88460

64,0

Dienvidkoreja

1 604

1 553,32

103,3

Dienvidsudāna (Džuba) (3)

0

0

0

Šrilanka

118,1

154,886

76,2

Sudāna (Hartuma)

3,382

3,93024

86,1

Surinama

2,661

4,76025

55,9

Svazilenda

6,880

9,88460

69,6

Šveice (Berne)

1,532

1,20360

127,3

Šveice (Ženēva)

1,562

1,20360

129,8

Sīrija

51,84

67,0950

77,3

Taivāna

34,73

41,7050

83,3

Tadžikistāna

4,194

6,72897

62,3

Tanzānija

1 358

2 194,38

61,9

Taizeme

34,04

44,4290

76,6

Austrumtimora

USD 1,424

USD 1,44250

98,7

Togo

571,5

655,957

87,1

Trinidāda un Tobāgo

7,042

9,10380

77,4

Tunisija

1,329

1,96490

67,6

Turcija

1,963

2,36040

83,2

Uganda

2 049

3 579,47

57,2

Ukraina

8,217

11,3372

72,5

ASV (Ņujorka)

1,287

1,44250

89,2

ASV (Vašingtona)

1,214

1,44250

84,2

Urugvaja

25,17

26,2220

96,0

Uzbekistāna

1 235

2 468,20

50,0

Vanuatu

148,3

130,330

113,8

Venecuēla

5,470

6,19503

88,3

Vjetnama

15 446

29 758,8

51,9

Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla

5,526

4,94760

111,7

Jemena

215,8

308,407

70,0

Zambija

6 109

6 906,98

88,4

Zimbabve (3)

0

0

0

NB!

Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:

Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).

Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.

Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.

Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība.

---

(1)  1 EURO = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora).

(2)  Brisele = 100 %.

(3)  Skaitļi nav pieejami, ņemot vērā vietējo nestabilo situāciju vai datu ticamības trūkumu.

| NB! | Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:
  Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).
  Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.
  Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.
  Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība. |
| --- | --- |

NB!

Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:

Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).

Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.

Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.

Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība.

---

II PIELIKUMS

Koeficienti, kas piemērojami no 2012. gada 1. jūlija

| DARBA VIETA | Ekonomiskās paritātes,
  2012. gada jūlijs | Valūtas maiņas kurss,
  2012. gada jūlijs (1) | Korekcijas koeficienti,
  2012. gada jūlijs (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistāna (3) | 0 | 0 | 0 |
| Albānija | 82,84 | 138,180 | 60,0 |
| Alžīrija | 75,86 | 100,187 | 75,7 |
| Angola | 160,0 | 119,596 | 133,8 |
| Argentīna | 3,706 | 5,60300 | 66,1 |
| Armēnija | 407,5 | 525,440 | 77,6 |
| Austrālija | 1,524 | 1,23570 | 123,3 |
| Azerbaidžāna | 1,146 | 0,975682 | 117,5 |
| Bangladeša | 57,29 | 102,802 | 55,7 |
| Barbadosa | 3,228 | 2,49691 | 129,3 |
| Baltkrievija | 6 304 | 10 440,0 | 60,4 |
| Beliza | 1,761 | 2,36066 | 74,6 |
| Benina | 666,1 | 655,957 | 101,5 |
| Bolīvija | 6,022 | 8,58084 | 70,2 |
| Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 1,246 | 1,95583 | 63,7 |
| Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 1,473 | 1,95583 | 75,3 |
| Botsvāna | 5,800 | 9,74659 | 59,5 |
| Brazīlija | 2,500 | 2,58980 | 96,5 |
| Burkinafaso | 628,1 | 655,957 | 95,8 |
| Burundi (3) | 0 | 0 | 0 |
| Kambodža | 4 428 | 5 096,50 | 86,9 |
| Kamerūna | 608,2 | 655,957 | 92,7 |
| Kanāda | 1,205 | 1,27640 | 94,4 |
| Kaboverde | 78,73 | 110,265 | 71,4 |
| Centrālāfrikas Republika | 716,1 | 655,957 | 109,2 |
| Čada | 731,0 | 655,957 | 111,4 |
| Čīle | 448,6 | 625,731 | 71,7 |
| Ķīna | 8,357 | 7,89590 | 105,8 |
| Kolumbija | 2 142 | 2 219,68 | 96,5 |
| Kongo (Brazavilla) | 736,5 | 655,957 | 112,3 |
| Kostarika | 619,0 | 618,385 | 100,1 |
| Kotdivuāra | 626,2 | 655,957 | 95,5 |
| Horvātija | 5,785 | 7,51700 | 77,0 |
| Kuba | USD 1,007 | USD 1,24180 | 81,1 |
| Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | USD 2,169 | USD 1,24180 | 174,7 |
| Džibutija | 235,7 | 220,694 | 106,8 |
| Dominikāna | 32,01 | 49,0020 | 65,3 |
| Ekvadora | USD 0,9882 | USD 1,24180 | 79,6 |
| Ēģipte | 5,400 | 7,61135 | 70,9 |
| Salvadora | USD 0,9701 | USD 1,24180 | 78,1 |
| Eritreja | 24,09 | 19,3848 | 124,3 |
| Etiopija | 20,80 | 22,4315 | 92,7 |
| Fidži | 1,685 | 2,28728 | 73,7 |
| bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 36,16 | 61,6269 | 58,7 |
| Gabona | 670,2 | 655,957 | 102,2 |
| Gambija | 29,61 | 41,0300 | 72,2 |
| Gruzija | 1,577 | 2,06140 | 76,5 |
| Gana | 1,917 | 2,37345 | 80,8 |
| Gvatemala | 7,980 | 9,75743 | 81,8 |
| Gvineja (Konakri) | 6 371 | 8 684,29 | 73,4 |
| Gvineja-Bisava | 615,5 | 655,957 | 93,8 |
| Gajāna | 181,6 | 257,135 | 70,6 |
| Haiti | 47,18 | 52,3771 | 90,1 |
| Hondurasa | 20,20 | 24,1879 | 83,5 |
| Honkonga | 10,43 | 9,63490 | 108,3 |
| Islande | 154,8 | 157,970 | 98,0 |
| Indija | 46,98 | 70,6030 | 66,5 |
| Indonēzija (Banda Ačeha) | 8 837 | 11 762,5 | 75,1 |
| Indonēzija (Džakarta) | 9 639 | 11 762,5 | 81,9 |
| Irāka (3) | 0 | 0 | 0 |
| Izraēla | 5,052 | 4,90000 | 103,1 |
| Jamaika | 118,8 | 110,466 | 107,5 |
| Japāna (Tokija) | 158,7 | 98,6000 | 161,0 |
| Jordānija | 0,8632 | 0,880436 | 98,0 |
| Kazahstāna (Astana) | 188,0 | 187,240 | 100,4 |
| Kenija | 91,29 | 105,306 | 86,7 |
| Kosova (Priština) | 0,6882 | 1,00000 | 68,8 |
| Kirgizstāna | 46,34 | 58,5603 | 79,1 |
| Laosa | 8 978 | 10 027,5 | 89,5 |
| Libāna | 1 650 | 1 872,01 | 88,1 |
| Lesoto | 6,421 | 10,4610 | 61,4 |
| Libērija | USD 1,449 | USD 1,24180 | 116,7 |
| Lībija (3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskara | 2 341 | 2 760,59 | 84,8 |
| Malāvija | 204,2 | 339,388 | 60,2 |
| Malaizija | 3,090 | 3,96760 | 77,9 |
| Mali | 668,9 | 655,957 | 102,0 |
| Mauritānija | 236,2 | 371,485 | 63,6 |
| Maurīcija | 31,40 | 38,4557 | 81,7 |
| Meksika | 12,21 | 16,9208 | 72,2 |
| Moldovas Republika | 10,36 | 15,2783 | 67,8 |
| Melnkalne | 0,6372 | 1,00000 | 63,7 |
| Maroka | 7,859 | 11,0435 | 71,2 |
| Mozambika | 30,62 | 33,9600 | 90,2 |
| Namībija | 8,432 | 10,4610 | 80,6 |
| Nepāla | 80,60 | 115,105 | 70,0 |
| Jaunkaledonija | 134,1 | 119,332 | 112,4 |
| Jaunzēlande | 1,771 | 1,57280 | 112,6 |
| Nikaragva | 17,49 | 29,2136 | 59,9 |
| Nigēra | 548,4 | 655,957 | 83,6 |
| Nigērija (Abudža) | 205,1 | 195,043 | 105,2 |
| Norvēģija | 10,46 | 7,54650 | 138,6 |
| Pakistāna | 63,76 | 117,995 | 54,0 |
| Panama | USD 0,8365 | USD 1,24180 | 67,4 |
| Papua-Jaungvineja | 3,774 | 2,59471 | 145,4 |
| Paragvaja | 3 821 | 5 699,86 | 67,0 |
| Peru | 3,115 | 3,29263 | 94,6 |
| Filipīnas | 44,10 | 52,6300 | 83,8 |
| Krievija | 43,58 | 41,1430 | 105,9 |
| Ruanda | 702,6 | 766,389 | 91,7 |
| Samoa | 3,004 | 2,88925 | 104,0 |
| Saūda Arābija | 3,597 | 4,70810 | 76,4 |
| Senegāla | 602,6 | 655,957 | 91,9 |
| Serbija (Belgrada) | 78,59 | 114,007 | 68,9 |
| Sjerraleone | 6 407 | 5 389,51 | 118,9 |
| Singapūra | 2,039 | 1,58840 | 128,4 |
| Zālamana Salas | 11,34 | 8,76972 | 129,3 |
| Dienvidāfrika | 6,387 | 10,4610 | 61,1 |
| Dienvidkoreja | 1 637 | 1 436,46 | 114,0 |
| Dienvidsudāna (Džuba) (3) | 0 | 0 | 0 |
| Šrilanka | 119,5 | 166,548 | 71,8 |
| Sudāna (Hartuma) | 4,248 | 6,32792 | 67,1 |
| Surinama | 2,707 | 4,09794 | 66,1 |
| Svazilenda | 6,916 | 10,4610 | 66,1 |
| Šveice (Berne) | 1,549 | 1,20100 | 129,0 |
| Šveice (Ženēva) | 1,565 | 1,20100 | 130,3 |
| Sīrija | 59,26 | 80,2250 | 73,9 |
| Taivāna | 34,33 | 37,1755 | 92,3 |
| Tadžikistāna | 4,099 | 5,91817 | 69,3 |
| Tanzānija | 1 402 | 1 975,97 | 71,0 |
| Taizeme | 32,81 | 39,5890 | 82,9 |
| Austrumtimora | USD 1,487 | USD 1,24180 | 119,7 |
| Togo | 546,2 | 655,957 | 83,3 |
| Trinidāda un Tobāgo | 6,886 | 7,83830 | 87,9 |
| Tunisija | 1,313 | 2,00650 | 65,4 |
| Turcija | 2,130 | 2,26910 | 93,9 |
| Uganda | 2 405 | 3 093,73 | 77,7 |
| Ukraina | 8,223 | 10,0218 | 82,1 |
| ASV (Ņujorka) | 1,253 | 1,24180 | 100,9 |
| ASV (Vašingtona) | 1,213 | 1,24180 | 97,7 |
| Urugvaja | 25,03 | 26,9856 | 92,8 |
| Uzbekistāna | 1 280 | 2 340,48 | 54,7 |
| Vanuatu | 154,3 | 117,465 | 131,4 |
| Venecuēla | 5,734 | 5,33310 | 107,5 |
| Vjetnama | 14 902 | 25 966,0 | 57,4 |
| Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla | 5,301 | 4,90000 | 108,2 |
| Jemena | 237,9 | 265,497 | 89,6 |
| Zambija | 6 486 | 6 453,46 | 100,5 |
| Zimbabve (3) | 0 | 0 | 0 |
| NB! | Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:
  Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).
  Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.
  Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.
  Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība. |

DARBA VIETA

Ekonomiskās paritātes,

2012. gada jūlijs

Valūtas maiņas kurss,

2012. gada jūlijs (1)

Korekcijas koeficienti,

2012. gada jūlijs (2)

Afganistāna (3)

0

0

0

Albānija

82,84

138,180

60,0

Alžīrija

75,86

100,187

75,7

Angola

160,0

119,596

133,8

Argentīna

3,706

5,60300

66,1

Armēnija

407,5

525,440

77,6

Austrālija

1,524

1,23570

123,3

Azerbaidžāna

1,146

0,975682

117,5

Bangladeša

57,29

102,802

55,7

Barbadosa

3,228

2,49691

129,3

Baltkrievija

6 304

10 440,0

60,4

Beliza

1,761

2,36066

74,6

Benina

666,1

655,957

101,5

Bolīvija

6,022

8,58084

70,2

Bosnija un Hercegovina (Banja Luka)

1,246

1,95583

63,7

Bosnija un Hercegovina (Sarajeva)

1,473

1,95583

75,3

Botsvāna

5,800

9,74659

59,5

Brazīlija

2,500

2,58980

96,5

Burkinafaso

628,1

655,957

95,8

Burundi (3)

0

0

0

Kambodža

4 428

5 096,50

86,9

Kamerūna

608,2

655,957

92,7

Kanāda

1,205

1,27640

94,4

Kaboverde

78,73

110,265

71,4

Centrālāfrikas Republika

716,1

655,957

109,2

Čada

731,0

655,957

111,4

Čīle

448,6

625,731

71,7

Ķīna

8,357

7,89590

105,8

Kolumbija

2 142

2 219,68

96,5

Kongo (Brazavilla)

736,5

655,957

112,3

Kostarika

619,0

618,385

100,1

Kotdivuāra

626,2

655,957

95,5

Horvātija

5,785

7,51700

77,0

Kuba

USD 1,007

USD 1,24180

81,1

Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

USD 2,169

USD 1,24180

174,7

Džibutija

235,7

220,694

106,8

Dominikāna

32,01

49,0020

65,3

Ekvadora

USD 0,9882

USD 1,24180

79,6

Ēģipte

5,400

7,61135

70,9

Salvadora

USD 0,9701

USD 1,24180

78,1

Eritreja

24,09

19,3848

124,3

Etiopija

20,80

22,4315

92,7

Fidži

1,685

2,28728

73,7

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

36,16

61,6269

58,7

Gabona

670,2

655,957

102,2

Gambija

29,61

41,0300

72,2

Gruzija

1,577

2,06140

76,5

Gana

1,917

2,37345

80,8

Gvatemala

7,980

9,75743

81,8

Gvineja (Konakri)

6 371

8 684,29

73,4

Gvineja-Bisava

615,5

655,957

93,8

Gajāna

181,6

257,135

70,6

Haiti

47,18

52,3771

90,1

Hondurasa

20,20

24,1879

83,5

Honkonga

10,43

9,63490

108,3

Islande

154,8

157,970

98,0

Indija

46,98

70,6030

66,5

Indonēzija (Banda Ačeha)

8 837

11 762,5

75,1

Indonēzija (Džakarta)

9 639

11 762,5

81,9

Irāka (3)

0

0

0

Izraēla

5,052

4,90000

103,1

Jamaika

118,8

110,466

107,5

Japāna (Tokija)

158,7

98,6000

161,0

Jordānija

0,8632

0,880436

98,0

Kazahstāna (Astana)

188,0

187,240

100,4

Kenija

91,29

105,306

86,7

Kosova (Priština)

0,6882

1,00000

68,8

Kirgizstāna

46,34

58,5603

79,1

Laosa

8 978

10 027,5

89,5

Libāna

1 650

1 872,01

88,1

Lesoto

6,421

10,4610

61,4

Libērija

USD 1,449

USD 1,24180

116,7

Lībija (3)

0

0

0

Madagaskara

2 341

2 760,59

84,8

Malāvija

204,2

339,388

60,2

Malaizija

3,090

3,96760

77,9

Mali

668,9

655,957

102,0

Mauritānija

236,2

371,485

63,6

Maurīcija

31,40

38,4557

81,7

Meksika

12,21

16,9208

72,2

Moldovas Republika

10,36

15,2783

67,8

Melnkalne

0,6372

1,00000

63,7

Maroka

7,859

11,0435

71,2

Mozambika

30,62

33,9600

90,2

Namībija

8,432

10,4610

80,6

Nepāla

80,60

115,105

70,0

Jaunkaledonija

134,1

119,332

112,4

Jaunzēlande

1,771

1,57280

112,6

Nikaragva

17,49

29,2136

59,9

Nigēra

548,4

655,957

83,6

Nigērija (Abudža)

205,1

195,043

105,2

Norvēģija

10,46

7,54650

138,6

Pakistāna

63,76

117,995

54,0

Panama

USD 0,8365

USD 1,24180

67,4

Papua-Jaungvineja

3,774

2,59471

145,4

Paragvaja

3 821

5 699,86

67,0

Peru

3,115

3,29263

94,6

Filipīnas

44,10

52,6300

83,8

Krievija

43,58

41,1430

105,9

Ruanda

702,6

766,389

91,7

Samoa

3,004

2,88925

104,0

Saūda Arābija

3,597

4,70810

76,4

Senegāla

602,6

655,957

91,9

Serbija (Belgrada)

78,59

114,007

68,9

Sjerraleone

6 407

5 389,51

118,9

Singapūra

2,039

1,58840

128,4

Zālamana Salas

11,34

8,76972

129,3

Dienvidāfrika

6,387

10,4610

61,1

Dienvidkoreja

1 637

1 436,46

114,0

Dienvidsudāna (Džuba) (3)

0

0

0

Šrilanka

119,5

166,548

71,8

Sudāna (Hartuma)

4,248

6,32792

67,1

Surinama

2,707

4,09794

66,1

Svazilenda

6,916

10,4610

66,1

Šveice (Berne)

1,549

1,20100

129,0

Šveice (Ženēva)

1,565

1,20100

130,3

Sīrija

59,26

80,2250

73,9

Taivāna

34,33

37,1755

92,3

Tadžikistāna

4,099

5,91817

69,3

Tanzānija

1 402

1 975,97

71,0

Taizeme

32,81

39,5890

82,9

Austrumtimora

USD 1,487

USD 1,24180

119,7

Togo

546,2

655,957

83,3

Trinidāda un Tobāgo

6,886

7,83830

87,9

Tunisija

1,313

2,00650

65,4

Turcija

2,130

2,26910

93,9

Uganda

2 405

3 093,73

77,7

Ukraina

8,223

10,0218

82,1

ASV (Ņujorka)

1,253

1,24180

100,9

ASV (Vašingtona)

1,213

1,24180

97,7

Urugvaja

25,03

26,9856

92,8

Uzbekistāna

1 280

2 340,48

54,7

Vanuatu

154,3

117,465

131,4

Venecuēla

5,734

5,33310

107,5

Vjetnama

14 902

25 966,0

57,4

Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla

5,301

4,90000

108,2

Jemena

237,9

265,497

89,6

Zambija

6 486

6 453,46

100,5

Zimbabve (3)

0

0

0

NB!

Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:

Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).

Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.

Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.

Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība.

---

(1)  1 EURO = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora).

(2)  Brisele = 100 %.

(3)  Skaitļi nav pieejami, ņemot vērā vietējo nestabilo situāciju vai datu ticamības trūkumu.

| NB! | Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:
  Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).
  Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.
  Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.
  Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība. |
| --- | --- |

NB!

Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir:

Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1).

Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.

Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.

Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība.

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/15

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 680/2013

(2013. gada 15. jūlijs),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1259/2012 par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 30. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1801/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (1) (“Partnerattiecību nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 30. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1801/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (1) (“Partnerattiecību nolīgums”).

| (2) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/827/ES (2) no tā parakstīšanas dienas – 2012. gada 16. decembra – provizoriski piemēro jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā (“jaunais protokols”). Jaunais protokols ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Mauritānijas suverenitātē vai jurisdikcijā. To zvejas iespēju iedalīšana, kas Savienībai piešķirtas saskaņā ar jauno protokolu, tika noteikta ar Regulu (ES) Nr. 1259/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/827/ES (2) no tā parakstīšanas dienas – 2012. gada 16. decembra – provizoriski piemēro jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā (“jaunais protokols”). Jaunais protokols ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Mauritānijas suverenitātē vai jurisdikcijā. To zvejas iespēju iedalīšana, kas Savienībai piešķirtas saskaņā ar jauno protokolu, tika noteikta ar Regulu (ES) Nr. 1259/2012 (3).

| (3) | 2013. gada 20. februārī saskaņā ar jaunā protokola 4. pantu Eiropas Savienības un Mauritānijas Apvienotā komiteja (“Apvienotā komiteja”), kas paredzēta Partnerattiecību nolīguma 10. pantā, pieņēma pasākumus, kuri paredz zvejas iespēju pārskatīšanu. Tie ietver pasākumus, lai atkārtoti definētu zvejas iespēju iedalījumu 5. zvejas kategorijā (tunzivju seineri) un 6. zvejas kategorijā (kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām). |
| --- | --- |

(3)

2013. gada 20. februārī saskaņā ar jaunā protokola 4. pantu Eiropas Savienības un Mauritānijas Apvienotā komiteja (“Apvienotā komiteja”), kas paredzēta Partnerattiecību nolīguma 10. pantā, pieņēma pasākumus, kuri paredz zvejas iespēju pārskatīšanu. Tie ietver pasākumus, lai atkārtoti definētu zvejas iespēju iedalījumu 5. zvejas kategorijā (tunzivju seineri) un 6. zvejas kategorijā (kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām).

| (4) | Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1259/2012. Ņemot vērā to, ka Apvienotās komitejas lēmumu piemēro no 2013. gada 20. februāra, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, un to būtu jāpiemēro no 2013. gada 20. februāra, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1259/2012. Ņemot vērā to, ka Apvienotās komitejas lēmumu piemēro no 2013. gada 20. februāra, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, un to būtu jāpiemēro no 2013. gada 20. februāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1259/2012 1. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

| “e) | 5. kategorija – tunzivju seineri






  Spānija | 17 licences |
| --- | --- | --- |
| Francija | 8 licences |

“e)

5. kategorija – tunzivju seineri

Spānija

17 licences

Francija

8 licences

| f) | 6. kategorija – kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām






  Spānija | 18 licences |
| --- | --- | --- |
| Francija | 1 licence”. |

f)

6. kategorija – kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām

Spānija

18 licences

Francija

1 licence”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 20. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  OV L 343, 8.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2012/827/ES (2012. gada 3. decembris), par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku (OV L 361, 31.12.2012., 43. lpp.).

2

(3)  OV L 361, 31.12.2012., 87. lpp.

3

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 681/2013

(2013. gada 17. jūlijs),

ar ko groza II pielikuma III daļu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (1) un jo īpaši tās 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/48/EK, pamatojoties uz Nīderlandes Nacionālā sabiedrības veselības un vides institūta (Dutch National Institute for Public Health and the Environment, RIVM) ieteikumiem, kas izklāstīti 2008. gada ziņojumā Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements (“Ķīmiskās vielas rotaļlietās. Vispārīga metodika rotaļlietu ķīmiskā drošuma novērtēšanai, īpaši ņemot vērā ķīmiskos elementus”), noteiktas bārija robežvērtības. RIVM ieteikumu pamatā ir secinājums, ka rotaļlietās esošo ķīmisko vielu iedarbība uz bērniem nedrīkst pārsniegt konkrētu līmeni jeb tā dēvēto “pieļaujamo dienas devu”. Tā kā bērni nonāk saskarē ar ķīmiskām vielām citos avotos, ne tikai rotaļlietās, tādēļ rotaļlietām būtu jānosaka tikai procentuālā daļa no pieļaujamās dienas devas. Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja (CSTEE) 2004. gada ziņojumā ieteica noteikt rotaļlietām maksimāli 10 % no pieļaujamās dienas devas. Minēto devu Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCHER) apstiprināja atzinumā Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys (“Ķīmisko elementu migrācijas robežvērtību izvērtēšana rotaļlietās”), ko tā pieņēma 2010. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/48/EK, pamatojoties uz Nīderlandes Nacionālā sabiedrības veselības un vides institūta (Dutch National Institute for Public Health and the Environment, RIVM) ieteikumiem, kas izklāstīti 2008. gada ziņojumā Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements (“Ķīmiskās vielas rotaļlietās. Vispārīga metodika rotaļlietu ķīmiskā drošuma novērtēšanai, īpaši ņemot vērā ķīmiskos elementus”), noteiktas bārija robežvērtības. RIVM ieteikumu pamatā ir secinājums, ka rotaļlietās esošo ķīmisko vielu iedarbība uz bērniem nedrīkst pārsniegt konkrētu līmeni jeb tā dēvēto “pieļaujamo dienas devu”. Tā kā bērni nonāk saskarē ar ķīmiskām vielām citos avotos, ne tikai rotaļlietās, tādēļ rotaļlietām būtu jānosaka tikai procentuālā daļa no pieļaujamās dienas devas. Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja (CSTEE) 2004. gada ziņojumā ieteica noteikt rotaļlietām maksimāli 10 % no pieļaujamās dienas devas. Minēto devu Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCHER) apstiprināja atzinumā Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys (“Ķīmisko elementu migrācijas robežvērtību izvērtēšana rotaļlietās”), ko tā pieņēma 2010. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar RIVM ieteikumiem pieļaujamās dienas devas maksimālā procentuālā daļa būtu jāreizina ar bērna svaru (apmēram 7,5 kg) un jādala ar uzņemtā rotaļlietas materiāla daudzumu, lai iegūtu to ķīmisko vielu robežvērtības, kuras uzskaitītas Direktīvā 2009/48/EK. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar RIVM ieteikumiem pieļaujamās dienas devas maksimālā procentuālā daļa būtu jāreizina ar bērna svaru (apmēram 7,5 kg) un jādala ar uzņemtā rotaļlietas materiāla daudzumu, lai iegūtu to ķīmisko vielu robežvērtības, kuras uzskaitītas Direktīvā 2009/48/EK.

| (3) | RIVM bārijam izmantoja pieļaujamo dienas devu – 0,6 mg/kg uz ķermeņa svara dienā, ievērojot ASV Toksisko vielu un slimību reģistra aģentūras (US Agency for Toxic Substances and Disease Registry, ATSDR) 2005. gada ziņojumā par bārija toksikoloģisko iedarbību norādīto pieeju, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no eksperimentiem ar dzīvniekiem. RIVM izskatīja citus pārskatus par bāriju, kuru pamatā ir dati par cilvēkiem, taču, nosakot pieļaujamo bārija dienas devu, tos neizmantoja. Lai gan datus par ietekmi uz cilvēkiem uzskata par piemērotākiem pieļaujamās dienas devas iegūšanai, RIVM uzskatīja, ka pētījumiem, kuros iegūti šie dati, piemīt nopietni trūkumi. Tādēļ izmantoja datus no eksperimentiem ar dzīvniekiem, kas bija uzticamāki pieļaujamās dienas devas iegūšanai. |
| --- | --- |

(3)

RIVM bārijam izmantoja pieļaujamo dienas devu – 0,6 mg/kg uz ķermeņa svara dienā, ievērojot ASV Toksisko vielu un slimību reģistra aģentūras (US Agency for Toxic Substances and Disease Registry, ATSDR) 2005. gada ziņojumā par bārija toksikoloģisko iedarbību norādīto pieeju, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no eksperimentiem ar dzīvniekiem. RIVM izskatīja citus pārskatus par bāriju, kuru pamatā ir dati par cilvēkiem, taču, nosakot pieļaujamo bārija dienas devu, tos neizmantoja. Lai gan datus par ietekmi uz cilvēkiem uzskata par piemērotākiem pieļaujamās dienas devas iegūšanai, RIVM uzskatīja, ka pētījumiem, kuros iegūti šie dati, piemīt nopietni trūkumi. Tādēļ izmantoja datus no eksperimentiem ar dzīvniekiem, kas bija uzticamāki pieļaujamās dienas devas iegūšanai.

| (4) | Lai noteiktu iespējamos ķīmisko vielu iedarbības scenārijus, RIVM aplēsa, ka uzņemtais rotaļlietas materiāla daudzums ir 8 mg dienā noskrāpēta materiāla, 100 mg trausla materiāla un 400 mg šķidra vai lipīga rotaļlietu materiāla. Minētās uzņemšanas robežvērtības SCHER apstiprināja savā 2010. gada 18. maijā pieņemtajā atzinumā Risks from organic CMR substances in toys (“Risks saistībā ar organiskām CMR vielām rotaļlietās”). |
| --- | --- |

(4)

Lai noteiktu iespējamos ķīmisko vielu iedarbības scenārijus, RIVM aplēsa, ka uzņemtais rotaļlietas materiāla daudzums ir 8 mg dienā noskrāpēta materiāla, 100 mg trausla materiāla un 400 mg šķidra vai lipīga rotaļlietu materiāla. Minētās uzņemšanas robežvērtības SCHER apstiprināja savā 2010. gada 18. maijā pieņemtajā atzinumā Risks from organic CMR substances in toys (“Risks saistībā ar organiskām CMR vielām rotaļlietās”).

| (5) | Piemērojot pieļaujamo dienas devu 10 % apmērā, ko reizina ar bērna svaru un dala ar uzņemtā rotaļlietas materiāla daudzumu, iegūst šādas bārija robežvērtības: 56 000 mg/kg noskrāpēta materiāla, 4 500 mg/kg sausa materiāla un 1 125 mg/kg šķidra materiāla. |
| --- | --- |

(5)

Piemērojot pieļaujamo dienas devu 10 % apmērā, ko reizina ar bērna svaru un dala ar uzņemtā rotaļlietas materiāla daudzumu, iegūst šādas bārija robežvērtības: 56 000 mg/kg noskrāpēta materiāla, 4 500 mg/kg sausa materiāla un 1 125 mg/kg šķidra materiāla.

| (6) | ASV Toksisko vielu un slimību reģistra aģentūra 2007. gadā publicēja sava ziņojuma par bārija toksikoloģisko iedarbību atjaunināto versiju, kurā tika ierosināta pieļaujamā dienas deva 0,2 mg/kg uz ķermeņa svara dienā. Šo atjauninājumu darīja pieejamu pēc RIVM ziņojuma pabeigšanas. Turklāt pēc pārrunām ar ieinteresētajām pusēm tika secināts, ka RIVM nav pienācīgi ņēmis vērā IPCS 2001. gada ziņojumu. |
| --- | --- |

(6)

ASV Toksisko vielu un slimību reģistra aģentūra 2007. gadā publicēja sava ziņojuma par bārija toksikoloģisko iedarbību atjaunināto versiju, kurā tika ierosināta pieļaujamā dienas deva 0,2 mg/kg uz ķermeņa svara dienā. Šo atjauninājumu darīja pieejamu pēc RIVM ziņojuma pabeigšanas. Turklāt pēc pārrunām ar ieinteresētajām pusēm tika secināts, ka RIVM nav pienācīgi ņēmis vērā IPCS 2001. gada ziņojumu.

| (7) | Ņemot to vērā, Komisija nosūtīja lūgumu pēc atzinuma SCHER komitejai, lūdzot veikt papildu novērtējumu migrācijas robežvērtībām bārijam un sniegt ieteikumus par izmantojamo pieļaujamo dienas devu atbilstīgi IPCS un ARSDR 2007. gadā publicētajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot to vērā, Komisija nosūtīja lūgumu pēc atzinuma SCHER komitejai, lūdzot veikt papildu novērtējumu migrācijas robežvērtībām bārijam un sniegt ieteikumus par izmantojamo pieļaujamo dienas devu atbilstīgi IPCS un ARSDR 2007. gadā publicētajiem dokumentiem.

| (8) | SCHER savā 2012. gada 22. martā pieņemtajā atzinumā secināja, ka par cilvēkiem pieejamie dati nav atbilstīgi, lai noteiktu pieļaujamo dienas devu. Kvalitatīvi pētījumi ar dzīvniekiem ir atbilstošāki, lai noteiktu bārija pieļaujamo dienas devu, kam, pēc SCHER domām, jābūt 0,2 mg/kg uz ķermeņa svara dienā. |
| --- | --- |

(8)

SCHER savā 2012. gada 22. martā pieņemtajā atzinumā secināja, ka par cilvēkiem pieejamie dati nav atbilstīgi, lai noteiktu pieļaujamo dienas devu. Kvalitatīvi pētījumi ar dzīvniekiem ir atbilstošāki, lai noteiktu bārija pieļaujamo dienas devu, kam, pēc SCHER domām, jābūt 0,2 mg/kg uz ķermeņa svara dienā.

| (9) | Šajā vērtībā ir ņemta vērā bārija uzsūkšanās spēja kuņģī un zarnu traktā. Saskaņā ar SCHER aplēsēm bērniem vecumā no 1 līdz 15 gadiem kuņģa un zarnu trakta uzsūkšanas spēja ir 30 %, savukārt zīdaiņiem – 60 %. Tomēr SCHER pieļaujamo dienas devu bārijam pamato uz pieņēmumu par “sliktāko scenāriju”, saskaņā ar kuru bērni 100 % absorbē bāriju, ar kuru tie nonāk saskarē. |
| --- | --- |

(9)

Šajā vērtībā ir ņemta vērā bārija uzsūkšanās spēja kuņģī un zarnu traktā. Saskaņā ar SCHER aplēsēm bērniem vecumā no 1 līdz 15 gadiem kuņģa un zarnu trakta uzsūkšanas spēja ir 30 %, savukārt zīdaiņiem – 60 %. Tomēr SCHER pieļaujamo dienas devu bārijam pamato uz pieņēmumu par “sliktāko scenāriju”, saskaņā ar kuru bērni 100 % absorbē bāriju, ar kuru tie nonāk saskarē.

| (10) | Piemērojot jauno pieļaujamo dienas devu 10 % apmērā, ko reizina ar bērna svaru un dala ar uzņemtā rotaļlietas materiāla daudzumu, iegūst šādas bārija robežvērtības: 18 750 mg/kg noskrāpēta materiāla, 1 500 mg/kg sausa materiāla un 375 mg/kg šķidra materiāla. |
| --- | --- |

(10)

Piemērojot jauno pieļaujamo dienas devu 10 % apmērā, ko reizina ar bērna svaru un dala ar uzņemtā rotaļlietas materiāla daudzumu, iegūst šādas bārija robežvērtības: 18 750 mg/kg noskrāpēta materiāla, 1 500 mg/kg sausa materiāla un 375 mg/kg šķidra materiāla.

| (11) | Lai pēc iespējas labāk aizsargātu cilvēku, un jo īpaši bērnu, veselību un dzīvību, minētās migrācijas robežvērtības bārijam jāpiemēro pēc iespējas ātrāk. Tādēļ direktīva būtu jāgroza ar regulu, kas stāsies spēkā 2013. gada 20. jūlijā, tādējādi izvairoties no garāka direktīvas transponēšanas perioda, kura laikā tiktu piemērotas atšķirīgas migrācijas robežvērtības. |
| --- | --- |

(11)

Lai pēc iespējas labāk aizsargātu cilvēku, un jo īpaši bērnu, veselību un dzīvību, minētās migrācijas robežvērtības bārijam jāpiemēro pēc iespējas ātrāk. Tādēļ direktīva būtu jāgroza ar regulu, kas stāsies spēkā 2013. gada 20. jūlijā, tādējādi izvairoties no garāka direktīvas transponēšanas perioda, kura laikā tiktu piemērotas atšķirīgas migrācijas robežvērtības.

| (12) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2009/48/EK. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2009/48/EK.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Rotaļlietu drošuma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Rotaļlietu drošuma komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 13. punktā ierakstu attiecībā uz bāriju aizstāj ar šādu:

| Elements | (mg/kg)
  sausā, trauslā, pulverveida vai lokanā rotaļlietas materiālā | (mg/kg)
  šķidrā vai lipīgā rotaļlietas materiālā | (mg/kg)
  noskrāpētā rotaļlietas materiālā |
| --- | --- | --- | --- |
| “Bārijs | 1 500 | 375 | 18 750” |

Elements

(mg/kg)

sausā, trauslā, pulverveida vai lokanā rotaļlietas materiālā

(mg/kg)

šķidrā vai lipīgā rotaļlietas materiālā

(mg/kg)

noskrāpētā rotaļlietas materiālā

“Bārijs

1 500

375

18 750”

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 682/2013

(2013. gada 17. jūlijs),

ar ko 196. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja (ANO DP Sankciju komiteja) 2013. gada 10. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisko personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja (ANO DP Sankciju komiteja) 2013. gada 10. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisko personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:

„Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani
  (alias a) Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani, b) Nayef Bin Muhammad al- Qahtani, c) Nayif Muhammad al-Qahtani, d) Nayf Mohammed al-Qahtani, e) Naif Mohammad Said al- Qahtani Alkodri, f) Naif Mohammed Saeed al-Kodari al-Qahtani, g) Nayef Bin Mohamed al-Khatani, h) Mohammed Naif al-Khatani, i) Nayef bin Mohamed al-Khatany, j) Al-Qahtani Abohemem, k) Abi Hamam, l) Abu-Hamam, m) Abu-Humam, n) Abu-Hammam, o) Abu Hammam al-Qahtani). Adrese: Jemena. Dzimšanas datums: 25.3.1988. Dzimšanas vieta: Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases nr.: G449745 (Saūda Arābijas pase, izdota 30.5.2006., derīga līdz 6.4.2011.). Papildu informācija: saistīts ar Al-Qaida tīklu Arābijas pussalā un tā līderi Nasir ’abd-al-Karim ’Abdullah Al-Wahishi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.5.2010.”

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 683/2013

(2013. gada 17. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 18,5 |
| ZZ | 18,5 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 93 10 | MA | 60,4 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 50 10 | AR | 80,6 |
| CL | 81,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 93,6 |
| ZZ | 80,8 |
| 0808 10 80 | AR | 148,8 |
| BR | 112,7 |
| CL | 128,9 |
| CN | 95,9 |
| NZ | 143,3 |
| US | 157,7 |
| ZA | 123,1 |
| ZZ | 130,1 |
| 0808 30 90 | AR | 127,0 |
| CL | 140,0 |
| CN | 70,6 |
| NZ | 159,4 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 134,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,0 |
| ZZ | 191,0 |
| 0809 29 00 | TR | 328,0 |
| ZZ | 328,0 |
| 0809 30 | TR | 184,5 |
| ZZ | 184,5 |
| 0809 40 05 | BA | 137,2 |
| MK | 99,6 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

18,5

ZZ

18,5

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 93 10

MA

60,4

TR

133,2

ZZ

96,8

0805 50 10

AR

80,6

CL

81,7

TR

70,0

UY

78,3

ZA

93,6

ZZ

80,8

0808 10 80

AR

148,8

BR

112,7

CL

128,9

CN

95,9

NZ

143,3

US

157,7

ZA

123,1

ZZ

130,1

0808 30 90

AR

127,0

CL

140,0

CN

70,6

NZ

159,4

TR

174,5

ZA

133,8

ZZ

134,2

0809 10 00

TR

191,0

ZZ

191,0

0809 29 00

TR

328,0

ZZ

328,0

0809 30

TR

184,5

ZZ

184,5

0809 40 05

BA

137,2

MK

99,6

XS

103,8

ZZ

113,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 684/2013

(2013. gada 17. jūlijs)

par ķiploku importa licenču izdošanu apakšperiodā no 2013. gada 1. septembra līdz 2013. gada 30. novembrim

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (3) atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, kā arī ievieš importa licenču un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un citiem lauksaimniecības produktiem, kurus importē no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (3) atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, kā arī ievieš importa licenču un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un citiem lauksaimniecības produktiem, kurus importē no trešām valstīm.

| (2) | Produktu daudzumi, par kuriem tradicionālie importētāji un jaunie importētāji atbilstoši Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktam ir iesnieguši pieteikumus “A” licencēm 2013. gada jūlija pirmajās septiņās dienās, pārsniedz to produktu pieejamos daudzumus, kuru izcelsme ir Ķīna. |
| --- | --- |

(2)

Produktu daudzumi, par kuriem tradicionālie importētāji un jaunie importētāji atbilstoši Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktam ir iesnieguši pieteikumus “A” licencēm 2013. gada jūlija pirmajās septiņās dienās, pārsniedz to produktu pieejamos daudzumus, kuru izcelsme ir Ķīna.

| (3) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu ir jānosaka, kādā apjomā var apmierināt pieteikumus “A” licenču saņemšanai, kas nosūtīti Komisijai līdz 2013. gada 14. jūlijam, piemērojot Regulas (EK) Nr. 341/2007 12. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu ir jānosaka, kādā apjomā var apmierināt pieteikumus “A” licenču saņemšanai, kas nosūtīti Komisijai līdz 2013. gada 14. jūlijam, piemērojot Regulas (EK) Nr. 341/2007 12. pantu.

| (4) | Lai nodrošinātu efektīvu importa licenču izdošanas procedūras pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu efektīvu importa licenču izdošanas procedūras pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

“A” importa licenču pieteikumus, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktu iesniegti 2013. gada jūlija pirmajās septiņās dienās un nosūtīti Komisijai līdz 2013. gada 14. jūlijam, apmierina atbilstoši pieprasīto daudzumu procentuālajai daļai, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Izcelsme | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- | --- |
| Argentīna |
| — | Tradicionālie importētāji |

Izcelsme

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients

Argentīna

—

Tradicionālie importētāji

09.4104

X

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4099

X

Ķīna

| — | Tradicionālie importētāji |
| --- | --- |

—

Tradicionālie importētāji

09.4105

39,706425 %

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4100

0,395689 %

Citas trešās valstis

| — | Tradicionālie importētāji |
| --- | --- |

—

Tradicionālie importētāji

09.4106

100 %

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4102

—

“X”: attiecīgajā apakšperiodā nav kvotas produktiem ar šādu izcelsmi.

“—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums.

---

LĒMUMI

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 9. jūlijs)

par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī

(2013/387/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ziņojumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ziņojumu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Eiropadomes pārrunas,

ņemot vērā to Padomes locekļu ieteikumu, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro,

tā kā:

| (1) | Ekonomiskās un monetārās savienības (“EMS”) trešais posms sākās 1999. gada 1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā sanāksmē Briselē, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji, nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai 1999. gada 1. janvārī ieviestu euro (3). |
| --- | --- |

(1)

Ekonomiskās un monetārās savienības (“EMS”) trešais posms sākās 1999. gada 1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā sanāksmē Briselē, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji, nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai 1999. gada 1. janvārī ieviestu euro (3).

| (2) | Ar Lēmumu 2000/427/EK (4) Padome nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2001. gada 1. janvārī ieviestu euro. Ar Lēmumu 2006/495/EK (5) Padome nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2007. gada 1. janvārī ieviestu euro. Ar Lēmumu 2007/503/EK (6) un 2007/504/EK (7) Padome nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai 2008. gada 1. janvārī ieviestu euro. Ar Lēmumu 2008/608/EK (8) Padome nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2010/416/ES (9) Padome nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2000/427/EK (4) Padome nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2001. gada 1. janvārī ieviestu euro. Ar Lēmumu 2006/495/EK (5) Padome nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2007. gada 1. janvārī ieviestu euro. Ar Lēmumu 2007/503/EK (6) un 2007/504/EK (7) Padome nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai 2008. gada 1. janvārī ieviestu euro. Ar Lēmumu 2008/608/EK (8) Padome nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2010/416/ES (9) Padome nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro.

| (3) | Saskaņā ar 1. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (“EK līgums”) pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Apvienotā Karaliste paziņoja Padomei, ka tā nav iecerējusi 1999. gada 1. janvārī iekļauties EMS trešajā posmā. Minētais paziņojums nav mainīts. Saskaņā ar 1. punktu EK līgumam pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko valstu vai valdību vadītāji pieņēma Edinburgā 1992. gada decembrī, Dānija ir paziņojusi Padomei par savu nodomu nepiedalīties EMS trešajā posmā. Dānija nav pieprasījusi, lai tiktu uzsākta procedūra, kas minēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 1. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (“EK līgums”) pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Apvienotā Karaliste paziņoja Padomei, ka tā nav iecerējusi 1999. gada 1. janvārī iekļauties EMS trešajā posmā. Minētais paziņojums nav mainīts. Saskaņā ar 1. punktu EK līgumam pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko valstu vai valdību vadītāji pieņēma Edinburgā 1992. gada decembrī, Dānija ir paziņojusi Padomei par savu nodomu nepiedalīties EMS trešajā posmā. Dānija nav pieprasījusi, lai tiktu uzsākta procedūra, kas minēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktā.

| (4) | Ar Lēmumu 98/317/EK Zviedrijai ir noteikts izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta (10) 4. pantu Čehijai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai un Polijai ir izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta (11) 5. pantu Bulgārijai un Rumānijai ir izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta (12) 5. pantu Horvātijai ir izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu 98/317/EK Zviedrijai ir noteikts izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta (10) 4. pantu Čehijai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai un Polijai ir izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta (11) 5. pantu Bulgārijai un Rumānijai ir izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam. Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta (12) 5. pantu Horvātijai ir izņēmuma statuss atbilstīgi LESD 139. panta 1. punktam.

| (5) | Eiropas Centrālā banka (“ECB”) tika nodibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas monetārā sistēma tika aizstāta ar valūtas maiņas mehānismu, kura izveide tika noteikta Eiropadomes 1997. gada 16. jūnija Rezolūcijā par valūtas maiņas mehānisma izveidi ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā (13). Kārtība, kādā ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas kursa mehānisms (VKM II), tika formulēta 2006. gada 16. marta Līgumā starp Eiropas Centrālo banku un ārpus eurozonas dalībvalstu centrālajām bankām, ar ko nosaka ekonomikas un monetārās savienības trešā posma valūtas kursa mehānisma darbības procedūras (14). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Centrālā banka (“ECB”) tika nodibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas monetārā sistēma tika aizstāta ar valūtas maiņas mehānismu, kura izveide tika noteikta Eiropadomes 1997. gada 16. jūnija Rezolūcijā par valūtas maiņas mehānisma izveidi ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā (13). Kārtība, kādā ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas kursa mehānisms (VKM II), tika formulēta 2006. gada 16. marta Līgumā starp Eiropas Centrālo banku un ārpus eurozonas dalībvalstu centrālajām bankām, ar ko nosaka ekonomikas un monetārās savienības trešā posma valūtas kursa mehānisma darbības procedūras (14).

| (6) | LESD 140. panta 2. punktā noteikta kārtība, kādā tiek atcelts attiecīgo dalībvalstu izņēmuma statuss. Vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisija un ECB sniedz ziņojumus Padomei atbilstīgi LESD 140. panta 1. punktā noteiktajai kārtībai. Latvija 2013. gada 5. martā iesniedza oficiālu pieprasījumu veikt konverģences novērtējumu. |
| --- | --- |

(6)

LESD 140. panta 2. punktā noteikta kārtība, kādā tiek atcelts attiecīgo dalībvalstu izņēmuma statuss. Vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisija un ECB sniedz ziņojumus Padomei atbilstīgi LESD 140. panta 1. punktā noteiktajai kārtībai. Latvija 2013. gada 5. martā iesniedza oficiālu pieprasījumu veikt konverģences novērtējumu.

| (7) | Dalībvalstu tiesību akti, tostarp valstu centrālo banku statūti, pēc vajadzības jāpielāgo tā, lai tiktu nodrošināta atbilstība LESD 130. un 131. pantam un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem (“ECBS un ECB statūti”). Komisija un ECB savos ziņojumos sniedz detalizētu novērtējumu par Latvijas tiesību aktu atbilstību LESD 130. un 131. pantam un ECBS un ECB statūtiem. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstu tiesību akti, tostarp valstu centrālo banku statūti, pēc vajadzības jāpielāgo tā, lai tiktu nodrošināta atbilstība LESD 130. un 131. pantam un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem (“ECBS un ECB statūti”). Komisija un ECB savos ziņojumos sniedz detalizētu novērtējumu par Latvijas tiesību aktu atbilstību LESD 130. un 131. pantam un ECBS un ECB statūtiem.

| (8) | Saskaņā ar 1. pantu Protokolā Nr. 13 par konverģences kritērijiem, kas minēti LESD 140. pantā, LESD 140. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā minētais cenu stabilitātes kritērijs ir tas, ka dalībvalstī ir stabilas cenas un vienā gadā pirms novērtējuma vidējais inflācijas līmenis nepārsniedz 1,5 procentu punktus, to samērojot ar, augstākais, tādu triju dalībvalstu datiem, kur cenu stabilitāte ir vislielākā. Lai izvērtētu atbilstību cenu stabilitātes kritērijam, inflācija tiks mērīta, izmantojot saskaņotus patēriņa cenu indeksus (SPCI), kas ir definēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2494/95 (1995. gada 23. oktobris) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (15). Cenu stabilitātes kritērija izvērtēšanas nolūkā dalībvalsts inflāciju mēra, nosakot izmaiņas 12 mēneša indeksu vidējās aritmētiskās vērtības attiecībā pret iepriekšējā laikposma 12 mēneša indeksu vidējo aritmētisko vērtību, rezultātu izsakot procentos. Komisijas un ECB ziņojumos tika ņemta vērā atsauces vērtība, kuru aprēķināja, triju dalībvalstu ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā inflācijas līmeņu vidējā aritmētiskā rezultātam pievienojot 1,5 procentu punktus. Aprēķinātā inflācijas atsauces vērtība par viena gada laikposmu, kas beidzās 2013. gada aprīlī, ir 2,7 procenti, un trīs dalībvalstis ar labākajiem rādītājiem attiecībā uz cenu stabilitāti ir Zviedrija, Latvija un Īrija; to inflācijas rādītājs ir attiecīgi 0,8 procenti, 1,3 procenti un 1,6 procenti.
  Ir pamatoti, ka no to dalībvalstu loka, kas uzrādījušas vislabākos rādītājus, tiek izslēgtas valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm. Pagātnē šādas izslēdzamās valstis tika norādītas 2004. un 2010. gada konverģences ziņojumos. Pašreizējos apstākļos ir pamatoti no dalībvalstīm ar labākajiem rādītājiem izslēgt Grieķiju, jo tās inflācijas līmenis un profils būtiski atšķiras no eurozonas vidējā rādītāja, galvenokārt atspoguļojot ievērojamās korekcijas vajadzības un ārkārtējo Grieķijas ekonomikas situāciju; Grieķijas rādītāja iekļaušana pārmērīgi ietekmētu atsauces vērtību un tādējādi arī kritērija taisnīgumu (16). |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 1. pantu Protokolā Nr. 13 par konverģences kritērijiem, kas minēti LESD 140. pantā, LESD 140. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā minētais cenu stabilitātes kritērijs ir tas, ka dalībvalstī ir stabilas cenas un vienā gadā pirms novērtējuma vidējais inflācijas līmenis nepārsniedz 1,5 procentu punktus, to samērojot ar, augstākais, tādu triju dalībvalstu datiem, kur cenu stabilitāte ir vislielākā. Lai izvērtētu atbilstību cenu stabilitātes kritērijam, inflācija tiks mērīta, izmantojot saskaņotus patēriņa cenu indeksus (SPCI), kas ir definēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2494/95 (1995. gada 23. oktobris) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (15). Cenu stabilitātes kritērija izvērtēšanas nolūkā dalībvalsts inflāciju mēra, nosakot izmaiņas 12 mēneša indeksu vidējās aritmētiskās vērtības attiecībā pret iepriekšējā laikposma 12 mēneša indeksu vidējo aritmētisko vērtību, rezultātu izsakot procentos. Komisijas un ECB ziņojumos tika ņemta vērā atsauces vērtība, kuru aprēķināja, triju dalībvalstu ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā inflācijas līmeņu vidējā aritmētiskā rezultātam pievienojot 1,5 procentu punktus. Aprēķinātā inflācijas atsauces vērtība par viena gada laikposmu, kas beidzās 2013. gada aprīlī, ir 2,7 procenti, un trīs dalībvalstis ar labākajiem rādītājiem attiecībā uz cenu stabilitāti ir Zviedrija, Latvija un Īrija; to inflācijas rādītājs ir attiecīgi 0,8 procenti, 1,3 procenti un 1,6 procenti.

Ir pamatoti, ka no to dalībvalstu loka, kas uzrādījušas vislabākos rādītājus, tiek izslēgtas valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm. Pagātnē šādas izslēdzamās valstis tika norādītas 2004. un 2010. gada konverģences ziņojumos. Pašreizējos apstākļos ir pamatoti no dalībvalstīm ar labākajiem rādītājiem izslēgt Grieķiju, jo tās inflācijas līmenis un profils būtiski atšķiras no eurozonas vidējā rādītāja, galvenokārt atspoguļojot ievērojamās korekcijas vajadzības un ārkārtējo Grieķijas ekonomikas situāciju; Grieķijas rādītāja iekļaušana pārmērīgi ietekmētu atsauces vērtību un tādējādi arī kritērija taisnīgumu (16).

| (9) | Saskaņā ar protokola Nr. 13 2. pantu valsts budžeta stabilitātes kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, ir tāds, ka novērtējuma brīdī uz dalībvalsti neattiecas atbilstīgi LESD 126. panta 6. punktam pieņemtais Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar protokola Nr. 13 2. pantu valsts budžeta stabilitātes kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, ir tāds, ka novērtējuma brīdī uz dalībvalsti neattiecas atbilstīgi LESD 126. panta 6. punktam pieņemtais Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu.

| (10) | Saskaņā ar protokola Nr. 13 3. pantu LESD 140. panta 1. punkta trešajā ievilkumā minētais kritērijs dalībai Eiropas monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā ir tas, ka dalībvalsts vismaz divu gadu laikposmā pirms pārbaudes bez lielām grūtībām ir ievērojusi normālās valūtas kursa svārstību robežas, kas paredzētas Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismā (VKM). Jo īpaši dalībvalstīm šajā laikposmā nav pēc savas iniciatīvas jādevalvē savas valūtas oficiālo maiņas kursu attiecībā pret euro. Kopš 1999. gada 1. janvāra VKM II nodrošina pamatu valūtas maiņas kritērija izpildes izvērtēšanai. Vērtējot šā kritērija izpildi savos ziņojumos, Komisija un ECB ir analizējusi divu gadu laikposmu, kas beidzās 2013. gada 16. maijā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar protokola Nr. 13 3. pantu LESD 140. panta 1. punkta trešajā ievilkumā minētais kritērijs dalībai Eiropas monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā ir tas, ka dalībvalsts vismaz divu gadu laikposmā pirms pārbaudes bez lielām grūtībām ir ievērojusi normālās valūtas kursa svārstību robežas, kas paredzētas Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismā (VKM). Jo īpaši dalībvalstīm šajā laikposmā nav pēc savas iniciatīvas jādevalvē savas valūtas oficiālo maiņas kursu attiecībā pret euro. Kopš 1999. gada 1. janvāra VKM II nodrošina pamatu valūtas maiņas kritērija izpildes izvērtēšanai. Vērtējot šā kritērija izpildi savos ziņojumos, Komisija un ECB ir analizējusi divu gadu laikposmu, kas beidzās 2013. gada 16. maijā.

| (11) | Saskaņā ar protokola Nr. 13 4. pantu procentu likmju konverģences kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā, ir tāds, ka dalībvalsts vidējā nominālā ilgtermiņa aizdevumu procentu likme, kas pirms novērtējuma novērota vienu gadu, pārsniedz ne vairāk kā par diviem procentu punktiem likmes, augstākais, trijās dalībvalstīs, kur cenu stabilitāte ir vislielākā. Lai izvērtētu procentu likmju konverģenci, salīdzināšanai tika izmantotas desmit gadu valdības standarta obligāciju procentu likmes. Lai izvērtētu atbilstību procentu likmju kritērijam, Komisijas un ECB ziņojumos izmantoja atsauces vērtību, ko aprēķināja kā vidējo aritmētisko no nominālajām ilgtermiņa procentu likmēm trijās dalībvalstīs, kur cenu stabilitāte ir vislielākā, rezultātam pievienojot divus procentu punktus. Tādējādi atsauces vērtība viena gada laikposmā līdz 2013. gada aprīlim bija 5,5 %. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar protokola Nr. 13 4. pantu procentu likmju konverģences kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā, ir tāds, ka dalībvalsts vidējā nominālā ilgtermiņa aizdevumu procentu likme, kas pirms novērtējuma novērota vienu gadu, pārsniedz ne vairāk kā par diviem procentu punktiem likmes, augstākais, trijās dalībvalstīs, kur cenu stabilitāte ir vislielākā. Lai izvērtētu procentu likmju konverģenci, salīdzināšanai tika izmantotas desmit gadu valdības standarta obligāciju procentu likmes. Lai izvērtētu atbilstību procentu likmju kritērijam, Komisijas un ECB ziņojumos izmantoja atsauces vērtību, ko aprēķināja kā vidējo aritmētisko no nominālajām ilgtermiņa procentu likmēm trijās dalībvalstīs, kur cenu stabilitāte ir vislielākā, rezultātam pievienojot divus procentu punktus. Tādējādi atsauces vērtība viena gada laikposmā līdz 2013. gada aprīlim bija 5,5 %.

| (12) | Saskaņā ar protokola Nr. 13 5. pantu datus, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu par konverģences kritēriju izpildi, jāsniedz Komisijai. Komisija nodrošināja datus, kas izmantoti šā lēmuma sagatavošanai. Komisija sniedza budžeta datus pēc dalībvalstu ziņojumu iesniegšanas līdz 2013. gada 1. aprīlim saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) (17) par to, kā piemērot Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar protokola Nr. 13 5. pantu datus, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu par konverģences kritēriju izpildi, jāsniedz Komisijai. Komisija nodrošināja datus, kas izmantoti šā lēmuma sagatavošanai. Komisija sniedza budžeta datus pēc dalībvalstu ziņojumu iesniegšanas līdz 2013. gada 1. aprīlim saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) (17) par to, kā piemērot Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.

| (13) | Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par progresu, ko Latvija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomisko un monetāro savienību, tiek secināts, ka:






  a) | Latvijas valsts tiesību akti, tostarp Latvijas Bankas statūti, atbilst LESD 130. un 131. pantam un ECBS un ECB statūtiem; |
| --- | --- | --- |

(13)

Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par progresu, ko Latvija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomisko un monetāro savienību, tiek secināts, ka:

a)

Latvijas valsts tiesību akti, tostarp Latvijas Bankas statūti, atbilst LESD 130. un 131. pantam un ECBS un ECB statūtiem;

| b) | attiecībā uz to, kā Latvija ir izpildījusi LESD 140. panta 1. punkta četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus, tiek secināts, ka:






  — | vidējais inflācijas līmenis Latvijā viena gada laikposmā, kas beidzās 2013. gada aprīlī, bija 1,3 %, kas ir ievērojami mazāk par atsauces vērtību un, visticamāk, būs mazāks par atsauces vērtību arī turpmākajos mēnešos, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz to, kā Latvija ir izpildījusi LESD 140. panta 1. punkta četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus, tiek secināts, ka:

—

vidējais inflācijas līmenis Latvijā viena gada laikposmā, kas beidzās 2013. gada aprīlī, bija 1,3 %, kas ir ievērojami mazāk par atsauces vērtību un, visticamāk, būs mazāks par atsauces vērtību arī turpmākajos mēnešos,

| — | budžeta deficīts Latvijā ir piedzīvojis ticamu un ilgtspējīgu samazinājumu, līdz 2012. gada beigām sasniedzot līmeni, kas zemāks par trīs procentiem no IKP. Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, ar Lēmumu 2013/317/ES (2013. gada 21. jūnijs) (18) atcēla Lēmumu 2009/591/EK (19) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Latvijā, |
| --- | --- |

—

budžeta deficīts Latvijā ir piedzīvojis ticamu un ilgtspējīgu samazinājumu, līdz 2012. gada beigām sasniedzot līmeni, kas zemāks par trīs procentiem no IKP. Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, ar Lēmumu 2013/317/ES (2013. gada 21. jūnijs) (18) atcēla Lēmumu 2009/591/EK (19) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Latvijā,

| — | Latvija ir VKM II locekle kopš 2005. gada 2. maija; līdz ar iestāšanos VKM II Latvijas iestādes vienpusēji apņēmās saglabāt lata kursu ± 1 % svārstību amplitūdas robežās attiecībā pret centrālo kursu. Divos gados pirms šā novērtējuma veikšanas lata maiņas kurss nenovirzījās no centrālā kursa par vairāk nekā ± 1 %, un tas nebija pakļauts satricinājumiem, |
| --- | --- |

—

Latvija ir VKM II locekle kopš 2005. gada 2. maija; līdz ar iestāšanos VKM II Latvijas iestādes vienpusēji apņēmās saglabāt lata kursu ± 1 % svārstību amplitūdas robežās attiecībā pret centrālo kursu. Divos gados pirms šā novērtējuma veikšanas lata maiņas kurss nenovirzījās no centrālā kursa par vairāk nekā ± 1 %, un tas nebija pakļauts satricinājumiem,

| — | gadā, kas beidzās 2013. gada aprīlī, ilgtermiņa procentu likme Latvijā bija vidēji 3,8 procenti, kas ir mazāk par atsauces vērtību; |
| --- | --- |

—

gadā, kas beidzās 2013. gada aprīlī, ilgtermiņa procentu likme Latvijā bija vidēji 3,8 procenti, kas ir mazāk par atsauces vērtību;

| c) | saskaņā ar novērtējumu par atbilstību tiesību aktiem un konverģences kritērijiem, kā arī papildu faktoriem Latvija izpilda nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar novērtējumu par atbilstību tiesību aktiem un konverģences kritērijiem, kā arī papildu faktoriem Latvija izpilda nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Latvija izpilda euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus. Latvijas izņēmuma statuss, kas minēts 2003. gada Pievienošanas akta 4. pantā, tiek atcelts no 2014. gada 1. janvāra.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 9. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. ŠADŽIUS

---

(1)  2013. gada 5. jūnija ziņojums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2013. gada 5. jūnija ziņojums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Lēmums 1998/317/EK (OV L 139, 11.5.1998., 30. lpp.).

3

(4)  OV L 167, 7.7.2000., 19. lpp.

4

(5)  OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.

5

(6)  OV L 186, 18.7.2007., 29. lpp.

6

(7)  OV L 186, 18.7.2007., 32. lpp.

7

(8)  OV L 195, 24.7.2008., 24. lpp.

8

(9)  OV L 196, 28.7.2010., 24. lpp.

9

(10)  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

10

(11)  OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.

11

(12)  OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.

12

(13)  OV C 236, 2.8.1997., 5. lpp.

13

(14)  OV C 73, 25.3.2006., 21. lpp.

14

(15)  OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.

15

(16)  Grieķijas 12 mēnešu vidējais inflācijas līmenis 2013. gada aprīlī bija 0,4 %, savukārt eurozonā tas bija 2,2 %; saskaņā ar prognozēm ir paredzams, ka turpmākajos mēnešos šī atšķirība palielināsies vēl vairāk.

16

(17)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

17

(18)  OV L 173, 26.6.2013., 48. lpp.

18

(19)  OV L 202, 4.8.2009., 50. lpp.

19

---

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/27

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2013. gada 5. jūlijs)

par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību

(ECB/2013/22)

(2013/388/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18. pantu un 34.1. panta otro ievilkumu,

ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un jo īpaši tās I pielikuma 1.6., 6.3.1., 6.3.2. un 6.4.2. sadaļu,

ņemot vērā 2013. gada 20. marta Pamatnostādni ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (2) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu, kā arī 5. un 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Standarta kritēriji, pēc kuriem nosaka nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas monetārās politikas mērķiem, ir noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Standarta kritēriji, pēc kuriem nosaka nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas monetārās politikas mērķiem, ir noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā.

| (2) | Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras. Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.1. sadaļu Eurosistēma patur sev tiesības noteikt, vai kāda emisija, emitents, debitors vai garantijas devējs atbilst augstu kredītstandartu prasībām, pamatojoties uz jebkādu informāciju, ko tā varētu uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras. Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.1. sadaļu Eurosistēma patur sev tiesības noteikt, vai kāda emisija, emitents, debitors vai garantijas devējs atbilst augstu kredītstandartu prasībām, pamatojoties uz jebkādu informāciju, ko tā varētu uzskatīt par būtisku.

| (3) | 2013. gada 2. maija Lēmums ECB/2013/13 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (3), paredzēja tādu Eurosistēmas obligāto prasību piemērošanas ārkārtas apturēšanu uz laiku, kuras attiecas uz kredītspējas slieksni, ko piemēro Kipras Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem. Pēc Kipras Republikas lēmuma sākt parāda pārvaldības pasākumus attiecībā uz tās emitētajiem tirgojamiem parāda instrumentiem ECB Padome nolēma, ka tas negatīvi ietekmējis Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu nodrošinājuma pietiekamību Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, un atcēla 2013. gada 28. jūnija Lēmumu ECB/2013/13 (4). |
| --- | --- |

(3)

2013. gada 2. maija Lēmums ECB/2013/13 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (3), paredzēja tādu Eurosistēmas obligāto prasību piemērošanas ārkārtas apturēšanu uz laiku, kuras attiecas uz kredītspējas slieksni, ko piemēro Kipras Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem. Pēc Kipras Republikas lēmuma sākt parāda pārvaldības pasākumus attiecībā uz tās emitētajiem tirgojamiem parāda instrumentiem ECB Padome nolēma, ka tas negatīvi ietekmējis Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu nodrošinājuma pietiekamību Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, un atcēla 2013. gada 28. jūnija Lēmumu ECB/2013/13 (4).

| (4) | Pēc parāda pārvaldības pasākumu pabeigšanas un apstiprinājuma saņemšanas par to, ka Kipras Republika ievēro tai piemērojamās ekonomikas un finanšu korekcijas programmas nosacījumus, ECB Padome uzskata, ka Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu kvalitātes standarts ir pietiekams, lai tos uzskatītu par atbilstošu nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc parāda pārvaldības pasākumu pabeigšanas un apstiprinājuma saņemšanas par to, ka Kipras Republika ievēro tai piemērojamās ekonomikas un finanšu korekcijas programmas nosacījumus, ECB Padome uzskata, ka Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu kvalitātes standarts ir pietiekams, lai tos uzskatītu par atbilstošu nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

| (5) | Tādēļ ECB Padome nolēmusi, ka atkal jāatjauno Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, šādiem instrumentiem piemērojot diskontus, kas atšķiras no Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.2. sadaļā noteiktajiem. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ECB Padome nolēmusi, ka atkal jāatjauno Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, šādiem instrumentiem piemērojot diskontus, kas atšķiras no Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.2. sadaļā noteiktajiem.

| (6) | Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2013/4 7. pantu Eurosistēmas kredītspējas slieksni nepiemēro tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējušas vai pilnībā garantējušas centrālās valdības eurozonas dalībvalstīs, kas īsteno Eiropas Savienības / Starptautiskā Valūtas fonda programmu, ja vien ECB Padome nenolemj, ka attiecīgā dalībvalsts neievēro finanšu palīdzības un/vai makroekonomikas programmas nosacījumus. Tomēr saskaņā ar tās pašas pamatnostādnes 1. panta 3. punktu tās 5. panta 1. punkta un 7. panta nolūkiem tikai Īriju, Grieķijas Republiku un Portugāli uzskata par eurozonas dalībvalstīm, kas atbilst Eiropas Savienības / Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem. Tādēļ vajadzīgs ECB Padomes papildu lēmums, lai atceltu Eurosistēmas kredītspējas slieksni tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējusi vai pilnībā garantējusi Kipras Republika. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2013/4 7. pantu Eurosistēmas kredītspējas slieksni nepiemēro tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējušas vai pilnībā garantējušas centrālās valdības eurozonas dalībvalstīs, kas īsteno Eiropas Savienības / Starptautiskā Valūtas fonda programmu, ja vien ECB Padome nenolemj, ka attiecīgā dalībvalsts neievēro finanšu palīdzības un/vai makroekonomikas programmas nosacījumus. Tomēr saskaņā ar tās pašas pamatnostādnes 1. panta 3. punktu tās 5. panta 1. punkta un 7. panta nolūkiem tikai Īriju, Grieķijas Republiku un Portugāli uzskata par eurozonas dalībvalstīm, kas atbilst Eiropas Savienības / Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem. Tādēļ vajadzīgs ECB Padomes papildu lēmums, lai atceltu Eurosistēmas kredītspējas slieksni tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējusi vai pilnībā garantējusi Kipras Republika.

| (7) | Šis ārkārtas pasākums tiks piemērots uz laiku, līdz ECB Padome uzskatīs, ka atkal kā parasti var tikt piemērots Eurosistēmas atbilstības kritēriju un riska kontroles pasākumu regulējums monetārās politikas operācijām, |
| --- | --- |

(7)

Šis ārkārtas pasākums tiks piemērots uz laiku, līdz ECB Padome uzskatīs, ka atkal kā parasti var tikt piemērots Eurosistēmas atbilstības kritēriju un riska kontroles pasākumu regulējums monetārās politikas operācijām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dažu Pamatnostādnes ECB/2011/14 normu piemērošanas apturēšana un Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība

1.   Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas noteikumos tirgojamiem aktīviem izklāstīto Eurosistēmas obligāto kredītspējas prasību piemērošana tiek apturēta attiecībā uz Kipras Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem. Tādējādi Pamatnostādnes ECB/2013/4 5. panta 1. punkta un 7. panta nolūkiem Kipras Republiku uzskata par eurozonas dalībvalsti, kas atbilst Eiropas Savienības / Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem.

2.   Uz tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējusi vai pilnībā garantējusi Kipras Republika, attiecas šā lēmuma pielikumā izklāstītie diskonti.

3.   Jebkuru pretrunu gadījumā starp šo lēmumu, Pamatnostādni ECB/2011/14 un Pamatnostādni ECB/2013/4, kā tās nacionālajā līmenī ieviesušas NCB, noteicošais ir šis lēmums.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 5. jūlijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 5. jūlijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

1

(2)  OV L 95, 5.4.2013., 23. lpp.

2

(3)  OV L 133, 17.5.2013., 26. lpp.

3

(4)  2013. gada 28. jūnija Lēmums ECB/2013/21, ar ko atceļ Lēmumu ECB/2013/13 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (OV L 192, 13.7.2013., 75. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Kipras Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem piemērojamie diskonti

| Valdības obligācijas | Termiņu grupa | Diskonti fiksētas vai mainīgas procentu likmes kuponiem | Diskonti nulles kuponiem |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–1 | 14,5 | 14,5 |
| 1–3 | 27,5 | 29,5 |
| 3–5 | 37,5 | 40,0 |
| 5–7 | 41,0 | 45,0 |
| 7–10 | 47,5 | 52,5 |
| > 10 | 57,0 | 71,0 |
| Valdības garantētas banku obligācijas un valdības garantētas nefinanšu sabiedrību obligācijas | Termiņu grupa | Diskonti fiksētas vai mainīgas procentu likmes kuponiem | Diskonti nulles kuponiem |
| 0–1 | 23,0 | 23,0 |
| 1–3 | 37,0 | 39,0 |
| 3–5 | 47,5 | 50,5 |
| 5–7 | 51,5 | 55,5 |
| 7–10 | 58,0 | 63,0 |
| > 10 | 68,0 | 81,5 |

Valdības obligācijas

Termiņu grupa

Diskonti fiksētas vai mainīgas procentu likmes kuponiem

Diskonti nulles kuponiem

0–1

14,5

14,5

1–3

27,5

29,5

3–5

37,5

40,0

5–7

41,0

45,0

7–10

47,5

52,5

> 10

57,0

71,0

Valdības garantētas banku obligācijas un valdības garantētas nefinanšu sabiedrību obligācijas

Termiņu grupa

Diskonti fiksētas vai mainīgas procentu likmes kuponiem

Diskonti nulles kuponiem

0–1

23,0

23,0

1–3

37,0

39,0

3–5

47,5

50,5

5–7

51,5

55,5

7–10

58,0

63,0

> 10

68,0

81,5

---

Labojumi

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/30

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 335/2013 (2013. gada 12. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 105, 2013. gada 13. aprīlis
  )

3. lappusē 1. panta 9. punktā attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1974/2006 41.b panta 4. punktu:

tekstu:

“4.   Šā panta 2. punktu nepiemēro LEADER sagatavošanās posma atbalstam un tehniskajai palīdzībai.”

lasīt šādi:

“4.   Šā panta 2. punktu nepiemēro LEADER sagatavošanās posma atbalstam vai tehniskajai palīdzībai.”

---

18.7.2013

| 18.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---