# Az Európai Unió L 207/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.207.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 207 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. augusztus 2. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.207.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 207

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. augusztus 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 727/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. március 14.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 727/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. március 14.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/1

---

A BIZOTTSÁG 727/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2013. március 14.)

a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1233/2011/EU rendelet előírja, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodásában (a továbbiakban: megállapodás) foglalt iránymutatásokat alkalmazni kell az Unióban, amely megállapodás szövege szerepel az említett rendelet II. mellékletében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1233/2011/EU rendelet előírja, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodásában (a továbbiakban: megállapodás) foglalt iránymutatásokat alkalmazni kell az Unióban, amely megállapodás szövege szerepel az említett rendelet II. mellékletében.

| (2) | Az 1233/2011/EU rendelet előírja, hogy a Bizottságnak a megállapodás részes felei által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia a II. melléklet módosítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Az 1233/2011/EU rendelet előírja, hogy a Bizottságnak a megállapodás részes felei által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia a II. melléklet módosítása céljából.

| (3) | A megállapodás részes felei a megállapodásnak az 1233/2011/EU rendelet II. mellékletében található változatához képest jelentős számú módosítást fogadtak el. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás részes felei a megállapodásnak az 1233/2011/EU rendelet II. mellékletében található változatához képest jelentős számú módosítást fogadtak el.

| (4) | Az OECD 2012. augusztus 27-én közzétette a megállapodás felülvizsgált változatát, amely figyelembe veszi mindezeket a módosításokat, és amely 2012. szeptember 1-jétől alkalmazandó. Helyénvaló és szükséges az említett módosítások uniós jogba való beépítése. |
| --- | --- |

(4)

Az OECD 2012. augusztus 27-én közzétette a megállapodás felülvizsgált változatát, amely figyelembe veszi mindezeket a módosításokat, és amely 2012. szeptember 1-jétől alkalmazandó. Helyénvaló és szükséges az említett módosítások uniós jogba való beépítése.

| (5) | Az 1233/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az 1233/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1233/2011/EU rendelet II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészben kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 326., 2011.12.8., 45. o.

1

---

MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK

| I. FEJEZET: | ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

I. FEJEZET:

| 1. | CÉL |
| --- | --- |

1.

| 2. | STÁTUS |
| --- | --- |

2.

| 3. | RÉSZVÉTEL |
| --- | --- |

3.

| 4. | A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

4.

| 5. | HATÁLY |
| --- | --- |

5.

| 6. | ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK |
| --- | --- |

6.

| 7. | PROJEKTFINANSZÍROZÁS |
| --- | --- |

7.

| 8. | FELMONDÁS |
| --- | --- |

8.

| 9. | ELLENŐRZÉS |
| --- | --- |

9.

| II. FEJEZET: | AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI |
| --- | --- |

II. FEJEZET:

| 10. | ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK |
| --- | --- |

10.

| 11. | AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS MEGENGEDETT FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA |
| --- | --- |

11.

| 12. | MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ |
| --- | --- |

12.

| 13. | FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN |
| --- | --- |

13.

| 14. | TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS |
| --- | --- |

14.

| 15. | KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK |
| --- | --- |

15.

| 16. | AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE |
| --- | --- |

16.

| 17. | A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

17.

| 18. | EGYEZTETÉS |
| --- | --- |

18.

| 19. | MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN |
| --- | --- |

19.

| 20. | A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA |
| --- | --- |

20.

| 21. | A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE |
| --- | --- |

21.

| 22. | A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA |
| --- | --- |

22.

| 23. | HITELKOCKÁZATI DÍJ |
| --- | --- |

23.

| 24. | MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK |
| --- | --- |

24.

| 25. | ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS |
| --- | --- |

25.

| 26. | A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE |
| --- | --- |

26.

| 27. | VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS |
| --- | --- |

27.

| 28. | A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA |
| --- | --- |

28.

| 29. | A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE |
| --- | --- |

29.

| 30. | ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI MÓDSZEREK |
| --- | --- |

30.

| 31. | VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ESZKÖZÖK |
| --- | --- |

31.

| 32. | A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK VIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL |
| --- | --- |

32.

| III. FEJEZET: | A KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

III. FEJEZET:

| 33. | ÁLTALÁNOS ELVEK |
| --- | --- |

33.

| 34. | A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI |
| --- | --- |

34.

| 35. | KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS |
| --- | --- |

35.

| 36. | KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK |
| --- | --- |

36.

| 37. | PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA |
| --- | --- |

37.

| 38. | MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT |
| --- | --- |

38.

| 39. | KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL |
| --- | --- |

39.

| 40. | A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA |
| --- | --- |

40.

| 41. | A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE |
| --- | --- |

41.

| 42. | EGYEZTETÉS |
| --- | --- |

42.

| IV. FEJEZET: | ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

IV. FEJEZET:

| 1. SZAKASZ: | AZ EXPORTHITELEKRE ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

1. SZAKASZ:

| 43. | BEJELENTÉSEK |
| --- | --- |

43.

| 44. | A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS |
| --- | --- |

44.

| 45. | EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

45.

| 46. | KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK |
| --- | --- |

46.

| 2. SZAKASZ: | EXPORTHITELEZÉSI ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

2. SZAKASZ:

| 47. | ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL |
| --- | --- |

47.

| 48. | ELŐZETES BEJELENTÉS |
| --- | --- |

48.

| 3. SZAKASZ: | A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

3. SZAKASZ:

| 49. | ELŐZETES BEJELENTÉS |
| --- | --- |

49.

| 50. | AZONNALI BEJELENTÉS |
| --- | --- |

50.

| 4. SZAKASZ: | A KÖTÖTT SEGÉLYRE VONATKOZÓ KONZULTÁCIÓS ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

4. SZAKASZ:

| 51. | A KONZULTÁCIÓ CÉLJA |
| --- | --- |

51.

| 52. | A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE |
| --- | --- |

52.

| 53. | A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE |
| --- | --- |

53.

| 5. SZAKASZ: | AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓCSERE |
| --- | --- |

5. SZAKASZ:

| 54. | KAPCSOLATTARTÁSI PONTOK |
| --- | --- |

54.

| 55. | AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME |
| --- | --- |

55.

| 56. | A VÁLASZADÁS TERJEDELME |
| --- | --- |

56.

| 57. | SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK |
| --- | --- |

57.

| 58. | A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI |
| --- | --- |

58.

| 59. | KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ |
| --- | --- |

59.

| 60. | KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA |
| --- | --- |

60.

| 61. | VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN |
| --- | --- |

61.

| 62. | A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA |
| --- | --- |

62.

| 63. | A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE |
| --- | --- |

63.

| 6. SZAKASZ: | A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK (CIRR) KÖZLÉSÉRE VONATKOZÓ GYAKORLATI RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

6. SZAKASZ:

| 64. | A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE |
| --- | --- |

64.

| 65. | A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA |
| --- | --- |

65.

| 66. | A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA |
| --- | --- |

66.

| 7. SZAKASZ: | FELÜLVIZSGÁLATOK |
| --- | --- |

7. SZAKASZ:

| 67. | A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA |
| --- | --- |

67.

| 68. | A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA |
| --- | --- |

68.

| 69. | A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA |
| --- | --- |

69.

| I. MELLÉKLET – | ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL |
| --- | --- |

I. MELLÉKLET –

| II. MELLÉKLET – | ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMERŐMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET –

| III. MELLÉKLET – | ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL |
| --- | --- |

III. MELLÉKLET –

| IV. MELLÉKLET – | ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A MEGÚJULÓ ENERGIA FELHASZNÁLÁSÁT ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS MÉRSÉKLÉSÉT CÉLZÓ, VALAMINT VÍZÜGYI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL |
| --- | --- |

IV. MELLÉKLET –

| V. MELLÉKLET – | A BEJELENTÉSEK ESETÉN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

V. MELLÉKLET –

| VI. MELLÉKLET – | A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK KISZÁMÍTÁSA |
| --- | --- |

VI. MELLÉKLET –

| VII. MELLÉKLET – | A HARMADIK FÉL ÁLTALI VISSZAFIZETÉSI GARANCIA ALKALMAZÁSÁRA ÉS A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSÁRA IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK |
| --- | --- |

VII. MELLÉKLET –

| VIII. MELLÉKLET – | AZ ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ÉS A VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK |
| --- | --- |

VIII. MELLÉKLET –

| IX. MELLÉKLET – | A FEJLESZTÉSI MINŐSÉG ELLENŐRZŐ LISTÁJA |
| --- | --- |

IX. MELLÉKLET –

| X. MELLÉKLET – | A PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKRE ALKALMAZANDÓ FELTÉTELEK |
| --- | --- |

X. MELLÉKLET –

| XI. MELLÉKLET – | FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK |
| --- | --- |

XI. MELLÉKLET –

| XII. MELLÉKLET – | A VEVŐKOCKÁZATI KATEGÓRIÁK MINŐSÉGI LEÍRÁSA |
| --- | --- |

XII. MELLÉKLET –

| XIII. MELLÉKLET – | A NULLADIK KATEGÓRIÁBA SOROLT ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ PIACI REFERENCIAÉRTÉKEK |
| --- | --- |

XIII. MELLÉKLET –

I.   FEJEZET:

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.   CÉL

| a) | A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) fő célja, hogy megfelelő keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályos használatához. |
| --- | --- |

a)

A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) fő célja, hogy megfelelő keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályos használatához.

| b) | A megállapodás, az 5. cikkének a) pontjában meghatározottaknak megfelelően, egyenlő feltételeket kíván kialakítani a hivatalos támogatásokra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás, az 5. cikkének a) pontjában meghatározottaknak megfelelően, egyenlő feltételeket kíván kialakítani a hivatalos támogatásokra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze.

2.   STÁTUS

Az OECD keretein belül kialakított megállapodás 1978 áprilisában határozatlan időre lépett hatályba. A megállapodás nem az OECD jogi aktusa (1), hanem a felek között létrejött önkéntes megállapodás, bár adminisztratív támogatást kap az OECD titkárságától (a továbbiakban: a titkárság).

3.   RÉSZVÉTEL

A megállapodás részes felei jelenleg: Ausztrália, Kanada, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. A megállapodás jelenlegi részes felei más OECD-tagokat, illetve OECD-tagsággal nem rendelkező országokat is felhívhatnak arra, hogy a megállapodás részes feleivé váljanak.

4.   A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK

| a) | A felek vállalják, hogy az 5. cikk a) pontjában meghatározott hivatalos támogatással összefüggő bejelentésekkel kapcsolatos információkat megosztják a megállapodásban nem részes felekkel. |
| --- | --- |

a)

A felek vállalják, hogy az 5. cikk a) pontjában meghatározott hivatalos támogatással összefüggő bejelentésekkel kapcsolatos információkat megosztják a megállapodásban nem részes felekkel.

| b) | A megállapodásban részes fél versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodásban részes fél kérésére válaszolna. |
| --- | --- |

b)

A megállapodásban részes fél versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodásban részes fél kérésére válaszolna.

5.   HATÁLY

A megállapodás valamely kormány által vagy nevében áruk és/vagy szolgáltatások (beleértve a pénzügyi lízinget is) exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelyek futamideje legalább két év.

| a) | A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:






  1) | Exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás (tiszta fedezet). |
| --- | --- | --- |

a)

A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:

1)

Exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás (tiszta fedezet).

| 2) | Hivatalos finanszírozási támogatás:






  — | közvetlen hitel/finanszírozás és refinanszírozás, |
| --- | --- | --- |

2)

Hivatalos finanszírozási támogatás:

—

közvetlen hitel/finanszírozás és refinanszírozás,

| — | kamattámogatás. |
| --- | --- |

—

kamattámogatás.

| 3) | A fentiek bármilyen kombinációja. |
| --- | --- |

3)

A fentiek bármilyen kombinációja.

| b) | A megállapodást alkalmazni kell a kötött segélyre; a IV. fejezetben ismertetett eljárások a kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segélyre is kiterjednek. |
| --- | --- |

b)

A megállapodást alkalmazni kell a kötött segélyre; a IV. fejezetben ismertetett eljárások a kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segélyre is kiterjednek.

| c) | A megállapodás nem vonatkozik a katonai berendezések és a mezőgazdasági árucikkek exportjára. |
| --- | --- |

c)

A megállapodás nem vonatkozik a katonai berendezések és a mezőgazdasági árucikkek exportjára.

| d) | Nem adható hivatalos támogatás, ha egyértelműen bizonyítható, hogy a szerződést elsősorban a kedvezőbb futamidő elérése céljából olyan országban lévő vevővel kötötték meg, amely nem az áruk végleges rendeltetési helye. |
| --- | --- |

d)

Nem adható hivatalos támogatás, ha egyértelműen bizonyítható, hogy a szerződést elsősorban a kedvezőbb futamidő elérése céljából olyan országban lévő vevővel kötötték meg, amely nem az áruk végleges rendeltetési helye.

6.   ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK

| a) | Az alábbi ágazati megállapodások a megállapodás részét képezik:






  — | Hajók (I. melléklet) |
| --- | --- | --- |

a)

Az alábbi ágazati megállapodások a megállapodás részét képezik:

—

Hajók (I. melléklet)

| — | Atomerőművek (II. melléklet) |
| --- | --- |

—

Atomerőművek (II. melléklet)

| — | Polgári légi járművek (III. melléklet) |
| --- | --- |

—

Polgári légi járművek (III. melléklet)

| — | Megújuló energiák és vízügyi projektek (IV. melléklet) |
| --- | --- |

—

Megújuló energiák és vízügyi projektek (IV. melléklet)

| b) | Az ágazati megállapodásban részes felek annak rendelkezéseit alkalmazhatják az adott ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportjához nyújtott hivatalos támogatásra. Amennyiben egy ágazati megállapodás nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezését kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

b)

Az ágazati megállapodásban részes felek annak rendelkezéseit alkalmazhatják az adott ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportjához nyújtott hivatalos támogatásra. Amennyiben egy ágazati megállapodás nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezését kell alkalmaznia.

7.   PROJEKTFINANSZÍROZÁS

| a) | A felek alkalmazhatják a X. mellékletben meghatározott feltételeket az áruk és/vagy szolgáltatások exportjára azon ügyletek esetében, amelyek megfelelnek a X. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

a)

A felek alkalmazhatják a X. mellékletben meghatározott feltételeket az áruk és/vagy szolgáltatások exportjára azon ügyletek esetében, amelyek megfelelnek a X. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek.

| b) | Az a) pont az atomerőművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a megújuló energiák és vízügyi projektek területén nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

Az a) pont az atomerőművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a megújuló energiák és vízügyi projektek területén nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára vonatkozik.

| c) | Az a) pont nem alkalmazható a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a hajókhoz nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára. |
| --- | --- |

c)

Az a) pont nem alkalmazható a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a hajókhoz nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára.

8.   FELMONDÁS

Bármelyik fél felmondhatja a megállapodásban való részvételét a titkárság írásban – közvetlen kommunikációs eszközök, például az OECD on-line információs rendszer (a továbbiakban: OLIS) igénybevételével – történő értesítésével. A felmondás 180 naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a titkárság kézhez vette az arról szóló értesítést.

9.   ELLENŐRZÉS

A megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi.

II.   FEJEZET:

AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI

Az exporthitelek pénzügyi feltételei az e fejezetben foglalt összes rendelkezést magukban foglalják, amely rendelkezések egymással összefüggésben értelmezendők.

A megállapodás korlátozásokat is meghatároz a hivatalosan támogatható feltételekkel kapcsolatban. A felek tudomásul veszik, hogy bizonyos kereskedelmi és ipari ágazatokban hagyományosan a megállapodásban foglalt feltételeknél korlátozóbb jellegű pénzügyi feltételeket alkalmaznak. A felek a továbbiakban is tiszteletben tartják e szokásos pénzügyi feltételeket, különös tekintettel arra az elvre, amely szerint a futamidők nem haladják meg az áruk hasznos élettartamát.

10.   ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK

| a) | A felek a hivatalos támogatás tárgyát képező áruk és szolgáltatások vásárlói számára előírják, hogy az export szerződés szerinti értékének minimum 15 %-át fizessék ki legkésőbb a hitel törlesztésének a XI. mellékletben meghatározott kezdő időpontjáig. Az előleg kiszámításakor az export szerződés szerinti értéke arányosan csökkenthető, ha az ügylet harmadik országból származó, hivatalosan nem támogatott árukat és szolgáltatásokat is magában foglal. A kockázati díj 100 %-ának finanszírozása/biztosítása megengedett. A kockázati díj beépíthető az export szerződés szerinti értékébe, de akár mellőzhető. A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően fizetett biztosítéki összegek ebben az esetben nem tekintendők előlegnek. |
| --- | --- |

a)

A felek a hivatalos támogatás tárgyát képező áruk és szolgáltatások vásárlói számára előírják, hogy az export szerződés szerinti értékének minimum 15 %-át fizessék ki legkésőbb a hitel törlesztésének a XI. mellékletben meghatározott kezdő időpontjáig. Az előleg kiszámításakor az export szerződés szerinti értéke arányosan csökkenthető, ha az ügylet harmadik országból származó, hivatalosan nem támogatott árukat és szolgáltatásokat is magában foglal. A kockázati díj 100 %-ának finanszírozása/biztosítása megengedett. A kockázati díj beépíthető az export szerződés szerinti értékébe, de akár mellőzhető. A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően fizetett biztosítéki összegek ebben az esetben nem tekintendők előlegnek.

| b) | Az előlegfizetéshez nyújtott hivatalos támogatás kizárólag biztosítás vagy garancia formájában történhet a szokásos folyósítás előtti kockázatokkal szemben. |
| --- | --- |

b)

Az előlegfizetéshez nyújtott hivatalos támogatás kizárólag biztosítás vagy garancia formájában történhet a szokásos folyósítás előtti kockázatokkal szemben.

| c) | A felek a b) és d) pontban foglaltak kivételével nem nyújthatnak az export szerződés szerinti értékének – ideértve a harmadik országból történő szállítást, de nem számítva a helyi költségeket – 85 %-át meghaladó hivatalos támogatást. |
| --- | --- |

c)

A felek a b) és d) pontban foglaltak kivételével nem nyújthatnak az export szerződés szerinti értékének – ideértve a harmadik országból történő szállítást, de nem számítva a helyi költségeket – 85 %-át meghaladó hivatalos támogatást.

| d) | A felek hivatalos támogatást nyújthatnak a helyi költségekre, feltéve, hogy:






  1) | a helyi költségekre nyújtott hivatalos támogatás nem haladja meg az export szerződés szerinti értékének 30 %-át; |
| --- | --- | --- |

d)

A felek hivatalos támogatást nyújthatnak a helyi költségekre, feltéve, hogy:

1)

a helyi költségekre nyújtott hivatalos támogatás nem haladja meg az export szerződés szerinti értékének 30 %-át;

| 2) | a hivatalos támogatást a kapcsolódó exportra vonatkozó feltételeknél nem kedvezőbb/nem kevésbé korlátozó feltételek mellett nyújtják; |
| --- | --- |

2)

a hivatalos támogatást a kapcsolódó exportra vonatkozó feltételeknél nem kedvezőbb/nem kevésbé korlátozó feltételek mellett nyújtják;

| 3) | amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az export szerződés szerinti értékének 15 %-át, az ilyen hivatalos támogatást a 48. cikk értelmében a támogatott helyi költségek jellegének megjelölésével előzetesen be kell jelenteni. |
| --- | --- |

3)

amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az export szerződés szerinti értékének 15 %-át, az ilyen hivatalos támogatást a 48. cikk értelmében a támogatott helyi költségek jellegének megjelölésével előzetesen be kell jelenteni.

11.   AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS MEGENGEDETT FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA

| a) | Az I. kategóriába a magas jövedelmű (2) OECD-országok tartoznak. Minden más ország a II. kategóriába tartozik. |
| --- | --- |

a)

Az I. kategóriába a magas jövedelmű (2) OECD-országok tartoznak. Minden más ország a II. kategóriába tartozik.

| b) | Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:






  1) | a megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapján történik; |
| --- | --- | --- |

b)

Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:

1)

a megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapján történik;

| 2) | Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést. |
| --- | --- |

2)

Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést.

| 3) | Ha az adott országot a 11. cikk a) pontjával összhangban átsorolják, az átsorolás két héttel azt követően lép hatályba, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte. |
| --- | --- |

3)

Ha az adott országot a 11. cikk a) pontjával összhangban átsorolják, az átsorolás két héttel azt követően lép hatályba, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte.

| 4) | abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös állásponttal megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat. |
| --- | --- |

4)

abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös állásponttal megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat.

| c) | Egy ország csak akkor kerülhet egy másik kategóriába, miután két egymást követő évben ugyanabba a világbanki kategóriába sorolták. |
| --- | --- |

c)

Egy ország csak akkor kerülhet egy másik kategóriába, miután két egymást követő évben ugyanabba a világbanki kategóriába sorolták.

12.   MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ

A 13. cikk sérelme nélkül a maximális futamidő a rendeltetési ország 11. cikkben szereplő kritériumok szerinti besorolása szerint változik.

| a) | Az I. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő öt év, azzal a lehetőséggel, hogy a felek nyolc és fél évben is megállapodhatnak, ha betartják a 48. cikkben meghatározott előzetes bejelentési eljárásokat. |
| --- | --- |

a)

Az I. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő öt év, azzal a lehetőséggel, hogy a felek nyolc és fél évben is megállapodhatnak, ha betartják a 48. cikkben meghatározott előzetes bejelentési eljárásokat.

| b) | A II. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő 10 év. |
| --- | --- |

b)

A II. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő 10 év.

| c) | Több rendeltetési országot magában foglaló szerződés esetében – a megfelelő futamidőkkel kapcsolatos megállapodás elérése érdekében – a feleknek az 58–63. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban közös álláspontra kell törekedniük. |
| --- | --- |

c)

Több rendeltetési országot magában foglaló szerződés esetében – a megfelelő futamidőkkel kapcsolatos megállapodás elérése érdekében – a feleknek az 58–63. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban közös álláspontra kell törekedniük.

13.   FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN

| a) | Nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év. Ha a megállapodás valamely részes fele a 12. cikkben előírtnál hosszabb futamidőt kíván támogatni, a 48. cikkben foglalt eljárással összhangban ezt előzetesen kell bejelentenie. |
| --- | --- |

a)

Nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év. Ha a megállapodás valamely részes fele a 12. cikkben előírtnál hosszabb futamidőt kíván támogatni, a 48. cikkben foglalt eljárással összhangban ezt előzetesen kell bejelentenie.

| b) | Nem atomenergiával működő erőműnek tekintendők azok a komplett erőművek vagy erőmű-részek, amelyeket nem atomenergiával működtetnek; ide tartoznak mindazok a részegységek, berendezések, anyagok és szolgáltatások (a személyzet kiképzésével együtt), amelyekre közvetlenül van szükség az említett nem atomenergiával működő erőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez. Ez nem terjed ki azokra a tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, a villamos vezetékekkel és az erőmű területének határain kívül fekvő transzformátor-állomásokkal és vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, kivéve:






  1) | abban az esetben, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel (azaz 12 évvel); továbbá |
| --- | --- | --- |

b)

Nem atomenergiával működő erőműnek tekintendők azok a komplett erőművek vagy erőmű-részek, amelyeket nem atomenergiával működtetnek; ide tartoznak mindazok a részegységek, berendezések, anyagok és szolgáltatások (a személyzet kiképzésével együtt), amelyekre közvetlenül van szükség az említett nem atomenergiával működő erőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez. Ez nem terjed ki azokra a tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, a villamos vezetékekkel és az erőmű területének határain kívül fekvő transzformátor-állomásokkal és vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, kivéve:

1)

abban az esetben, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel (azaz 12 évvel); továbbá

| 2) | a minimum 100 kV feszültségküszöbbel működő alállomások, transzformátorok és távvezetékek esetében a maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel. |
| --- | --- |

2)

a minimum 100 kV feszültségküszöbbel működő alállomások, transzformátorok és távvezetékek esetében a maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel.

14.   TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

| a) | Az exporthitelek tőkeösszegét egyenlő részletekben kell törleszteni. |
| --- | --- |

a)

Az exporthitelek tőkeösszegét egyenlő részletekben kell törleszteni.

| b) | A tőke és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőke- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell teljesíteni. |
| --- | --- |

b)

A tőke és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőke- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell teljesíteni.

| c) | Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra együttesen alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett. |
| --- | --- |

c)

Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra együttesen alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett.

| d) | Kivételesen és különösen indokolt esetben exporthitel nyújtható a fenti a)–c) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  1) | sem egyetlen tőketörlesztés, sem több tőketörlesztés együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át egy hat hónapos határidőn belül; |
| --- | --- | --- |

d)

Kivételesen és különösen indokolt esetben exporthitel nyújtható a fenti a)–c) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:

1)

sem egyetlen tőketörlesztés, sem több tőketörlesztés együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át egy hat hónapos határidőn belül;

| 2) | a tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

2)

a tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni.

| 3) | a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni; |
| --- | --- |

3)

a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni;

| 4) | a futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg:






  — | kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (vagy állami visszafizetési garanciával), a négy és fél évet az I. kategóriába besorolt országokkal, és az öt és egynegyed évet a II. kategóriába besorolt országokkal kötött ügyletek tekintetében, |
| --- | --- | --- |

4)

a futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg:

—

kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (vagy állami visszafizetési garanciával), a négy és fél évet az I. kategóriába besorolt országokkal, és az öt és egynegyed évet a II. kategóriába besorolt országokkal kötött ügyletek tekintetében,

| — | nem kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (és állami visszafizetési garancia nélkül), az öt évet az I. kategóriába besorolt országok, és a hat évet a II. kategóriába besorolt országok tekintetében, |
| --- | --- |

—

nem kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (és állami visszafizetési garancia nélkül), az öt évet az I. kategóriába besorolt országok, és a hat évet a II. kategóriába besorolt országok tekintetében,

| — | az előző két francia bekezdésben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül a nem atomenergiával működő erőművek részére a 13. cikk szerint nyújtott támogatást tartalmazó ügyletek esetén a hat és egynegyed évet; |
| --- | --- |

—

az előző két francia bekezdésben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül a nem atomenergiával működő erőművek részére a 13. cikk szerint nyújtott támogatást tartalmazó ügyletek esetén a hat és egynegyed évet;

| 5) | a fél köteles a 48. cikkel összhangban előzetesen bejelenteni annak indoklását, hogy a támogatást nem az a)–c) pont szerint nyújtja. |
| --- | --- |

5)

a fél köteles a 48. cikkel összhangban előzetesen bejelenteni annak indoklását, hogy a támogatást nem az a)–c) pont szerint nyújtja.

| e) | A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
| --- | --- |

e)

A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

15.   KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK

| a) | A kamat nem tartalmazza:






  1) | a szállítói hitelek vagy pénzügyi hitelek biztosításáért vagy garantálásáért felszámított kockázati díjat vagy az egyéb díj formájában kifizetett összegeket; |
| --- | --- | --- |

a)

A kamat nem tartalmazza:

1)

a szállítói hitelek vagy pénzügyi hitelek biztosításáért vagy garantálásáért felszámított kockázati díjat vagy az egyéb díj formájában kifizetett összegeket;

| 2) | az exporthitellel kapcsolatos, a futamidő alatt fizetendő éves vagy féléves bankköltségeken kívüli banki díjak vagy jutalékok formájában kifizetett összegeket; továbbá |
| --- | --- |

2)

az exporthitellel kapcsolatos, a futamidő alatt fizetendő éves vagy féléves bankköltségeken kívüli banki díjak vagy jutalékok formájában kifizetett összegeket; továbbá

| 3) | az importőr ország által kivetett forrásadókat. |
| --- | --- |

3)

az importőr ország által kivetett forrásadókat.

| b) | Ha a hivatalos támogatást közvetlen hitelekkel/finanszírozással vagy refinanszírozással nyújtják, akkor a kockázati díj vagy hozzáadható a névleges kamatlábhoz, vagy külön díjként fizethető; mindkét összetevőt elkülönítetten kell meghatározni a felek számára. |
| --- | --- |

b)

Ha a hivatalos támogatást közvetlen hitelekkel/finanszírozással vagy refinanszírozással nyújtják, akkor a kockázati díj vagy hozzáadható a névleges kamatlábhoz, vagy külön díjként fizethető; mindkét összetevőt elkülönítetten kell meghatározni a felek számára.

16.   AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

Az egyedi exporthitelre vagy a hitelkeretre vonatkozó pénzügyi feltételek – a 21. cikkben meghatározott CIRR-kamatlábakra (Commercial Interest Reference Rates – kereskedelmi referenciakamatlábak) vonatkozó érvényességi idő kivételével – hat hónapot meghaladó időszakra nem rögzíthető a végleges kötelezettségvállalás előtt.

17.   A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

A megállapodás nem akadályozza meg az exporthitelezéssel foglalkozó hatóságokat vagy a finanszírozó intézeteket abban, hogy a megállapodásban előírtnál kevésbé korlátozó pénzügyi feltételekben állapodjanak meg, ha ezt az intézkedést a szerződés odaítélése után teszik meg (miután az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő okmányok már hatályba léptek), és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy kárfizetést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket.

18.   EGYEZTETÉS

Nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a részes fél a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket. Az e cikkel összhangban nyújtott feltételek úgy tekintendők, hogy azok megfelelnek az I. és a II. fejezet, valamint adott esetben az I., a II., a III., a IV. és a X. melléklet rendelkezéseinek.

19.   MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN

| a) | A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a megfelelő CIRR-kamatlábakat alkalmazzák minimális kamatlábként. A CIRR-kamatlábak meghatározása az alábbi elvek szerint történik:






  1) | a CIRR-kamatlábaknak tükrözniük kell az érintett pénznem hazai piacán érvényes végleges kereskedelmi hitelkamatlábakat; |
| --- | --- | --- |

a)

A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a megfelelő CIRR-kamatlábakat alkalmazzák minimális kamatlábként. A CIRR-kamatlábak meghatározása az alábbi elvek szerint történik:

1)

a CIRR-kamatlábaknak tükrözniük kell az érintett pénznem hazai piacán érvényes végleges kereskedelmi hitelkamatlábakat;

| 2) | a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú hazai hitelfelvevők számára megállapított kamatlábnak; |
| --- | --- |

2)

a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú hazai hitelfelvevők számára megállapított kamatlábnak;

| 3) | a CIRR-kamatlábak alapját a rögzített kamatozású finanszírozás refinanszírozási költségei kell, hogy képezzék; |
| --- | --- |

3)

a CIRR-kamatlábak alapját a rögzített kamatozású finanszírozás refinanszírozási költségei kell, hogy képezzék;

| 4) | a CIRR-kamatlábak nem torzíthatják a hazai versenyfeltételeket; és |
| --- | --- |

4)

a CIRR-kamatlábak nem torzíthatják a hazai versenyfeltételeket; és

| 5) | a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú külföldi hitelfelvevők számára rendelkezésre álló kamatlábnak. |
| --- | --- |

5)

a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú külföldi hitelfelvevők számára rendelkezésre álló kamatlábnak.

| b) | A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a 23. cikk rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését. |
| --- | --- |

b)

A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a 23. cikk rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését.

20.   A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA

| a) | A CIRR-kamatlábat létrehozni kívánó egyes feleknek először az alábbi két alapkamatláb-rendszer közül kell kiválasztaniuk az egyiket saját nemzeti valutájukhoz:






  1. | hároméves államkötvények hozama legfeljebb ötéves futamidőre; ötéves államkötvények hozama ötnél több, de legfeljebb nyolc és fél évre; valamint hétéves államkötvények hozama nyolc és fél évnél hosszabb időre; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

A CIRR-kamatlábat létrehozni kívánó egyes feleknek először az alábbi két alapkamatláb-rendszer közül kell kiválasztaniuk az egyiket saját nemzeti valutájukhoz:

1.

hároméves államkötvények hozama legfeljebb ötéves futamidőre; ötéves államkötvények hozama ötnél több, de legfeljebb nyolc és fél évre; valamint hétéves államkötvények hozama nyolc és fél évnél hosszabb időre; vagy

| 2. | ötéves államkötvények hozama valamennyi futamidőre. |
| --- | --- |

2.

ötéves államkötvények hozama valamennyi futamidőre.

Az alapkamatláb-rendszertől való eltéréseket a feleknek egyeztetniük kell.

| b) | A felek egyéb megállapodása hiányában a CIRR-kamatlábakat az egyes felek által alkalmazott alapkamatláb felett 100 bázisponton rögzített felárral kell meghatározni. |
| --- | --- |

b)

A felek egyéb megállapodása hiányában a CIRR-kamatlábakat az egyes felek által alkalmazott alapkamatláb felett 100 bázisponton rögzített felárral kell meghatározni.

| c) | A többi félnek egy bizonyos devizára meghatározott CIRR-kamatlábat kell alkalmaznia, amennyiben úgy döntenek, hogy ebben a devizában történik a finanszírozás. |
| --- | --- |

c)

A többi félnek egy bizonyos devizára meghatározott CIRR-kamatlábat kell alkalmaznia, amennyiben úgy döntenek, hogy ebben a devizában történik a finanszírozás.

| d) | Hat hónappal korábban történő előzetes bejelentést követően, a felek egyetértésével a felek megváltoztathatják alapkamat-rendszerüket. |
| --- | --- |

d)

Hat hónappal korábban történő előzetes bejelentést követően, a felek egyetértésével a felek megváltoztathatják alapkamat-rendszerüket.

| e) | A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes egyik ország devizájára állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó eljárásoknak az 58–63. cikkel összhangban történő igénybevételével. |
| --- | --- |

e)

A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes egyik ország devizájára állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó eljárásoknak az 58–63. cikkel összhangban történő igénybevételével.

21.   A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE

Az egy adott ügyletre alkalmazandó kamatláb legfeljebb 120 napos határidőre rögzíthető. A CIRR-kamatlábhoz 20 bázispont felárat kell hozzáadni, ha a hivatalos finanszírozási támogatás feltételeit a szerződés napja előtt rögzítik.

22.   A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA

| a) | Ha a hivatalos finanszírozási támogatást változó kamatozású kölcsönökhöz nyújtják, a bankok és más finanszírozó intézetek nem kínálhatnak lehetőséget arra, hogy a kölcsön időtartama alatt a CIRR-kamatláb (az eredeti szerződés időpontjában) vagy a rövid lejáratú piaci kamatláb közül az alacsonyabb legyen választható. |
| --- | --- |

a)

Ha a hivatalos finanszírozási támogatást változó kamatozású kölcsönökhöz nyújtják, a bankok és más finanszírozó intézetek nem kínálhatnak lehetőséget arra, hogy a kölcsön időtartama alatt a CIRR-kamatláb (az eredeti szerződés időpontjában) vagy a rövid lejáratú piaci kamatláb közül az alacsonyabb legyen választható.

| b) | A kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes előtörlesztése esetén a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó állami intézménynek az előtörlesztés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, beleértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét. |
| --- | --- |

b)

A kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes előtörlesztése esetén a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó állami intézménynek az előtörlesztés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, beleértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét.

23.   HITELKOCKÁZATI DÍJ

A felek a kamatköltségeken kívül kockázati díjakat számíthatnak fel az exporthitelek vissza nem fizetésével járó kockázat fedezésére. A felek által felszámított kockázati díjak kockázati alapúak, konvergálnak, és alkalmasnak kell lenniük a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére.

24.   MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK

A felek nem vethetnek ki az alkalmazandó minimális kockázati díjnál (Minimum Premium Rate – a továbbiakban: MPR) alacsonyabb mértékű díjat.

| a) | Az MPR meghatározása az alábbi tényezők alapján történik:






  — | az alkalmazandó országkockázati besorolás; |
| --- | --- | --- |

a)

Az MPR meghatározása az alábbi tényezők alapján történik:

—

az alkalmazandó országkockázati besorolás;

| — | a kockázatviselési idő (azaz a kockázatviselési idő [Horizon of Risk – a továbbiakban: a HOR]); |
| --- | --- |

—

a kockázatviselési idő (azaz a kockázatviselési idő [Horizon of Risk – a továbbiakban: a HOR]);

| — | a kötelezettre meghatározott vevőkockázati besorolás; |
| --- | --- |

—

a kötelezettre meghatározott vevőkockázati besorolás;

| — | a politikai és kereskedelmi kockázat fedezeti százalékaránya és a hivatalos exporthitel-termék minősége; |
| --- | --- |

—

a politikai és kereskedelmi kockázat fedezeti százalékaránya és a hivatalos exporthitel-termék minősége;

| — | az alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer; és |
| --- | --- |

—

az alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer; és

| — | az alkalmazott vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök. |
| --- | --- |

—

az alkalmazott vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök.

| b) | Az MPR-eket a hitel tőkeértékének százalékarányában úgy kell kifejezni, mintha a kockázati díjat az első hitellehívás időpontjában teljes egészében beszedték volna. Az MPR-ek számítási módszerének, többek között az alkalmazott matematikai képletnek a magyarázata a VI. mellékletben található. |
| --- | --- |

b)

Az MPR-eket a hitel tőkeértékének százalékarányában úgy kell kifejezni, mintha a kockázati díjat az első hitellehívás időpontjában teljes egészében beszedték volna. Az MPR-ek számítási módszerének, többek között az alkalmazott matematikai képletnek a magyarázata a VI. mellékletben található.

| c) | A 0. kategóriába sorolt országokba tartozó kötelezetteket érintő ügyletek esetében nem állapítottak meg MPR-t, és a felek által az ezen ügyletekre alkalmazott kockázati díjakat eseti alapon kell meghatározni. Annak érdekében, hogy a 0. kategóriába sorolt országokba tartozó kötelezetteket érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjak ne legyenek alacsonyabbak a magánpiaci áraknál, a felek a következő eljárást alkalmazzák:






  — | A felek a piaci információk rendelkezésre állásának és az annak alapjául szolgáló ügylet jellemzőinek a figyelembevételével a XIII. mellékletben említett egy vagy több piaci referenciaérték alapján, az adott ügyletre legmegfelelőbbnek tűnő referenciaérték(ek) kiválasztásával határozzák meg a kockázati díjat. |
| --- | --- | --- |

c)

A 0. kategóriába sorolt országokba tartozó kötelezetteket érintő ügyletek esetében nem állapítottak meg MPR-t, és a felek által az ezen ügyletekre alkalmazott kockázati díjakat eseti alapon kell meghatározni. Annak érdekében, hogy a 0. kategóriába sorolt országokba tartozó kötelezetteket érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjak ne legyenek alacsonyabbak a magánpiaci áraknál, a felek a következő eljárást alkalmazzák:

—

A felek a piaci információk rendelkezésre állásának és az annak alapjául szolgáló ügylet jellemzőinek a figyelembevételével a XIII. mellékletben említett egy vagy több piaci referenciaérték alapján, az adott ügyletre legmegfelelőbbnek tűnő referenciaérték(ek) kiválasztásával határozzák meg a kockázati díjat.

| — | Az előző ponttól eltérve, ha a piaci információ alkalmazhatósága likviditási vagy egyéb okokból korlátozott, vagy ha az ügylet kis értékű (10 millió SDR alatti), a felek nem vethetnek ki az 1. országkockázati kategóriába sorolt megfelelő vevőkockázati kategóriának megfelelő MPR-nél alacsonyabb mértékű díjat. |
| --- | --- |

—

Az előző ponttól eltérve, ha a piaci információ alkalmazhatósága likviditási vagy egyéb okokból korlátozott, vagy ha az ügylet kis értékű (10 millió SDR alatti), a felek nem vethetnek ki az 1. országkockázati kategóriába sorolt megfelelő vevőkockázati kategóriának megfelelő MPR-nél alacsonyabb mértékű díjat.

| — | A 48. cikk a) pontjával összhangban a felek kötelesek ideiglenes jelleggel (3) előzetesen bejelenteni minden olyan ügyletet, amelyben 0. kategóriába sorolt országba tartozó kötelezett/garanciavállaló esetében a hitelösszeg meghaladja a 10 millió SDR-t. |
| --- | --- |

—

A 48. cikk a) pontjával összhangban a felek kötelesek ideiglenes jelleggel (3) előzetesen bejelenteni minden olyan ügyletet, amelyben 0. kategóriába sorolt országba tartozó kötelezett/garanciavállaló esetében a hitelösszeg meghaladja a 10 millió SDR-t.

| d) | A 7. kategóriába tartozó „legnagyobb kockázatú” országok esetében elvileg az adott kategóriára megállapított MPR-eket meghaladó kockázati díjakat kell alkalmazni; e kockázati díjakat a hivatalos támogatást nyújtó fél határozza meg. |
| --- | --- |

d)

A 7. kategóriába tartozó „legnagyobb kockázatú” országok esetében elvileg az adott kategóriára megállapított MPR-eket meghaladó kockázati díjakat kell alkalmazni; e kockázati díjakat a hivatalos támogatást nyújtó fél határozza meg.

| e) | Az MPR egy adott ügyletnél történő kiszámításakor a kötelezett országának besorolásával megegyező országkockázati besorolást kell alkalmazni, és a kötelezett besorolásával megegyező vevőkockázati besorolást kell alkalmazni, kivéve, ha:






  — | a hitel teljes időtartamára szóló, a teljes adósságtörlesztési kötelezettség teljesítésére vonatkozó visszavonhatatlan, feltétel nélküli, bemutatóra szóló, jogilag érvényes és érvényesíthető garancia formájában nyújtott biztosítékot olyan harmadik fél nyújtja, amely a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes. Amennyiben a garanciát harmadik fél nyújtja, a felek alkalmazhatják a garanciavállaló országa szerinti országkockázati besorolást és a garanciavállaló vevőkockázati kategóriáját (4); vagy |
| --- | --- | --- |

e)

Az MPR egy adott ügyletnél történő kiszámításakor a kötelezett országának besorolásával megegyező országkockázati besorolást kell alkalmazni, és a kötelezett besorolásával megegyező vevőkockázati besorolást kell alkalmazni, kivéve, ha:

—

a hitel teljes időtartamára szóló, a teljes adósságtörlesztési kötelezettség teljesítésére vonatkozó visszavonhatatlan, feltétel nélküli, bemutatóra szóló, jogilag érvényes és érvényesíthető garancia formájában nyújtott biztosítékot olyan harmadik fél nyújtja, amely a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes. Amennyiben a garanciát harmadik fél nyújtja, a felek alkalmazhatják a garanciavállaló országa szerinti országkockázati besorolást és a garanciavállaló vevőkockázati kategóriáját (4); vagy

| — | a 28. cikkben meghatározott multilaterális vagy regionális intézmény vesz részt az ügyletben hitelfelvevőként vagy garanciavállalóként, amely esetben az alkalmazott országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória megegyezhet az adott multilaterális vagy regionális intézmény kockázati besorolásával. |
| --- | --- |

—

a 28. cikkben meghatározott multilaterális vagy regionális intézmény vesz részt az ügyletben hitelfelvevőként vagy garanciavállalóként, amely esetben az alkalmazott országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória megegyezhet az adott multilaterális vagy regionális intézmény kockázati besorolásával.

| f) | A 24. cikk e) pontjának első és második francia bekezdésében ismertetett helyzetek szerinti, harmadik fél által nyújtott garancia alkalmazásával kapcsolatos követelmények és feltételek a VII. mellékletben találhatók. |
| --- | --- |

f)

A 24. cikk e) pontjának első és második francia bekezdésében ismertetett helyzetek szerinti, harmadik fél által nyújtott garancia alkalmazásával kapcsolatos követelmények és feltételek a VII. mellékletben találhatók.

| g) | Az MPR kiszámításánál alkalmazott egyezményes kockázatviselési idő a folyósítási időszak fele, kiegészítve a teljes futamidővel, szokásos exporthitel-törlesztési konstrukciót feltételezve, vagyis azt, hogy a tőketörlesztés egyenlő, féléves részletekben történik a felhalmozott kamatokkal együtt a hiteltörlesztés kezdő időpontját hat hónappal követően. A nem szabványos törlesztési konstrukció szerinti exporthitelek esetében az egyenértékű futamidő (egyenlő, féléves részletekben kifejezve) a következő képlet alkalmazásával számítható ki:

  . |
| --- | --- |

g)

Formula

| h) | Ha a fél a kötelezett országától eltérő országban található, garanciavállalóként fellépő harmadik féllel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk a) pontja alapján előzetesen bejelenteni. |
| --- | --- |

h)

Ha a fél a kötelezett országától eltérő országban található, garanciavállalóként fellépő harmadik féllel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk a) pontja alapján előzetesen bejelenteni.

25.   ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS

Az országok besorolása aszerint történik, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy teljesítik külső adósságszolgálatukat (vagyis az ország hitelkockázata alapján).

| a) | Az ország hitelkockázatának öt eleme a következő:






  — | a kötelezett/garanciavállaló kormánya vagy az ország azon intézménye által elrendelt általános adósságtörlesztési moratórium, amelyen keresztül a törlesztés történik; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ország hitelkockázatának öt eleme a következő:

—

a kötelezett/garanciavállaló kormánya vagy az ország azon intézménye által elrendelt általános adósságtörlesztési moratórium, amelyen keresztül a törlesztés történik;

| — | a bejelentést tevő fél országán kívül felmerülő politikai események és/vagy gazdasági nehézségek, vagy olyan, a bejelentést tevő fél országán kívül hozott törvényhozási/államigazgatási intézkedések, amelyek megakadályozzák, illetve késleltetik a hitellel kapcsolatban kifizetett pénzösszegek átutalását; |
| --- | --- |

—

a bejelentést tevő fél országán kívül felmerülő politikai események és/vagy gazdasági nehézségek, vagy olyan, a bejelentést tevő fél országán kívül hozott törvényhozási/államigazgatási intézkedések, amelyek megakadályozzák, illetve késleltetik a hitellel kapcsolatban kifizetett pénzösszegek átutalását;

| — | a kötelezett/garanciavállaló országában elfogadott olyan jogszabályok, amelyek a helyi pénznemben kifizetett törlesztéseket az adósság érvényes kiegyenlítési módjának nyilvánítják, annak ellenére, hogy az árfolyam-ingadozások következtében a törlesztések összege a hitelnyújtás pénznemére átszámítva a pénz átutalásakor már nem fedezi az adósság összegét; |
| --- | --- |

—

a kötelezett/garanciavállaló országában elfogadott olyan jogszabályok, amelyek a helyi pénznemben kifizetett törlesztéseket az adósság érvényes kiegyenlítési módjának nyilvánítják, annak ellenére, hogy az árfolyam-ingadozások következtében a törlesztések összege a hitelnyújtás pénznemére átszámítva a pénz átutalásakor már nem fedezi az adósság összegét;

| — | harmadik ország kormánya által hozott bármely egyéb intézkedés vagy döntés, amely megakadályozza a hitel törlesztését; és |
| --- | --- |

—

harmadik ország kormánya által hozott bármely egyéb intézkedés vagy döntés, amely megakadályozza a hitel törlesztését; és

| — | a bejelentést tevő fél országán kívül bekövetkező vis major események, azaz háború (a polgárháborút is beleértve), kisajátítás, forradalom, zendülés, polgári zavargás, szélvihar, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, szökőár és nukleáris baleset. |
| --- | --- |

—

a bejelentést tevő fél országán kívül bekövetkező vis major események, azaz háború (a polgárháborút is beleértve), kisajátítás, forradalom, zendülés, polgári zavargás, szélvihar, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, szökőár és nukleáris baleset.

| b) | Az országok nyolc országkockázati kategóriába sorolhatók (0–7). Az 1–7. kategóriákra vonatkozóan MPR-ek kerültek megállapításra, a 0. kategóriára vonatkozóan azonban nem, mivel az ezen kategóriába tartozó országok esetében az országkockázati szintet elhanyagolhatónak tekintik. A 0. kategóriába sorolt országok esetében az ügyletekkel összefüggő hitelkockázat elsősorban a kötelezett/garanciavállaló kockázatához kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

Az országok nyolc országkockázati kategóriába sorolhatók (0–7). Az 1–7. kategóriákra vonatkozóan MPR-ek kerültek megállapításra, a 0. kategóriára vonatkozóan azonban nem, mivel az ezen kategóriába tartozó országok esetében az országkockázati szintet elhanyagolhatónak tekintik. A 0. kategóriába sorolt országok esetében az ügyletekkel összefüggő hitelkockázat elsősorban a kötelezett/garanciavállaló kockázatához kapcsolódik.

| c) | A magas jövedelmű (5) OECD- és euróövezeti országok a 0. kategóriába tartoznak.






  — | Az MPR-ek szempontjából, a magas jövedelmi státusuk révén a 0. kategóriába sorolt OECD-, illetve euróövezeti országok mindaddig a 0. kategóriában maradnak, amíg két egymást követő évben a magas jövedelemre meghatározott GNI-küszöbérték alá nem kerülnek; ebben az esetben a 25. cikk d)–f) pontja alapján az ország besorolását felül kell vizsgálni. |
| --- | --- | --- |

c)

A magas jövedelmű (5) OECD- és euróövezeti országok a 0. kategóriába tartoznak.

—

Az MPR-ek szempontjából, a magas jövedelmi státusuk révén a 0. kategóriába sorolt OECD-, illetve euróövezeti országok mindaddig a 0. kategóriában maradnak, amíg két egymást követő évben a magas jövedelemre meghatározott GNI-küszöbérték alá nem kerülnek; ebben az esetben a 25. cikk d)–f) pontja alapján az ország besorolását felül kell vizsgálni.

| — | Azt az OECD-, illetve euróövezeti országot, amely két egymást követő évben a magas jövedelmi küszöbérték felett van, értelemszerűen a 0. kategóriába kell besorolni. E besorolás közvetlenül azután lép hatályba, hogy a titkárság az adott ország Világbank által megállapított státusát közzétette. |
| --- | --- |

—

Azt az OECD-, illetve euróövezeti országot, amely két egymást követő évben a magas jövedelmi küszöbérték felett van, értelemszerűen a 0. kategóriába kell besorolni. E besorolás közvetlenül azután lép hatályba, hogy a titkárság az adott ország Világbank által megállapított státusát közzétette.

| — | A hasonló kockázati szintűnek tekintett más országok is a 0. kategóriába sorolhatók. |
| --- | --- |

—

A hasonló kockázati szintűnek tekintett más országok is a 0. kategóriába sorolhatók.

| d) | A fenti c) ponttal összhangban a 0. kategóriába sorolt országok közé nem tartozó összes egyéb ország (6) besorolása az országkockázati besorolási módszerrel történik, amely az alábbiakból tevődik össze:






  — | Országkockázat-értékelési modell (a továbbiakban: a modell), amely minden egyes ország esetében az ország hitelkockázatának mennyiségi értékelését tartalmazza a következő kockázati jelzőszámok három-három csoportja alapján: a felek fizetési tapasztalatai, a pénzügyi helyzet és a gazdasági helyzet. A modell módszere különböző lépésekből áll, ideértve a kockázati jelzőszámok három csoportjának értékelését, valamint a kockázatmutató csoportok kombinációját és rugalmas súlyozását. |
| --- | --- | --- |

d)

A fenti c) ponttal összhangban a 0. kategóriába sorolt országok közé nem tartozó összes egyéb ország (6) besorolása az országkockázati besorolási módszerrel történik, amely az alábbiakból tevődik össze:

—

Országkockázat-értékelési modell (a továbbiakban: a modell), amely minden egyes ország esetében az ország hitelkockázatának mennyiségi értékelését tartalmazza a következő kockázati jelzőszámok három-három csoportja alapján: a felek fizetési tapasztalatai, a pénzügyi helyzet és a gazdasági helyzet. A modell módszere különböző lépésekből áll, ideértve a kockázati jelzőszámok három csoportjának értékelését, valamint a kockázatmutató csoportok kombinációját és rugalmas súlyozását.

| — | A modell eredményeinek minőségi értékelése országonként, a modell által teljes egészében vagy részben figyelembe nem vett politikai kockázat és/vagy egyéb kockázati tényezők figyelembevétele céljából. Adott esetben ez a mennyiségi modell által nyújtott értékelés kiigazításához vezethet annak érdekében, hogy tükrözze az ország hitelkockázatának végleges értékelését. |
| --- | --- |

—

A modell eredményeinek minőségi értékelése országonként, a modell által teljes egészében vagy részben figyelembe nem vett politikai kockázat és/vagy egyéb kockázati tényezők figyelembevétele céljából. Adott esetben ez a mennyiségi modell által nyújtott értékelés kiigazításához vezethet annak érdekében, hogy tükrözze az ország hitelkockázatának végleges értékelését.

| e) | Az országkockázati besorolást folyamatosan ellenőrizni kell, legalább évente felül kell vizsgálni, és az országkockázati besorolási módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. Ha egy országot alacsonyabb vagy magasabb országkockázati kategóriába sorolnak át, a felek – az átsorolás titkárság által történő közlését követően legkésőbb öt munkanapon belül – az új országkockázati kategóriával kapcsolatos MPR-ek értékén vagy értéke felett kockázati díjat számítanak fel. |
| --- | --- |

e)

Az országkockázati besorolást folyamatosan ellenőrizni kell, legalább évente felül kell vizsgálni, és az országkockázati besorolási módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. Ha egy országot alacsonyabb vagy magasabb országkockázati kategóriába sorolnak át, a felek – az átsorolás titkárság által történő közlését követően legkésőbb öt munkanapon belül – az új országkockázati kategóriával kapcsolatos MPR-ek értékén vagy értéke felett kockázati díjat számítanak fel.

| f) | Az országkockázati besorolásokat a titkárság teszi közzé. |
| --- | --- |

f)

Az országkockázati besorolásokat a titkárság teszi közzé.

26.   A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE

| a) | A 25. cikk d) pontjának megfelelően az országkockázati besorolási módszer alapján besorolt valamennyi ország esetében értékelni kell a szuverén kockázatot azoknak az államoknak az azonosítása érdekében:






  — | amelyek nem a legalacsonyabb kockázatú kötelezettek az országban és; |
| --- | --- | --- |

a)

A 25. cikk d) pontjának megfelelően az országkockázati besorolási módszer alapján besorolt valamennyi ország esetében értékelni kell a szuverén kockázatot azoknak az államoknak az azonosítása érdekében:

—

amelyek nem a legalacsonyabb kockázatú kötelezettek az országban és;

| — | amelyeknek a hitelkockázata jelentősen magasabb, mint az országkockázat. |
| --- | --- |

—

amelyeknek a hitelkockázata jelentősen magasabb, mint az országkockázat.

| b) | A fenti 26. cikk a) pontjában felsorolt államokat a felek által kidolgozott és elfogadott szuverénkockázat-értékelési módszerrel kell azonosítani. |
| --- | --- |

b)

A fenti 26. cikk a) pontjában felsorolt államokat a felek által kidolgozott és elfogadott szuverénkockázat-értékelési módszerrel kell azonosítani.

| c) | A fenti 26. cikk a) pontjában felsorolt feltételeknek megfelelő államok jegyzékét folyamatosan ellenőrizni kell, és legalább évente felül kell vizsgálni, és a szuverénkockázat-értékelési módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. |
| --- | --- |

c)

A fenti 26. cikk a) pontjában felsorolt feltételeknek megfelelő államok jegyzékét folyamatosan ellenőrizni kell, és legalább évente felül kell vizsgálni, és a szuverénkockázat-értékelési módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni.

| d) | A 26. cikk b) pontja szerint azonosított államok jegyzékét a titkárság köteles közzétenni. |
| --- | --- |

d)

A 26. cikk b) pontja szerint azonosított államok jegyzékét a titkárság köteles közzétenni.

27.   VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS

Az 1–7. országkockázati kategóriába sorolt országok kötelezettjeit és adott esetben garanciavállalóit a kötelezett/garanciavállaló (7) országával kapcsolatosan megállapított vevőkockázati kategóriák valamelyikébe kell besorolni. A VI. melléklet tartalmazza azoknak a vevőkockázati kategóriáknak a mátrixát, amelybe a kötelezetteket és a garanciavállalókat be kell sorolni. A vevőkockázati kategóriák jellemzőinek leírását a XII. melléklet tartalmazza.

| a) | A vevőkockázati besorolásoknak a megállapodás részes fele által meghatározottak szerint a kötelezett/garanciavállaló elsőbbségi fedezetlen hitelminősítésén kell alapulniuk. |
| --- | --- |

a)

A vevőkockázati besorolásoknak a megállapodás részes fele által meghatározottak szerint a kötelezett/garanciavállaló elsőbbségi fedezetlen hitelminősítésén kell alapulniuk.

| b) | A fenti 27. cikk a) pontjától eltérve a megállapodás X. mellékletének (Projektfinanszírozás) feltételei szerint támogatott ügyletek és a legfeljebb öt millió SDR hitelösszegű ügyletek besorolása az ügylet alapján, azaz a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazását követően történhet, az ilyen ügyletek azonban besorolásuktól függetlenül nem jogosultak a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazása tekintetében történő diszkontra. |
| --- | --- |

b)

A fenti 27. cikk a) pontjától eltérve a megállapodás X. mellékletének (Projektfinanszírozás) feltételei szerint támogatott ügyletek és a legfeljebb öt millió SDR hitelösszegű ügyletek besorolása az ügylet alapján, azaz a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazását követően történhet, az ilyen ügyletek azonban besorolásuktól függetlenül nem jogosultak a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazása tekintetében történő diszkontra.

| c) | Kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók vevőkockázati besorolása SOV/CC0. |
| --- | --- |

c)

Kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók vevőkockázati besorolása SOV/CC0.

| d) | Nem kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók kivételes esetben az „Államnál jobb” (SOV+) vevőkockázati kategóriába (8) sorolhatók, ha: Ezeknek az akkreditált hitelminősítő intézeteknek a jegyzékét a titkárság állítja össze és tartja karban






  — | a kötelezett/garanciavállaló egy akkreditált hitelminősítő intézettől (9) a külföldi devizában denominált adósság hitelkockázata alapján jobb minősítést kapott, mint azon állam, amelyben az adott kötelezett/garanciavállaló található, vagy |
| --- | --- | --- |

d)

Nem kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók kivételes esetben az „Államnál jobb” (SOV+) vevőkockázati kategóriába (8) sorolhatók, ha: Ezeknek az akkreditált hitelminősítő intézeteknek a jegyzékét a titkárság állítja össze és tartja karban

—

a kötelezett/garanciavállaló egy akkreditált hitelminősítő intézettől (9) a külföldi devizában denominált adósság hitelkockázata alapján jobb minősítést kapott, mint azon állam, amelyben az adott kötelezett/garanciavállaló található, vagy

| — | a kötelezett/garanciavállaló egy olyan országban található, amely esetében a szuverén kockázatot az országkockázatnál jelentősen magasabban állapították meg. |
| --- | --- |

—

a kötelezett/garanciavállaló egy olyan országban található, amely esetében a szuverén kockázatot az országkockázatnál jelentősen magasabban állapították meg.

| e) | A 48. cikk a) pontjának megfelelően a felek a következő ügyleteket jelentik be előzetesen:






  — | nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyletek, amennyiben a felszámított kockázati díj alacsonyabb, mint a CC1 vevőkockázati kategória szerinti, azaz CC0 vagy SOV+; |
| --- | --- | --- |

e)

A 48. cikk a) pontjának megfelelően a felek a következő ügyleteket jelentik be előzetesen:

—

nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyletek, amennyiben a felszámított kockázati díj alacsonyabb, mint a CC1 vevőkockázati kategória szerinti, azaz CC0 vagy SOV+;

| — | nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött 5 millió SDR-t meghaladó hitelösszegű ügylet, amely esetében a megállapodás részes fele akkreditált hitelminősítő intézet által minősített, nem kormányzati kötelezett/garanciavállaló vevőkockázati besorolását értékeli, és az értékelt vevőkockázati besorolás jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolás (10). |
| --- | --- |

—

nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött 5 millió SDR-t meghaladó hitelösszegű ügylet, amely esetében a megállapodás részes fele akkreditált hitelminősítő intézet által minősített, nem kormányzati kötelezett/garanciavállaló vevőkockázati besorolását értékeli, és az értékelt vevőkockázati besorolás jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolás (10).

| f) | Ha az egymással versengő felek egy adott ügylettel kapcsolatosan kialakuló versenyhelyzetben a kötelezettet/garanciavállalót eltérő vevőkockázati kategóriákba sorolták, kötelesek törekedni arra, hogy közös vevőkockázati besorolásban állapodjanak meg. Amennyiben a közös besorolás terén nem jutnak megállapodásra, azok a felek, amelyek a kötelezettre/garanciavállalóra magasabb vevőkockázati besorolást állapítottak meg, alkalmazhatják az alacsonyabb vevőkockázati besorolást. |
| --- | --- |

f)

Ha az egymással versengő felek egy adott ügylettel kapcsolatosan kialakuló versenyhelyzetben a kötelezettet/garanciavállalót eltérő vevőkockázati kategóriákba sorolták, kötelesek törekedni arra, hogy közös vevőkockázati besorolásban állapodjanak meg. Amennyiben a közös besorolás terén nem jutnak megállapodásra, azok a felek, amelyek a kötelezettre/garanciavállalóra magasabb vevőkockázati besorolást állapítottak meg, alkalmazhatják az alacsonyabb vevőkockázati besorolást.

28.   A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA

A multilaterális és regionális intézményeket a nyolc országkockázati kategória egyikébe (0–7) (11) kell besorolni, és szükség szerint felülvizsgálni; az alkalmazható besorolási kategóriákat a titkárság teszi közzé.

29.   A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE

Az MPR-ek differenciálása a VI. mellékletben meghatározott módon, az exporthitel-termékek eltérő minőségének és a felek által nyújtott fedezet százalékarányának figyelembevételével történik. A differenciálás az exportőr szemszögéből (azaz az exportőr/pénzintézet rendelkezésére bocsátott termékek eltérő minőségéből származó versenyhatás semlegesítése érdekében) történik.

| a) | Az exporthitel-termék minősége attól függ, hogy az adott termék biztosítás, garancia vagy közvetlen hitel/finanszírozás-e, biztosítási termékek esetében pedig attól, hogy a követelésre adott fizetési haladék ideje alatt (vagyis a kötelezett által teljesítendő futamidő és azon időpont közötti időszak alatt, amikor a biztosító köteles az exportőrt/pénzintézetet kártalanítani) a kamatfedezetet felár nélkül nyújtják-e. |
| --- | --- |

a)

Az exporthitel-termék minősége attól függ, hogy az adott termék biztosítás, garancia vagy közvetlen hitel/finanszírozás-e, biztosítási termékek esetében pedig attól, hogy a követelésre adott fizetési haladék ideje alatt (vagyis a kötelezett által teljesítendő futamidő és azon időpont közötti időszak alatt, amikor a biztosító köteles az exportőrt/pénzintézetet kártalanítani) a kamatfedezetet felár nélkül nyújtják-e.

| b) | A felek által kínált összes meglévő exporthitel-terméket az alábbi három termékkategória egyikébe kell besorolni:






  — | szabvány alatti termék, azaz a kárfizetési türelmi idő alatti kamat fedezete nélküli biztosítás, és a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás megfelelő kockázati felárral, |
| --- | --- | --- |

b)

A felek által kínált összes meglévő exporthitel-terméket az alábbi három termékkategória egyikébe kell besorolni:

—

szabvány alatti termék, azaz a kárfizetési türelmi idő alatti kamat fedezete nélküli biztosítás, és a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás megfelelő kockázati felárral,

| — | szabványos termék, vagyis a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás, megfelelő kockázati felár nélkül és a közvetlen hitel/finanszírozás, és |
| --- | --- |

—

szabványos termék, vagyis a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás, megfelelő kockázati felár nélkül és a közvetlen hitel/finanszírozás, és

| — | szabványon felüli termék, vagyis garanciák. |
| --- | --- |

—

szabványon felüli termék, vagyis garanciák.

30.   ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI MÓDSZEREK

| a) | A felek a VIII. mellékletben meghatározott alkalmazási feltételekkel a következő országkockázat-csökkentési módszereket alkalmazhatják:






  — | külföldi, feltételhez kötött (escrow) számlával kombinált külföldi jövőbeni forgalmi konstrukció, |
| --- | --- | --- |

a)

A felek a VIII. mellékletben meghatározott alkalmazási feltételekkel a következő országkockázat-csökkentési módszereket alkalmazhatják:

—

külföldi, feltételhez kötött (escrow) számlával kombinált külföldi jövőbeni forgalmi konstrukció,

| — | finanszírozás helyi pénznemben. |
| --- | --- |

—

finanszírozás helyi pénznemben.

| b) | Ha a megállapodás részes fele országkockázat-csökkentési módszer alkalmazását tükröző MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk a) pontja alapján előzetesen bejelenteni. |
| --- | --- |

b)

Ha a megállapodás részes fele országkockázat-csökkentési módszer alkalmazását tükröző MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk a) pontja alapján előzetesen bejelenteni.

31.   VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ESZKÖZÖK

| a) | A felek a következő vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket alkalmazhatják, amelyek 0-nál nagyobb hitelminőség-javítási tényező alkalmazását teszik lehetővé:






  — | a szerződéses bevételek, illetve követelések átruházása |
| --- | --- | --- |

a)

A felek a következő vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket alkalmazhatják, amelyek 0-nál nagyobb hitelminőség-javítási tényező alkalmazását teszik lehetővé:

—

a szerződéses bevételek, illetve követelések átruházása

| — | eszközfedezetű biztosíték |
| --- | --- |

—

eszközfedezetű biztosíték

| — | tárgyieszköz-fedezetű biztosíték |
| --- | --- |

—

tárgyieszköz-fedezetű biztosíték

| — | feltételhez kötött (escrow) számla |
| --- | --- |

—

feltételhez kötött (escrow) számla

| b) | A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök fogalommeghatározását és a hitelminőség-javítási tényező maximális értékeit a VIII. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök fogalommeghatározását és a hitelminőség-javítási tényező maximális értékeit a VIII. melléklet tartalmazza.

| c) | A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök önállóan és kombinálva a következő korlátozásokkal alkalmazhatók:






  — | A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használatával elérhető maximális hitelminőség-javítási tényező 0,35. |
| --- | --- | --- |

c)

A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök önállóan és kombinálva a következő korlátozásokkal alkalmazhatók:

—

A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használatával elérhető maximális hitelminőség-javítási tényező 0,35.

| — | Az „eszközalapú biztosíték” és az „tárgyieszköz-fedezetű biztosíték” egy ügyletben együttesen nem alkalmazható. |
| --- | --- |

—

Az „eszközalapú biztosíték” és az „tárgyieszköz-fedezetű biztosíték” egy ügyletben együttesen nem alkalmazható.

| — | Abban az esetben, ha az alkalmazandó országkockázati besorolást „külföldi, feltételhez kötött számlával kombinált külföldi jövőbeni konstrukcióval” javították, vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

—

Abban az esetben, ha az alkalmazandó országkockázati besorolást „külföldi, feltételhez kötött számlával kombinált külföldi jövőbeni konstrukcióval” javították, vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök nem alkalmazhatók.

| d) | A felek a 48. cikk a) pontjának megfelelően előzetesen bejelentik azokat az 5 millió SDR-t meghaladó, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyleteket, amelyek esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezik. |
| --- | --- |

d)

A felek a 48. cikk a) pontjának megfelelően előzetesen bejelentik azokat az 5 millió SDR-t meghaladó, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyleteket, amelyek esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezik.

32.   A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK VIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL

| a) | Az MPR-ek megfelelőségének értékeléséhez és szükség esetén a felfelé vagy lefelé történő kiigazításokhoz díj-visszacsatolási eszközöket (Premium Feedback Tool – a továbbiakban: a PFT) kell párhuzamosan alkalmazni az MPR rendszeres ellenőrzése és korrekciója céljából. |
| --- | --- |

a)

Az MPR-ek megfelelőségének értékeléséhez és szükség esetén a felfelé vagy lefelé történő kiigazításokhoz díj-visszacsatolási eszközöket (Premium Feedback Tool – a továbbiakban: a PFT) kell párhuzamosan alkalmazni az MPR rendszeres ellenőrzése és korrekciója céljából.

| b) | A PTF-ek értékelik az MPR-ek megfelelését egyrészt a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalata, másrészt a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információk szempontjából. |
| --- | --- |

b)

A PTF-ek értékelik az MPR-ek megfelelését egyrészt a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalata, másrészt a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információk szempontjából.

| c) | A megállapodás kockázati díjakkal kapcsolatos szabályok szempontjából történő átfogó felülvizsgálatát legkésőbb 2015. december 31-ig el kell végezni. |
| --- | --- |

c)

A megállapodás kockázati díjakkal kapcsolatos szabályok szempontjából történő átfogó felülvizsgálatát legkésőbb 2015. december 31-ig el kell végezni.

III.   FEJEZET:

A KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

33.   ÁLTALÁNOS ELVEK

| a) | A felek megállapodtak abban, hogy kiegészítő irányelveket alkalmaznak az exporthitelekre és a kötött segélyekre. Az exporthitelre vonatkozó irányelveknek a szabad piaci verseny működési elvein kell alapulniuk. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell, hogy azon országok, ágazatok vagy projektek is megkapják a szükséges külső forrásokat, amelyek csak kis mértékben jutnak hozzá vagy semmilyen mértékben nem jutnak hozzá a piaci finanszírozáshoz. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell az értékarányos megtérülést, a minimumra kell csökkenteniük a kereskedelmi torzulást, és hozzá kell járulniuk e forrásoknak a fejlődés szempontjából történő hatékony felhasználásához. |
| --- | --- |

a)

A felek megállapodtak abban, hogy kiegészítő irányelveket alkalmaznak az exporthitelekre és a kötött segélyekre. Az exporthitelre vonatkozó irányelveknek a szabad piaci verseny működési elvein kell alapulniuk. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell, hogy azon országok, ágazatok vagy projektek is megkapják a szükséges külső forrásokat, amelyek csak kis mértékben jutnak hozzá vagy semmilyen mértékben nem jutnak hozzá a piaci finanszírozáshoz. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell az értékarányos megtérülést, a minimumra kell csökkenteniük a kereskedelmi torzulást, és hozzá kell járulniuk e forrásoknak a fejlődés szempontjából történő hatékony felhasználásához.

| b) | A megállapodás kötött segélyre vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a multilaterális vagy regionális intézmények segélyprogramjaira. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás kötött segélyre vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a multilaterális vagy regionális intézmények segélyprogramjaira.

| c) | Ezen elvek nem ítélik eleve el a Fejlesztéstámogatási Bizottságnak (a továbbiakban: a DAC) a kötött segély és a szabad felhasználású segély minőségéről alkotott nézeteit. |
| --- | --- |

c)

Ezen elvek nem ítélik eleve el a Fejlesztéstámogatási Bizottságnak (a továbbiakban: a DAC) a kötött segély és a szabad felhasználású segély minőségéről alkotott nézeteit.

| d) | A felek további információkat kérhetnek a segélyek bármely formájának kötött státusával kapcsolatban. Ha bizonytalanság merül fel azzal kapcsolatban, hogy egy bizonyos finanszírozási gyakorlat a kötött segélyekre vonatkozó, a XI. mellékletben található meghatározás alá tartozik-e, az adományozó országnak bizonyítékot kell szolgáltatnia az azzal kapcsolatos állítások alátámasztására, hogy a segély a XI. mellékletben található meghatározásnak megfelelően ténylegesen „szabad felhasználású segély”. |
| --- | --- |

d)

A felek további információkat kérhetnek a segélyek bármely formájának kötött státusával kapcsolatban. Ha bizonytalanság merül fel azzal kapcsolatban, hogy egy bizonyos finanszírozási gyakorlat a kötött segélyekre vonatkozó, a XI. mellékletben található meghatározás alá tartozik-e, az adományozó országnak bizonyítékot kell szolgáltatnia az azzal kapcsolatos állítások alátámasztására, hogy a segély a XI. mellékletben található meghatározásnak megfelelően ténylegesen „szabad felhasználású segély”.

34.   A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI

A kötött segély az alábbi formákban nyújtható:

| a) | a) a hivatalos fejlesztéstámogatás (Official Development Assistance – a továbbiakban: az ODA) keretébe tartozó kölcsönök, amelyek meghatározása „A DAC irányelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)” című kiadványban található; |
| --- | --- |

a)

a) a hivatalos fejlesztéstámogatás (Official Development Assistance – a továbbiakban: az ODA) keretébe tartozó kölcsönök, amelyek meghatározása „A DAC irányelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)” című kiadványban található;

| b) | hivatalos fejlesztéstámogatási adományok, amelyek meghatározása „A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatásra vonatkozóan (1987)” című kiadványban található; |
| --- | --- |

b)

hivatalos fejlesztéstámogatási adományok, amelyek meghatározása „A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatásra vonatkozóan (1987)” című kiadványban található;

| c) | egyéb hivatalos pénzmozgások (Other Official Flows), amelyek magukban foglalják az adományokat és a kölcsönöket, de nem tartalmazzák az e megállapodással összhangban lévő, hivatalosan támogatott exporthiteleket; vagy |
| --- | --- |

c)

egyéb hivatalos pénzmozgások (Other Official Flows), amelyek magukban foglalják az adományokat és a kölcsönöket, de nem tartalmazzák az e megállapodással összhangban lévő, hivatalosan támogatott exporthiteleket; vagy

| d) | bármilyen de iure vagy de facto, az adományozó, a kölcsönnyújtó vagy a hitelfelvevő ellenőrzése alatt álló társítás, pl. vegyítés, amely az előző finanszírozási összetevőkből legalább két összetevőt és/vagy az alábbi finanszírozási összetevőket foglalja magában:






  1) | olyan exporthitel, amelyet közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamattámogatás, garancia vagy biztosítás révén hivatalosan támogatnak, és amelyre ez a megállapodás vonatkozik; és |
| --- | --- | --- |

d)

bármilyen de iure vagy de facto, az adományozó, a kölcsönnyújtó vagy a hitelfelvevő ellenőrzése alatt álló társítás, pl. vegyítés, amely az előző finanszírozási összetevőkből legalább két összetevőt és/vagy az alábbi finanszírozási összetevőket foglalja magában:

1)

olyan exporthitel, amelyet közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamattámogatás, garancia vagy biztosítás révén hivatalosan támogatnak, és amelyre ez a megállapodás vonatkozik; és

| 2) | egyéb pénzeszközök piaci vagy ahhoz közeli feltételekkel, illetve a vevőtől származó előleg. |
| --- | --- |

2)

egyéb pénzeszközök piaci vagy ahhoz közeli feltételekkel, illetve a vevőtől származó előleg.

35.   KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS

| a) | A kapcsolt finanszírozás különböző formákban történhet, ideértve a vegyes hiteleket, a vegyes finanszírozást, a közös finanszírozást, a párhuzamos finanszírozást vagy az egységes integrált ügyleteket. Ezek mindegyike az alábbi fő tulajdonságokkal jellemezhető:






  — | olyan kedvezményes összetevő, amely törvényesen vagy ténylegesen egy nem kedvezményes összetevőhöz kapcsolódik, |
| --- | --- | --- |

a)

A kapcsolt finanszírozás különböző formákban történhet, ideértve a vegyes hiteleket, a vegyes finanszírozást, a közös finanszírozást, a párhuzamos finanszírozást vagy az egységes integrált ügyleteket. Ezek mindegyike az alábbi fő tulajdonságokkal jellemezhető:

—

olyan kedvezményes összetevő, amely törvényesen vagy ténylegesen egy nem kedvezményes összetevőhöz kapcsolódik,

| — | a finanszírozási csomag egy része vagy egésze, amely tulajdonképpen kötött segély, és |
| --- | --- |

—

a finanszírozási csomag egy része vagy egésze, amely tulajdonképpen kötött segély, és

| — | kedvezményes pénzeszközök, amelyek csak akkor állnak rendelkezésre, ha a kapcsolódó nem kedvezményes összetevőt a kedvezményezett elfogadja. |
| --- | --- |

—

kedvezményes pénzeszközök, amelyek csak akkor állnak rendelkezésre, ha a kapcsolódó nem kedvezményes összetevőt a kedvezményezett elfogadja.

| b) | A társítást vagy a „tényleges” kapcsolódást olyan tényezők határozzák meg, mint:






  — | az informális megállapodások megléte a kedvezményezett és az adományozó hatóságok között, |
| --- | --- | --- |

b)

A társítást vagy a „tényleges” kapcsolódást olyan tényezők határozzák meg, mint:

—

az informális megállapodások megléte a kedvezményezett és az adományozó hatóságok között,

| — | az adományozónak az a szándéka, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás révén elősegítse a finanszírozási csomag elfogadhatóságát, |
| --- | --- |

—

az adományozónak az a szándéka, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás révén elősegítse a finanszírozási csomag elfogadhatóságát,

| — | a teljes finanszírozási csomag tényleges hozzákötése az adományozó országban történő beszerzéshez, |
| --- | --- |

—

a teljes finanszírozási csomag tényleges hozzákötése az adományozó országban történő beszerzéshez,

| — | a hivatalos fejlesztéstámogatás kötöttségi státusa és az egyes finanszírozási ügyletekre való pályázás vagy az azokra vonatkozó szerződéskötés eszközei, vagy |
| --- | --- |

—

a hivatalos fejlesztéstámogatás kötöttségi státusa és az egyes finanszírozási ügyletekre való pályázás vagy az azokra vonatkozó szerződéskötés eszközei, vagy

| — | bármilyen más, a DAC vagy a felek által megállapított gyakorlat, amelyben valóságos kapcsolat áll fenn két vagy több finanszírozási összetevő között. |
| --- | --- |

—

bármilyen más, a DAC vagy a felek által megállapított gyakorlat, amelyben valóságos kapcsolat áll fenn két vagy több finanszírozási összetevő között.

| c) | Az alábbi eljárások nem akadályozzák meg azt, hogy egy társítást vagy „tényleges” kapcsolatot ekként határozzanak meg:






  — | szerződés felosztása egy szerződés alkotóelemeinek külön történő bejelentése révén, |
| --- | --- | --- |

c)

Az alábbi eljárások nem akadályozzák meg azt, hogy egy társítást vagy „tényleges” kapcsolatot ekként határozzanak meg:

—

szerződés felosztása egy szerződés alkotóelemeinek külön történő bejelentése révén,

| — | több szakaszban finanszírozott szerződések felosztása, |
| --- | --- |

—

több szakaszban finanszírozott szerződések felosztása,

| — | szerződés egymással összefüggő alkotóelemei bejelentésének elmulasztása, és/vagy |
| --- | --- |

—

szerződés egymással összefüggő alkotóelemei bejelentésének elmulasztása, és/vagy

| — | a bejelentés elmulasztása amiatt, hogy a finanszírozási csomag egy része szabad felhasználású. |
| --- | --- |

—

a bejelentés elmulasztása amiatt, hogy a finanszírozási csomag egy része szabad felhasználású.

36.   KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK

| a) | Nem részesíthetők kötött segélyben azok az országok, amelyeknél a Világban adatai szerinti egy főre jutó GNI meghaladja az alsó közép jövedelmű országok felső határát. A Világbank ezt a küszöbértéket évente újraszámítja (12). Egy ország csak akkor kerülhet át egy másik kategóriába, ha a világbanki besorolása két egymást követő évben változatlan volt. |
| --- | --- |

a)

Nem részesíthetők kötött segélyben azok az országok, amelyeknél a Világban adatai szerinti egy főre jutó GNI meghaladja az alsó közép jövedelmű országok felső határát. A Világbank ezt a küszöbértéket évente újraszámítja (12). Egy ország csak akkor kerülhet át egy másik kategóriába, ha a világbanki besorolása két egymást követő évben változatlan volt.

| b) | Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:






  1) | A megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó GNI alapján történik; az osztályozást a titkárság teszi közzé. |
| --- | --- | --- |

b)

Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:

1)

A megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó GNI alapján történik; az osztályozást a titkárság teszi közzé.

| 2) | Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést. |
| --- | --- |

2)

Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést.

| 3) | Ha egy ország kötött segélyre való jogosultsága a 36. cikk a) pontjával összhangban megváltozik, az átsorolás két héttel azt követően lép érvénybe, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte. Az új besorolás hatálybalépése előtt tilos az újonnan jogosulttá váló ország számára kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni; azt követően pedig tilos az újonnan előbbre sorolt ország számára kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni, azzal a kivétellel, hogy a már megítélt hitelkeret által fedezett egyes műveletek az adott hitelkeret lejáratáig (amely nem eshet későbbi időpontra, mint a hatálybalépést követő egy év) még bejelenthetők. |
| --- | --- |

3)

Ha egy ország kötött segélyre való jogosultsága a 36. cikk a) pontjával összhangban megváltozik, az átsorolás két héttel azt követően lép érvénybe, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte. Az új besorolás hatálybalépése előtt tilos az újonnan jogosulttá váló ország számára kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni; azt követően pedig tilos az újonnan előbbre sorolt ország számára kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni, azzal a kivétellel, hogy a már megítélt hitelkeret által fedezett egyes műveletek az adott hitelkeret lejáratáig (amely nem eshet későbbi időpontra, mint a hatálybalépést követő egy év) még bejelenthetők.

| 4) | Abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös megállapodással – az 58–63. cikkben található megfelelő eljárásokkal összhangban –megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat. |
| --- | --- |

4)

Abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös megállapodással – az 58–63. cikkben található megfelelő eljárásokkal összhangban –megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat.

37.   PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA

| a) | Kötött segély nem nyújtható azokhoz az állami vagy magánprojektekhez, amelyeknek normál körülmények között kereskedelmi szempontból életképesek lennének a piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel történő finanszírozás esetén. |
| --- | --- |

a)

Kötött segély nem nyújtható azokhoz az állami vagy magánprojektekhez, amelyeknek normál körülmények között kereskedelmi szempontból életképesek lennének a piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel történő finanszírozás esetén.

| b) | A segélyre való jogosultság kulcstesztjei a következők:






  — | pénzügyileg életképtelen-e a projekt, vagyis a piaci elvek alapján meghatározott megfelelő árképzés esetén tényleg hiányzik-e a projekt azon képessége, hogy működési költségeinek fedezéséhez és a felhasznált tőke törlesztéséhez elegendő pénzforgalmat hozzon létre, azaz az első kulcsteszt, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

A segélyre való jogosultság kulcstesztjei a következők:

—

pénzügyileg életképtelen-e a projekt, vagyis a piaci elvek alapján meghatározott megfelelő árképzés esetén tényleg hiányzik-e a projekt azon képessége, hogy működési költségeinek fedezéséhez és a felhasznált tőke törlesztéséhez elegendő pénzforgalmat hozzon létre, azaz az első kulcsteszt, vagy

| — | a megállapodás többi részes felével folytatott kommunikáció alapján indokolt-e olyan következtetés levonása, hogy a projekt piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel valószínűleg nem finanszírozható, azaz a második kulcsteszt. Az 50 millió SDR értéknél nagyobb értékű projektek vonatkozásában – a segély szükségességének elbírálásakor – nagy súlyt kell fektetni arra, hogy várhatóan rendelkezésre áll-e a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei alapján történő finanszírozás. |
| --- | --- |

—

a megállapodás többi részes felével folytatott kommunikáció alapján indokolt-e olyan következtetés levonása, hogy a projekt piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel valószínűleg nem finanszírozható, azaz a második kulcsteszt. Az 50 millió SDR értéknél nagyobb értékű projektek vonatkozásában – a segély szükségességének elbírálásakor – nagy súlyt kell fektetni arra, hogy várhatóan rendelkezésre áll-e a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei alapján történő finanszírozás.

| c) | A fenti b) pontban szereplő kulcstesztek annak ismertetésére szolgálnak, hogy egy projekt esetében hogyan kell felmérni azt, hogy erre a segélyre van-e szükség, vagy a piaci feltételek ill. a megállapodás feltételei szerinti exporthitelekkel kell-e finanszírozni azt. Az 54–56. cikkben ismertetett konzultációs folyamatban az idő múlásával várhatóan olyan tapasztalatok halmozódnak fel, amelyek mind az exporthitel-intézmények, mind a segélyintézmények vonatkozásában precízebben határozzák meg az előzetes útmutatót a kétféle projekt kategória közötti határvonal tekintetében. |
| --- | --- |

c)

A fenti b) pontban szereplő kulcstesztek annak ismertetésére szolgálnak, hogy egy projekt esetében hogyan kell felmérni azt, hogy erre a segélyre van-e szükség, vagy a piaci feltételek ill. a megállapodás feltételei szerinti exporthitelekkel kell-e finanszírozni azt. Az 54–56. cikkben ismertetett konzultációs folyamatban az idő múlásával várhatóan olyan tapasztalatok halmozódnak fel, amelyek mind az exporthitel-intézmények, mind a segélyintézmények vonatkozásában precízebben határozzák meg az előzetes útmutatót a kétféle projekt kategória közötti határvonal tekintetében.

38.   MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT

A felek nem nyújthatnak olyan kötött segélyt, amelynek kedvezményezettségi szintje 35 %-nál alacsonyabb vagy – ha a kedvezményezett legkevésbé fejlett ország – 50 %, az alábbiakban ismertetett esetek kivételével, amelyeknél szintén nem kell alkalmazni a 50. cikk a) pontjában ismertetett bejelentési eljárásokat:

| a) | műszaki segítségnyújtás: olyan kötött segély, ahol a hivatalos fejlesztési segély-összetevő kizárólag műszaki együttműködésből áll, és amely az ügylet teljes értékének 3 %-ánál vagy egymillió különleges lehívási jognál (SDR) kevesebb, attól függően, hogy melyik érték alacsonyabb; és |
| --- | --- |

a)

műszaki segítségnyújtás: olyan kötött segély, ahol a hivatalos fejlesztési segély-összetevő kizárólag műszaki együttműködésből áll, és amely az ügylet teljes értékének 3 %-ánál vagy egymillió különleges lehívási jognál (SDR) kevesebb, attól függően, hogy melyik érték alacsonyabb; és

| b) | kis projektek: egymillió SDR-nél kisebb beruházási projektek, amelyeket teljes egészében fejlesztéstámogatási adománnyal finanszíroznak. |
| --- | --- |

b)

kis projektek: egymillió SDR-nél kisebb beruházási projektek, amelyeket teljes egészében fejlesztéstámogatási adománnyal finanszíroznak.

39.   KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL

| a) | A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak azon kötött segélyre, amelynél a kedvezményezettségi szint legalább 80 %, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével. |
| --- | --- |

a)

A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak azon kötött segélyre, amelynél a kedvezményezettségi szint legalább 80 %, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével.

| b) | A 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a 2 millió SDR-nél alacsonyabb értékű, kötött segélyre, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével. |
| --- | --- |

b)

A 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a 2 millió SDR-nél alacsonyabb értékű, kötött segélyre, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével.

| c) | A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az ENSZ által meghatározott, a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kötött segélyre. |
| --- | --- |

c)

A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az ENSZ által meghatározott, a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kötött segélyre.

| d) | A feleknek, az adott körülmények fényében, pozitív hozzáállást kell tanúsítaniuk a feltételekhez kötött segélyek eljárásainak felgyorsítása érdekében:






  — | súlyos, határokon átnyúló szennyezést okozó nukleáris vagy jelentős ipari baleset esetén, amikor bármelyik érintett fél kötött segélyt kíván nyújtani a hatások kiküszöbölése vagy mérséklése érdekében, vagy |
| --- | --- | --- |

d)

A feleknek, az adott körülmények fényében, pozitív hozzáállást kell tanúsítaniuk a feltételekhez kötött segélyek eljárásainak felgyorsítása érdekében:

—

súlyos, határokon átnyúló szennyezést okozó nukleáris vagy jelentős ipari baleset esetén, amikor bármelyik érintett fél kötött segélyt kíván nyújtani a hatások kiküszöbölése vagy mérséklése érdekében, vagy

| — | ha komoly kockázata van egy ilyen baleset bekövetkezésének, amikor bármely potenciálisan érintett fél segélyt kíván nyújtani a baleset megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

—

ha komoly kockázata van egy ilyen baleset bekövetkezésének, amikor bármely potenciálisan érintett fél segélyt kíván nyújtani a baleset megelőzése érdekében.

| e) | A 36. és a 37. cikk ellenére a felek – kivételesen – az alábbi eszközök egyikével is nyújthatnak támogatást:






  — | a XI. mellékletben meghatározott, az 58–63. cikkben ismertetett közös álláspontra vonatkozó eljárás, vagy |
| --- | --- | --- |

e)

A 36. és a 37. cikk ellenére a felek – kivételesen – az alábbi eszközök egyikével is nyújthatnak támogatást:

—

a XI. mellékletben meghatározott, az 58–63. cikkben ismertetett közös álláspontra vonatkozó eljárás, vagy

| — | a felek jelentős része által nyújtott segélyek motivációjának indokolása az 51. és a 52. cikkben megfogalmazottak szerint, vagy |
| --- | --- |

—

a felek jelentős része által nyújtott segélyek motivációjának indokolása az 51. és a 52. cikkben megfogalmazottak szerint, vagy

| — | az 53. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban az OECD főtitkárához intézett levél, ami a felek várakozása szerint kivételesen és ritkán fordul majd elő. |
| --- | --- |

—

az 53. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban az OECD főtitkárához intézett levél, ami a felek várakozása szerint kivételesen és ritkán fordul majd elő.

40.   A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA

A kötött segély kedvezményezettségi szintjét a DAC által a segélyelem kiszámításakor alkalmazott módszerrel azonos módszerrel számítjuk ki, kivéve, ha:

| a) | a) egy kölcsön kedvezményezettségi szintjének egy adott pénznemben történő kiszámításához alkalmazott leszámítolási kamatláb, vagyis a differenciált diszkontráta (Differentiated Discount Rate – DDR) minden évben január 15-én megváltozik, kiszámítása pedig a következőképpen történik:






  — | a CIRR-kamatláb átlaga + felár.
  A felár (M) a futamidőtől (R) függ az alábbiak szerint:






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| 15 év alatt | 0,75 |
| 15 évtől 19 évig | 1,00 |
| 20 évtől 29 évig | 1,15 |
| 30 év felett | 1,25 |

a)

a) egy kölcsön kedvezményezettségi szintjének egy adott pénznemben történő kiszámításához alkalmazott leszámítolási kamatláb, vagyis a differenciált diszkontráta (Differentiated Discount Rate – DDR) minden évben január 15-én megváltozik, kiszámítása pedig a következőképpen történik:

—

a CIRR-kamatláb átlaga + felár.

A felár (M) a futamidőtől (R) függ az alábbiak szerint:

R

M

15 év alatt

0,75

15 évtől 19 évig

1,00

20 évtől 29 évig

1,15

30 év felett

1,25

| — | Az összes pénznem esetében a CIRR-kamatláb átlagának kiszámítása az előző év augusztus 15. és az aktuális év február 14. közötti hat hónapos időszak alatt érvényes havi CIRR-kamatláb-értékek átlagával történik. A számított kamatlábat – a felárral együtt – a legközelebbi tízes bázispontra kerekítjük. Ha az adott pénznem esetében egynél több CIRR-kamatláb áll rendelkezésre, a 20. cikk pontjában meghatározott leghosszabb lejáratra vonatkozó CIRR-kamatláb alkalmazandó ehhez a számításhoz. |
| --- | --- |

—

Az összes pénznem esetében a CIRR-kamatláb átlagának kiszámítása az előző év augusztus 15. és az aktuális év február 14. közötti hat hónapos időszak alatt érvényes havi CIRR-kamatláb-értékek átlagával történik. A számított kamatlábat – a felárral együtt – a legközelebbi tízes bázispontra kerekítjük. Ha az adott pénznem esetében egynél több CIRR-kamatláb áll rendelkezésre, a 20. cikk pontjában meghatározott leghosszabb lejáratra vonatkozó CIRR-kamatláb alkalmazandó ehhez a számításhoz.

| b) | A kedvezményezettségi szint kiszámításának bázisidőpontja a hitel törlesztésének a XI. mellékletben meghatározott kezdő időpontja. |
| --- | --- |

b)

A kedvezményezettségi szint kiszámításának bázisidőpontja a hitel törlesztésének a XI. mellékletben meghatározott kezdő időpontja.

| c) | Egy kapcsolt finanszírozási csomag teljes kedvezményezettségi szintjének kiszámítása szempontjából az alábbi hitelek, pénzeszközök és kifizetések kedvezményezettségi szintjét nullának tekintjük:






  — | a megállapodással összhangban lévő exporthitelek, |
| --- | --- | --- |

c)

Egy kapcsolt finanszírozási csomag teljes kedvezményezettségi szintjének kiszámítása szempontjából az alábbi hitelek, pénzeszközök és kifizetések kedvezményezettségi szintjét nullának tekintjük:

—

a megállapodással összhangban lévő exporthitelek,

| — | egyéb pénzeszközök a piaci kamatlábbal azonos vagy ahhoz közeli értéken számítva, |
| --- | --- |

—

egyéb pénzeszközök a piaci kamatlábbal azonos vagy ahhoz közeli értéken számítva,

| — | egyéb hivatalos pénzeszközök, amelyek kedvezményezettségi szintje alacsonyabb a 38. cikkben megengedett minimális értéknél, az egyeztetés kivételével, és |
| --- | --- |

—

egyéb hivatalos pénzeszközök, amelyek kedvezményezettségi szintje alacsonyabb a 38. cikkben megengedett minimális értéknél, az egyeztetés kivételével, és

| — | a vevő által fizetett előleg. |
| --- | --- |

—

a vevő által fizetett előleg.

A hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy az azelőtt kifizetett, de előlegnek nem minősülő összegeket figyelembe kell venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor.

| d) | A leszámítolási kamatláb egyeztetés esetén: a segély egyeztetésekor az egyforma egyeztetés olyan azonos kedvezményezettségi szinttel történő egyeztetést jelent, amelyet az egyeztetés időpontjában érvényben lévő leszámítolási kamatlábbal számítanak ki újra. |
| --- | --- |

d)

A leszámítolási kamatláb egyeztetés esetén: a segély egyeztetésekor az egyforma egyeztetés olyan azonos kedvezményezettségi szinttel történő egyeztetést jelent, amelyet az egyeztetés időpontjában érvényben lévő leszámítolási kamatlábbal számítanak ki újra.

| e) | A helyi költségeket és a harmadik országbeli beszerzéseket csak akkor kell figyelembe venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor, ha azokat az adományozó ország finanszírozza. |
| --- | --- |

e)

A helyi költségeket és a harmadik országbeli beszerzéseket csak akkor kell figyelembe venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor, ha azokat az adományozó ország finanszírozza.

| f) | Egy csomag teljes kedvezményezettségi szintjének meghatározása úgy történik, hogy a csomag egyes összetevőinek névértékét meg kell szorozni az egyes összetevők adott kedvezményezettségi szintjével, az eredményeket össze kell adni, és ezt az összeget el kell osztani a összetevők összesített névértékével. |
| --- | --- |

f)

Egy csomag teljes kedvezményezettségi szintjének meghatározása úgy történik, hogy a csomag egyes összetevőinek névértékét meg kell szorozni az egyes összetevők adott kedvezményezettségi szintjével, az eredményeket össze kell adni, és ezt az összeget el kell osztani a összetevők összesített névértékével.

| g) | Egy adott segélykölcsön leszámítolási kamatlába a bejelentés időpontjában érvényben lévő kamatláb. Azonnali bejelentés esetében azonban a leszámítolási kamatláb megegyezik a segélykölcsön feltételei rögzítésének időpontjában érvényben lévő kamatlábbal. A leszámítolási kamatlábnak a kölcsön futamideje alatt történő változása nem változtatja meg a kedvezményezettségi szintet. |
| --- | --- |

g)

Egy adott segélykölcsön leszámítolási kamatlába a bejelentés időpontjában érvényben lévő kamatláb. Azonnali bejelentés esetében azonban a leszámítolási kamatláb megegyezik a segélykölcsön feltételei rögzítésének időpontjában érvényben lévő kamatlábbal. A leszámítolási kamatlábnak a kölcsön futamideje alatt történő változása nem változtatja meg a kedvezményezettségi szintet.

| h) | Ha a szerződés megkötése előtt változik a pénznem, a bejelentést is módosítani kell. A kedvezményezettségi szint kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a módosítás időpontjában alkalmazható kamatlábbal. Nincs szükség módosításra, ha az alternatív pénznem és a kedvezményezettségi szint kiszámításához szükséges összes információ szerepel az eredeti bejelentésben. |
| --- | --- |

h)

Ha a szerződés megkötése előtt változik a pénznem, a bejelentést is módosítani kell. A kedvezményezettségi szint kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a módosítás időpontjában alkalmazható kamatlábbal. Nincs szükség módosításra, ha az alternatív pénznem és a kedvezményezettségi szint kiszámításához szükséges összes információ szerepel az eredeti bejelentésben.

| i) | A g) alpont ellenére a segélyezési hitelkeret alapján kezdeményezett egyedi ügyletek kedvezményezettségi szintjének kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a hitelkeretnél eredetileg bejelentett kamatlábbal. |
| --- | --- |

i)

A g) alpont ellenére a segélyezési hitelkeret alapján kezdeményezett egyedi ügyletek kedvezményezettségi szintjének kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a hitelkeretnél eredetileg bejelentett kamatlábbal.

41.   A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

| a) | A felek nem rögzítik két évnél hosszabb időre a kötött segély feltételeit, függetlenül attól, hogy az egyedi ügyletek finanszírozásához vagy segélyezési jegyzőkönyvhöz, segélyezési hitelkerethez vagy hasonló megállapodáshoz kapcsolódik-e. Segélyezési jegyzőkönyv, segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás esetében az érvényességi időszak az 50. cikkel összhangban bejelentendő aláírás napján kezdődik; a hitelkeret növelését új ügyletként kell bejelenteni, arra utaló megjegyzéssel, hogy keretnövelésről van szó, és hogy megújítására a hitelkeret-növelés bejelentésének időpontjában engedélyezett feltételekkel került sor. Egyedi ügyletek esetében – ideértve a segélyezési jegyzőkönyv, a segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás keretében bejelentett ügyleteket is – az érvényességi időszak a kötelezettségvállalás 49. vagy – adott esetben – 50. cikkel összhangban történő bejelentésének napján kezdődik. |
| --- | --- |

a)

A felek nem rögzítik két évnél hosszabb időre a kötött segély feltételeit, függetlenül attól, hogy az egyedi ügyletek finanszírozásához vagy segélyezési jegyzőkönyvhöz, segélyezési hitelkerethez vagy hasonló megállapodáshoz kapcsolódik-e. Segélyezési jegyzőkönyv, segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás esetében az érvényességi időszak az 50. cikkel összhangban bejelentendő aláírás napján kezdődik; a hitelkeret növelését új ügyletként kell bejelenteni, arra utaló megjegyzéssel, hogy keretnövelésről van szó, és hogy megújítására a hitelkeret-növelés bejelentésének időpontjában engedélyezett feltételekkel került sor. Egyedi ügyletek esetében – ideértve a segélyezési jegyzőkönyv, a segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás keretében bejelentett ügyleteket is – az érvényességi időszak a kötelezettségvállalás 49. vagy – adott esetben – 50. cikkel összhangban történő bejelentésének napján kezdődik.

| b) | Ha egy ország első alkalommal vált jogosulatlanná a 17 éves világbanki kölcsönökre, a meglévő és az új, bejelentett, kötött segélyezési jegyzőkönyvek és hitelkeretek érvényességi idejét a 36. cikk b) pontjában foglalt eljárásokkal összhangban végzett potenciális átsorolás időpontjától számított egy évre kell korlátozni. |
| --- | --- |

b)

Ha egy ország első alkalommal vált jogosulatlanná a 17 éves világbanki kölcsönökre, a meglévő és az új, bejelentett, kötött segélyezési jegyzőkönyvek és hitelkeretek érvényességi idejét a 36. cikk b) pontjában foglalt eljárásokkal összhangban végzett potenciális átsorolás időpontjától számított egy évre kell korlátozni.

| c) | Az ilyen jegyzőkönyvek és hitelkeretek megújítása a megállapodás 36. és a 37. cikkének rendelkezéseivel összhangban csak:






  — | az országok átsorolása; és |
| --- | --- | --- |

c)

Az ilyen jegyzőkönyvek és hitelkeretek megújítása a megállapodás 36. és a 37. cikkének rendelkezéseivel összhangban csak:

—

az országok átsorolása; és

| — | a megállapodás rendelkezéseinek megváltoztatása után lehetséges. |
| --- | --- |

—

a megállapodás rendelkezéseinek megváltoztatása után lehetséges.

Ilyen körülmények között a meglévő feltételek a 40. cikkben meghatározott leszámítolási kamatláb változása ellenére fenntarthatóak.

42.   EGYEZTETÉS

A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket.

IV.   FEJEZET:

ELJÁRÁSOK

1.   SZAKASZ:

Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó közös eljárások

43.   BEJELENTÉSEK

A megállapodásban szereplő eljárásokkal meghatározott bejelentéseket az V. melléklettel összhangban és az abban foglalt információk feltüntetésével kell elkészíteni, és másolatban meg kell küldeni azokat a titkárság részére.

44.   A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS

| a) | Amint valamely fél átveszi a 47–50. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban bejelentett hivatalos támogatást, tájékoztatja erről az összes többi felet, feltüntetve a bejelentés hivatkozási számát a megfelelő hitelezői tájékoztatási rendszerben (Creditor Reporting System – a továbbiakban: a CRS) rendszeresített 1C. űrlapon. |
| --- | --- |

a)

Amint valamely fél átveszi a 47–50. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban bejelentett hivatalos támogatást, tájékoztatja erről az összes többi felet, feltüntetve a bejelentés hivatkozási számát a megfelelő hitelezői tájékoztatási rendszerben (Creditor Reporting System – a továbbiakban: a CRS) rendszeresített 1C. űrlapon.

| b) | Az 55–57. cikkel összhangban végzett információcsere során a fél tájékoztatja a többi felet a konkrét ügylet támogatásához általa előirányzott hitelfeltételekről, és hasonló információkat kérhet a többi féltől. |
| --- | --- |

b)

Az 55–57. cikkel összhangban végzett információcsere során a fél tájékoztatja a többi felet a konkrét ügylet támogatásához általa előirányzott hitelfeltételekről, és hasonló információkat kérhet a többi féltől.

45.   EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK

| a) | A megállapodás részes fele vagy nem részes fele által felajánlott pénzügyi feltételek 18. és 42. cikk szerinti egyeztetése előtt a fél minden ésszerű erőfeszítést megtesz – az 57. cikkben ismertetett személyes konzultációk szükség szerinti igénybevételét is beleértve – annak igazolására, hogy e feltételek hivatalos támogatásban részesülnek, és megfelelnek az alábbi feltételeknek:






  1) | A fél az összes többi felet értesíti az általa támogatni kívánt feltételekről az egyeztetett feltételekhez szükséges hasonló bejelentési eljárásokat követően. A megállapodás nem részes felével történő egyeztetés esetén az egyeztető fél ugyanazokat a bejelentési eljárásokat követi, amelyekre akkor lenne szükség, ha az egyeztetett feltételeket egy fél ajánlotta volna fel. |
| --- | --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele vagy nem részes fele által felajánlott pénzügyi feltételek 18. és 42. cikk szerinti egyeztetése előtt a fél minden ésszerű erőfeszítést megtesz – az 57. cikkben ismertetett személyes konzultációk szükség szerinti igénybevételét is beleértve – annak igazolására, hogy e feltételek hivatalos támogatásban részesülnek, és megfelelnek az alábbi feltételeknek:

1)

A fél az összes többi felet értesíti az általa támogatni kívánt feltételekről az egyeztetett feltételekhez szükséges hasonló bejelentési eljárásokat követően. A megállapodás nem részes felével történő egyeztetés esetén az egyeztető fél ugyanazokat a bejelentési eljárásokat követi, amelyekre akkor lenne szükség, ha az egyeztetett feltételeket egy fél ajánlotta volna fel.

| 2) | A fenti 1. pont ellenére, ha az alkalmazandó bejelentési eljárás azt írná elő az egyeztető fél számára, hogy az ajánlatok benyújtásának végső határidején túl a kötelezettségvállalását visszavonja, az egyeztető részes fél köteles egyeztetési szándékát mielőbb bejelenteni. |
| --- | --- |

2)

A fenti 1. pont ellenére, ha az alkalmazandó bejelentési eljárás azt írná elő az egyeztető fél számára, hogy az ajánlatok benyújtásának végső határidején túl a kötelezettségvállalását visszavonja, az egyeztető részes fél köteles egyeztetési szándékát mielőbb bejelenteni.

| 3) | Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
| --- | --- |

3)

Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

| b) | A 47. és a 48. cikkel összhangban közölt pénzügyi feltételekkel azonos pénzügyi feltételeket felajánlani szándékozó fél ezt akkor teheti meg, ha a bejelentésben meghatározott várakozási idő letelt. A szóban forgó fél e szándékát mielőbb köteles bejelenteni. |
| --- | --- |

b)

A 47. és a 48. cikkel összhangban közölt pénzügyi feltételekkel azonos pénzügyi feltételeket felajánlani szándékozó fél ezt akkor teheti meg, ha a bejelentésben meghatározott várakozási idő letelt. A szóban forgó fél e szándékát mielőbb köteles bejelenteni.

46.   KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK

| a) | Az a fél, amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a kezdeményező fél) által ajánlott pénzügyi feltételek előnyösebbek a megállapodásban előirányzott feltételeknél, köteles erről a titkárságot tájékoztatni; a titkárság haladéktalanul rendelkezésre bocsátja ezt az információt. |
| --- | --- |

a)

Az a fél, amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a kezdeményező fél) által ajánlott pénzügyi feltételek előnyösebbek a megállapodásban előirányzott feltételeknél, köteles erről a titkárságot tájékoztatni; a titkárság haladéktalanul rendelkezésre bocsátja ezt az információt.

| b) | A kezdeményező fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő két munkanapon belül köteles az ajánlatában szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni. |
| --- | --- |

b)

A kezdeményező fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő két munkanapon belül köteles az ajánlatában szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni.

| c) | A kezdeményező fél által történt tisztázást követően bármelyik fél kérheti, hogy a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációs értekezletet a felek számára a kérdés megvitatása céljából. |
| --- | --- |

c)

A kezdeményező fél által történt tisztázást követően bármelyik fél kérheti, hogy a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációs értekezletet a felek számára a kérdés megvitatása céljából.

| d) | A felek különleges konzultációs értekezlete eredményének megszületéséig a hivatalos támogatásból fakadó előnyös pénzügyi feltételek nem lépnek érvénybe. |
| --- | --- |

d)

A felek különleges konzultációs értekezlete eredményének megszületéséig a hivatalos támogatásból fakadó előnyös pénzügyi feltételek nem lépnek érvénybe.

2.   SZAKASZ:

Exporthitelezési eljárások

47.   ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL

| a) | A megállapodás részes fele a megállapodás V. mellékletével összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:






  — | az MRP kiszámításához használt országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória a kötelezett országán kívüli (azaz a 24. cikk e) pontjának első francia bekezdése szerint meghatározott), garanciavállalóként fellépő harmadik fél országkockázati besorolása és vevőkockázati kategóriája; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele a megállapodás V. mellékletével összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:

—

az MRP kiszámításához használt országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória a kötelezett országán kívüli (azaz a 24. cikk e) pontjának első francia bekezdése szerint meghatározott), garanciavállalóként fellépő harmadik fél országkockázati besorolása és vevőkockázati kategóriája; vagy

| — | az alkalmazandó MPR-t a 30. cikkben felsorolt országkockázat-csökkentési módszerek alkalmazásával csökkentették. |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó MPR-t a 30. cikkben felsorolt országkockázat-csökkentési módszerek alkalmazásával csökkentették.

| b) | Ha ezen időszak alatt bármely másik fél tárgyalást kér, a kezdeményező félnek további tíz naptári napig kell várakoznia. |
| --- | --- |

b)

Ha ezen időszak alatt bármely másik fél tárgyalást kér, a kezdeményező félnek további tíz naptári napig kell várakoznia.

| c) | A tárgyalást követően a megállapodás részes fele az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy a 69. cikkel összhangban elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. A felek nyilvántartást vezetnek a fenti a) ponttal összhangban bejelentett kockázati díjakkal kapcsolatos tapasztalataikról. |
| --- | --- |

c)

A tárgyalást követően a megállapodás részes fele az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy a 69. cikkel összhangban elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. A felek nyilvántartást vezetnek a fenti a) ponttal összhangban bejelentett kockázati díjakkal kapcsolatos tapasztalataikról.

48.   ELŐZETES BEJELENTÉS

| a) | A megállapodás részes fele a megállapodás V. mellékletével összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:






  1) | egy I. kategóriába tartozó országnak öt évnél hosszabb futamidőre szándékozik támogatást nyújtani. |
| --- | --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele a megállapodás V. mellékletével összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:

1)

egy I. kategóriába tartozó országnak öt évnél hosszabb futamidőre szándékozik támogatást nyújtani.

| 2) | a 10. cikk d) pontjának 3. alpontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, |
| --- | --- |

2)

a 10. cikk d) pontjának 3. alpontjával összhangban kíván támogatást nyújtani,

| 3) | a 13. cikk a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, |
| --- | --- |

3)

a 13. cikk a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani,

| 4) | a 14. cikk d) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, |
| --- | --- |

4)

a 14. cikk d) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani,

| 5) | a 0. kategóriába sorolt ország 10 millió SDR-t meghaladó hitelösszeggel rendelkező kötelezettje/garanciavállalója számára kíván támogatást nyújtani (13), |
| --- | --- |

5)

a 0. kategóriába sorolt ország 10 millió SDR-t meghaladó hitelösszeggel rendelkező kötelezettje/garanciavállalója számára kíván támogatást nyújtani (13),

| 6) | a 24. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt országkockázati besorolást és vevőkockázati kategóriát minősített multilaterális vagy regionális intézmény mint kötelezett vagy garanciavállaló részvételével határozták meg, |
| --- | --- |

6)

a 24. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt országkockázati besorolást és vevőkockázati kategóriát minősített multilaterális vagy regionális intézmény mint kötelezett vagy garanciavállaló részvételével határozták meg,

| 7) | a 27. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt vevőkockázati kategória a következő:






  — | nem kormányzati kötelezett/garanciavállalóval kötött ügylet esetén alacsonyabb mint CC1 (azaz CC0 vagy SOV+); |
| --- | --- | --- |

7)

a 27. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt vevőkockázati kategória a következő:

—

nem kormányzati kötelezett/garanciavállalóval kötött ügylet esetén alacsonyabb mint CC1 (azaz CC0 vagy SOV+);

| — | 5 millió SDR-t meghaladó hitelösszeggel rendelkező, nem kormányzati kötelezett/garanciavállalóval kötött ügylet esetén jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet besorolása. |
| --- | --- |

—

5 millió SDR-t meghaladó hitelösszeggel rendelkező, nem kormányzati kötelezett/garanciavállalóval kötött ügylet esetén jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet besorolása.

| 8. | a 31. cikk a) pontjával összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használata 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezi. |
| --- | --- |

8.

a 31. cikk a) pontjával összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használata 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezi.

| b) | Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja az ilyen ügylet támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
| --- | --- |

b)

Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja az ilyen ügylet támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

3.   SZAKASZ:

A kereskedelmi vonatkozású segélyekkel összefüggő eljárások

49.   ELŐZETES BEJELENTÉS

| a) | A megállapodás részes fele akkor köteles előzetes bejelentést tenni, ha az alábbiakhoz szándékozik hivatalos támogatást nyújtani:






  — | legalább kétmillió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély, |
| --- | --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele akkor köteles előzetes bejelentést tenni, ha az alábbiakhoz szándékozik hivatalos támogatást nyújtani:

—

legalább kétmillió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély,

| — | 2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb (a DAC által meghatározott) segélyezési elemet tartalmazó, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély, |
| --- | --- |

—

2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb (a DAC által meghatározott) segélyezési elemet tartalmazó, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély,

| — | legalább 2 millió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, |
| --- | --- |

—

legalább 2 millió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély,

| — | 2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével. |
| --- | --- |

—

2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével.

| — | a 39. cikk d) pontjával összhangban nyújtott kötött segély. |
| --- | --- |

—

a 39. cikk d) pontjával összhangban nyújtott kötött segély.

| b) | Az előzetes bejelentést az ajánlat benyújtásának határideje vagy a kötelezettségvállalás időpontja előtt legkésőbb 30 munkanappal kell megtenni, attól függően, hogy melyik időpont következik be előbb. |
| --- | --- |

b)

Az előzetes bejelentést az ajánlat benyújtásának határideje vagy a kötelezettségvállalás időpontja előtt legkésőbb 30 munkanappal kell megtenni, attól függően, hogy melyik időpont következik be előbb.

| c) | Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
| --- | --- |

c)

Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

| d) | Az e pontban foglalt rendelkezés arra a kötött segélyre is érvényes, amely a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képezi. |
| --- | --- |

d)

Az e pontban foglalt rendelkezés arra a kötött segélyre is érvényes, amely a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képezi.

50.   AZONNALI BEJELENTÉS

| a) | A megállapodás részes fele köteles azonnal, vagyis a kötelezettségvállalástól számított két munkanapon belül értesíteni az összes többi felet, ha olyan kötött segélyhez nyújt hivatalos támogatást, amelynek értéke:






  — | legalább 2 millió SDR, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 80 %, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele köteles azonnal, vagyis a kötelezettségvállalástól számított két munkanapon belül értesíteni az összes többi felet, ha olyan kötött segélyhez nyújt hivatalos támogatást, amelynek értéke:

—

legalább 2 millió SDR, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 80 %, vagy

| — | 2 millió SDR-nél kisebb, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 50 %, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével. |
| --- | --- |

—

2 millió SDR-nél kisebb, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 50 %, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével.

| b) | A megállapodás részes fele a segélyezésről szóló jegyzőkönyv, a hitelkeret vagy hasonló megállapodás aláírásakor is köteles az összes többi felet azonnal értesíteni. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás részes fele a segélyezésről szóló jegyzőkönyv, a hitelkeret vagy hasonló megállapodás aláírásakor is köteles az összes többi felet azonnal értesíteni.

| c) | Nem kell előzetes bejelentést tenni, ha a megállapodás részes fele olyan pénzügyi feltételeket kíván egyeztetni, amelyek az azonnali bejelentés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

c)

Nem kell előzetes bejelentést tenni, ha a megállapodás részes fele olyan pénzügyi feltételeket kíván egyeztetni, amelyek az azonnali bejelentés hatálya alá tartoznak.

4.   SZAKASZ:

A kötött segélyre vonatkozó konzultációs eljárások

51.   A KONZULTÁCIÓ CÉLJA

| a) | A kötött segélyre irányuló lehetséges kereskedelmi motiváció tisztázását igénylő fél kérheti a teljes (a IX. mellékletben részletezett) segélyminőség-értékelés átadását. |
| --- | --- |

a)

A kötött segélyre irányuló lehetséges kereskedelmi motiváció tisztázását igénylő fél kérheti a teljes (a IX. mellékletben részletezett) segélyminőség-értékelés átadását.

| b) | Ezenkívül a megállapodás részes fele – az 52. cikkel összhangban – más felekkel való konzultációkat kérhet. A konzultációk magukban foglalják az 57. cikkben említett személyes konzultációkat is az alábbiak megvitatása céljából:






  — | először: a segélyajánlat megfelel-e a 36. és a 37. cikk követelményeinek, és |
| --- | --- | --- |

b)

Ezenkívül a megállapodás részes fele – az 52. cikkel összhangban – más felekkel való konzultációkat kérhet. A konzultációk magukban foglalják az 57. cikkben említett személyes konzultációkat is az alábbiak megvitatása céljából:

—

először: a segélyajánlat megfelel-e a 36. és a 37. cikk követelményeinek, és

| — | szükség esetén: a segélyajánlat indokolt-e akkor is, ha a 36. és a 37. cikkben foglalt követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

—

szükség esetén: a segélyajánlat indokolt-e akkor is, ha a 36. és a 37. cikkben foglalt követelmények nem teljesülnek.

52.   A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE

| a) | A konzultációk során a megállapodás részes fele többek között az alábbi információkat kérheti:






  — | a részletes megvalósíthatósági tanulmány értékelése/projektértékelés, |
| --- | --- | --- |

a)

A konzultációk során a megállapodás részes fele többek között az alábbi információkat kérheti:

—

a részletes megvalósíthatósági tanulmány értékelése/projektértékelés,

| — | van-e nem kedvezményes vagy segélyfinanszírozást igénybe vevő versengő ajánlat, |
| --- | --- |

—

van-e nem kedvezményes vagy segélyfinanszírozást igénybe vevő versengő ajánlat,

| — | a projekt által termelt vagy megtakarított külföldi devizával kapcsolatos várakozások, |
| --- | --- |

—

a projekt által termelt vagy megtakarított külföldi devizával kapcsolatos várakozások,

| — | van-e együttműködés multilaterális szervezetekkel, például a Világbankkal, |
| --- | --- |

—

van-e együttműködés multilaterális szervezetekkel, például a Világbankkal,

| — | nemzetközi versenytárgyalás megléte, különösen, ha az adományozó ország szállítója nyújtotta be a legalacsonyabbra értékelt ajánlatot, |
| --- | --- |

—

nemzetközi versenytárgyalás megléte, különösen, ha az adományozó ország szállítója nyújtotta be a legalacsonyabbra értékelt ajánlatot,

| — | környezetvédelmi kérdések, |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi kérdések,

| — | a magánszektor részvétele, és |
| --- | --- |

—

a magánszektor részvétele, és

| — | a kedvezményes vagy segélyezési hitelekről szóló bejelentések határideje (például hat hónappal a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt). |
| --- | --- |

—

a kedvezményes vagy segélyezési hitelekről szóló bejelentések határideje (például hat hónappal a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt).

| b) | Legkésőbb a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt legalább tíz munkanappal – attól függően, hogy melyik következik be előbb – be kell fejezni a konzultációt, és a titkárság köteles az 51. cikkben szereplő mindkét kérdésre vonatkozó megállapításokat valamennyi féllel közölni. Ha a konzultációt folytató felek között nem jön létre megállapodás, a titkárság öt munkanapon belül más feleket is felkér álláspontjuk kifejtésére. A titkárság közli ezen álláspontokat a bejelentést tevő féllel, akinek fontolóra kell vennie a továbblépés kérdését, amennyiben úgy tűnik, hogy a segélyezési ajánlatnak nincs komoly támogatottsága. |
| --- | --- |

b)

Legkésőbb a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt legalább tíz munkanappal – attól függően, hogy melyik következik be előbb – be kell fejezni a konzultációt, és a titkárság köteles az 51. cikkben szereplő mindkét kérdésre vonatkozó megállapításokat valamennyi féllel közölni. Ha a konzultációt folytató felek között nem jön létre megállapodás, a titkárság öt munkanapon belül más feleket is felkér álláspontjuk kifejtésére. A titkárság közli ezen álláspontokat a bejelentést tevő féllel, akinek fontolóra kell vennie a továbblépés kérdését, amennyiben úgy tűnik, hogy a segélyezési ajánlatnak nincs komoly támogatottsága.

53.   A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE

| a) | A komoly támogatottság hiánya ellenére a projektet továbbvinni kívánó adományozó a konzultáció befejezését, vagyis az elnök döntésének elfogadását követő legfeljebb 60 naptári napon belül előzetesen bejelenti szándékát a többi félnek. Az adományozó levelet ír az OECD főtitkárának, amelyben ismerteti a konzultációk eredményeit, és magyarázatot ad arra a fontos, nem kereskedelmi vonatkozású nemzeti érdekre, amely erre a lépésre készteti. A felek várakozása szerint ilyen eljárásra csak ritka, kivételes esetekben kerül sor. |
| --- | --- |

a)

A komoly támogatottság hiánya ellenére a projektet továbbvinni kívánó adományozó a konzultáció befejezését, vagyis az elnök döntésének elfogadását követő legfeljebb 60 naptári napon belül előzetesen bejelenti szándékát a többi félnek. Az adományozó levelet ír az OECD főtitkárának, amelyben ismerteti a konzultációk eredményeit, és magyarázatot ad arra a fontos, nem kereskedelmi vonatkozású nemzeti érdekre, amely erre a lépésre készteti. A felek várakozása szerint ilyen eljárásra csak ritka, kivételes esetekben kerül sor.

| b) | Az adományozó azonnal tájékoztatja a feleket arról, hogy levelet küldött az OECD főtitkárának, amelynek másolatát mellékeli a bejelentéshez. Sem az adományozó, sem a megállapodás más részes fele nem tehet kötött segélyt érintő kötelezettségvállalást az említett bejelentésnek a felek részére történő bejelentést követő tíz munkanapig. Azon projekteknél, amelyek esetében a konzultációs folyamat során megállapították, hogy konkurens kereskedelmi ajánlatokat is benyújtottak, a fent említett tíz munkanapos határidő 15 napra meghosszabbodik. |
| --- | --- |

b)

Az adományozó azonnal tájékoztatja a feleket arról, hogy levelet küldött az OECD főtitkárának, amelynek másolatát mellékeli a bejelentéshez. Sem az adományozó, sem a megállapodás más részes fele nem tehet kötött segélyt érintő kötelezettségvállalást az említett bejelentésnek a felek részére történő bejelentést követő tíz munkanapig. Azon projekteknél, amelyek esetében a konzultációs folyamat során megállapították, hogy konkurens kereskedelmi ajánlatokat is benyújtottak, a fent említett tíz munkanapos határidő 15 napra meghosszabbodik.

| c) | A titkárság figyelemmel kíséri a konzultációk előrehaladását és eredményeit. |
| --- | --- |

c)

A titkárság figyelemmel kíséri a konzultációk előrehaladását és eredményeit.

5.   SZAKASZ:

Az exporthitelekkel és a kereskedelmi vonatkozású segélyekkel kapcsolatos információcsere

54.   KAPCSOLATTARTÁSI PONTOK

Az egyes országok kijelölt kapcsolattartó személyei közötti kommunikációt közvetlen kommunikációs eszközökkel, például az OLIS-on keresztül kell megvalósítani, a közleményeket pedig bizalmasan kell kezelni.

55.   AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME

| a) | Bármelyik fél megkérdezhet egy másik felet arról, mi az álláspontja egy harmadik országgal, egy harmadik országban lévő intézménnyel vagy egy konkrét üzleti módszerrel kapcsolatban. |
| --- | --- |

a)

Bármelyik fél megkérdezhet egy másik felet arról, mi az álláspontja egy harmadik országgal, egy harmadik országban lévő intézménnyel vagy egy konkrét üzleti módszerrel kapcsolatban.

| b) | A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni. |
| --- | --- |

b)

A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni.

| c) | Ha a kérdést több félhez intézik, akkor az érdeklődésnek címjegyzéket kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

c)

Ha a kérdést több félhez intézik, akkor az érdeklődésnek címjegyzéket kell tartalmaznia.

| d) | Az érdeklődések másolatait a titkárság részére kell elküldeni. |
| --- | --- |

d)

Az érdeklődések másolatait a titkárság részére kell elküldeni.

56.   A VÁLASZADÁS TERJEDELME

| a) | Az a fél, akihez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni és a lehető legtöbb információt átadni. A válaszban a lehető legközelebbi utalást kell megadni a fél által valószínűleg meghozandó döntésre. Szükség esetén a teljes választ is mielőbb meg kell adni. A másolatokat az érdeklődés többi címzettje és a titkárság részére is meg kell küldeni. |
| --- | --- |

a)

Az a fél, akihez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni és a lehető legtöbb információt átadni. A válaszban a lehető legközelebbi utalást kell megadni a fél által valószínűleg meghozandó döntésre. Szükség esetén a teljes választ is mielőbb meg kell adni. A másolatokat az érdeklődés többi címzettje és a titkárság részére is meg kell küldeni.

| b) | Ha egy érdeklődésre adott válasz a későbbiekben bármilyen okból érvénytelenné válik, például azért, mert:






  — | kérelmet nyújtottak be, változtattak meg vagy vontak vissza, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Ha egy érdeklődésre adott válasz a későbbiekben bármilyen okból érvénytelenné válik, például azért, mert:

—

kérelmet nyújtottak be, változtattak meg vagy vontak vissza, vagy

| — | más feltételeket vettek figyelembe, |
| --- | --- |

—

más feltételeket vettek figyelembe,

késedelem nélkül meg kell adni a választ, és annak másolatát el kell juttatni az érdeklődés összes többi címzettje és a titkárság részére.

57.   SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK

| a) | A személyes konzultációk iránti kéréshez a félnek tíz munkanapon belül kell hozzájárulnia. |
| --- | --- |

a)

A személyes konzultációk iránti kéréshez a félnek tíz munkanapon belül kell hozzájárulnia.

| b) | A személyes konzultációk iránti kérést a megállapodásban részes és nem részes felek rendelkezésére kell bocsátani. A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani. |
| --- | --- |

b)

A személyes konzultációk iránti kérést a megállapodásban részes és nem részes felek rendelkezésére kell bocsátani. A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani.

| c) | A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket, például a közös álláspontot. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét. |
| --- | --- |

c)

A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket, például a közös álláspontot. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét.

58.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI

| a) | A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontra irányuló javaslatot a titkárság küldi el az összes félnek, kötött segély esetében pedig a DAC összes kapcsolattartó személyének. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS hirdetőtábláján lévő „közös álláspont nyilvántartás”-ban. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti egy féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet. |
| --- | --- |

a)

A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontra irányuló javaslatot a titkárság küldi el az összes félnek, kötött segély esetében pedig a DAC összes kapcsolattartó személyének. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS hirdetőtábláján lévő „közös álláspont nyilvántartás”-ban. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti egy féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet.

| b) | A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:






  — | hivatkozási szám, amely után a „közös álláspont” kifejezés következik, |
| --- | --- | --- |

b)

A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:

—

hivatkozási szám, amely után a „közös álláspont” kifejezés következik,

| — | az importőr ország és a vevő neve, |
| --- | --- |

—

az importőr ország és a vevő neve,

| — | a projekt neve és lehető legpontosabb leírása a projekt egyértelmű azonosítása céljából, |
| --- | --- |

—

a projekt neve és lehető legpontosabb leírása a projekt egyértelmű azonosítása céljából,

| — | a kezdeményező ország által előirányzott feltételek, |
| --- | --- |

—

a kezdeményező ország által előirányzott feltételek,

| — | a közös álláspontra irányuló javaslat, |
| --- | --- |

—

a közös álláspontra irányuló javaslat,

| — | az ismert konkurens ajánlattevők nemzetisége és neve, |
| --- | --- |

—

az ismert konkurens ajánlattevők nemzetisége és neve,

| — | a kereskedelmi és a pénzügyi ajánlat benyújtásának határideje, és – amennyiben ismert – a tender száma, és |
| --- | --- |

—

a kereskedelmi és a pénzügyi ajánlat benyújtásának határideje, és – amennyiben ismert – a tender száma, és

| — | egyéb fontos információk, ideértve a közös álláspontra irányuló javaslat indokait, a projekttanulmányok meglétét és/vagy a különleges körülményeket. |
| --- | --- |

—

egyéb fontos információk, ideértve a közös álláspontra irányuló javaslat indokait, a projekttanulmányok meglétét és/vagy a különleges körülményeket.

| c) | A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban benyújtott, közös álláspontra irányuló javaslatot a titkársághoz kell címezni, másolatát pedig a többi félnek meg kell küldeni. A közös álláspontra irányuló javaslatot tevő fél köteles kimerítő magyarázattal szolgálni arra, miért gondolja, hogy egy ország besorolásának különböznie kell a 36. cikk b) pontjában meghatározott eljárástól. |
| --- | --- |

c)

A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban benyújtott, közös álláspontra irányuló javaslatot a titkársághoz kell címezni, másolatát pedig a többi félnek meg kell küldeni. A közös álláspontra irányuló javaslatot tevő fél köteles kimerítő magyarázattal szolgálni arra, miért gondolja, hogy egy ország besorolásának különböznie kell a 36. cikk b) pontjában meghatározott eljárástól.

| d) | Az egyeztetett közös álláspontokat a titkárság teszi közzé. |
| --- | --- |

d)

Az egyeztetett közös álláspontokat a titkárság teszi közzé.

59.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ

| a) | A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra. |
| --- | --- |

a)

A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra.

| b) | A válasz lehet további információkérés, a közös álláspont elfogadása, elutasítása, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat. |
| --- | --- |

b)

A válasz lehet további információkérés, a közös álláspont elfogadása, elutasítása, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat.

| c) | A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, aki bejelenti, hogy nincs álláspontja, mert nem keresték meg őt exportőrök vagy a kedvezményezett országban működő hatóságok a projektre irányuló segéllyel kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, aki bejelenti, hogy nincs álláspontja, mert nem keresték meg őt exportőrök vagy a kedvezményezett országban működő hatóságok a projektre irányuló segéllyel kapcsolatban.

60.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA

| a) | A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad. |
| --- | --- |

a)

A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad.

| b) | E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé. |
| --- | --- |

b)

E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé.

| c) | Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. Magától értetődően előfordulhat, hogy a részleges elfogadás eredményeképpen a többi fél megváltoztatja a javasolt közös álláspontra vonatkozó véleményét. Valamennyi félnek jogában áll, hogy a közös álláspont alá nem tartozó feltételeket ajánljon, vagy ezeket egyeztesse. |
| --- | --- |

c)

Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. Magától értetődően előfordulhat, hogy a részleges elfogadás eredményeképpen a többi fél megváltoztatja a javasolt közös álláspontra vonatkozó véleményét. Valamennyi félnek jogában áll, hogy a közös álláspont alá nem tartozó feltételeket ajánljon, vagy ezeket egyeztesse.

| d) | Az el nem fogadott közös álláspont az 58. és az 59. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük. |
| --- | --- |

d)

Az el nem fogadott közös álláspont az 58. és az 59. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük.

61.   VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN

Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket.

62.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspont hatálybalépéséről vagy elutasításáról; a közös álláspont az erre vonatkozó bejelentés után három naptári nappal lép hatályba. A titkárság folyamatosan aktualizált nyilvántartást tesz közzé az OLIS-ban a jóváhagyott vagy még eldöntetlen közös álláspontokról.

63.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE

| a) | A jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt az összes fél elfogadja. A közös álláspont további két évig marad érvényben, ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri. Az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással hagyhatók jóvá. A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban jóváhagyott közös álláspont addig érvényes, amíg rendelkezésre nem állnak a következő évi világbanki adatok. |
| --- | --- |

a)

A jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt az összes fél elfogadja. A közös álláspont további két évig marad érvényben, ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri. Az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással hagyhatók jóvá. A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban jóváhagyott közös álláspont addig érvényes, amíg rendelkezésre nem állnak a következő évi világbanki adatok.

| b) | A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül „Az érvényes közös álláspontok helyzete” elnevezésű lista frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között köteles:






  — | a listát a felek által történő elfogadás esetén új közös álláspontokkal kiegészíteni, |
| --- | --- | --- |

b)

A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül „Az érvényes közös álláspontok helyzete” elnevezésű lista frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között köteles:

—

a listát a felek által történő elfogadás esetén új közös álláspontokkal kiegészíteni,

| — | aktualizálni a lejárat időpontját, ha valamelyik fél hosszabbítást kér, |
| --- | --- |

—

aktualizálni a lejárat időpontját, ha valamelyik fél hosszabbítást kér,

| — | a listáról a lejárt közös álláspontokat törölni, és |
| --- | --- |

—

a listáról a lejárt közös álláspontokat törölni, és

| — | a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét negyedévente kiadni. |
| --- | --- |

—

a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét negyedévente kiadni.

6.   SZAKASZ:

A minimális kamatlábak (CIRR) közlésére vonatkozó gyakorlati rendelkezések

64.   A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE

| a) | A 20. cikk rendelkezései szerint meghatározott pénznemek esetében a CIRR-kamatlábakat közvetlen kommunikációs eszközök segítségével legalább havonta megküldik a titkárságnak az összes fél részére történő továbbítás céljából. |
| --- | --- |

a)

A 20. cikk rendelkezései szerint meghatározott pénznemek esetében a CIRR-kamatlábakat közvetlen kommunikációs eszközök segítségével legalább havonta megküldik a titkárságnak az összes fél részére történő továbbítás céljából.

| b) | Az ezen információkkal kapcsolatos értesítésnek legkésőbb az egyes hónapok vége előtt öt nappal kell megérkeznie. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazható kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza. |
| --- | --- |

b)

Az ezen információkkal kapcsolatos értesítésnek legkésőbb az egyes hónapok vége előtt öt nappal kell megérkeznie. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazható kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza.

65.   A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A CIRR-kamatlábban bekövetkező bármilyen változás mindig az adott hónap végét követő tizenötödik napon lép érvénybe.

66.   A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA

Ha a piaci fejlemények a CIRR-kamatláb változásának bejelentését hónap közben teszik szükségessé, a módosított kamatlábat a módosítás bejelentésének a titkárság által történő átvétele után tíz nappal kell alkalmazni.

7.   SZAKASZ:

Felülvizsgálatok

67.   A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA

| a) | A felek rendszeresen felülvizsgálják a megállapodás működését. A vizsgálat során a felek többek között megvizsgálják a bejelentési eljárásokat, a differenciált leszámítolási kamatláb (DDR) rendszer alkalmazását és működését, a kötött segéllyel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, az egyeztetés kérdéseit, az előzetes kötelezettségvállalásokat és a megállapodásban való szélesebb részvétel lehetőségeit. |
| --- | --- |

a)

A felek rendszeresen felülvizsgálják a megállapodás működését. A vizsgálat során a felek többek között megvizsgálják a bejelentési eljárásokat, a differenciált leszámítolási kamatláb (DDR) rendszer alkalmazását és működését, a kötött segéllyel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, az egyeztetés kérdéseit, az előzetes kötelezettségvállalásokat és a megállapodásban való szélesebb részvétel lehetőségeit.

| b) | A felülvizsgálat a felek tapasztalatain, valamint a feleknek a megállapodás működésének és eredményességének javítására vonatkozó javaslatain alapul. A felek figyelembe veszik a megállapodás célkitűzéseit, valamint az aktuális gazdasági és pénzügyi helyzetet. A felek által a vizsgálathoz előterjeszteni kívánt információkat és javaslatokat legkésőbb a vizsgálat napja előtt 45 naptári nappal kell a titkársághoz eljuttatni. |
| --- | --- |

b)

A felülvizsgálat a felek tapasztalatain, valamint a feleknek a megállapodás működésének és eredményességének javítására vonatkozó javaslatain alapul. A felek figyelembe veszik a megállapodás célkitűzéseit, valamint az aktuális gazdasági és pénzügyi helyzetet. A felek által a vizsgálathoz előterjeszteni kívánt információkat és javaslatokat legkésőbb a vizsgálat napja előtt 45 naptári nappal kell a titkársághoz eljuttatni.

68.   A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA

| a) | A felek időszakonként felülvizsgálják a CIRR-kamatláb meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatok a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is kiterjednek. |
| --- | --- |

a)

A felek időszakonként felülvizsgálják a CIRR-kamatláb meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatok a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is kiterjednek.

| b) | Rendkívüli felülvizsgálatra vonatkozóan bármelyik fél megalapozott kérést nyújthat be a felek elnöke részére abban az esetben, ha az adott fél úgy véli, hogy a CIRR-kamatláb egy vagy több pénznem esetében már nem tükrözi az aktuális piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

b)

Rendkívüli felülvizsgálatra vonatkozóan bármelyik fél megalapozott kérést nyújthat be a felek elnöke részére abban az esetben, ha az adott fél úgy véli, hogy a CIRR-kamatláb egy vagy több pénznem esetében már nem tükrözi az aktuális piaci viszonyokat.

69.   A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA

A felek rendszeresen figyelemmel kísérik és megvizsgálják a kockázati díjakkal kapcsolatos szabályokat és eljárásokat. Ez az alábbiakat foglalja magában:

| a) | az országkockázat- és a szuverénkockázat-értékelési módszerek érvényességük vizsgálata céljából, a tapasztalatok figyelembevételével; |
| --- | --- |

a)

az országkockázat- és a szuverénkockázat-értékelési módszerek érvényességük vizsgálata céljából, a tapasztalatok figyelembevételével;

| b) | az MPR-ek szintjét annak érdekében, hogy a kockázat pontos fokmérői maradjanak, figyelembe véve mind a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalatait, mind pedig a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információkat; |
| --- | --- |

b)

az MPR-ek szintjét annak érdekében, hogy a kockázat pontos fokmérői maradjanak, figyelembe véve mind a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalatait, mind pedig a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információkat;

| c) | az MPR-ek differenciálását, amely az exporthitel-termékek eltérő minőségét és a nyújtott fedezet százalékarányát veszi figyelembe; és |
| --- | --- |

c)

az MPR-ek differenciálását, amely az exporthitel-termékek eltérő minőségét és a nyújtott fedezet százalékarányát veszi figyelembe; és

| d) | az országkockázat-csökkentés és a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazásával, valamint az MPR-ekre gyakorolt konkrét hatásuk folyamatos érvényességével és helyességével kapcsolatos tapasztalatokat. |
| --- | --- |

d)

az országkockázat-csökkentés és a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazásával, valamint az MPR-ekre gyakorolt konkrét hatásuk folyamatos érvényességével és helyességével kapcsolatos tapasztalatokat.

I. MELLÉKLET

ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL

I.   FEJEZET:

Az ágazati megállapodás terjedelme

1.   RÉSZVÉTEL

Az ágazati megállapodásban jelenleg részes felek: Ausztrália, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland és Norvégia.

2.   HATÁLY

A megállapodást kiegészítő ágazati megállapodás konkrét útmutatást nyújt az alábbiakra vonatkozó exportszerződésekhez kapcsolódó, hivatalosan támogatott exporthitelekhez:

| a) | Áru- vagy személyszállításra, illetve speciális szolgáltatások teljesítésére használt, legalább 100 bt tömegű új tengerjáró hajók (például halászhajók, halfeldolgozó hajók, jégtörő hajók és kotróhajók, amelyek hajtási és irányítási [kormányzási] módjukat tekintve állandó jelleggel rendelkeznek a nyílt tengeren történő önnavigáció összes jellemző tulajdonságával), legalább 365 kW teljesítményű vontatóhajók, valamint olyan befejezetlen hajótestek, amelyek szabadon úsznak és mozgathatóak. Az ágazati megállapodás nem terjed ki a hadihajókra. Az úszódokkok és a mozgatható parti egységek nem képezik az ágazati megállapodás tárgyát, ha azonban problémák merülnek fel az ilyen szerkezetekre vonatkozó exporthitelekkel kapcsolatban, az ágazati megállapodásban részes felek (a továbbiakban: a felek) – bármelyik fél megalapozott kérésének megfontolása után – dönthetnek úgy is, hogy az ágazati megállapodás e szerkezetekre is kiterjed. |
| --- | --- |

a)

Áru- vagy személyszállításra, illetve speciális szolgáltatások teljesítésére használt, legalább 100 bt tömegű új tengerjáró hajók (például halászhajók, halfeldolgozó hajók, jégtörő hajók és kotróhajók, amelyek hajtási és irányítási [kormányzási] módjukat tekintve állandó jelleggel rendelkeznek a nyílt tengeren történő önnavigáció összes jellemző tulajdonságával), legalább 365 kW teljesítményű vontatóhajók, valamint olyan befejezetlen hajótestek, amelyek szabadon úsznak és mozgathatóak. Az ágazati megállapodás nem terjed ki a hadihajókra. Az úszódokkok és a mozgatható parti egységek nem képezik az ágazati megállapodás tárgyát, ha azonban problémák merülnek fel az ilyen szerkezetekre vonatkozó exporthitelekkel kapcsolatban, az ágazati megállapodásban részes felek (a továbbiakban: a felek) – bármelyik fél megalapozott kérésének megfontolása után – dönthetnek úgy is, hogy az ágazati megállapodás e szerkezetekre is kiterjed.

| b) | Egy hajó bármilyen átalakítása. A hajó átalakítása alatt az 1 000 bt tömegűnél nagyobb tengerjáró hajók bármilyen átalakítása értendő azzal a feltétellel, hogy az átalakítási műveletek a rakodási terv, a hajótest vagy a meghajtórendszer alapvető megváltoztatását idézik elő. |
| --- | --- |

b)

Egy hajó bármilyen átalakítása. A hajó átalakítása alatt az 1 000 bt tömegűnél nagyobb tengerjáró hajók bármilyen átalakítása értendő azzal a feltétellel, hogy az átalakítási műveletek a rakodási terv, a hajótest vagy a meghajtórendszer alapvető megváltoztatását idézik elő.

| c) | 1) | Bár a légpárnás hajók nem tartoznak az ágazati megállapodás hatálya alá, a felek az ágazati megállapodásban foglaltakkal azonos feltételek mellett nyújthatnak exporthiteleket a légpárnás hajókra. A felek vállalják, hogy e lehetőséget mérsékelten veszik csak igénybe, és nem határoznak meg ilyen hitelfeltételeket a légpárnás hajókra abban az esetben, ha azt állapítják meg, hogy az ágazati megállapodás feltételei szerint nincs versenyhelyzet. |
| --- | --- | --- |

c)

1)

Bár a légpárnás hajók nem tartoznak az ágazati megállapodás hatálya alá, a felek az ágazati megállapodásban foglaltakkal azonos feltételek mellett nyújthatnak exporthiteleket a légpárnás hajókra. A felek vállalják, hogy e lehetőséget mérsékelten veszik csak igénybe, és nem határoznak meg ilyen hitelfeltételeket a légpárnás hajókra abban az esetben, ha azt állapítják meg, hogy az ágazati megállapodás feltételei szerint nincs versenyhelyzet.

| 2) | Az ágazati megállapodásban a „légpárnás” kifejezés meghatározása a következő: olyan, legalább 100 tonnás kétéltű jármű, amelyet teljes egészében a járműből kibocsátott levegő tart fenn, amely túlnyomásos teret képez a jármű körül lévő rugalmas köpenyen és a jármű alatti talaj- vagy vízfelületen belül, hajtását és irányítását pedig a légcsavarokból vagy légfúvókból, illetve hasonló berendezésekből áramoltatott levegő végzi. |
| --- | --- |

2)

Az ágazati megállapodásban a „légpárnás” kifejezés meghatározása a következő: olyan, legalább 100 tonnás kétéltű jármű, amelyet teljes egészében a járműből kibocsátott levegő tart fenn, amely túlnyomásos teret képez a jármű körül lévő rugalmas köpenyen és a jármű alatti talaj- vagy vízfelületen belül, hajtását és irányítását pedig a légcsavarokból vagy légfúvókból, illetve hasonló berendezésekből áramoltatott levegő végzi.

| 3) | A felek tudomásul veszik, hogy az ezen ágazati megállapodásban meghatározottakkal azonos feltételek mellett történő exporthitelezést azokra a légpárnás járművekre kell korlátozni, amelyeket tengeri, illetve nem szárazföldi útvonalakon használnak, a víztől legfeljebb egy kilométerre lévő kikötői létesítmények elérése kivételével. II. |
| --- | --- |

3)

A felek tudomásul veszik, hogy az ezen ágazati megállapodásban meghatározottakkal azonos feltételek mellett történő exporthitelezést azokra a légpárnás járművekre kell korlátozni, amelyeket tengeri, illetve nem szárazföldi útvonalakon használnak, a víztől legfeljebb egy kilométerre lévő kikötői létesítmények elérése kivételével. II.

II.   FEJEZET:

Az exporthitelekkel és a kötött segélyekkel kapcsolatos rendelkezések

3.   MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

Az ország besorolásától függetlenül a maximális futamidő a szállítástól számított 12 év.

4.   KÉSZPÉNZFIZETÉS

A felek a szerződéses ár minimum 20 %-ával megegyező készpénzfizetést kérhetnek a szállításkor.

5.   TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

| a) | Az exporthitel tőkeösszegét rendes körülmények között hathavonta, de legfeljebb 12 havonta egyenlő részletekben kell megfizetni. |
| --- | --- |

a)

Az exporthitel tőkeösszegét rendes körülmények között hathavonta, de legfeljebb 12 havonta egyenlő részletekben kell megfizetni.

| b) | A kamat legalább hathavi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni; |
| --- | --- |

b)

A kamat legalább hathavi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni;

| c) | Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett. |
| --- | --- |

c)

Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett.

| d) | A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
| --- | --- |

d)

A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

| e) | Ha ezen ágazati megállapodás valamelyik részes fele a b) pontban meghatározottól eltérő feltételekkel kívánja a kamatfizetést támogatni, a megállapodás V. mellékletével összhangban a kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal kell ezt előzetesen bejelentenie. |
| --- | --- |

e)

Ha ezen ágazati megállapodás valamelyik részes fele a b) pontban meghatározottól eltérő feltételekkel kívánja a kamatfizetést támogatni, a megállapodás V. mellékletével összhangban a kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal kell ezt előzetesen bejelentenie.

6.   MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ

A megállapodásnak a minimális kockázati díjakkal kapcsolatos rendelkezései nem alkalmazandók, amíg e rendelkezéseket ezen ágazati megállapodás részes felei felül nem vizsgálják.

7.   PROJEKTFINANSZÍROZÁS

A megállapodás 7. cikkének és X. mellékletének rendelkezései nem alkalmazandók, amíg e rendelkezéseket ezen ágazati megállapodás részes felei felül nem vizsgálják.

8.   SEGÉLYEK

A segélyt nyújtani kívánó feleknek – a megállapodás rendelkezésein kívül – meg kell győződniük arról, hogy a futamidő alatt a hajó nem nyílt regisztráció keretében üzemel, és kellő biztosítékot kaptak arra, hogy a végleges tulajdonos székhelye a kedvezményezett országban van, nem külföldi érdekeltségű alvó leányvállalat, és a végleges tulajdonos vállalta, hogy kormánya jóváhagyása nélkül nem adja el a hajót.

III.   FEJEZET:

Eljárások

9.   ÉRTESÍTÉSEK

Az átláthatóság érdekében valamennyi fél – a megállapodás és az IBRD/Berni Unió/OECD hitelezői tájékoztatórendszer rendelkezéseinek kiegészítéseképpen – évente információkat szolgáltat a hivatalos támogatás nyújtására szolgáló rendszeréről és ezen ágazati megállapodás végrehajtási eszközeiről, beleértve az érvényben lévő rendszereket is.

10.   FELÜLVIZSGÁLAT

| a) | Az ágazati megállapodást az OECD Hajóépítési Munkacsoportja keretében évente vagy bármelyik fél kérésére felül kell vizsgálni, és a megállapodás részes felei számára jelentést kell készíteni arról. |
| --- | --- |

a)

Az ágazati megállapodást az OECD Hajóépítési Munkacsoportja keretében évente vagy bármelyik fél kérésére felül kell vizsgálni, és a megállapodás részes felei számára jelentést kell készíteni arról.

| b) | A megállapodás és ezen ágazati megállapodás közötti összefüggés és következetesség elősegítése érdekében, valamint a hajóépítési ágazat jellegét figyelembe véve az ágazati megállapodás és a megállapodás részes felei szükség szerint konzultációt és koordinációt folytatnak. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás és ezen ágazati megállapodás közötti összefüggés és következetesség elősegítése érdekében, valamint a hajóépítési ágazat jellegét figyelembe véve az ágazati megállapodás és a megállapodás részes felei szükség szerint konzultációt és koordinációt folytatnak.

| c) | A megállapodás részes feleinek a megállapodás módosítására irányuló határozata alapján ezen ágazati megállapodás részes felei (a felek) megvizsgálják a határozatot, és elbírálják annak ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát. Az említett elbírálásig a megállapodás módosításai nem alkalmazandók ezen ágazati megállapodásra. Ha a felek el tudják fogadni a megállapodás módosításait, erről írásban tájékoztatják a megállapodás részes feleit. Abban az esetben, ha a felek nem tudják elfogadni a megállapodás módosításait – amennyiben azok alkalmazása a hajóépítést érinti –, tájékoztatják kifogásaikról a megállapodás részes feleit, és konzultációkat kezdeményeznek velük a kérdések megoldása céljából. Ha nem érhető el egyetértés a két csoport között, a módosítások hajóépítést érintő alkalmazása tekintetében a felek álláspontja érvényesül. |
| --- | --- |

c)

A megállapodás részes feleinek a megállapodás módosítására irányuló határozata alapján ezen ágazati megállapodás részes felei (a felek) megvizsgálják a határozatot, és elbírálják annak ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát. Az említett elbírálásig a megállapodás módosításai nem alkalmazandók ezen ágazati megállapodásra. Ha a felek el tudják fogadni a megállapodás módosításait, erről írásban tájékoztatják a megállapodás részes feleit. Abban az esetben, ha a felek nem tudják elfogadni a megállapodás módosításait – amennyiben azok alkalmazása a hajóépítést érinti –, tájékoztatják kifogásaikról a megállapodás részes feleit, és konzultációkat kezdeményeznek velük a kérdések megoldása céljából. Ha nem érhető el egyetértés a két csoport között, a módosítások hajóépítést érintő alkalmazása tekintetében a felek álláspontja érvényesül.

Függelék

A jövőbeni munkával kapcsolatban vállalt kötelezettségek

A megállapodással kapcsolatos jövőbeni munkán kívül ezen ágazati megállapodás részes felei megállapodnak abban, hogy:

| a) | összeállítják azon hajótípusok szemléltető jegyzékét, amelyek kereskedelmi szempontból általában nem tekinthetők életképesnek, a megállapodásban meghatározott feltételekhez kötött segéllyel kapcsolatos szabályok figyelembevételével; |
| --- | --- |

a)

összeállítják azon hajótípusok szemléltető jegyzékét, amelyek kereskedelmi szempontból általában nem tekinthetők életképesnek, a megállapodásban meghatározott feltételekhez kötött segéllyel kapcsolatos szabályok figyelembevételével;

| b) | megvizsgálják a megállapodásnak a minimális kockázati díjakkal kapcsolatos rendelkezéseit azok jelen ágazati megállapodásba történő beépítése céljából; |
| --- | --- |

b)

megvizsgálják a megállapodásnak a minimális kockázati díjakkal kapcsolatos rendelkezéseit azok jelen ágazati megállapodásba történő beépítése céljából;

| c) | a megfelelő nemzetközi tárgyalások fejleményeitől függően megvitatják a minimális kamatlábakra vonatkozó egyéb szabályok befogadását, ideértve a speciális CIRR-kamatlábat és a változó kamatlábakat is; |
| --- | --- |

c)

a megfelelő nemzetközi tárgyalások fejleményeitől függően megvitatják a minimális kamatlábakra vonatkozó egyéb szabályok befogadását, ideértve a speciális CIRR-kamatlábat és a változó kamatlábakat is;

| d) | a projektfinanszírozással kapcsolatban megvizsgálják a megállapodás rendelkezéseinek az ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát; |
| --- | --- |

d)

a projektfinanszírozással kapcsolatban megvizsgálják a megállapodás rendelkezéseinek az ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát;

| e) | megvitatják, hogy






  — | a tőkeösszeg első részlete kifizetésének időpontja; |
| --- | --- | --- |

e)

megvitatják, hogy

—

a tőkeösszeg első részlete kifizetésének időpontja;

| — | a súlyozott átlagidőtartam elv |
| --- | --- |

—

a súlyozott átlagidőtartam elv

alkalmazható-e az ezen ágazati megállapodás 5. cikkében található törlesztési konstrukcióval kapcsolatban.

II. MELLÉKLET

ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMERŐMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL

I.   FEJEZET:

Az ágazati megállapodás terjedelme

1.   HATÁLY

| a) | Ez az ágazati megállapodás azokat a rendelkezéseket határozza meg, amelyek a hivatalosan támogatott exporthitelekre vonatkoznak a következő szerződésekkel kapcsolatban:






  1) | komplett atomerőművek vagy atomerőmű-részek exportja, amelyek magukban foglalják az ilyen atomerőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges részegységeket, berendezéseket, anyagokat és szolgáltatásokat, beleértve a személyzet kiképzését, |
| --- | --- | --- |

a)

Ez az ágazati megállapodás azokat a rendelkezéseket határozza meg, amelyek a hivatalosan támogatott exporthitelekre vonatkoznak a következő szerződésekkel kapcsolatban:

1)

komplett atomerőművek vagy atomerőmű-részek exportja, amelyek magukban foglalják az ilyen atomerőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges részegységeket, berendezéseket, anyagokat és szolgáltatásokat, beleértve a személyzet kiképzését,

| 2) | a meglévő atomerőművek korszerűsítését azokban az esetekben, amikor a korszerűsítés teljes értéke eléri vagy meghaladja a 80 millió SDR-t, és az erőmű gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a biztosított futamidővel meghosszabbodik. Ha a fenti kritériumok valamelyike nem teljesül, a megállapodás feltételei a mérvadók. |
| --- | --- |

2)

a meglévő atomerőművek korszerűsítését azokban az esetekben, amikor a korszerűsítés teljes értéke eléri vagy meghaladja a 80 millió SDR-t, és az erőmű gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a biztosított futamidővel meghosszabbodik. Ha a fenti kritériumok valamelyike nem teljesül, a megállapodás feltételei a mérvadók.

| 3) | nukleáris üzemanyag és dúsítás biztosítása, |
| --- | --- |

3)

nukleáris üzemanyag és dúsítás biztosítása,

| 4) | a kiégett fűtőelemek kezelése, |
| --- | --- |

4)

a kiégett fűtőelemek kezelése,

| b) | Ez az ágazati megállapodás nem vonatkozik a következőkre:






  1) | azokra az atomerőmű területének határain kívül található tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, az erősáramú vezetékekkel, a transzformátor-állomásokkal (14) és a vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, Abban az esetben azonban, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, és a szerződést az erőmű eredeti transzformátor-állomásával kapcsolatban kötötték, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek az atomerőműre vonatkozó feltételeknél. |
| --- | --- | --- |

b)

Ez az ágazati megállapodás nem vonatkozik a következőkre:

1)

azokra az atomerőmű területének határain kívül található tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, az erősáramú vezetékekkel, a transzformátor-állomásokkal (14) és a vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, Abban az esetben azonban, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, és a szerződést az erőmű eredeti transzformátor-állomásával kapcsolatban kötötték, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek az atomerőműre vonatkozó feltételeknél.

| 2) | az atomerőmű területének határain kívül található alállomásokra, transzformátorokra és távvezetékekre, |
| --- | --- |

2)

az atomerőmű területének határain kívül található alállomásokra, transzformátorokra és távvezetékekre,

| 3) | az atomerőművek leszerelésére nyújtott hivatalos támogatására. |
| --- | --- |

3)

az atomerőművek leszerelésére nyújtott hivatalos támogatására.

II.   FEJEZET:

Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó rendelkezések

2.   MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

| a) | Az 1. cikk a) pontja 1. és 2. alpontjának rendelkezéseiben foglalt árukra és szolgáltatásokra vonatkozó maximális futamidő 18 év. |
| --- | --- |

a)

Az 1. cikk a) pontja 1. és 2. alpontjának rendelkezéseiben foglalt árukra és szolgáltatásokra vonatkozó maximális futamidő 18 év.

| b) | Az első adag nukleáris üzemanyag maximális futamideje a szállítástól számított négy év. A nukleáris üzemanyag további adagjai esetében a maximális futamidő a szállítástól számított két év. |
| --- | --- |

b)

Az első adag nukleáris üzemanyag maximális futamideje a szállítástól számított négy év. A nukleáris üzemanyag további adagjai esetében a maximális futamidő a szállítástól számított két év.

| c) | A kiégett fűtőelemek ártalmatlanítása esetében a maximális futamidő két év. |
| --- | --- |

c)

A kiégett fűtőelemek ártalmatlanítása esetében a maximális futamidő két év.

| d) | A dúsítás és a kiégett fűtőelemek kezelése esetében a maximális futamidő öt év. |
| --- | --- |

d)

A dúsítás és a kiégett fűtőelemek kezelése esetében a maximális futamidő öt év.

3.   TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

| a) | A felek a tőketörlesztésre és a kamatfizetésre az alábbi 1. és 2. alpontban meghatározott konstrukciót alkalmazzák:






  1) | A tőketörlesztés egyenlő részletekben történik. |
| --- | --- | --- |

a)

A felek a tőketörlesztésre és a kamatfizetésre az alábbi 1. és 2. alpontban meghatározott konstrukciót alkalmazzák:

1)

A tőketörlesztés egyenlő részletekben történik.

| 2) | Az együttes tőketörlesztés és kamatfizetés egyenlő részletekben történik. |
| --- | --- |

2)

Az együttes tőketörlesztés és kamatfizetés egyenlő részletekben történik.

| b) | A tőkeösszeg és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőke- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell teljesíteni. |
| --- | --- |

b)

A tőkeösszeg és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőke- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell teljesíteni.

| c) | Kivételesen és különösen indokolt esetben az ezen ágazati megállapodás 1. cikk a) pontjának 1. és 2. alpontjában említett árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban hivatalos támogatás nyújtható a fenti a) és b) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  1) | a maximális futamidő 15 év; |
| --- | --- | --- |

c)

Kivételesen és különösen indokolt esetben az ezen ágazati megállapodás 1. cikk a) pontjának 1. és 2. alpontjában említett árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban hivatalos támogatás nyújtható a fenti a) és b) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:

1)

a maximális futamidő 15 év;

| 2) | sem egyetlen tőketörlesztés, sem több tőketörlesztés együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át egy hat hónapos határidőn belül; |
| --- | --- |

2)

sem egyetlen tőketörlesztés, sem több tőketörlesztés együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át egy hat hónapos határidőn belül;

| 3) | a tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni; |
| --- | --- |

3)

a tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni;

| 4) | a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni; |
| --- | --- |

4)

a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni;

| 5) | a futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a kilenc évet. |
| --- | --- |

5)

a futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a kilenc évet.

| d) | A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
| --- | --- |

d)

A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

4.   A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA

Az ezen ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban nyújtott hivatalos finanszírozási támogatásra vonatkozó CIRR-kamatlábak a következő alapkamatok és felárak alkalmazásával épülnek fel:

| Futamidő
  (évek) | Új atomerőművek (15) | Minden egyéb szerződés (16) |
| --- | --- | --- |
| Alapkamat
  (államkötvények) | Felár
  (bázispont) | Alapkamat
  (államkötvények) | Felár
  (bázispont) |
| < 11 | A megállapodás 20. cikke szerinti vonatkozó CIRR-kamatláb |
| 11 és 12 | 7 év | 100 | 7 év | 100 |
| 13 | 8 év | 120 | 7 év | 120 |
| 14 | 9 év | 120 | 8 év | 120 |
| 15 | 9 év | 120 | 8 év | 120 |
| 16 | 10 év | 125 | 9 év | 120 |
| 17 | 10 év | 130 | 9 év | 120 |
| 18 | 10 év | 130 | 10 év | 120 |

Futamidő

(évek)

Új atomerőművek (15)

Minden egyéb szerződés (16)

Alapkamat

(államkötvények)

Felár

(bázispont)

Alapkamat

(államkötvények)

Felár

(bázispont)

< 11

A megállapodás 20. cikke szerinti vonatkozó CIRR-kamatláb

11 és 12

7 év

100

7 év

100

13

8 év

120

7 év

120

14

9 év

120

8 év

120

15

9 év

120

8 év

120

16

10 év

125

9 év

120

17

10 év

130

9 év

120

18

10 év

130

10 év

120

5.   TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK

Hivatalos finanszírozási támogatásra azok a pénznemek jogosultak, amelyek teljes mértékben konvertibilisek, és amelyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak a fenti 4. cikkben említett, és a megállapodás 20. cikkében a 11 évnél rövidebb futamidőre vonatkozó minimális kamatlábak kialakításához szükséges adatok.

6.   NUKLEÁRIS ÜZEMANYAGRA ÉS A NUKLEÁRIS ÜZEMANYAGGAL KAPCSOLATOS SZOLGÁLTATÁSOKRA NYÚJTOTT HIVATALOS TÁMOGATÁS

A felek a fenti 7. cikk rendelkezései sérelme nélkül nem biztosíthatnak ingyenes nukleáris üzemanyagot vagy szolgáltatásokat.

7.   SEGÉLYEK

A felek nem nyújthatnak segélyezési támogatást.

III.   FEJEZET:

Eljárások

8.   ELŐZETES BEJELENTÉS

| a) | Ha ezen ágazati megállapodás valamely részes fele annak rendelkezései szerint támogatást kíván nyújtani, a megállapodás 48. cikkével összhangban bármely kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal ezt köteles előzetesen bejelenti. |
| --- | --- |

a)

Ha ezen ágazati megállapodás valamely részes fele annak rendelkezései szerint támogatást kíván nyújtani, a megállapodás 48. cikkével összhangban bármely kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal ezt köteles előzetesen bejelenti.

| b) | Ha a bejelentést tevő fél 15 évet meghaladó futamidővel és/vagy a fenti 3. cikk c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, és a kezdeti tíz naptári nap alatt valamely másik fél tárgyalást kér, akkor köteles további tíz naptári napot várakozni. |
| --- | --- |

b)

Ha a bejelentést tevő fél 15 évet meghaladó futamidővel és/vagy a fenti 3. cikk c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, és a kezdeti tíz naptári nap alatt valamely másik fél tárgyalást kér, akkor köteles további tíz naptári napot várakozni.

| c) | A tárgyalást követően a fél az összes többi felet köteles tájékoztatni a végleges döntéséről, hogy elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. |
| --- | --- |

c)

A tárgyalást követően a fél az összes többi felet köteles tájékoztatni a végleges döntéséről, hogy elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését.

IV.   FEJEZET:

Felülvizsgálat

9.   JÖVŐBENI MUNKA

A felek megállapodnak abban, hogy 2009 vége előtt megvizsgálják a következő kérdéseket:

| a) | minimális változó kamatláb-rendszer, |
| --- | --- |

a)

minimális változó kamatláb-rendszer,

| b) | a helyi költségek hivatalos támogatásának maximális összege. |
| --- | --- |

b)

a helyi költségek hivatalos támogatásának maximális összege.

10.   FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ELLENŐRZÉS

A felek ezen ágazati megállapodás rendelkezéseit rendszeresen, de legkésőbb 2013 végén, azaz ezen ágazati megállapodás hatálybalépésétől számított negyedik naptári évben felülvizsgálják.

III. MELLÉKLET

ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL

1.   RÉSZ:

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.   CÉL

| a) | Ezen ágazati megállapodás célja, hogy az alábbi 4. cikk a) pontjában meghatározott légi járművek, valamint más áruk és szolgáltatások értékesítésével vagy bérlésével kapcsolatos hivatalosan támogatott exporthitelek kiszámítható, következetes és átlátható alkalmazásához keretet nyújtson. Ez az ágazati megállapodás az ilyen exporthitelek számára egyenlő feltételeket kíván kialakítani azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze. |
| --- | --- |

a)

Ezen ágazati megállapodás célja, hogy az alábbi 4. cikk a) pontjában meghatározott légi járművek, valamint más áruk és szolgáltatások értékesítésével vagy bérlésével kapcsolatos hivatalosan támogatott exporthitelek kiszámítható, következetes és átlátható alkalmazásához keretet nyújtson. Ez az ágazati megállapodás az ilyen exporthitelek számára egyenlő feltételeket kíván kialakítani azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze.

| b) | Ez az ágazati megállapodás a támogatott exporthitelek nyújtásához szükséges legkedvezőbb feltételeket határozza meg. |
| --- | --- |

b)

Ez az ágazati megállapodás a támogatott exporthitelek nyújtásához szükséges legkedvezőbb feltételeket határozza meg.

| c) | Ennek érdekében ez az ágazati megállapodás olyan egyensúlyi helyzet kialakítására törekszik, amely valamennyi piacon:






  1) | kiegyenlíti a felek közötti pénzügyi versenyfeltételeket, |
| --- | --- | --- |

c)

Ennek érdekében ez az ágazati megállapodás olyan egyensúlyi helyzet kialakítására törekszik, amely valamennyi piacon:

1)

kiegyenlíti a felek közötti pénzügyi versenyfeltételeket,

| 2) | semlegesíti a felek között az alábbi 4. cikk a) pontjában meghatározott, egymással versengő áruk és szolgáltatások közötti választás tényezőjeként jelentkező hivatalos támogatást, és |
| --- | --- |

2)

semlegesíti a felek között az alábbi 4. cikk a) pontjában meghatározott, egymással versengő áruk és szolgáltatások közötti választás tényezőjeként jelentkező hivatalos támogatást, és

| 3) | elkerüli az ezen ágazati megállapodás részes felei közötti verseny és minden más finanszírozási forrás torzítását. |
| --- | --- |

3)

elkerüli az ezen ágazati megállapodás részes felei közötti verseny és minden más finanszírozási forrás torzítását.

| d) | Ezen ágazati megállapodás részes felei (a továbbiakban: a felek) elismerik, hogy az ezen ágazati megállapodásban szereplő rendelkezések ezen ágazati megállapodás célját szolgálják, és ezek a rendelkezések nem sértik a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) többi részét és azok alakulását. |
| --- | --- |

d)

Ezen ágazati megállapodás részes felei (a továbbiakban: a felek) elismerik, hogy az ezen ágazati megállapodásban szereplő rendelkezések ezen ágazati megállapodás célját szolgálják, és ezek a rendelkezések nem sértik a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) többi részét és azok alakulását.

2.   STÁTUS

Ez az ágazati megállapodás a felek között létrejött önkéntes megállapodás, amely a megállapodás III. mellékletét képezi; a megállapodás szerves részét képezi, és a 2007 júliusában hatályba lépett ágazati megállapodás helyébe lép.

3.   RÉSZVÉTEL

Az ágazati megállapodás részes felei jelenleg a következők: Ausztrália, Brazília, Kanada, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. Az I. függelékben meghatározott eljárással összhangban az ágazati megállapodásban nem részes felek részes felekké válhatnak.

4.   HATÁLY

| a) | Ez az ágazati megállapodás valamely kormány által vagy nevében a következők exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelynek futamideje legalább két év:






  1) | új polgári légi járművek és az azokba szerelt hajtóművek, beleértve a vevő által rendelkezésre bocsátott berendezéseket is, |
| --- | --- | --- |

a)

Ez az ágazati megállapodás valamely kormány által vagy nevében a következők exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelynek futamideje legalább két év:

1)

új polgári légi járművek és az azokba szerelt hajtóművek, beleértve a vevő által rendelkezésre bocsátott berendezéseket is,

| 2) | használt, átalakított és felújított polgári légi járművek és az azokba szerelt hajtóművek, beleértve minden esetben a vevő által rendelkezésre bocsátott berendezéseket is, |
| --- | --- |

2)

használt, átalakított és felújított polgári légi járművek és az azokba szerelt hajtóművek, beleértve minden esetben a vevő által rendelkezésre bocsátott berendezéseket is,

| 3) | tartalék hajtóművek, |
| --- | --- |

3)

tartalék hajtóművek,

| 4) | polgári légi járművek és hajtóművek tartalék alkatrészei, |
| --- | --- |

4)

polgári légi járművek és hajtóművek tartalék alkatrészei,

| 5) | polgári légi járművek és hajtóművek karbantartási és szervizszerződései, |
| --- | --- |

5)

polgári légi járművek és hajtóművek karbantartási és szervizszerződései,

| 6) | a polgári légi jármű teherfuvarozásra történő átalakítása/jelentős átalakítása és felújítása, |
| --- | --- |

6)

a polgári légi jármű teherfuvarozásra történő átalakítása/jelentős átalakítása és felújítása,

| 7) | teljesítménynövelő készlet. |
| --- | --- |

7)

teljesítménynövelő készlet.

| b) | A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:






  1) | Exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás (tiszta fedezet). |
| --- | --- | --- |

b)

A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:

1)

Exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás (tiszta fedezet).

| 2) | Hivatalos finanszírozási támogatás:






  — | közvetlen hitel/finanszírozás és refinanszírozás, vagy |
| --- | --- | --- |

2)

Hivatalos finanszírozási támogatás:

—

közvetlen hitel/finanszírozás és refinanszírozás, vagy

| — | kamattámogatás. |
| --- | --- |

—

kamattámogatás.

| 3) | A fentiek bármilyen kombinációja. |
| --- | --- |

3)

A fentiek bármilyen kombinációja.

| c) | Ez az ágazati megállapodás nem vonatkozik a következők hivatalos támogatására:






  1) | új vagy használt katonai légi járművek és a fenti 4. cikk a) pontjában felsorolt kapcsolódó áruk és szolgáltatások, beleértve a katonai célokra használtak exportját, |
| --- | --- | --- |

c)

Ez az ágazati megállapodás nem vonatkozik a következők hivatalos támogatására:

1)

új vagy használt katonai légi járművek és a fenti 4. cikk a) pontjában felsorolt kapcsolódó áruk és szolgáltatások, beleértve a katonai célokra használtak exportját,

| 2) | új vagy használt repülésszimulátorok. |
| --- | --- |

2)

új vagy használt repülésszimulátorok.

5.   A MEGÁLLAPODÁS BAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK

A megállapodás részes fele versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodás részes felének kérésére válaszolna.

6.   SEGÉLYEZÉSI TÁMOGATÁS

A felek közös álláspontra vonatkozó eljárás keretében csak humanitárius célokból nyújthatnak segélyezési támogatást.

7.   A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

Ez az ágazati megállapodás nem akadályozza meg a feleket abban, hogy az ezen ágazati megállapodásban előírtnál kevésbé korlátozó pénzügyi feltételekben állapodjanak meg, ha ezt az intézkedést az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő okmányok hatálybalépését követően teszik meg, és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy kárfizetést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket. Az ágazati megállapodás részes fele a vevővel/hitelfelvevővel történő megállapodást követő 20 munkanapon belül a megállapodás minden más részes felét és az OECD titkárságát (a továbbiakban: a titkárság) értesíti a módosított pénzügyi feltételekről. A IV. függelékben található bejelentő nyomtatvány használatával történő bejelentés tartalmazza az új pénzügyi feltételekkel kapcsolatos, az indítékot is magában foglaló információkat.

2.   RÉSZ:

ÚJ LÉGI JÁRMŰ

I.   FEJEZET:

Hatókör

8.   ÚJ LÉGI JÁRMŰ

| a) | Ezen ágazati megállapodás alkalmazásában légi járműnek a következők minősülnek:






  1) | a gyártó tulajdonában álló, a vevő által rendelkezésre bocsátott berendezéseket is magában foglaló légi jármű és az ilyen légi járműbe szerelt hajtóművek, amelyet még nem szállítottak le és korábban nem használtak sem utas-, sem pedig teherszállításra, és |
| --- | --- | --- |

a)

Ezen ágazati megállapodás alkalmazásában légi járműnek a következők minősülnek:

1)

a gyártó tulajdonában álló, a vevő által rendelkezésre bocsátott berendezéseket is magában foglaló légi jármű és az ilyen légi járműbe szerelt hajtóművek, amelyet még nem szállítottak le és korábban nem használtak sem utas-, sem pedig teherszállításra, és

| 2) | az alábbi 20. cikk a) pontjának rendelkezéseivel összhangban a tartalék hajtóművek és a tartalék alkatrészek, mint az eredeti légi jármű megrendelésének részei. |
| --- | --- |

2)

az alábbi 20. cikk a) pontjának rendelkezéseivel összhangban a tartalék hajtóművek és a tartalék alkatrészek, mint az eredeti légi jármű megrendelésének részei.

| b) | A fenti a) pont rendelkezéseitől eltérve az ágazati megállapodás részes fele az új légi járművekre vonatkozó feltételek mellett olyan ügyleteket is támogathat, amelyeknél az adott fél előzetes ismeretei szerint ideiglenes finanszírozási megállapodásokat léptettek életbe, mert késett a hivatalos támogatás nyújtása; ez a késedelem nem haladhatja meg a 18 hónapot. Ezekben az esetekben a futamidő és a „törlesztés végső időpontja” azonos azzal a határidővel, amely akkor lett volna érvényben, ha a légi jármű értékesítését vagy bérlését a légi jármű eredeti leszállításának időpontjától támogatták volna hivatalosan. |
| --- | --- |

b)

A fenti a) pont rendelkezéseitől eltérve az ágazati megállapodás részes fele az új légi járművekre vonatkozó feltételek mellett olyan ügyleteket is támogathat, amelyeknél az adott fél előzetes ismeretei szerint ideiglenes finanszírozási megállapodásokat léptettek életbe, mert késett a hivatalos támogatás nyújtása; ez a késedelem nem haladhatja meg a 18 hónapot. Ezekben az esetekben a futamidő és a „törlesztés végső időpontja” azonos azzal a határidővel, amely akkor lett volna érvényben, ha a légi jármű értékesítését vagy bérlését a légi jármű eredeti leszállításának időpontjától támogatták volna hivatalosan.

II.   FEJEZET:

Pénzügyi feltételek

Az exporthitelek pénzügyi feltételei az e fejezetben foglalt összes rendelkezést magukban foglalják, amely rendelkezések egymással összefüggésben értelmezendők.

9.   TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK

Hivatalos finanszírozási támogatásra az euró, a japán jen, az angol font, az amerikai dollár és azok az egyéb, teljes mértékben konvertibilis pénznemek jogosultak, amelyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak a III. függelékben említett minimális kamatlábak kialakításához szükséges adatok.

10.   ELŐLEG ÉS MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS

| a) | Az 1. kockázati kategóriába sorolt (a II. függelék 1. táblázata szerinti) vevőkkel/hitelfelvevőkkel kötött ügyletek esetében a felek:






  1) | a hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy azt megelőzően a légi jármű nettó árának 20 %-át képviselő minimális előlegfizetést kérnek; |
| --- | --- | --- |

a)

Az 1. kockázati kategóriába sorolt (a II. függelék 1. táblázata szerinti) vevőkkel/hitelfelvevőkkel kötött ügyletek esetében a felek:

1)

a hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy azt megelőzően a légi jármű nettó árának 20 %-át képviselő minimális előlegfizetést kérnek;

| 2) | a légi jármű nettó árának 80 %-át meghaladóan nem nyújtanak hivatalos támogatást. |
| --- | --- |

2)

a légi jármű nettó árának 80 %-át meghaladóan nem nyújtanak hivatalos támogatást.

| b) | A 2–8. kockázati kategóriába sorolt (a II. függelék 1. táblázata szerinti) vevőkkel/hitelfelvevőkkel kötött ügyletek esetében a felek:






  1) | a hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy azt megelőzően a légi jármű nettó árának 15 %-át képviselő minimális előlegfizetést kérnek; |
| --- | --- | --- |

b)

A 2–8. kockázati kategóriába sorolt (a II. függelék 1. táblázata szerinti) vevőkkel/hitelfelvevőkkel kötött ügyletek esetében a felek:

1)

a hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy azt megelőzően a légi jármű nettó árának 15 %-át képviselő minimális előlegfizetést kérnek;

| 2) | a légi jármű nettó árának 85 %-át meghaladóan nem nyújtanak hivatalos támogatást. |
| --- | --- |

2)

a légi jármű nettó árának 85 %-át meghaladóan nem nyújtanak hivatalos támogatást.

| c) | A fenti 8. cikk b) pontját alkalmazó fél a hivatalos támogatás maximális összegét csökkenti a hitelfolyósítás kezdő időpontjától esedékes tőke részleteinek összegével annak érdekében, hogy a folyósítás időpontjában a hitelállomány ugyanannyi legyen, mintha ezt a hivatalosan támogatott exporthitelt a szállítás időpontjában nyújtották volna. Ebben az esetben az ágazati megállapodás részes fele a szállítást megelőzően hivatalos támogatás iránti kérelmet kapott. |
| --- | --- |

c)

A fenti 8. cikk b) pontját alkalmazó fél a hivatalos támogatás maximális összegét csökkenti a hitelfolyósítás kezdő időpontjától esedékes tőke részleteinek összegével annak érdekében, hogy a folyósítás időpontjában a hitelállomány ugyanannyi legyen, mintha ezt a hivatalosan támogatott exporthitelt a szállítás időpontjában nyújtották volna. Ebben az esetben az ágazati megállapodás részes fele a szállítást megelőzően hivatalos támogatás iránti kérelmet kapott.

11.   MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ

| a) | A hivatalos támogatást nyújtó felek a hivatalosan támogatott hitel összege után legalább a II. függelék szerint megállapított minimális kockázati díjat számítják fel. |
| --- | --- |

a)

A hivatalos támogatást nyújtó felek a hivatalosan támogatott hitel összege után legalább a II. függelék szerint megállapított minimális kockázati díjat számítják fel.

| b) | A felek szükség esetén a megállapodás szerinti hiteldíj-konverziós modellt használják a hivatalos támogatási állomány után számított éves felárak és a hivatalos támogatás összege után számított egységes kezdeti kockázati díjak közötti átszámításhoz. |
| --- | --- |

b)

A felek szükség esetén a megállapodás szerinti hiteldíj-konverziós modellt használják a hivatalos támogatási állomány után számított éves felárak és a hivatalos támogatás összege után számított egységes kezdeti kockázati díjak közötti átszámításhoz.

12.   MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

| a) | A maximális futamidő minden új légi járműre 12 év. |
| --- | --- |

a)

A maximális futamidő minden új légi járműre 12 év.

| b) | Kivételesen és előzetes bejelentés alapján legfeljebb 15 éves maximális futamidő megengedett. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjakra 35 %-os felár vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

Kivételesen és előzetes bejelentés alapján legfeljebb 15 éves maximális futamidő megengedett. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjakra 35 %-os felár vonatkozik.

| c) | A futamidő nem hosszabbítható meg annak alapján, hogy a hivatalosan támogatott exporthitelre vonatkozóan a biztosítékkal kapcsolatos jogosultságokat a kereskedelmi hitelezőkkel egyenrangúan osztják meg. |
| --- | --- |

c)

A futamidő nem hosszabbítható meg annak alapján, hogy a hivatalosan támogatott exporthitelre vonatkozóan a biztosítékkal kapcsolatos jogosultságokat a kereskedelmi hitelezőkkel egyenrangúan osztják meg.

13.   TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

| a) | A felek a tőketörlesztésére és a kamatfizetésre az alábbi 1. és 2. alpontban meghatározottak szerinti konstrukciót alkalmazzák:






  1. | A kombinált tőketörlesztést és kamatfizetést egyenlő részletekben kell teljesíteni:






  — | a részletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított három hónapon belül kell megfizetni; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

A felek a tőketörlesztésére és a kamatfizetésre az alábbi 1. és 2. alpontban meghatározottak szerinti konstrukciót alkalmazzák:

1.

A kombinált tőketörlesztést és kamatfizetést egyenlő részletekben kell teljesíteni:

—

a részletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított három hónapon belül kell megfizetni;

| — | a részletek előzetes bejelentés alapján hathavi gyakorisággal is fizethetők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónapon belül kell megfizetni. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 15 %-os felárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

a részletek előzetes bejelentés alapján hathavi gyakorisággal is fizethetők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónapon belül kell megfizetni. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 15 %-os felárat kell alkalmazni.

| — | Változó kamatozású ügyletek esetében a tőketörlesztési konstrukciót két munkanappal a folyósítás időpontját megelőzően, az akkor érvényes változó vagy csereügyleti kamat alapján a teljes futamidőre meg kell határozni. |
| --- | --- |

—

Változó kamatozású ügyletek esetében a tőketörlesztési konstrukciót két munkanappal a folyósítás időpontját megelőzően, az akkor érvényes változó vagy csereügyleti kamat alapján a teljes futamidőre meg kell határozni.

| 2. | A tőketörlesztést egyenlő részletekben, a csökkenő egyenlegek után fizetendő kamatokkal kell teljesíteni:






  — | a részletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított három hónapon belül kell megfizetni; |
| --- | --- | --- |

2.

A tőketörlesztést egyenlő részletekben, a csökkenő egyenlegek után fizetendő kamatokkal kell teljesíteni:

—

a részletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított három hónapon belül kell megfizetni;

| — | a részletek előzetes bejelentés alapján hathavi gyakorisággal is fizethetők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónapon belül kell megfizetni. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 15 %-os felárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

a részletek előzetes bejelentés alapján hathavi gyakorisággal is fizethetők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónapon belül kell megfizetni. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 15 %-os felárat kell alkalmazni.

| b) | A fenti a) ponttól eltérve, és előzetes bejelentés alapján a tőketörlesztési konstrukció kialakítása úgy is történhet, hogy a fennmaradó hitelállományra tartalmazzon egy meghatározott időpontban fizetendő utolsó részletet. Ebben az esetben az utolsó részletet megelőző tőketörlesztések a fenti a) pontban meghatározottak szerint alakulnak, a futamidő azonban nem haladhatja meg a támogatott árukra és szolgáltatásokra engedélyezett maximális futamidőt. |
| --- | --- |

b)

A fenti a) ponttól eltérve, és előzetes bejelentés alapján a tőketörlesztési konstrukció kialakítása úgy is történhet, hogy a fennmaradó hitelállományra tartalmazzon egy meghatározott időpontban fizetendő utolsó részletet. Ebben az esetben az utolsó részletet megelőző tőketörlesztések a fenti a) pontban meghatározottak szerint alakulnak, a futamidő azonban nem haladhatja meg a támogatott árukra és szolgáltatásokra engedélyezett maximális futamidőt.

| c) | A fenti a) ponttól eltérve a tőketörlesztés kialakítása a kötelezettre nézve kedvezőtlenebb feltételekkel is történhet. |
| --- | --- |

c)

A fenti a) ponttól eltérve a tőketörlesztés kialakítása a kötelezettre nézve kedvezőtlenebb feltételekkel is történhet.

| d) | A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
| --- | --- |

d)

A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

14.   MINIMÁLIS KAMATLÁBAK

| a) | A hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a III. függelék rendelkezéseinek megfelelően minimális változó kamatlábat vagy minimális rögzített kamatlábat alkalmaznak. |
| --- | --- |

a)

A hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a III. függelék rendelkezéseinek megfelelően minimális változó kamatlábat vagy minimális rögzített kamatlábat alkalmaznak.

| b) | A legalább 35 millió USD nettó árú sugárhajtású légi jármű esetében CIRR-alapú hivatalos finanszírozási támogatás csak kivételes esetben nyújtható. Az ilyen támogatást nyújtani kívánó fél a végleges kötelezettségvállalást legalább 20 naptári nappal megelőzően, a hitelfelvevő megnevezésével értesíti a többi felet. |
| --- | --- |

b)

A legalább 35 millió USD nettó árú sugárhajtású légi jármű esetében CIRR-alapú hivatalos finanszírozási támogatás csak kivételes esetben nyújtható. Az ilyen támogatást nyújtani kívánó fél a végleges kötelezettségvállalást legalább 20 naptári nappal megelőzően, a hitelfelvevő megnevezésével értesíti a többi felet.

| c) | A kamat nem tartalmazza a fenti 11. cikkben említett kockázati díj és az alábbi 16. cikkben említett díjak formájában kifizetett összegeket. |
| --- | --- |

c)

A kamat nem tartalmazza a fenti 11. cikkben említett kockázati díj és az alábbi 16. cikkben említett díjak formájában kifizetett összegeket.

15.   KAMATTÁMOGATÁS

A kamattámogatást nyújtó feleknek meg kell felelniük ezen ágazati megállapodás pénzügyi feltételeinek, és a támogatott ügyletben részes félként szereplő banktól vagy más pénzügyi intézménytől meg kell követelniük, hogy az ügyletben csak olyan feltételekkel vegyenek részt, amelyek minden tekintetben megfelelnek ezen ágazati megállapodás pénzügyi feltételeinek.

16.   DÍJAK

| a) | A hivatalos támogatást tiszta fedezet formájában nyújtó felek a hiteldíj-fenntartási időszakra vonatkozó korlátozások figyelembevételével a hiteldíj-fenntartási időszak alatt a hivatalos támogatás le nem hívott részére hiteldíj-fenntartási díjat számítanak fel a következők szerint.






  1) | A fenntartási időszak első hat hónapjára: évi nulla bázispont. |
| --- | --- | --- |

a)

A hivatalos támogatást tiszta fedezet formájában nyújtó felek a hiteldíj-fenntartási időszakra vonatkozó korlátozások figyelembevételével a hiteldíj-fenntartási időszak alatt a hivatalos támogatás le nem hívott részére hiteldíj-fenntartási díjat számítanak fel a következők szerint.

1)

A fenntartási időszak első hat hónapjára: évi nulla bázispont.

| 2) | A fenntartási időszak második hat hónapjára: évi 12,5 bázispont. |
| --- | --- |

2)

A fenntartási időszak második hat hónapjára: évi 12,5 bázispont.

| 3) | A fenntartási időszak harmadik és utolsó hat hónapjára: évi 25 bázispont. |
| --- | --- |

3)

A fenntartási időszak harmadik és utolsó hat hónapjára: évi 25 bázispont.

| b) | A hivatalos támogatást közvetlen hitel/finanszírozás formájában nyújtó felek a következő díjakat számítják fel:






  1) | Rendszer-/strukturális díj: 25 bázispont a folyósított összeg után, amely az egyes folyósításokkor fizetendő. |
| --- | --- | --- |

b)

A hivatalos támogatást közvetlen hitel/finanszírozás formájában nyújtó felek a következő díjakat számítják fel:

1)

Rendszer-/strukturális díj: 25 bázispont a folyósított összeg után, amely az egyes folyósításokkor fizetendő.

| 2) | Kötelezettségvállalási és hiteldíj-fenntartási díj: évi 20 bázispont a folyósítandó, hivatalosan támogatott exporthitel le nem hívott része után, amely a hiteldíj-fenntartási időszak alatt utólag fizetendő. |
| --- | --- |

2)

Kötelezettségvállalási és hiteldíj-fenntartási díj: évi 20 bázispont a folyósítandó, hivatalosan támogatott exporthitel le nem hívott része után, amely a hiteldíj-fenntartási időszak alatt utólag fizetendő.

| 3) | Ügyviteli díj: évi öt bázispont a hivatalos támogatási összeg után, amely utólag fizetendő. A felek úgy is dönthetnek, hogy ezt a díjat a fenti 11. cikk b) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően a folyósított összeg után, az egyes folyósításokkor fizetik. |
| --- | --- |

3)

Ügyviteli díj: évi öt bázispont a hivatalos támogatási összeg után, amely utólag fizetendő. A felek úgy is dönthetnek, hogy ezt a díjat a fenti 11. cikk b) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően a folyósított összeg után, az egyes folyósításokkor fizetik.

17.   TÁRSFINANSZÍROZÁS

A fenti 14. és 16. cikktől eltérve, társfinanszírozás esetén, ha a hivatalos támogatást közvetlen hitel vagy tiszta fedezet formájában nyújtják, és a tiszta fedezet a hivatalosan támogatott összeg legalább 35 %-át képviseli, a tiszta fedezetet nyújtó és a közvetlen hitelező között az átfogó költség-egyenértékűség megteremtése érdekében a közvetlen hitelt nyújtó fél ugyanazokat a pénzügyi feltételeket, a díjakat is beleértve, alkalmazza, mint amelyeket a pénzügyi intézet alkalmaz a tiszta fedezet esetében. Ebben az esetben az ilyen támogatást nyújtó fél a IV. függelékben meghatározott bejelentő nyomtatvány szerint bejelenti a támogatott pénzügyi feltételeket, beleértve a díjakat is.

3.   RÉSZ:

HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK, TARTALÉK HAJTÓMŰVEK, TARTALÉK ALKATRÉSZEK, KARBANTARTÁSI ÉS SZERVIZ SZERZŐDÉSEK

I.   FEJEZET:

Hatókör

18.   HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK ÉS EGYÉB ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK

Az ágazati megállapodásnak ez a része használt légi járművekre és tartalék hajtóművekre, tartalék alkatrészekre, teherfuvarozásra történő átalakításra, jelentős átalakításra, felújításra, valamint az új és a használt légi járműveket érintő karbantartási és szervizszerződésekre és teljesítménynövelő készletekre vonatkozik.

II.   FEJEZET:

Pénzügyi feltételek

Az alkalmazandó pénzügyi feltételek, a maximális futamidőt kivéve, ezen ágazati megállapodás 2. részében található rendelkezések szerinti feltételek.

19.   HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰ ÉRTÉKESÍTÉSE

A használt légi jármű esetében a maximális futamidőt a légi jármű korának megfelelően, az alábbiak szerint kell meghatározni:

| A légi jármű kora
  (év) | Eszközalapú vagy állami ügyletek | Nem eszközalapú és nem állami ügyletek |
| --- | --- | --- |
| 1 | 10 | 8,5 |
| 2 | 9 | 7,5 |
| 3 | 8 | 6,5 |
| 4 | 7 | 6 |
| 5 - 8 | 6 | 5,5 |
| 8 felett | 5 | 5 |

A légi jármű kora

(év)

Eszközalapú vagy állami ügyletek

Nem eszközalapú és nem állami ügyletek

1

10

8,5

2

9

7,5

3

8

6,5

4

7

6

5 - 8

6

5,5

8 felett

5

5

20.   TARTALÉK HAJTÓMŰVEK ÉS TARTALÉK ALKATRÉSZEK

| a) | Új légi járműbe beszerelendő hajtóművekkel kapcsolatos vásárlás vagy rendelés esetén a tartalék hajtóművekre nyújtott hivatalos támogatás a légi járműre vonatkozó feltételekkel megegyező feltételekkel nyújtható. |
| --- | --- |

a)

Új légi járműbe beszerelendő hajtóművekkel kapcsolatos vásárlás vagy rendelés esetén a tartalék hajtóművekre nyújtott hivatalos támogatás a légi járműre vonatkozó feltételekkel megegyező feltételekkel nyújtható.

| b) | Új légi járművel együtt történő vásárlás esetén a tartalék alkatrészekre nyújtott hivatalos támogatás az új légi jármű és a beszerelt hajtóművek nettó árának legfeljebb 5 %-áig ugyanolyan feltételekkel nyújtható, mint a légi jármű esetében; az 5 %-os korlát felett a tartalék alkatrészek hivatalos támogatására az alábbi 20. cikk d) pontja vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

Új légi járművel együtt történő vásárlás esetén a tartalék alkatrészekre nyújtott hivatalos támogatás az új légi jármű és a beszerelt hajtóművek nettó árának legfeljebb 5 %-áig ugyanolyan feltételekkel nyújtható, mint a légi jármű esetében; az 5 %-os korlát felett a tartalék alkatrészek hivatalos támogatására az alábbi 20. cikk d) pontja vonatkozik.

| c) | Ha a tartalék hajtóműveket nem az új légi járművel együtt vásárolják, a maximális futamidő nyolc év. A legalább 10 millió USD értékű tartalék hajtóművek esetében, amennyiben az ügylet a II. függelék 19. cikke valamennyi feltételének megfelel, a futamidő 10 év. |
| --- | --- |

c)

Ha a tartalék hajtóműveket nem az új légi járművel együtt vásárolják, a maximális futamidő nyolc év. A legalább 10 millió USD értékű tartalék hajtóművek esetében, amennyiben az ügylet a II. függelék 19. cikke valamennyi feltételének megfelel, a futamidő 10 év.

| d) | Ha az új légi járművel együtt nem vásárolnak más tartalék alkatrészeket, a maximális futamidő a következőképpen alakul:






  1) | legalább 5 millió USD szerződés szerinti érték esetén öt év, |
| --- | --- | --- |

d)

Ha az új légi járművel együtt nem vásárolnak más tartalék alkatrészeket, a maximális futamidő a következőképpen alakul:

1)

legalább 5 millió USD szerződés szerinti érték esetén öt év,

| 2) | 5 millió USD alatti szerződés szerinti érték esetén két év. |
| --- | --- |

2)

5 millió USD alatti szerződés szerinti érték esetén két év.

21.   TEHERFUVAROZÁSRA TÖRTÉNŐ ÁTALAKÍTÁSRA/JELENTŐS ÁTALAKÍTÁSRA/FELÚJÍTÁSRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK

A felek hivatalos támogatást legfeljebb a következő futamidővel ajánlhatnak:

| a) | legalább 5 millió USD szerződés szerinti érték esetén öt év, |
| --- | --- |

a)

legalább 5 millió USD szerződés szerinti érték esetén öt év,

| b) | 5 millió USD alatti szerződés szerinti érték esetén két év. |
| --- | --- |

b)

5 millió USD alatti szerződés szerinti érték esetén két év.

22.   KARBANTARTÁSI ÉS SZERVIZSZERZŐDÉSEK

A felek hivatalos támogatást legfeljebb hároméves futamidővel ajánlhatnak.

23.   TELJESÍTMÉNYNÖVELŐ KÉSZLET

A felek hivatalos támogatást legfeljebb ötéves futamidővel ajánlhatnak.

4.   RÉSZ:

ÁTLÁTHATÓSÁGOT BIZTOSÍTÓ ELJÁRÁSOK

A megállapodásban részt vevő egyes országok kijelölt kapcsolattartó személyei közötti kommunikációt közvetlen kommunikációs eszközökkel, például az OECD online információs rendszeren (a továbbiakban: OLIS) keresztül kell megvalósítani. Eltérő megállapodás hiányában az ágazati megállapodás ezen része szerinti információcserét minden fél bizalmasan kezeli.

1.   szakasz:

Tájékoztatási követelmények

24.   A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS

| a) | A megállapodás részes fele a végleges kötelezettségvállalás időpontjától számított egy hónapon belül megküldi a IV. függelékben előírt információkat a többi félnek, és másolatot küld a titkárságnak. |
| --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele a végleges kötelezettségvállalás időpontjától számított egy hónapon belül megküldi a IV. függelékben előírt információkat a többi félnek, és másolatot küld a titkárságnak.

| b) | A referencia-felárnak a III. függelék 8. cikkének b) alpontjával összhangban történő meghatározása érdekében a tiszta fedezettel kapcsolatos felárra vonatkozó információkat minden hónap végétől számított öt napon belül be kell nyújtani a titkárságnak. |
| --- | --- |

b)

A referencia-felárnak a III. függelék 8. cikkének b) alpontjával összhangban történő meghatározása érdekében a tiszta fedezettel kapcsolatos felárra vonatkozó információkat minden hónap végétől számított öt napon belül be kell nyújtani a titkárságnak.

2.   szakasz:

Információcsere

25.   INFORMÁCIÓKÉRÉS

| a) | A megállapodás részes fele az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó légi jármű vásárlására vagy bérlésére nyújtott hivatalosan támogatott exporthitelek alkalmazásáról információkat kérhet a megállapodás egy másik részes felétől. |
| --- | --- |

a)

A megállapodás részes fele az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó légi jármű vásárlására vagy bérlésére nyújtott hivatalosan támogatott exporthitelek alkalmazásáról információkat kérhet a megállapodás egy másik részes felétől.

| b) | A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni. |
| --- | --- |

b)

A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni.

| c) | Az a fél, amelyhez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni, és a lehető legtöbb információt rendelkezésre bocsátani az üggyel kapcsolatban. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljes körű választ is kell adni a kérdésre. |
| --- | --- |

c)

Az a fél, amelyhez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni, és a lehető legtöbb információt rendelkezésre bocsátani az üggyel kapcsolatban. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljes körű választ is kell adni a kérdésre.

| d) | Az érdeklődések és a válaszok másolatait a titkárság részére el kell küldeni. |
| --- | --- |

d)

Az érdeklődések és a válaszok másolatait a titkárság részére el kell küldeni.

26.   SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK

| a) | Versenyhelyzetben a megállapodás részes fele egy vagy több másik féltől személyes konzultációt kérhet. |
| --- | --- |

a)

Versenyhelyzetben a megállapodás részes fele egy vagy több másik féltől személyes konzultációt kérhet.

| b) | A megállapodás részes feleinek ehhez a kéréshez tíz munkanapon belül hozzá kell járulniuk. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás részes feleinek ehhez a kéréshez tíz munkanapon belül hozzá kell járulniuk.

| c) | A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani. |
| --- | --- |

c)

A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani.

| d) | A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét. |
| --- | --- |

d)

A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét.

27.   KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK

| a) | Az a fél (a továbbiakban: a kezdeményező fél), amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a válaszadó fél) által kínált pénzügyi feltételek előnyösebbek az ezen ágazati megállapodásban meghatározott feltételeknél, erről tájékoztatja a titkárságot; a titkárság haladéktalanul a válaszadó fél rendelkezésére bocsátja ezt az információt. |
| --- | --- |

a)

Az a fél (a továbbiakban: a kezdeményező fél), amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a válaszadó fél) által kínált pénzügyi feltételek előnyösebbek az ezen ágazati megállapodásban meghatározott feltételeknél, erről tájékoztatja a titkárságot; a titkárság haladéktalanul a válaszadó fél rendelkezésére bocsátja ezt az információt.

| b) | A válaszadó fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő öt munkanapon belül köteles a hivatalos támogatásban szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni. |
| --- | --- |

b)

A válaszadó fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő öt munkanapon belül köteles a hivatalos támogatásban szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni.

| c) | A válaszadó fél által történt tisztázást követően a kezdeményező fél kérheti, hogy a kérdés megvitatására a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációt a kezdeményező féllel. |
| --- | --- |

c)

A válaszadó fél által történt tisztázást követően a kezdeményező fél kérheti, hogy a kérdés megvitatására a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációt a kezdeményező féllel.

| d) | A válaszadó fél megvárja a konzultáció eredményét, amelyet az ilyen konzultáció napján, a további ügyleteket megelőzően kell meghatározni. |
| --- | --- |

d)

A válaszadó fél megvárja a konzultáció eredményét, amelyet az ilyen konzultáció napján, a további ügyleteket megelőzően kell meghatározni.

3.   szakasz:

Közös álláspont

28.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI

| a) | A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS-on a „közös álláspont nyilvántartásban”. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti a megállapodásban részes féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet. |
| --- | --- |

a)

A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS-on a „közös álláspont nyilvántartásban”. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti a megállapodásban részes féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet.

| b) | A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:






  1) | hivatkozási szám, amely után a „közös álláspont” kifejezés következik; |
| --- | --- | --- |

b)

A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:

1)

hivatkozási szám, amely után a „közös álláspont” kifejezés következik;

| 2) | az importőr ország és a vevő/hitelfelvevő neve; |
| --- | --- |

2)

az importőr ország és a vevő/hitelfelvevő neve;

| 3) | az ügylet neve és lehető legpontosabb leírása az ügylet egyértelmű azonosítása céljából; |
| --- | --- |

3)

az ügylet neve és lehető legpontosabb leírása az ügylet egyértelmű azonosítása céljából;

| 4) | a támogatandó legkedvezőbb feltételekkel kapcsolatos közös álláspontra irányuló javaslat; |
| --- | --- |

4)

a támogatandó legkedvezőbb feltételekkel kapcsolatos közös álláspontra irányuló javaslat;

| 5) | az ismert konkurens ajánlattevők nemzetisége és neve; |
| --- | --- |

5)

az ismert konkurens ajánlattevők nemzetisége és neve;

| 6) | az ajánlat benyújtásának határideje, és – amennyiben ismert – a tender száma; és |
| --- | --- |

6)

az ajánlat benyújtásának határideje, és – amennyiben ismert – a tender száma; és

| 7) | egyéb fontos információk, ideértve a közös álláspontra irányuló javaslat indokait, és adott esetben a különleges körülményeket. |
| --- | --- |

7)

egyéb fontos információk, ideértve a közös álláspontra irányuló javaslat indokait, és adott esetben a különleges körülményeket.

29.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ

| a) | A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra. |
| --- | --- |

a)

A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra.

| b) | A válasz lehet a közös álláspont elfogadása, elutasítása, további információkérés, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat. |
| --- | --- |

b)

A válasz lehet a közös álláspont elfogadása, elutasítása, további információkérés, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat.

| c) | A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, amely nem válaszol vagy bejelenti, hogy nincs álláspontja. |
| --- | --- |

c)

A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, amely nem válaszol vagy bejelenti, hogy nincs álláspontja.

30.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA

| a) | A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad. |
| --- | --- |

a)

A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad.

| b) | E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé. |
| --- | --- |

b)

E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé.

| c) | Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. |
| --- | --- |

c)

Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét.

31.   VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN

| a) | Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél a fenti 30. cikkben említett további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket. |
| --- | --- |

a)

Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél a fenti 30. cikkben említett további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket.

| b) | Az el nem fogadott közös álláspont a 28. és a 30. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük. |
| --- | --- |

b)

Az el nem fogadott közös álláspont a 28. és a 30. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük.

32.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspont hatálybalépéséről vagy elutasításáról; a jóváhagyott közös álláspont az erre vonatkozó bejelentés után három naptári nappal lép hatályba.

33.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE

| a) | Eltérő megállapodás hiányában a jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt a helyzetet az összes fél elfogadja. |
| --- | --- |

a)

Eltérő megállapodás hiányában a jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt a helyzetet az összes fél elfogadja.

| b) | Ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri és nincs ellenvetés, a közös álláspont további két évig marad érvényben; az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással fogadhatók el. |
| --- | --- |

b)

Ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri és nincs ellenvetés, a közös álláspont további két évig marad érvényben; az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással fogadhatók el.

| c) | A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül „Az érvényes közös álláspontok helyzete” elnevezésű jegyzék frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét negyedévente kiadja. |
| --- | --- |

c)

A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül „Az érvényes közös álláspontok helyzete” elnevezésű jegyzék frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét negyedévente kiadja.

| d) | A titkárság az érvényes közös álláspontot a konkurens légi járművet gyártó, a megállapodásban nem részes fél kérésére rendelkezésre bocsátja. |
| --- | --- |

d)

A titkárság az érvényes közös álláspontot a konkurens légi járművet gyártó, a megállapodásban nem részes fél kérésére rendelkezésre bocsátja.

4.   szakasz:

Egyeztetés

34.   EGYEZTETÉS

| a) | A megállapodásban részes fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével egyeztetheti a megállapodásban nem részes fél által a hivatalos támogatással kapcsolatban ajánlott pénzügyi feltételeket. |
| --- | --- |

a)

A megállapodásban részes fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével egyeztetheti a megállapodásban nem részes fél által a hivatalos támogatással kapcsolatban ajánlott pénzügyi feltételeket.

| b) | A megállapodásban nem részes fél által ajánlott, a megállapodásnak nem megfelelő feltételek egyeztetése esetén:






  1) | Az egyeztetést végző fél ezeknek a feltételeknek az ellenőrzése érdekében minden erőfeszítést megtesz. |
| --- | --- | --- |

b)

A megállapodásban nem részes fél által ajánlott, a megállapodásnak nem megfelelő feltételek egyeztetése esetén:

1)

Az egyeztetést végző fél ezeknek a feltételeknek az ellenőrzése érdekében minden erőfeszítést megtesz.

| 2) | Az egyeztetést végző fél a kötelezettségvállalás kibocsátása előtt legalább tíz naptári nappal értesíti a titkárságot és a többi felet ezeknek az erőfeszítéseknek a jellegéről és eredményéről, valamint az általa támogatni kívánt feltételekről. |
| --- | --- |

2)

Az egyeztetést végző fél a kötelezettségvállalás kibocsátása előtt legalább tíz naptári nappal értesíti a titkárságot és a többi felet ezeknek az erőfeszítéseknek a jellegéről és eredményéről, valamint az általa támogatni kívánt feltételekről.

| 3) | Ha e tíz naptári napig tartó időszak alatt egy konkurens fél tárgyalást kér, az egyeztetést végző félnek az ilyen feltétellel kapcsolatos kötelezettségvállalás kibocsátása előtt további tíz naptári napig kell várakoznia. |
| --- | --- |

3)

Ha e tíz naptári napig tartó időszak alatt egy konkurens fél tárgyalást kér, az egyeztetést végző félnek az ilyen feltétellel kapcsolatos kötelezettségvállalás kibocsátása előtt további tíz naptári napig kell várakoznia.

| c) | Ha az egyeztetést végző fél módosítja vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni. |
| --- | --- |

c)

Ha az egyeztetést végző fél módosítja vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

5.   RÉSZ:

ELLENŐRZÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT

35.   ELLENŐRZÉS

| a) | Ezen ágazati megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi, amely évente jelentést tesz a feleknek. |
| --- | --- |

a)

Ezen ágazati megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi, amely évente jelentést tesz a feleknek.

| b) | A 39. cikk a) pontja alapján jogosultnak minősülő ügyletekről a 24. cikk a) pontjának és a IV. függeléknek megfelelően jelentést kell készíteni. |
| --- | --- |

b)

A 39. cikk a) pontja alapján jogosultnak minősülő ügyletekről a 24. cikk a) pontjának és a IV. függeléknek megfelelően jelentést kell készíteni.

| c) | A 39. cikk a) pontja alapján jogosultnak minősülő ügyletekről a 24. cikk a) pontjának és a IV. függeléknek megfelelően jelentést kell készíteni, és ezen túlmenően:






  1) | A jelentést készítő fél megjelöli az ügylet és az átmeneti jegyzék közötti kapcsolatot. |
| --- | --- | --- |

c)

A 39. cikk a) pontja alapján jogosultnak minősülő ügyletekről a 24. cikk a) pontjának és a IV. függeléknek megfelelően jelentést kell készíteni, és ezen túlmenően:

1)

A jelentést készítő fél megjelöli az ügylet és az átmeneti jegyzék közötti kapcsolatot.

| 2) | Az átmeneti jegyzékeket félévente kell ellenőrizni; e célból a titkárság a megállapodás minden részes felével találkozik a következők érdekében:






  — | A benyújtott átmeneti jegyzékekben szereplő kötelező érvényű rendelések számának ellenőrzése. |
| --- | --- | --- |

2)

Az átmeneti jegyzékeket félévente kell ellenőrizni; e célból a titkárság a megállapodás minden részes felével találkozik a következők érdekében:

—

A benyújtott átmeneti jegyzékekben szereplő kötelező érvényű rendelések számának ellenőrzése.

| — | Az átmeneti jegyzékekben szereplő ügyletekkel kapcsolatos szállítási ütemterv következő évre vonatkozó frissítése. |
| --- | --- |

—

Az átmeneti jegyzékekben szereplő ügyletekkel kapcsolatos szállítási ütemterv következő évre vonatkozó frissítése.

| — | Az átmeneti jegyzékekben szereplő megrendelések közül azoknak az azonosítása, amelyeket bármely okból nem szállítottak le vagy nem szállítanak le az ezekben az átmeneti jegyzékekben szereplő vevőnek. Az ilyen megrendeléseket törölni kell az átmeneti jegyzékből, és semmiképpen sem csoportosíthatók át egy másik vevőhöz. |
| --- | --- |

—

Az átmeneti jegyzékekben szereplő megrendelések közül azoknak az azonosítása, amelyeket bármely okból nem szállítottak le vagy nem szállítanak le az ezekben az átmeneti jegyzékekben szereplő vevőnek. Az ilyen megrendeléseket törölni kell az átmeneti jegyzékből, és semmiképpen sem csoportosíthatók át egy másik vevőhöz.

36.   FELÜLVIZSGÁLAT

A felek ezen ágazati megállapodás eljárásait és rendelkezéseit az alábbi a) és b) pontban meghatározott feltételek és időpontok szerint felülvizsgálják.

| a) | A felek ezen ágazati megállapodás felülvizsgálatát a következők szerint végzik:






  1) | ezen ágazati megállapodás hatálybelépését követő negyedik naptári évben, majd ezt követően rendszeresen, minden esetben a titkárság előzetes, a felülvizsgálatot három hónappal megelőzően történő értesítésével; |
| --- | --- | --- |

a)

A felek ezen ágazati megállapodás felülvizsgálatát a következők szerint végzik:

1)

ezen ágazati megállapodás hatálybelépését követő negyedik naptári évben, majd ezt követően rendszeresen, minden esetben a titkárság előzetes, a felülvizsgálatot három hónappal megelőzően történő értesítésével;

| 2) | a megfelelő konzultációt követően, a megállapodás részes felének kérésére, feltéve, hogy megtörtént a titkárság három hónappal korábbi, előzetes értesítése, és hogy a kérést előterjesztő fél írásbeli magyarázatot nyújt a felülvizsgálat okára és céljára, valamint összefoglalást nyújt be a kérését megelőző konzultációkról. |
| --- | --- |

2)

a megfelelő konzultációt követően, a megállapodás részes felének kérésére, feltéve, hogy megtörtént a titkárság három hónappal korábbi, előzetes értesítése, és hogy a kérést előterjesztő fél írásbeli magyarázatot nyújt a felülvizsgálat okára és céljára, valamint összefoglalást nyújt be a kérését megelőző konzultációkról.

| 3) | A minimális kockázati díjak és a minimális kamatok frissítésének módozatait a II., illetve a III. függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

3)

A minimális kockázati díjak és a minimális kamatok frissítésének módozatait a II., illetve a III. függelék tartalmazza.

| 4. | A felülvizsgálatoknak a 16. cikk szerinti díjakra is ki kell terjedniük. |
| --- | --- |

4.

A felülvizsgálatoknak a 16. cikk szerinti díjakra is ki kell terjedniük.

| b) | A fenti a) pont 1. alpontjában meghatározott felülvizsgálatnak a következőket kell vizsgálnia:






  1) | milyen mértékben sikerült megvalósítani az ezen ágazati megállapodás fenti 1. cikk szerinti céljait, és minden más olyan kérdést, amelyet a megállapodásban részes fél megvitatásra javasolhat; |
| --- | --- | --- |

b)

A fenti a) pont 1. alpontjában meghatározott felülvizsgálatnak a következőket kell vizsgálnia:

1)

milyen mértékben sikerült megvalósítani az ezen ágazati megállapodás fenti 1. cikk szerinti céljait, és minden más olyan kérdést, amelyet a megállapodásban részes fél megvitatásra javasolhat;

| 2) | tekintettel a fenti b) pont 1. alpontjában meghatározott elemekre, indokoltak-e az ezen ágazati megállapodás bármely részének módosításai; |
| --- | --- |

2)

tekintettel a fenti b) pont 1. alpontjában meghatározott elemekre, indokoltak-e az ezen ágazati megállapodás bármely részének módosításai;

| c) | A felek a felülvizsgálati folyamat jelentőségének elismerése mellett, annak érdekében, hogy az ezen ágazati megállapodás feltételei továbbra is megfeleljenek a felek igényeinek, fenntartják a jogot, hogy az alábbi 40. cikknek megfelelően ezt az ágazati megállapodást felmondják. |
| --- | --- |

c)

A felek a felülvizsgálati folyamat jelentőségének elismerése mellett, annak érdekében, hogy az ezen ágazati megállapodás feltételei továbbra is megfeleljenek a felek igényeinek, fenntartják a jogot, hogy az alábbi 40. cikknek megfelelően ezt az ágazati megállapodást felmondják.

37.   JÖVŐBENI MUNKA

Figyelembe kell venni a következőket:

| a) | a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt a felek hivatalos támogatás nyújtása terén alkalmazott gyakorlatának vizsgálatát; |
| --- | --- |

a)

a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt a felek hivatalos támogatás nyújtása terén alkalmazott gyakorlatának vizsgálatát;

| b) | a közvetett hitelekre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

b)

a közvetett hitelekre vonatkozó rendelkezéseket;

| c) | az értékesítés előtt jelentős felújításon átesett használt légi járművek esetében a 19. cikk szerinti maximális futamidő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

c)

az értékesítés előtt jelentős felújításon átesett használt légi járművek esetében a 19. cikk szerinti maximális futamidő meghosszabbítását;

| d) | a szerződés szerinti magasabb értékek esetében a 21. cikk szerinti maximális futamidő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

d)

a szerződés szerinti magasabb értékek esetében a 21. cikk szerinti maximális futamidő meghosszabbítását;

| e) | a „felújításra” (21. cikk) és a „szolgáltatásokra” (22. cikk) vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

e)

a „felújításra” (21. cikk) és a „szolgáltatásokra” (22. cikk) vonatkozó rendelkezéseket;

| f) | a fokvárosi jogosultsági folyamatot; |
| --- | --- |

f)

a fokvárosi jogosultsági folyamatot;

| g) | „az érdekelt fél” fogalommeghatározását. |
| --- | --- |

g)

„az érdekelt fél” fogalommeghatározását.

6.   RÉSZ:

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

38.   HATÁLYBALÉPÉS

Ez az ágazati megállapodás 2011. február 1-jén lép hatályba.

39.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

A fenti 38. cikktől eltérve a felek a következő feltételekkel nyújthatnak hivatalos támogatást:

| a) | A felek a 2007. július 1-jén hatályba lépett, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás (a továbbiakban: a 2007. évi ASU) feltételeivel nyújthatnak hivatalos támogatást, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:






  1) | Az árukról és szolgáltatásokról kötött kötelező érvényű szerződés legkésőbb 2010. december 31-én született. |
| --- | --- | --- |

a)

A felek a 2007. július 1-jén hatályba lépett, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás (a továbbiakban: a 2007. évi ASU) feltételeivel nyújthatnak hivatalos támogatást, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

1)

Az árukról és szolgáltatásokról kötött kötelező érvényű szerződés legkésőbb 2010. december 31-én született.

| 2) | Az árukat és szolgáltatásokat a 2007. évi ASU szerinti 1. kategóriájú légi jármű esetében legkésőbb 2012. december 31-én, a 2007. évi ASU szerinti 2. és 3. kategóriájú légi jármű esetében legkésőbb 2013. december 31-én fizikailag le kell szállítani. |
| --- | --- |

2)

Az árukat és szolgáltatásokat a 2007. évi ASU szerinti 1. kategóriájú légi jármű esetében legkésőbb 2012. december 31-én, a 2007. évi ASU szerinti 2. és 3. kategóriájú légi jármű esetében legkésőbb 2013. december 31-én fizikailag le kell szállítani.

| 3) | Minden bejelentett végleges kötelezettségvállalás esetében évi 20 bázispontnak megfelelő kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani a következő két időpont közül a korábban bekövetkező időponttól: a végleges kötelezettségvállalás időpontjától vagy 2011. január 31-től (2007. évi ASU szerinti 1. kategóriájú légi jármű), illetve 2011. június 30-tól (2007. évi ASU szerinti 2. és 3. kategóriájú légi jármű) a légi jármű leszállításáig. Ez a kötelezettségvállalási díj a 2007. évi ASU 17. cikkének a) pontjában és b) pontjának 2. alpontjában meghatározott díjakat helyettesíti. Ezt a kötelezettségvállalási díjat a felszámított minimális kockázati díjon felül kell felszámítani. |
| --- | --- |

3)

Minden bejelentett végleges kötelezettségvállalás esetében évi 20 bázispontnak megfelelő kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani a következő két időpont közül a korábban bekövetkező időponttól: a végleges kötelezettségvállalás időpontjától vagy 2011. január 31-től (2007. évi ASU szerinti 1. kategóriájú légi jármű), illetve 2011. június 30-tól (2007. évi ASU szerinti 2. és 3. kategóriájú légi jármű) a légi jármű leszállításáig. Ez a kötelezettségvállalási díj a 2007. évi ASU 17. cikkének a) pontjában és b) pontjának 2. alpontjában meghatározott díjakat helyettesíti. Ezt a kötelezettségvállalási díjat a felszámított minimális kockázati díjon felül kell felszámítani.

| b) | A felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt alkalmazandó feltételekkel nyújthatnak hivatalos támogatást, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:






  1) | Az árukról és szolgáltatásokról kötött kötelező érvényű szerződés legkésőbb 2010. december 31-én született. |
| --- | --- | --- |

b)

A felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt alkalmazandó feltételekkel nyújthatnak hivatalos támogatást, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

1)

Az árukról és szolgáltatásokról kötött kötelező érvényű szerződés legkésőbb 2010. december 31-én született.

| 2) | Az ilyen hivatalos támogatás részes felenként 69 2007. évi ASU szerinti 1. kategóriájú légi járműre és 92 2007. évi ASU szerinti 2. kategóriájú légi járműre korlátozódik. |
| --- | --- |

2)

Az ilyen hivatalos támogatás részes felenként 69 2007. évi ASU szerinti 1. kategóriájú légi járműre és 92 2007. évi ASU szerinti 2. kategóriájú légi járműre korlátozódik.

| 3) | Az ebben a pontban meghatározott feltételek alkalmazása érdekében a fenti b) pont 2. alpontjában említett légi járművet szerepeltetni kell a jegyzékekben (a továbbiakban: átmeneti jegyzékek), amelyeket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt bejelentenek a titkárságnak. Ezek az átmeneti jegyzékek a következőket tartalmazzák:






  — | a légi jármű modellek megnevezése és száma, |
| --- | --- | --- |

3)

Az ebben a pontban meghatározott feltételek alkalmazása érdekében a fenti b) pont 2. alpontjában említett légi járművet szerepeltetni kell a jegyzékekben (a továbbiakban: átmeneti jegyzékek), amelyeket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt bejelentenek a titkárságnak. Ezek az átmeneti jegyzékek a következőket tartalmazzák:

—

a légi jármű modellek megnevezése és száma,

| — | tervezett szállítási időpontok, |
| --- | --- |

—

tervezett szállítási időpontok,

| — | a vevők megnevezése, |
| --- | --- |

—

a vevők megnevezése,

| — | az alkalmazandó szabályok (vagy a 2007. évi ASU előtti, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás, vagy a 2007. évi ASU). |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó szabályok (vagy a 2007. évi ASU előtti, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás, vagy a 2007. évi ASU).

| 4) | A fenti első, második és negyedik francia bekezdés szerinti információkat a megállapodás minden részes felével meg kell osztani; a fenti harmadik francia bekezdés szerinti információkat kizárólag a titkárság és az elnök kezeli. |
| --- | --- |

4)

A fenti első, második és negyedik francia bekezdés szerinti információkat a megállapodás minden részes felével meg kell osztani; a fenti harmadik francia bekezdés szerinti információkat kizárólag a titkárság és az elnök kezeli.

| 5) | Az átmeneti jegyzékben szereplő valamennyi légi jármű tekintetében:






  — | A 2007. évi ASU előtti, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás szerinti hivatalos támogatásra irányuló kötelezettségvállalás esetében évi 35 bázispontnak megfelelő kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani a következő két időpont közül a korábban bekövetkező időponttól: a végleges kötelezettségvállalás időpontjától vagy 2011. március 31-től a légi jármű leszállításáig. Ezenkívül az előzetesen fizetendő minimális kockázati díj legalább 3 %. |
| --- | --- | --- |

5)

Az átmeneti jegyzékben szereplő valamennyi légi jármű tekintetében:

—

A 2007. évi ASU előtti, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás szerinti hivatalos támogatásra irányuló kötelezettségvállalás esetében évi 35 bázispontnak megfelelő kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani a következő két időpont közül a korábban bekövetkező időponttól: a végleges kötelezettségvállalás időpontjától vagy 2011. március 31-től a légi jármű leszállításáig. Ezenkívül az előzetesen fizetendő minimális kockázati díj legalább 3 %.

| — | A 2007. évi ASU szerinti hivatalos támogatásra irányuló kötelezettségvállalás esetében évi 20 bázispontnak megfelelő kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani a következő két időpont közül a korábban bekövetkező időponttól: a végleges kötelezettségvállalás időpontjától vagy 2011. június 30-tól a légi jármű leszállításáig. |
| --- | --- |

—

A 2007. évi ASU szerinti hivatalos támogatásra irányuló kötelezettségvállalás esetében évi 20 bázispontnak megfelelő kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani a következő két időpont közül a korábban bekövetkező időponttól: a végleges kötelezettségvállalás időpontjától vagy 2011. június 30-tól a légi jármű leszállításáig.

| — | A fenti két francia bekezdésben meghatározott kötelezettségvállalási díj a 2007. évi ASU 17. cikkének a) pontjában és b) pontjának 2. alpontjában meghatározott díjakat helyettesíti. Ezt a kötelezettségvállalási díjat a felszámított minimális kockázati díjon felül kell felszámítani. |
| --- | --- |

—

A fenti két francia bekezdésben meghatározott kötelezettségvállalási díj a 2007. évi ASU 17. cikkének a) pontjában és b) pontjának 2. alpontjában meghatározott díjakat helyettesíti. Ezt a kötelezettségvállalási díjat a felszámított minimális kockázati díjon felül kell felszámítani.

| 6. | A felek hivatalosan támogatott exporthitelt a 2007. évi ASU előtti, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodásban meghatározott feltételekkel csak azokra a légi járművekre nyújthatnak, amelyek tervezett leszállítása a legkésőbb 2007. április 30-án kötött, és a titkárságnak legkésőbb 2007. június 30-án bejelentett kötelező érvényű szerződéseknek megfelelően legkésőbb 2010. december 31. |
| --- | --- |

6.

A felek hivatalosan támogatott exporthitelt a 2007. évi ASU előtti, a légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodásban meghatározott feltételekkel csak azokra a légi járművekre nyújthatnak, amelyek tervezett leszállítása a legkésőbb 2007. április 30-án kötött, és a titkárságnak legkésőbb 2007. június 30-án bejelentett kötelező érvényű szerződéseknek megfelelően legkésőbb 2010. december 31.

| c) | E cikk végrehajtását a 35. cikk b) és c) pontjával összhangban kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

c)

E cikk végrehajtását a 35. cikk b) és c) pontjával összhangban kell ellenőrizni.

40.   FELMONDÁS

A megállapodás részes fele a titkárság írásban – közvetlen kommunikációs eszközök, például az OLIS igénybevételével – történő értesítésével felmondhatja az ebben az ágazati megállapodásban való részvételét. A felmondás hat hónappal azt követően lép hatályba, hogy a titkárság kézhez vette az arról szóló értesítést. A felmondás nem érinti a felmondás hatálybalépése előtt kötött, egyedi ügyletekre vonatkozó megállapodásokat.

I. függelék

A légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodásban való részvétel

| 1. | A felek a polgári légi járművekkel kapcsolatos gyártókapacitást kifejlesztő, a megállapodásban nem részes feleket arra ösztönzik, hogy ezen ágazati megállapodás rendelkezéseit alkalmazzák. Ezzel összefüggésben a felek felhívják a megállapodásban nem részes feleket, hogy kezdjenek velük tárgyalásokat az ASU-hoz való csatlakozás feltételeiről. |
| --- | --- |

1.

A felek a polgári légi járművekkel kapcsolatos gyártókapacitást kifejlesztő, a megállapodásban nem részes feleket arra ösztönzik, hogy ezen ágazati megállapodás rendelkezéseit alkalmazzák. Ezzel összefüggésben a felek felhívják a megállapodásban nem részes feleket, hogy kezdjenek velük tárgyalásokat az ASU-hoz való csatlakozás feltételeiről.

| 2. | A titkárságnak biztosítania kell, hogy az ebben az ágazati megállapodásban való részvétel iránt érdeklődő, a megállapodásban nem részes fél teljes körű tájékoztatást kap az ezen ágazati megállapodás részes felévé való válással kapcsolatos feltételekről. |
| --- | --- |

2.

A titkárságnak biztosítania kell, hogy az ebben az ágazati megállapodásban való részvétel iránt érdeklődő, a megállapodásban nem részes fél teljes körű tájékoztatást kap az ezen ágazati megállapodás részes felévé való válással kapcsolatos feltételekről.

| 3. | A megállapodásban nem részes feleket a felek ezt követően meghívják, hogy vegyenek részt az ezen ágazati megállapodás szerinti tevékenységekben, valamint megfigyelőként vegyenek részt a vonatkozó megbeszéléseken. Ez a meghívás legfeljebb két évre szól, és további két évre meghosszabbítható. Ezen időszak alatt a megállapodásban nem részes fél felkérést kap, hogy nyújtson áttekintést exporthitel-rendszeréről, különösen a polgári légi járművek exportja tekintetében. |
| --- | --- |

3.

A megállapodásban nem részes feleket a felek ezt követően meghívják, hogy vegyenek részt az ezen ágazati megállapodás szerinti tevékenységekben, valamint megfigyelőként vegyenek részt a vonatkozó megbeszéléseken. Ez a meghívás legfeljebb két évre szól, és további két évre meghosszabbítható. Ezen időszak alatt a megállapodásban nem részes fél felkérést kap, hogy nyújtson áttekintést exporthitel-rendszeréről, különösen a polgári légi járművek exportja tekintetében.

| 4. | Ennek az időszaknak a végén a megállapodásban nem részes fél jelzi, hogy ezen ágazati megállapodás részes felévé kíván-e válni, és követni akarja-e annak rendelkezéseit; amennyiben a megállapodás nem részes fele ezt a szándékot megerősíti, éves szinten hozzájárul az ezen ágazati megállapodás végrehajtásával összefüggő költségekhez. |
| --- | --- |

4.

Ennek az időszaknak a végén a megállapodásban nem részes fél jelzi, hogy ezen ágazati megállapodás részes felévé kíván-e válni, és követni akarja-e annak rendelkezéseit; amennyiben a megállapodás nem részes fele ezt a szándékot megerősíti, éves szinten hozzájárul az ezen ágazati megállapodás végrehajtásával összefüggő költségekhez.

| 5. | Az e függelék 4. cikkében említett megerősítés után 30 munkanappal a megállapodásban nem részes, érdekelt fél a megállapodás részes felének tekintendő. |
| --- | --- |

5.

Az e függelék 4. cikkében említett megerősítés után 30 munkanappal a megállapodásban nem részes, érdekelt fél a megállapodás részes felének tekintendő.

II. függelék

Minimális kockázati díjak

Ez a függelék határozza meg az ezen ágazati megállapodás hatálya alá tartozó ügyletekhez nyújtott hivatalos támogatás árazásának megállapítása során követendő eljárásokat. Az 1. szakasz határozza meg a kockázati besorolási eljárásokat, a 2. szakasz határozza meg az új és a használt jégi járművek tekintetében felszámítandó minimális kockázati díjakat, a 3. szakasz pedig a tartalék hajtóművek, tartalék alkatrészek, a teherfuvarozásra történő átalakítás/jelentős átalakítás/felújítás, a karbantartási és szervizszerződések, valamint a teljesítménynövelő készletek tekintetében felszámítandó minimális kockázati díjakat határozza meg.

1.   SZAKASZ:

Kockázati besorolási eljárások

| 1. | A felek megállapodtak a vevőkre/hitelfelvevőkre vonatkozó kockázati besorolások jegyzékéről (a jegyzék); ezek a kockázati besorolások a vevők/hitelfelvevők közös, a hitelminősítő intézetekéhez hasonló minősítési skála felhasználásával meghatározott fedezetlen, nem alárendelt hitelminősítését tükrözik. |
| --- | --- |

1.

A felek megállapodtak a vevőkre/hitelfelvevőkre vonatkozó kockázati besorolások jegyzékéről (a jegyzék); ezek a kockázati besorolások a vevők/hitelfelvevők közös, a hitelminősítő intézetekéhez hasonló minősítési skála felhasználásával meghatározott fedezetlen, nem alárendelt hitelminősítését tükrözik.

| 2. | A kockázati besorolást a felek által kinevezett szakértők fogják elvégezni az e függelék 1. táblázatában meghatározott kockázati kategóriák szerint. |
| --- | --- |

2.

A kockázati besorolást a felek által kinevezett szakértők fogják elvégezni az e függelék 1. táblázatában meghatározott kockázati kategóriák szerint.

| 3. | A jegyzék e függelék 15. cikkének rendelkezéseire figyelemmel az ügylet valamennyi szakaszában (például kampány és szállítás) kötelező erejű. |
| --- | --- |

3.

A jegyzék e függelék 15. cikkének rendelkezéseire figyelemmel az ügylet valamennyi szakaszában (például kampány és szállítás) kötelező erejű.

I.   A KOCKÁZATI BESOROLÁSOK JEGYZÉKÉNEK MEGHATÁROZÁSA

| 4. | A jegyzéket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt dolgozzák ki és fogadják el; a jegyzéket a titkárság tartja fenn, és bocsátja bizalmas jelleggel valamennyi fél rendelkezésére. |
| --- | --- |

4.

A jegyzéket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt dolgozzák ki és fogadják el; a jegyzéket a titkárság tartja fenn, és bocsátja bizalmas jelleggel valamennyi fél rendelkezésére.

| 5. | A titkárság kérésre bizalmas jelleggel tájékoztathatja a megállapodásban nem részes, légi járműveket gyártó feleket valamely vevő/hitelfelvevő kockázati besorolásáról; ebben az esetben a titkárság az összes felet köteles tájékoztatni a kérésről. A megállapodásban nem részes felek bármikor javasolhatják a titkárságnak a jegyzék bővítését. A jegyzék bővítését javasoló nem részes fél úgy vehet részt a kockázati besorolási eljárásban, mintha a megállapodásban részes érdekelt fél lenne. |
| --- | --- |

5.

A titkárság kérésre bizalmas jelleggel tájékoztathatja a megállapodásban nem részes, légi járműveket gyártó feleket valamely vevő/hitelfelvevő kockázati besorolásáról; ebben az esetben a titkárság az összes felet köteles tájékoztatni a kérésről. A megállapodásban nem részes felek bármikor javasolhatják a titkárságnak a jegyzék bővítését. A jegyzék bővítését javasoló nem részes fél úgy vehet részt a kockázati besorolási eljárásban, mintha a megállapodásban részes érdekelt fél lenne.

II.   A KOCKÁZATI BESOROLÁSOK JEGYZÉKÉNEK AKTUALIZÁLÁSA

| 6. | A jegyzék az e függelék 15. cikkében foglalt rendelkezésekre figyelemmel, eseti jelleggel aktualizálható, amennyiben valamely fél bármilyen formában jelzi, hogy a jegyzékben szereplőtől eltérő kockázati besorolást kíván alkalmazni, vagy valamely félnek olyan vevő/hitelfelvevő tekintetében van szüksége kockázati besorolásra, amely még nem szerepel a jegyzékben (17)
   (18). Amennyiben a vevő/hitelfelvevő javasolt kockázati minősítése meghaladja a székhely szerinti állam kockázati minősítését, magyarázattal kell szolgálni. Az olyan ügyletek esetében, amelyeknek az exportszerződés szerinti értéke nem éri el az 5 millió USD-t, az e függelék 6–8. cikkében meghatározott kockázati besorolási eljárást követni nem kívánó fél a „8.” kockázati besorolást alkalmazza az ügyletben részt vevő vevő/hitelfelvevő tekintetében, és ezen ágazati megállapodás 24. cikkének a) pontjával összhangban bejelenti az ügyletet. |
| --- | --- |

6.

A jegyzék az e függelék 15. cikkében foglalt rendelkezésekre figyelemmel, eseti jelleggel aktualizálható, amennyiben valamely fél bármilyen formában jelzi, hogy a jegyzékben szereplőtől eltérő kockázati besorolást kíván alkalmazni, vagy valamely félnek olyan vevő/hitelfelvevő tekintetében van szüksége kockázati besorolásra, amely még nem szerepel a jegyzékben (17)
   (18). Amennyiben a vevő/hitelfelvevő javasolt kockázati minősítése meghaladja a székhely szerinti állam kockázati minősítését, magyarázattal kell szolgálni. Az olyan ügyletek esetében, amelyeknek az exportszerződés szerinti értéke nem éri el az 5 millió USD-t, az e függelék 6–8. cikkében meghatározott kockázati besorolási eljárást követni nem kívánó fél a „8.” kockázati besorolást alkalmazza az ügyletben részt vevő vevő/hitelfelvevő tekintetében, és ezen ágazati megállapodás 24. cikkének a) pontjával összhangban bejelenti az ügyletet.

| 7. | A felek az alternatív vagy új kockázati besorolás bármilyen használata előtt a jegyzék alternatív vagy új kockázati besorolás alapján történő aktualizálására irányuló kérést küldenek a titkárságnak. A titkárság e kérést két munkanapon belül körbeküldi a feleknek, anélkül hogy megnevezné a kérést benyújtó felet. |
| --- | --- |

7.

A felek az alternatív vagy új kockázati besorolás bármilyen használata előtt a jegyzék alternatív vagy új kockázati besorolás alapján történő aktualizálására irányuló kérést küldenek a titkárságnak. A titkárság e kérést két munkanapon belül körbeküldi a feleknek, anélkül hogy megnevezné a kérést benyújtó felet.

| 8. | A megállapodásban részes érdekelt felek tíz (19) munkanapot kapnak arra, hogy elfogadják a jegyzék javasolt megváltoztatását vagy kifogást emeljenek ellene; amennyiben ezen az időtartamon belül nem válaszolnak, úgy tekintik, hogy egyetértenek a javaslattal. Ha a tíznapos időtartam végéig nem emeltek kifogást a javaslat ellen, a jegyzékben javasolt változtatást elfogadottnak tekintik. A titkárság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket, és öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld; az átdolgozott jegyzék ezen üzenet keltétől kezdődően bír kötelező erővel. Az 5 millió USD-nál alacsonyabb exportszerződés szerinti értékű ügyletek esetében öt munkanapos határidőt alkalmaznak. |
| --- | --- |

8.

A megállapodásban részes érdekelt felek tíz (19) munkanapot kapnak arra, hogy elfogadják a jegyzék javasolt megváltoztatását vagy kifogást emeljenek ellene; amennyiben ezen az időtartamon belül nem válaszolnak, úgy tekintik, hogy egyetértenek a javaslattal. Ha a tíznapos időtartam végéig nem emeltek kifogást a javaslat ellen, a jegyzékben javasolt változtatást elfogadottnak tekintik. A titkárság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket, és öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld; az átdolgozott jegyzék ezen üzenet keltétől kezdődően bír kötelező erővel. Az 5 millió USD-nál alacsonyabb exportszerződés szerinti értékű ügyletek esetében öt munkanapos határidőt alkalmaznak.

III.   NÉZETELTÉRÉSEK RENDEZÉSE

| 9. | Amennyiben egy javasolt kockázati besorolás ellen kifogást emelnek, az érdekelt felek szakértői szinten mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a nézeteltérés bejelentését követően további tíz munkanapon belül megállapodásra jussanak a kockázati besorolásról. A nézeteltérés rendezéséhez szükséges valamennyi eszközt igénybe kell venni, szükség esetén a titkárság segítségével (például konferenciahívások vagy személyes konzultációk). Ha a megállapodásban részes érdekelt felek e tíz munkanapos időtartamon belül megállapodnak valamely kockázati besorolásban, az eredményről tájékoztatják a titkárságot; a titkárság ennek alapján megfelelően aktualizálja a jegyzéket, és a következő öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. A kiigazított jegyzék az üzenet keltétől számítva bír kötelező erővel. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben egy javasolt kockázati besorolás ellen kifogást emelnek, az érdekelt felek szakértői szinten mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a nézeteltérés bejelentését követően további tíz munkanapon belül megállapodásra jussanak a kockázati besorolásról. A nézeteltérés rendezéséhez szükséges valamennyi eszközt igénybe kell venni, szükség esetén a titkárság segítségével (például konferenciahívások vagy személyes konzultációk). Ha a megállapodásban részes érdekelt felek e tíz munkanapos időtartamon belül megállapodnak valamely kockázati besorolásban, az eredményről tájékoztatják a titkárságot; a titkárság ennek alapján megfelelően aktualizálja a jegyzéket, és a következő öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. A kiigazított jegyzék az üzenet keltétől számítva bír kötelező erővel.

| 10. | Amennyiben a nézeteltérést nem sikerül a szakértők körében tíz munkanapon belül rendezni, az ügyet a felek elé terjesztik, hogy legfeljebb öt munkanapos időtartamon belül döntsenek a megfelelő kockázati besorolásról. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben a nézeteltérést nem sikerül a szakértők körében tíz munkanapon belül rendezni, az ügyet a felek elé terjesztik, hogy legfeljebb öt munkanapos időtartamon belül döntsenek a megfelelő kockázati besorolásról.

| 11. | Végleges megállapodás hiányában a felek valamely hitelminősítő intézethez fordulhatnak, hogy határozza meg a vevő/hitelfelvevő kockázati besorolását. Ilyen esetekben a felek elnöke a felek nevében tíz munkanapon belül közleményt intéz a vevőhöz/hitelfelvevőhöz. A közlemény tartalmazza a kockázatértékelési konzultáció megbízási azon feltételeit, amelyekben a felek körében megállapodtak. Az eredményül kapott kockázati besorolást a jegyzékben nyilvántartásba veszik, és az a titkárság aktualizálási eljárást lezáró, öt munkanapon belül elküldött OLIS üzenetét követően azonnal kötelező erőre emelkedik. |
| --- | --- |

11.

Végleges megállapodás hiányában a felek valamely hitelminősítő intézethez fordulhatnak, hogy határozza meg a vevő/hitelfelvevő kockázati besorolását. Ilyen esetekben a felek elnöke a felek nevében tíz munkanapon belül közleményt intéz a vevőhöz/hitelfelvevőhöz. A közlemény tartalmazza a kockázatértékelési konzultáció megbízási azon feltételeit, amelyekben a felek körében megállapodtak. Az eredményül kapott kockázati besorolást a jegyzékben nyilvántartásba veszik, és az a titkárság aktualizálási eljárást lezáró, öt munkanapon belül elküldött OLIS üzenetét követően azonnal kötelező erőre emelkedik.

| 12. | A hitelminősítő intézet igénybevételének költségét eltérő megállapodás hiányában az érdekelt vevő/hitelfelvevő viseli. |
| --- | --- |

12.

A hitelminősítő intézet igénybevételének költségét eltérő megállapodás hiányában az érdekelt vevő/hitelfelvevő viseli.

| 13. | Az e függelék 9–11. cikkében meghatározott eljárások során a fennálló kockázati besorolás marad alkalmazandó (amennyiben a jegyzékben rendelkezésre áll). |
| --- | --- |

13.

Az e függelék 9–11. cikkében meghatározott eljárások során a fennálló kockázati besorolás marad alkalmazandó (amennyiben a jegyzékben rendelkezésre áll).

IV.   A BESOROLÁSOK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

| 14. | Az érvényes kockázati besorolások a titkárság által fenntartott jegyzékben rögzített kockázati besorolások; kockázati díjak csak e kockázati besorolásokkal összhangban adhatók meg, és azokra csak e kockázati besorolásokkal összhangban vállalható kötelezettség. |
| --- | --- |

14.

Az érvényes kockázati besorolások a titkárság által fenntartott jegyzékben rögzített kockázati besorolások; kockázati díjak csak e kockázati besorolásokkal összhangban adhatók meg, és azokra csak e kockázati besorolásokkal összhangban vállalható kötelezettség.

| 15. | A kockázati besorolások legfeljebb 12 hónapon át érvényesek attól kezdve, hogy azokat a titkárság a kockázati díjak felek általi megadása és az azokra vonatkozó végleges kötelezettségvállalás céljából a jegyzékben nyilvántartásba vette; valamely meghatározott ügylet tekintetében az érvényességi idő további 18 hónappal meghosszabbítható, miután megtörtént a kötelezettségvállalás vagy a végleges kötelezettségvállalás, és hiteldíj-fenntartási díjat számítanak fel. A kockázati besorolások a 12 hónapos érvényességi időn belül a vevő/hitelfelvevő kockázati profiljának lényeges változása esetén – például valamely hitelminősítő intézet által adott minősítés módosulása esetén – módosulhatnak. |
| --- | --- |

15.

A kockázati besorolások legfeljebb 12 hónapon át érvényesek attól kezdve, hogy azokat a titkárság a kockázati díjak felek általi megadása és az azokra vonatkozó végleges kötelezettségvállalás céljából a jegyzékben nyilvántartásba vette; valamely meghatározott ügylet tekintetében az érvényességi idő további 18 hónappal meghosszabbítható, miután megtörtént a kötelezettségvállalás vagy a végleges kötelezettségvállalás, és hiteldíj-fenntartási díjat számítanak fel. A kockázati besorolások a 12 hónapos érvényességi időn belül a vevő/hitelfelvevő kockázati profiljának lényeges változása esetén – például valamely hitelminősítő intézet által adott minősítés módosulása esetén – módosulhatnak.

| 16. | Amennyiben az adott kockázati besorolás érvényességi idejének vége előtt legalább 20 munkanappal egyik fél sem kéri valamely kockázati besorolás frissítését, a titkárság a következő aktualizált jegyzékből törli az adott kockázati besorolást. A titkárság két munkanapon belül ezt az aktualizálásra vonatkozó kérelmet körbeküldi az összes félnek, anélkül hogy megnevezné a kérést benyújtó felet, és az e függelék 9–11. cikkében meghatározott eljárások alkalmazandók. |
| --- | --- |

16.

Amennyiben az adott kockázati besorolás érvényességi idejének vége előtt legalább 20 munkanappal egyik fél sem kéri valamely kockázati besorolás frissítését, a titkárság a következő aktualizált jegyzékből törli az adott kockázati besorolást. A titkárság két munkanapon belül ezt az aktualizálásra vonatkozó kérelmet körbeküldi az összes félnek, anélkül hogy megnevezné a kérést benyújtó felet, és az e függelék 9–11. cikkében meghatározott eljárások alkalmazandók.

V.   A VEVŐ/HITELFELVEVŐ ÁLTAL BENYÚJTOTT KOCKÁZATI BESOROLÁSI KÉRELEM

| 17. | Ha a kampány szakaszában valamely vevő/hitelfelvevő kéri kockázati besorolásának megadását, vagy ha még nem szerepel a jegyzékben, a szóban forgó vevő/hitelfelvevő saját költségére indikatív kockázati besorolást kérhet valamely hitelminősítő intézettől. Ezt a kockázati besorolást nem veszik fel a jegyzékbe; a besorolást a felek saját kockázatértékelésük alapjaként felhasználhatják. |
| --- | --- |

17.

Ha a kampány szakaszában valamely vevő/hitelfelvevő kéri kockázati besorolásának megadását, vagy ha még nem szerepel a jegyzékben, a szóban forgó vevő/hitelfelvevő saját költségére indikatív kockázati besorolást kérhet valamely hitelminősítő intézettől. Ezt a kockázati besorolást nem veszik fel a jegyzékbe; a besorolást a felek saját kockázatértékelésük alapjaként felhasználhatják.

2.   SZAKASZ:

Új és használt légi járművek minimális kockázati díjai

I.   A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSA

| 18. | E függelék 19–58. cikke meghatározza a vevő/hitelfelvevő (vagy másik jogalany esetében az ügylet elsődleges törlesztési forrása) kockázati besorolásának megfelelő minimális kockázati díjakat. |
| --- | --- |

18.

E függelék 19–58. cikke meghatározza a vevő/hitelfelvevő (vagy másik jogalany esetében az ügylet elsődleges törlesztési forrása) kockázati besorolásának megfelelő minimális kockázati díjakat.

| 19. | A felek a minimális kockázati díjak mellett vagy felett hivatalos támogatást nyújthatnak, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:






  a) | Az ügylet eszközfedezetű, és megfelel az alábbi kritériumoknak:






  1) | elsődleges biztosítéki érdekeltség a légi járművel és a hajtóművekkel kapcsolatban; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

A felek a minimális kockázati díjak mellett vagy felett hivatalos támogatást nyújthatnak, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:

a)

Az ügylet eszközfedezetű, és megfelel az alábbi kritériumoknak:

1)

elsődleges biztosítéki érdekeltség a légi járművel és a hajtóművekkel kapcsolatban;

| 2) | lízing esetén engedményezés és/vagy elsődleges biztosítéki érdekeltség a lízingfizetésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

2)

lízing esetén engedményezés és/vagy elsődleges biztosítéki érdekeltség a lízingfizetésekkel kapcsolatban.

| 3) | a javasolt finanszírozás keretében a jogilag és ténylegesen ugyanazon felek tulajdonában lévő összes légi jármű és hajtómű tekintetében keresztfelmondás és keresztbiztosíték biztosítása, amennyiben az alkalmazandó jogi rendszer keretében lehetséges. |
| --- | --- |

3)

a javasolt finanszírozás keretében a jogilag és ténylegesen ugyanazon felek tulajdonában lévő összes légi jármű és hajtómű tekintetében keresztfelmondás és keresztbiztosíték biztosítása, amennyiben az alkalmazandó jogi rendszer keretében lehetséges.

| b) | Az ügyletet úgy alakítják ki, hogy minimálisan az alábbi 1. táblázatban foglalt kockázatcsökkentő tényezőket magában foglalja:

  1.   táblázat


  Kockázatcsökkentő tényezők










  ASU kockázati kategória | Kockázatminősítések | Kockázatcsökkentő tényezők |
| --- | --- | --- | --- |
| A+B | amelyből legalább A | és legalább B |
| 1 | AAA és BBB- között | 0 | 0 | 0 |
| 2 | BB+ és BB | 0 | 0 | 0 |
| 3 | BB- | 1 | 1 | 0 |
| 4 | B+ | 2 | 1 | |
| 5 | B | 2 | 1 | |
| 6 | B- | 3 | 2 | |
| 7 | CCC | 4 | 3 | |
| 8 | CC és C között | 4 | 3 | |

b)

Az ügyletet úgy alakítják ki, hogy minimálisan az alábbi 1. táblázatban foglalt kockázatcsökkentő tényezőket magában foglalja:

1.   táblázat

Kockázatcsökkentő tényezők

ASU kockázati kategória

Kockázatminősítések

Kockázatcsökkentő tényezők

A+B

amelyből legalább A

és legalább B

1

AAA és BBB- között

0

0

0

2

BB+ és BB

0

0

0

3

BB-

1

1

0

4

B+

2

1

5

B

2

1

6

B-

3

2

7

CCC

4

3

8

CC és C között

4

3

| 20. | E függelék 19. cikkének alkalmazásában:






  a) | A felek a következő kockázatcsökkentő tényezők közül választhatnak: | „A” kockázatcsökkentő tényezők:







  1) | Csökkentett előzetes díjtétel: az ezen ágazati megállapodás 10. cikkének a) és b) pontjában említett előzetes díjtételek minden öt százalékpontos csökkentése egy „A” kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű. Ebben az esetben a fél a csökkentett előzetes díjtételt meghaladóan semmilyen formában nem nyújthat hivatalos támogatást. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

20.

E függelék 19. cikkének alkalmazásában:

a)

A felek a következő kockázatcsökkentő tényezők közül választhatnak:

„A” kockázatcsökkentő tényezők:

1)

Csökkentett előzetes díjtétel: az ezen ágazati megállapodás 10. cikkének a) és b) pontjában említett előzetes díjtételek minden öt százalékpontos csökkentése egy „A” kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű. Ebben az esetben a fél a csökkentett előzetes díjtételt meghaladóan semmilyen formában nem nyújthat hivatalos támogatást.

| 2) | Lineáris értékcsökkenés: a tőkeösszeg egyenlő részletekben történő törlesztése egy kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű. |
| --- | --- |

2)

Lineáris értékcsökkenés: a tőkeösszeg egyenlő részletekben történő törlesztése egy kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű.

| 3) | Csökkentett futamidő: a tíz évet meg nem haladó futamidő egy kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű. |
| --- | --- |

3)

Csökkentett futamidő: a tíz évet meg nem haladó futamidő egy kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű.

| | „B” kockázatcsökkentő tényezők:







  1) | Biztosítéki letét: a tőkeösszeg és a kamat negyedéves részletével egyenlő minden egyes biztosítéki letét egy kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű. A biztosítéki letét öltheti készpénz vagy készenléti akkreditív formáját. |
| --- | --- | --- |

„B” kockázatcsökkentő tényezők:

1)

Biztosítéki letét: a tőkeösszeg és a kamat negyedéves részletével egyenlő minden egyes biztosítéki letét egy kockázatcsökkentő tényezővel egyenértékű. A biztosítéki letét öltheti készpénz vagy készenléti akkreditív formáját.

| 2) | Előzetes lízingfizetések: a tőkeösszeg és a kamat negyedéves részletével egyenlő összegben lízingfizetést teljesítenek az egyes törlesztési határidők előtt negyedévvel. |
| --- | --- |

2)

Előzetes lízingfizetések: a tőkeösszeg és a kamat negyedéves részletével egyenlő összegben lízingfizetést teljesítenek az egyes törlesztési határidők előtt negyedévvel.

| 3) | Karbantartási tartalékok a legjobb piaci gyakorlatokat tükröző formában és összegben. |
| --- | --- |

3)

Karbantartási tartalékok a legjobb piaci gyakorlatokat tükröző formában és összegben.

| b) | Az „A” kockázatcsökkentő tényezők egyike – előzetes bejelentést követően – kiváltható az alkalmazandó minimális kockázati díj feletti 15 %-os felárral. |
| --- | --- |

b)

Az „A” kockázatcsökkentő tényezők egyike – előzetes bejelentést követően – kiváltható az alkalmazandó minimális kockázati díj feletti 15 %-os felárral.

| 21. | Ezen ágazati megállapodás 11. cikke alapján az alkalmazandó minimális kockázati díjak minimális kockázati alapú díjtételekből (minimum risk-based rates – RBR) tevődnek össze, amelyeket a piacot tükröző felárral (market reflective surcharge – MRS) növelnek, összhangban az alábbi 22–34. cikkel. |
| --- | --- |

21.

Ezen ágazati megállapodás 11. cikke alapján az alkalmazandó minimális kockázati díjak minimális kockázati alapú díjtételekből (minimum risk-based rates – RBR) tevődnek össze, amelyeket a piacot tükröző felárral (market reflective surcharge – MRS) növelnek, összhangban az alábbi 22–34. cikkel.

| 22. | Ezen ágazati megállapodás hatálybalépésekor az RBR-ek a következők:

  2.   táblázat


  Kockázati alapú díjtételek








  ASU kockázati kategória | Felárak (bázispontban) | Kezdeti díj (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 89 | 5,00 |
| 2 | 98 | 5,50 |
| 3 | 116 | 6,50 |
| 4 | 133 | 7,50 |
| 5 | 151 | 8,50 |
| 6 | 168 | 9,50 |
| 7 | 185 | 10,50 |
| 8 | 194 | 11,00 |

22.

Ezen ágazati megállapodás hatálybalépésekor az RBR-ek a következők:

2.   táblázat

Kockázati alapú díjtételek

ASU kockázati kategória

Felárak (bázispontban)

Kezdeti díj (%)

1

89

5,00

2

98

5,50

3

116

6,50

4

133

7,50

5

151

8,50

6

168

9,50

7

185

10,50

8

194

11,00

| 23. | Az RBR-eket évente újra meghatározzák a Moody’s éves nemteljesítéskori veszteségrátájának (Loss given default – LGD) négyéves mozgó átlaga alapján. Az újbóli meghatározáskor a megfelelő LGD az első ranghelyű zálogjoggal biztosított szenior bankhiteleken alapul, és azt a következőképpen számítják ki:

  3.   táblázat







  LGD feltérképezése |
| --- | --- |
| 4-éves mozgó átlag | Figyelembe vett LGD |
| ≥ 45 % | 25 % |
| ≥ 35 % < 45 % | 23 % |
| ≥ 30 % < 35 % | 21 % |
| < 30 % | 19 % |

23.

Az RBR-eket évente újra meghatározzák a Moody’s éves nemteljesítéskori veszteségrátájának (Loss given default – LGD) négyéves mozgó átlaga alapján. Az újbóli meghatározáskor a megfelelő LGD az első ranghelyű zálogjoggal biztosított szenior bankhiteleken alapul, és azt a következőképpen számítják ki:

3.   táblázat

LGD feltérképezése

4-éves mozgó átlag

Figyelembe vett LGD

≥ 45 %

25 %

≥ 35 % < 45 %

23 %

≥ 30 % < 35 %

21 %

< 30 %

19 %

| 24. | Az RBR-t korrekciós tényezőt a következőképpen határozzák meg: |
| --- | --- |

24.

Az RBR-t korrekciós tényezőt a következőképpen határozzák meg:

Formula

| 25. | Az RBR korrekciós tényezőt a fenti 2. táblázatban meghatározott RBR-ekkel szorozzák, hogy meghatározzák az új RBR-eket. |
| --- | --- |

25.

Az RBR korrekciós tényezőt a fenti 2. táblázatban meghatározott RBR-ekkel szorozzák, hogy meghatározzák az új RBR-eket.

| 26. | Az első újbóli meghatározásra 2012 első negyedévében kerül sor, és az eredményül kapott RBR-ek 2012. április 15-én lépnek hatályba. |
| --- | --- |

26.

Az első újbóli meghatározásra 2012 első negyedévében kerül sor, és az eredményül kapott RBR-ek 2012. április 15-én lépnek hatályba.

| 27. | A későbbi újbóli meghatározási folyamatokból származó RBR-ek minden rákövetkező év április 15-én lépnek hatályba. Miután sor került az éves újbóli meghatározásból származó RBR-ek megállapítására, a titkárság azonnal tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó díjtételekről, és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. |
| --- | --- |

27.

A későbbi újbóli meghatározási folyamatokból származó RBR-ek minden rákövetkező év április 15-én lépnek hatályba. Miután sor került az éves újbóli meghatározásból származó RBR-ek megállapítására, a titkárság azonnal tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó díjtételekről, és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

| 28. | Minden egyes kockázati kategória tekintetében egy piacot tükröző felárat számítanak ki, a következők szerint:



  ahol: | A B egy keverési együttható, amely az alábbi 4. táblázat szerinti egyes kockázati kategóriáknak megfelelően 0,7 és 0,35 között változik. |
| --- | --- | --- |

28.

Minden egyes kockázati kategória tekintetében egy piacot tükröző felárat számítanak ki, a következők szerint:

Formula

ahol:

A B egy keverési együttható, amely az alábbi 4. táblázat szerinti egyes kockázati kategóriáknak megfelelően 0,7 és 0,35 között változik.

| | Az MCS a Moody’s 7-éves átlagos futamidejű átlagos hitelfelárainak (median credit spread – MCS) 90-napos mozgó átlaga. |
| --- | --- |

Az MCS a Moody’s 7-éves átlagos futamidejű átlagos hitelfelárainak (median credit spread – MCS) 90-napos mozgó átlaga.

| 29. | Amennyiben a kockázati kategóriák egynél több kockázati minősítést foglalnak magukban, a felárakból átlagot kell képezni. Az 1. kockázati kategóriában a BBB- felárat alkalmazzák. |
| --- | --- |

29.

Amennyiben a kockázati kategóriák egynél több kockázati minősítést foglalnak magukban, a felárakból átlagot kell képezni. Az 1. kockázati kategóriában a BBB- felárat alkalmazzák.

| 30. | Az MCS-felárakat a vagyoni biztosíték figyelembevétele érdekében 50 %-kal diszkontálják. A diszkontált MCS-felárakat ezután az alábbi 4. táblázat szerinti, 70 % és 35 % közé eső keverési tényezővel korrigálják, amelyet az MCS diszkontált felárak és az RBR közötti különbségre alkalmaznak. A keverésből eredő esetleges negatív felárakat nem vonják le.

  4.   táblázat


  Keverési tényezők








  Kockázatminősítések | ASU kockázati besorolás | Keverési tényező (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| AAA | | 70 |
| AA | | 70 |
| A | | 70 |
| BBB+ | | 70 |
| BBB | | 70 |
| BBB- | | 70 |
| BB+ | 2 | 65 |
| BB | 2 | 65 |
| BB- | 3 | 50 |
| B+ | 4 | 45 |
| B | 5 | 40 |
| B- | 6 | 35 |
| CCC | 7 | 35 |
| CC | 8 | 35 |
| C | 8 | 35 |

30.

Az MCS-felárakat a vagyoni biztosíték figyelembevétele érdekében 50 %-kal diszkontálják. A diszkontált MCS-felárakat ezután az alábbi 4. táblázat szerinti, 70 % és 35 % közé eső keverési tényezővel korrigálják, amelyet az MCS diszkontált felárak és az RBR közötti különbségre alkalmaznak. A keverésből eredő esetleges negatív felárakat nem vonják le.

4.   táblázat

Keverési tényezők

Kockázatminősítések

ASU kockázati besorolás

Keverési tényező (%)

AAA

70

AA

70

A

70

BBB+

70

BBB

70

BBB-

70

BB+

2

65

BB

2

65

BB-

3

50

B+

4

45

B

5

40

B-

6

35

CCC

7

35

CC

8

35

C

8

35

| 31. | Az MRS-t negyedéves jelleggel frissítik, a következők szerint: | Az első aktualizálási folyamatra 2011 első negyedévében kerül sor, és az eredményül kapott MCS 2011. április 15-én lép hatályba; az 1. kockázati kategóriára vonatkozó MRS aktualizálásának eredménye azonban 2012. április 15-ig csak akkor lép hatályba, ha az az adott MRS növekedését eredményezi. |
| --- | --- | --- |

31.

Az MRS-t negyedéves jelleggel frissítik, a következők szerint:

Az első aktualizálási folyamatra 2011 első negyedévében kerül sor, és az eredményül kapott MCS 2011. április 15-én lép hatályba; az 1. kockázati kategóriára vonatkozó MRS aktualizálásának eredménye azonban 2012. április 15-ig csak akkor lép hatályba, ha az az adott MRS növekedését eredményezi.

| | A későbbi aktualizálási folyamatokra 2011 második, harmadik és negyedik negyedévében (és így tovább) kerül sor, és az eredményül kapott MCS-ek 2011. július 15-én, 2011. október 15-én, illetve 2012. január 15-én (és így tovább) lépnek hatályba. |
| --- | --- |

A későbbi aktualizálási folyamatokra 2011 második, harmadik és negyedik negyedévében (és így tovább) kerül sor, és az eredményül kapott MCS-ek 2011. július 15-én, 2011. október 15-én, illetve 2012. január 15-én (és így tovább) lépnek hatályba.

| | A titkárság az egyes aktualizálások után azonnal az összes felet tájékoztatja az alkalmazandó MRS-ről és az adódó minimális díjtételekről, és azokat e díjtételek hatálybalépése előtt nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. |
| --- | --- |

A titkárság az egyes aktualizálások után azonnal az összes felet tájékoztatja az alkalmazandó MRS-ről és az adódó minimális díjtételekről, és azokat e díjtételek hatálybalépése előtt nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

| 32. | Az MRS-t csak akkor alkalmazzák, ha pozitív és meghaladja a 25 bázispontot. |
| --- | --- |

32.

Az MRS-t csak akkor alkalmazzák, ha pozitív és meghaladja a 25 bázispontot.

| 33. | A minimális kockázati díjaknak az MRS aktualizálásából adódó növekedése nem haladhatja meg az előző negyedévi minimális kockázati díjak 10 %-át. A minimális kockázati díjak (amelyek a kockázati alapú díjtételek és a piacot tükröző felár összeadásából adódnak) legfeljebb 100 %-os mértékben haladhatják meg a kockázati alapú díjtételeket. |
| --- | --- |

33.

A minimális kockázati díjaknak az MRS aktualizálásából adódó növekedése nem haladhatja meg az előző negyedévi minimális kockázati díjak 10 %-át. A minimális kockázati díjak (amelyek a kockázati alapú díjtételek és a piacot tükröző felár összeadásából adódnak) legfeljebb 100 %-os mértékben haladhatják meg a kockázati alapú díjtételeket.

| 34.1. | A minimális kockázati díjak meghatározásához a következő képletet kell alkalmazni:


  ahol:






  — | az RTAS az ezen ágazati megállapodás 12. cikkének b) pontjában meghatározott, futamidőn alapuló kiigazító felár; |
| --- | --- | --- |

34.1.

Formula

ahol:

—

az RTAS az ezen ágazati megállapodás 12. cikkének b) pontjában meghatározott, futamidőn alapuló kiigazító felár;

| — | az RFAS az ezen ágazati megállapodás 13. cikke a) pontjának 1) és 2) alpontjában meghatározott, törlesztési gyakoriságon alapuló kiigazító felár; |
| --- | --- |

—

az RFAS az ezen ágazati megállapodás 13. cikke a) pontjának 1) és 2) alpontjában meghatározott, törlesztési gyakoriságon alapuló kiigazító felár;

| — | az RMRS az e függelék 20. cikkének b) pontjában meghatározott, kockázatcsökkentő tényezőt kiváltó felár; |
| --- | --- |

—

az RMRS az e függelék 20. cikkének b) pontjában meghatározott, kockázatcsökkentő tényezőt kiváltó felár;

| — | a CTCD az e függelék 36. cikkében meghatározott, Fokvárosi Egyezmény szerinti engedmény; |
| --- | --- |

—

a CTCD az e függelék 36. cikkében meghatározott, Fokvárosi Egyezmény szerinti engedmény;

| — | a NABS adott esetben az e II. függelék 55. cikkének a) pontjának 4) alpontjában, 55. cikkének b) pontjában és 57. cikkének b) pontjában meghatározott eszközfedezet nélküli felár; |
| --- | --- |

—

a NABS adott esetben az e II. függelék 55. cikkének a) pontjának 4) alpontjában, 55. cikkének b) pontjában és 57. cikkének b) pontjában meghatározott eszközfedezet nélküli felár;

| — | a CICD az e függelék 54. cikkének a) pontjában meghatározott feltételes biztosítási fedezettel kapcsolatos engedmény. |
| --- | --- |

—

a CICD az e függelék 54. cikkének a) pontjában meghatározott feltételes biztosítási fedezettel kapcsolatos engedmény.

A kockázati díj fizethető előre vagy a hitel élettartama alatt, évi bázispontokban kifejezett felárként. A kezdeti díjakat és a felárakat a hiteldíj-konverziós modell (PCM) segítségével számítják ki, oly módon, hogy az adott ügylet tekintetében fizetendő kockázati díj nettó jelenértéke (NPV) azonos legyen, függetlenül attól, hogy a díjat kezdeti díjként vagy felárként érvényesítik. Az olyan ügyletek esetében, amelyeknél a fedezeti idő kezdete előtt olyan feltételekben állapodnak meg vagy olyan feltételeket kötnek ki, amelyek a futamidő súlyozott átlagidőtartamának csökkenésével járnak, (a PCM segítségével kiszámított) kezdeti díjat lehet felszámítani, amely az eredményül adódó fizetendő kockázati díj tekintetében megfelel a felárak keretében fizetendő díj nettó jelenértékének.

| 34.2. | Az ezen ágazati megállapodás eredeti hatálybalépésének napjától (2011. február 1.) alkalmazandó minimális kockázati díjakat az alábbi 5. táblázat határozza meg.

  5.   táblázat


  Minimális kockázati díjak

  (12 éves futamidő, eszközfedezetű ügyletek)








  Kockázati kategória | Kockázati besorolás | Minimális kockázati díjak |
| --- | --- | --- | --- |
| Éves felárak (bázispont) | Kezdeti díj (%) |
| 1 | AAA és BBB- között | 137 | 7,72 |
| 2 | BB+ és BB | 184 | 10,44 |
| 3 | BB- | 194 | 11,03 |
| 4 | B+ | 208 | 11,85 |
| 5 | B | 234 | 13,38 |
| 6 | B- | 236 | 13,50 |
| 7 | CCC | 252 | 14,45 |
| 8 | CC és C között | 257 | 14,74 |

34.2.

Az ezen ágazati megállapodás eredeti hatálybalépésének napjától (2011. február 1.) alkalmazandó minimális kockázati díjakat az alábbi 5. táblázat határozza meg.

5.   táblázat

Minimális kockázati díjak

(12 éves futamidő, eszközfedezetű ügyletek)

Kockázati kategória

Kockázati besorolás

Minimális kockázati díjak

Éves felárak (bázispont)

Kezdeti díj (%)

1

AAA és BBB- között

137

7,72

2

BB+ és BB

184

10,44

3

BB-

194

11,03

4

B+

208

11,85

5

B

234

13,38

6

B-

236

13,50

7

CCC

252

14,45

8

CC és C között

257

14,74

II.   A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ CSÖKKENTÉSEI

| 35. | E függelék 36. cikkének rendelkezésére figyelemmel megengedett a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjak csökkentése, ha:






  a) | az eszközfedezetű ügylet a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló fokvárosi jegyzőkönyv értelmében vett légi járműhöz vagy berendezéshez kapcsolódik; |
| --- | --- | --- |

35.

E függelék 36. cikkének rendelkezésére figyelemmel megengedett a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjak csökkentése, ha:

a)

az eszközfedezetű ügylet a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló fokvárosi jegyzőkönyv értelmében vett légi járműhöz vagy berendezéshez kapcsolódik;

| b) | a légi jármű vagy berendezés üzemeltetője (és ha eltérő, a hitelfelvevő/vevő vagy a bérbevevő, amennyiben a hivatalos támogatást nyújtó fél álláspontja szerint az ügylet felépítése ezt indokolja) egy olyan államban található, amely a légi járművel vagy berendezéssel kapcsolatos törlesztés idején szerepel azoknak az államoknak a jegyzékében, amelyek jogosultak a minimális kockázati díjak csökkentésére („fokvárosi jegyzék”), és adott esetben az adott államnak valamely olyan területi egységén belül helyezkedik el, amely e függelék 38. cikke alapján jogosult; és |
| --- | --- |

b)

a légi jármű vagy berendezés üzemeltetője (és ha eltérő, a hitelfelvevő/vevő vagy a bérbevevő, amennyiben a hivatalos támogatást nyújtó fél álláspontja szerint az ügylet felépítése ezt indokolja) egy olyan államban található, amely a légi járművel vagy berendezéssel kapcsolatos törlesztés idején szerepel azoknak az államoknak a jegyzékében, amelyek jogosultak a minimális kockázati díjak csökkentésére („fokvárosi jegyzék”), és adott esetben az adott államnak valamely olyan területi egységén belül helyezkedik el, amely e függelék 38. cikke alapján jogosult; és

| c) | az ügylet a Fokvárosi Egyezmény és az ahhoz csatolt, légi járművekre vonatkozó jegyzőkönyv (Fokvárosi Egyezmény vagy CTC) alapján létrehozott nemzetközi nyilvántartásban nyilvántartott légi járművel vagy berendezéssel kapcsolatos. |
| --- | --- |

c)

az ügylet a Fokvárosi Egyezmény és az ahhoz csatolt, légi járművekre vonatkozó jegyzőkönyv (Fokvárosi Egyezmény vagy CTC) alapján létrehozott nemzetközi nyilvántartásban nyilvántartott légi járművel vagy berendezéssel kapcsolatos.

| 36. | A fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjak csökkentése nem haladhatja meg az alkalmazandó minimális kockázati díj 10 %-át. |
| --- | --- |

36.

A fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjak csökkentése nem haladhatja meg az alkalmazandó minimális kockázati díj 10 %-át.

| 37. | Ahhoz, hogy valamely államot felvegyenek a fokvárosi jegyzékbe, az adott államnak teljesítenie kell a következő feltételeket:






  a) | a Fokvárosi Egyezményben részes szerződő félnek kell lennie; |
| --- | --- | --- |

37.

Ahhoz, hogy valamely államot felvegyenek a fokvárosi jegyzékbe, az adott államnak teljesítenie kell a következő feltételeket:

a)

a Fokvárosi Egyezményben részes szerződő félnek kell lennie;

| b) | meg kell tennie az e függelék I. mellékletében meghatározott feljogosító nyilatkozatokat; és |
| --- | --- |

b)

meg kell tennie az e függelék I. mellékletében meghatározott feljogosító nyilatkozatokat; és

| c) | törvényeiben és rendelkezéseiben az előírásoknak megfelelően végre kell hajtania a Fokvárosi Egyezményt, beleértve a feljogosító nyilatkozatokat, oly módon, hogy a Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásokat megfelelően átülteti a nemzeti jogba. |
| --- | --- |

c)

törvényeiben és rendelkezéseiben az előírásoknak megfelelően végre kell hajtania a Fokvárosi Egyezményt, beleértve a feljogosító nyilatkozatokat, oly módon, hogy a Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásokat megfelelően átülteti a nemzeti jogba.

| 38. | Az e függelék 35. cikke szerinti jogosultsághoz a területi egység tekintetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  a) | olyan területi egységnek kell lennie, amelyre kiterjesztették a Fokvárosi Egyezményt; |
| --- | --- | --- |

38.

Az e függelék 35. cikke szerinti jogosultsághoz a területi egység tekintetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:

a)

olyan területi egységnek kell lennie, amelyre kiterjesztették a Fokvárosi Egyezményt;

| b) | olyan területi egységnek kell lennie, amelyre alkalmazandók az e függelék I. mellékletében meghatározott feljogosító nyilatkozatok; és |
| --- | --- |

b)

olyan területi egységnek kell lennie, amelyre alkalmazandók az e függelék I. mellékletében meghatározott feljogosító nyilatkozatok; és

| c) | törvényeiben és rendelkezéseiben az előírásoknak megfelelően végre kell hajtania a Fokvárosi Egyezményt, beleértve a feljogosító nyilatkozatokat, oly módon, hogy a Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásokat megfelelően átülteti a nemzeti jogba. |
| --- | --- |

c)

törvényeiben és rendelkezéseiben az előírásoknak megfelelően végre kell hajtania a Fokvárosi Egyezményt, beleértve a feljogosító nyilatkozatokat, oly módon, hogy a Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásokat megfelelően átülteti a nemzeti jogba.

| 39. | A megállapodás szerinti eredeti fokvárosi jegyzéket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt átadják a titkárságnak. A fokvárosi jegyzéket e függelék 40–52. cikkével összhangban aktualizálják. |
| --- | --- |

39.

A megállapodás szerinti eredeti fokvárosi jegyzéket a felek ezen ágazati megállapodás hatálybalépése előtt átadják a titkárságnak. A fokvárosi jegyzéket e függelék 40–52. cikkével összhangban aktualizálják.

| 40. | Bármely fél vagy a légi járművekhez hivatalos támogatást nyújtó, a megállapodásban nem részes fél javasolhatja a titkárságnak valamely államnak a fokvárosi jegyzékbe való felvételét. Az ilyen javaslatoknak az adott állam tekintetében a következőket kell tartalmazniuk:






  a) | minden lényeges információ a Fokvárosi Egyezmény ratifikálási vagy csatlakozási okiratának a letéteményesnél történő elhelyezésének dátumával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

40.

Bármely fél vagy a légi járművekhez hivatalos támogatást nyújtó, a megállapodásban nem részes fél javasolhatja a titkárságnak valamely államnak a fokvárosi jegyzékbe való felvételét. Az ilyen javaslatoknak az adott állam tekintetében a következőket kell tartalmazniuk:

a)

minden lényeges információ a Fokvárosi Egyezmény ratifikálási vagy csatlakozási okiratának a letéteményesnél történő elhelyezésének dátumával kapcsolatban;

| b) | a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt állam által tett nyilatkozatok másolata; |
| --- | --- |

b)

a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt állam által tett nyilatkozatok másolata;

| c) | minden lényeges információ azon dátum vonatkozásában, amelyen a Fokvárosi Egyezmény és a feljogosító nyilatkozatok hatályba léptek; |
| --- | --- |

c)

minden lényeges információ azon dátum vonatkozásában, amelyen a Fokvárosi Egyezmény és a feljogosító nyilatkozatok hatályba léptek;

| d) | egy elemzés, amely körvonalazza azokat a lépéseket, amelyeket a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt állam a Fokvárosi Egyezmény – ezen belül a feljogosító nyilatkozatok – törvényeiben és rendelkezéseiben történő végrehajtásának érdekében tett, amelyek a Fokvárosi Egyezményben foglalt kötelezettségvállalások nemzeti jogba való megfelelő átültetésének biztosításához szükségesek; |
| --- | --- |

d)

egy elemzés, amely körvonalazza azokat a lépéseket, amelyeket a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt állam a Fokvárosi Egyezmény – ezen belül a feljogosító nyilatkozatok – törvényeiben és rendelkezéseiben történő végrehajtásának érdekében tett, amelyek a Fokvárosi Egyezményben foglalt kötelezettségvállalások nemzeti jogba való megfelelő átültetésének biztosításához szükségesek;

| e) | egy megfelelően kitöltött kérdőív, amelynek nyomtatványát e függelék 2. melléklete tartalmazza („CTC kérdőív”), amelyet legalább egy, olyan ügyvédi iroda kitöltött, amely jogosult arra, hogy jogtanácsot adjon a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt állam vonatkozó törvénykezésével kapcsolatban. A kitöltött CTC kérdőívben meg kell adni a következőket:






  i. | a válaszadó ügyvédi iroda (irodák) neve és hivatalos címe; |
| --- | --- | --- |

e)

egy megfelelően kitöltött kérdőív, amelynek nyomtatványát e függelék 2. melléklete tartalmazza („CTC kérdőív”), amelyet legalább egy, olyan ügyvédi iroda kitöltött, amely jogosult arra, hogy jogtanácsot adjon a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt állam vonatkozó törvénykezésével kapcsolatban. A kitöltött CTC kérdőívben meg kell adni a következőket:

i.

a válaszadó ügyvédi iroda (irodák) neve és hivatalos címe;

| ii. | az ügyvédi iroda vonatkozó tapasztalata, amely magában foglalhat jogalkotási és alkotmányozási folyamatokban szerzett tapasztalatokat, amennyiben nemzetközi szerződéseknek az államban történő végrehajtásához kapcsolódnak, valamint a CTC-vel kapcsolatos ügyekben szerzett konkrét tapasztalatokat, értve ez alatt akár a kormány, akár a magánszektor számára a Fokvárosi Egyezmény végrehajtása és érvényesítése tekintetében nyújtott tanácsadás vagy a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt államban hitelezői jogok érvényesítése során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

ii.

az ügyvédi iroda vonatkozó tapasztalata, amely magában foglalhat jogalkotási és alkotmányozási folyamatokban szerzett tapasztalatokat, amennyiben nemzetközi szerződéseknek az államban történő végrehajtásához kapcsolódnak, valamint a CTC-vel kapcsolatos ügyekben szerzett konkrét tapasztalatokat, értve ez alatt akár a kormány, akár a magánszektor számára a Fokvárosi Egyezmény végrehajtása és érvényesítése tekintetében nyújtott tanácsadás vagy a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt államban hitelezői jogok érvényesítése során szerzett tapasztalatokat;

| iii. | az ügyvédi iroda részt vesz-e vagy részt kíván-e venni bármilyen ügyletben, amelynek szempontjából kedvező lehet a minimális kockázati díjak csökkentése, ha a javasolt államot felveszik a CTC-jegyzékbe (20); és Az érintettségre vonatkozó információkkal együtt (amelyeket a titoktartási kötelezettség kellő tiszteletben tartása mellett nyújtanak). |
| --- | --- |

iii.

az ügyvédi iroda részt vesz-e vagy részt kíván-e venni bármilyen ügyletben, amelynek szempontjából kedvező lehet a minimális kockázati díjak csökkentése, ha a javasolt államot felveszik a CTC-jegyzékbe (20); és Az érintettségre vonatkozó információkkal együtt (amelyeket a titoktartási kötelezettség kellő tiszteletben tartása mellett nyújtanak).

| iv. | a CTC kérdőív kitöltésének dátuma. |
| --- | --- |

iv.

a CTC kérdőív kitöltésének dátuma.

| 41. | A titkárság öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet. |
| --- | --- |

41.

A titkárság öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet.

| 42. | Bármely fél vagy légi jármű tekintetében hivatalos támogatást nyújtó, a megállapodásban nem részes fél javasolhatja valamely államnak a fokvárosi jegyzékből való törlését, ha álláspontja szerint az adott állam olyan intézkedéseket hozott, amelyek nincsenek összhangban az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásaival, vagy elmulasztotta meghozni az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásai alapján tőle megkövetelt intézkedéseket. A fél vagy a nem részes fél e célból a fokvárosi jegyzékből való törlésre irányuló javaslatba belefoglalja azoknak a körülményeknek a teljes körű leírását, amelyek okot adtak a törlésre irányuló javaslatra, így például az adott államnak azokat az intézkedéseit, amelyek nincsenek összhangban az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásaival, vagy az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásai alapján előírt jogszabályok fenntartásának vagy végrehajtásának elmulasztását. A fokvárosi jegyzékből való törlésre irányuló javaslatot benyújtó fél vagy nem részes fél biztosítja az esetleg rendelkezésre álló alátámasztó dokumentumokat, a titkárság pedig öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet. |
| --- | --- |

42.

Bármely fél vagy légi jármű tekintetében hivatalos támogatást nyújtó, a megállapodásban nem részes fél javasolhatja valamely államnak a fokvárosi jegyzékből való törlését, ha álláspontja szerint az adott állam olyan intézkedéseket hozott, amelyek nincsenek összhangban az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásaival, vagy elmulasztotta meghozni az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásai alapján tőle megkövetelt intézkedéseket. A fél vagy a nem részes fél e célból a fokvárosi jegyzékből való törlésre irányuló javaslatba belefoglalja azoknak a körülményeknek a teljes körű leírását, amelyek okot adtak a törlésre irányuló javaslatra, így például az adott államnak azokat az intézkedéseit, amelyek nincsenek összhangban az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásaival, vagy az adott állam Fokvárosi Egyezményből eredő kötelezettségvállalásai alapján előírt jogszabályok fenntartásának vagy végrehajtásának elmulasztását. A fokvárosi jegyzékből való törlésre irányuló javaslatot benyújtó fél vagy nem részes fél biztosítja az esetleg rendelkezésre álló alátámasztó dokumentumokat, a titkárság pedig öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet.

| 43. | Bármely fél vagy légi jármű tekintetében hivatalos támogatást nyújtó nem részes fél javasolhatja valamely, korábban a fokvárosi jegyzékből törölt államnak az újbóli felvételét, amennyiben ezt az újbóli felvételt a későbbi korrekciós intézkedések vagy események indokolják. A javaslathoz mellékelik azoknak a körülményeknek a leírását, amelyek az állam törléséhez vezettek, valamint a visszahelyezést támogató későbbi korrekciós intézkedésekről szóló jelentést is. A titkárság öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet. |
| --- | --- |

43.

Bármely fél vagy légi jármű tekintetében hivatalos támogatást nyújtó nem részes fél javasolhatja valamely, korábban a fokvárosi jegyzékből törölt államnak az újbóli felvételét, amennyiben ezt az újbóli felvételt a későbbi korrekciós intézkedések vagy események indokolják. A javaslathoz mellékelik azoknak a körülményeknek a leírását, amelyek az állam törléséhez vezettek, valamint a visszahelyezést támogató későbbi korrekciós intézkedésekről szóló jelentést is. A titkárság öt munkanapon belül körbeküldi a javaslatot tartalmazó OLIS üzenetet.

| 44. | A felek az e függelék 40–43. cikke alapján előterjesztett javaslatot a javaslat benyújtását követő 20 munkanapon belül („1. időszak”) elfogadhatják, vagy kifogást emelhetnek ellene. |
| --- | --- |

44.

A felek az e függelék 40–43. cikke alapján előterjesztett javaslatot a javaslat benyújtását követő 20 munkanapon belül („1. időszak”) elfogadhatják, vagy kifogást emelhetnek ellene.

| 45. | Ha a javaslat ellen az 1. időszak végéig nem emeltek kifogást, úgy tekintik, hogy a fokvárosi jegyzék javasolt aktualizálását az összes fél elfogadta. A titkárság ennek megfelelően módosítja a fokvárosi jegyzéket, és öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. Az aktualizált fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba. |
| --- | --- |

45.

Ha a javaslat ellen az 1. időszak végéig nem emeltek kifogást, úgy tekintik, hogy a fokvárosi jegyzék javasolt aktualizálását az összes fél elfogadta. A titkárság ennek megfelelően módosítja a fokvárosi jegyzéket, és öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. Az aktualizált fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba.

| 46. | A fokvárosi jegyzék javasolt aktualizálása elleni kifogás esetén a kifogást emelő fél vagy felek az 1. időszakon belül írásban kifejtik a kifogás alapját. Miután az OECD titkársága az írásbeli kifogást valamennyi félnek körbeküldte, a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy további tíz munkanapon belül („2. időszak”) megállapodásra jussanak. |
| --- | --- |

46.

A fokvárosi jegyzék javasolt aktualizálása elleni kifogás esetén a kifogást emelő fél vagy felek az 1. időszakon belül írásban kifejtik a kifogás alapját. Miután az OECD titkársága az írásbeli kifogást valamennyi félnek körbeküldte, a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy további tíz munkanapon belül („2. időszak”) megállapodásra jussanak.

| 47. | A felek tárgyalásaik eredményéről tájékoztatják a titkárságot. Ha a 2. időszak alatt sikerül megállapodásra jutni, a titkárság szükség esetén megfelelően aktualizálja a fokvárosi jegyzéket, és a következő öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. Az aktualizált fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba. |
| --- | --- |

47.

A felek tárgyalásaik eredményéről tájékoztatják a titkárságot. Ha a 2. időszak alatt sikerül megállapodásra jutni, a titkárság szükség esetén megfelelően aktualizálja a fokvárosi jegyzéket, és a következő öt munkanapon belül OLIS üzenetet küld. Az aktualizált fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba.

| 48. | Ha a 2. időszak alatt nem születik megállapodás, ezen ágazati megállapodás feleinek elnöke (a továbbiakban: az elnök) minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy előmozdítsa a felek közötti konszenzust, a 2. időszakot közvetlenül követő húsz munkanapon belül („3. időszak”). Ha a 3. időszak végére nem sikerül konszenzust kialakítani, a helyzet végső rendezése a következő eljárások keretében történik:






  a) | Az elnök írásbeli ajánlást készít a fokvárosi jegyzék javasolt aktualizálására vonatkozóan. Az elnök ajánlása a legalább az azon felek által nyíltan kinyilvánított álláspontokból kibontakozó többségi álláspontot tükrözi, amelyek légi járművek exportjához hivatalos támogatást nyújtanak. Az elnök többségi álláspont hiányában egy kizárólag a felek által kinyilvánított álláspontokon alapuló ajánlást készít, és írásban meghatározza, hogy mi képezi az ajánlás alapját, értve ez alatt jogosulatlanság esetén azokat a jogosultsági kritériumokat, amelyek nem teljesültek. |
| --- | --- | --- |

48.

Ha a 2. időszak alatt nem születik megállapodás, ezen ágazati megállapodás feleinek elnöke (a továbbiakban: az elnök) minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy előmozdítsa a felek közötti konszenzust, a 2. időszakot közvetlenül követő húsz munkanapon belül („3. időszak”). Ha a 3. időszak végére nem sikerül konszenzust kialakítani, a helyzet végső rendezése a következő eljárások keretében történik:

a)

Az elnök írásbeli ajánlást készít a fokvárosi jegyzék javasolt aktualizálására vonatkozóan. Az elnök ajánlása a legalább az azon felek által nyíltan kinyilvánított álláspontokból kibontakozó többségi álláspontot tükrözi, amelyek légi járművek exportjához hivatalos támogatást nyújtanak. Az elnök többségi álláspont hiányában egy kizárólag a felek által kinyilvánított álláspontokon alapuló ajánlást készít, és írásban meghatározza, hogy mi képezi az ajánlás alapját, értve ez alatt jogosulatlanság esetén azokat a jogosultsági kritériumokat, amelyek nem teljesültek.

| b) | Az elnök ajánlása nem fed fel semmilyen információt a felek által az e függelék 40–49. cikkében meghatározott folyamat keretében kinyilvánított nézetekkel vagy álláspontokkal kapcsolatban, és |
| --- | --- |

b)

Az elnök ajánlása nem fed fel semmilyen információt a felek által az e függelék 40–49. cikkében meghatározott folyamat keretében kinyilvánított nézetekkel vagy álláspontokkal kapcsolatban, és

| c) | a felek elfogadják az elnök ajánlását. |
| --- | --- |

c)

a felek elfogadják az elnök ajánlását.

| 49. | Ha a 40. cikk alapján benyújtott javaslatot követően a felek vagy az elnök megállapítják, hogy valamely állam nem jogosult arra, hogy felvegyék a fokvárosi jegyzékbe, a felek vagy nem részes felek újabb javaslatot nyújthatnak be, amelyben arra kérik a feleket, hogy mérlegeljék újra az állam jogosultságát. A javaslatot tevő fél vagy nem részes fél kitér a jogosulatlanság eredeti megállapítását alátámasztó okokra. A javaslatot tevő fél vagy nem részes fél aktualizált CTC kérdőívet is beszerez és benyújt. Ezt az új javaslatot a 44–50. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kezelik. |
| --- | --- |

49.

Ha a 40. cikk alapján benyújtott javaslatot követően a felek vagy az elnök megállapítják, hogy valamely állam nem jogosult arra, hogy felvegyék a fokvárosi jegyzékbe, a felek vagy nem részes felek újabb javaslatot nyújthatnak be, amelyben arra kérik a feleket, hogy mérlegeljék újra az állam jogosultságát. A javaslatot tevő fél vagy nem részes fél kitér a jogosulatlanság eredeti megállapítását alátámasztó okokra. A javaslatot tevő fél vagy nem részes fél aktualizált CTC kérdőívet is beszerez és benyújt. Ezt az új javaslatot a 44–50. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kezelik.

| 50. | A minősített országok jegyzékében az e függelék 48. cikkében meghatározott eljárások alapján bekövetkező bármilyen változás esetén a titkárság a változást követően öt munkanapon belül OLIS üzenetet ad ki, amely tartalmazza az aktualizált fokvárosi jegyzéket. Az aktualizált fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba. |
| --- | --- |

50.

A minősített országok jegyzékében az e függelék 48. cikkében meghatározott eljárások alapján bekövetkező bármilyen változás esetén a titkárság a változást követően öt munkanapon belül OLIS üzenetet ad ki, amely tartalmazza az aktualizált fokvárosi jegyzéket. Az aktualizált fokvárosi jegyzék ezen üzenet napján lép hatályba.

| 51. | Ha egy államot valamely légi jármű tekintetében teljesített törlesztés után felvesznek, törölnek vagy újra felvesznek a fokvárosi jegyzékbe, az a szóban forgó légi járművel kapcsolatban megállapított MPR-eket nem érinti. |
| --- | --- |

51.

Ha egy államot valamely légi jármű tekintetében teljesített törlesztés után felvesznek, törölnek vagy újra felvesznek a fokvárosi jegyzékbe, az a szóban forgó légi járművel kapcsolatban megállapított MPR-eket nem érinti.

| 52. | A felek az e függelék 40–50. cikkében meghatározott folyamat keretében semmilyen információt nem adnak ki a kinyilvánított nézetekkel vagy álláspontokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

52.

A felek az e függelék 40–50. cikkében meghatározott folyamat keretében semmilyen információt nem adnak ki a kinyilvánított nézetekkel vagy álláspontokkal kapcsolatban.

| 53. | A felek nyomon követik e függelék 40–52. cikkének végrehajtását, és azt 2012 első felében, majd évente, vagy valamely fél kérésére felülvizsgálják. |
| --- | --- |

53.

A felek nyomon követik e függelék 40–52. cikkének végrehajtását, és azt 2012 első felében, majd évente, vagy valamely fél kérésére felülvizsgálják.

| 54. | Az alkalmazandó minimális kockázati díjak tekintetében a következő korrekciók alkalmazhatók:






  a) | Az alkalmazandó minimális kockázati díjakra öt bázispontos (éves felárak) vagy 0,29 %-os (kezdeti díj) engedmény adható a hivatalos támogatásban részesülő ügyletek esetén, feltételes biztosítási fedezet formájában. |
| --- | --- | --- |

54.

Az alkalmazandó minimális kockázati díjak tekintetében a következő korrekciók alkalmazhatók:

a)

Az alkalmazandó minimális kockázati díjakra öt bázispontos (éves felárak) vagy 0,29 %-os (kezdeti díj) engedmény adható a hivatalos támogatásban részesülő ügyletek esetén, feltételes biztosítási fedezet formájában.

| b) | A minimális kockázati díjakat a fedezett tőkeösszegre alkalmazzák. |
| --- | --- |

b)

A minimális kockázati díjakat a fedezett tőkeösszegre alkalmazzák.

III.   NEM ESZKÖZFEDEZETŰ ÜGYLETEK

| 55. | Az e függelék 19. cikk a) pontjában foglalt rendelkezések ellenére, a felek hivatalosan támogatott exporthitelt nyújthatnak nem eszközfedezetű ügyletekhez, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:






  a) | nem kormányzati ügyletek esetében:






  1) | a hivatalos támogatásban részesülő exportszerződés maximális értéke 15 millió USD; |
| --- | --- | --- | --- |

55.

Az e függelék 19. cikk a) pontjában foglalt rendelkezések ellenére, a felek hivatalosan támogatott exporthitelt nyújthatnak nem eszközfedezetű ügyletekhez, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

a)

nem kormányzati ügyletek esetében:

1)

a hivatalos támogatásban részesülő exportszerződés maximális értéke 15 millió USD;

| 2) | a maximális futamidő 10 év; |
| --- | --- |

2)

a maximális futamidő 10 év;

| 3) | semmilyen harmadik félnek nem fűződik biztosítéki érdekeltsége a finanszírozott eszközökhöz; és |
| --- | --- |

3)

semmilyen harmadik félnek nem fűződik biztosítéki érdekeltsége a finanszírozott eszközökhöz; és

| 4) | a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjakra minimálisan 30 %-os felárat alkalmaznak. |
| --- | --- |

4)

a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított minimális kockázati díjakra minimálisan 30 %-os felárat alkalmaznak.

| b) | Kormányzattal bonyolított ügylet vagy visszavonhatatlan és feltétel nélküli kormányzati garanciával fedezett ügylet esetén a fenti I. alszakasszal összhangban meghatározott minimális kockázati díjakra az alábbi 6. táblázatnak megfelelő minimális felárat alkalmaznak.

  6.   táblázat







  Kockázati kategória | Felár (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 |
| 2 | 0 |
| 3 | 0 |
| 4 | 10 |
| 5 | 15 |
| 6 | 15 |
| 7 | 25 |
| 8 | 25 |

b)

Kormányzattal bonyolított ügylet vagy visszavonhatatlan és feltétel nélküli kormányzati garanciával fedezett ügylet esetén a fenti I. alszakasszal összhangban meghatározott minimális kockázati díjakra az alábbi 6. táblázatnak megfelelő minimális felárat alkalmaznak.

6.   táblázat

Kockázati kategória

Felár (%)

1

0

2

0

3

0

4

10

5

15

6

15

7

25

8

25

| 56. | E függelék 35–51. cikkének rendelkezései az e függelék 55. cikke alapján nyújtott hivatalosan támogatott exporthitelekre nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

56.

E függelék 35–51. cikkének rendelkezései az e függelék 55. cikke alapján nyújtott hivatalosan támogatott exporthitelekre nem alkalmazandók.

3.   SZAKASZ:

A használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások minimális kockázati díjai

| 57. | A használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó valamennyi áruhoz és szolgáltatáshoz nyújtott hivatalos támogatás biztosításakor a minimális kockázati díjak a következők szerint alakulnak:






  a) | Eszközfedezetű ügyletek esetében a minimális kockázati díjak egyenlők a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított érvényes minimális felárakkal, és azokat tiszta fedezet esetén a konverziós modell és a megfelelő futamidő alkalmazásával kezdeti díjakká alakítják át. |
| --- | --- | --- |

57.

A használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó valamennyi áruhoz és szolgáltatáshoz nyújtott hivatalos támogatás biztosításakor a minimális kockázati díjak a következők szerint alakulnak:

a)

Eszközfedezetű ügyletek esetében a minimális kockázati díjak egyenlők a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított érvényes minimális felárakkal, és azokat tiszta fedezet esetén a konverziós modell és a megfelelő futamidő alkalmazásával kezdeti díjakká alakítják át.

| b) | Nem eszközfedezetű ügyletek esetében a minimális kockázati díjak egyenlők a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított érvényes minimális felárakkal, amelyeket 30 %-os felárral növelnek, és azokat sima fedezet esetén a konverziós modell és a megfelelő futamidő alkalmazásával kezdeti díjakká alakítják át. |
| --- | --- |

b)

Nem eszközfedezetű ügyletek esetében a minimális kockázati díjak egyenlők a fenti I. alszakasszal összhangban megállapított érvényes minimális felárakkal, amelyeket 30 %-os felárral növelnek, és azokat sima fedezet esetén a konverziós modell és a megfelelő futamidő alkalmazásával kezdeti díjakká alakítják át.

| 58. | Az e függelék 35–54. cikkében foglalt rendelkezéseket alkalmazzák a használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó valamennyi áruhoz és szolgáltatáshoz nyújtott hivatalos támogatásra. |
| --- | --- |

58.

Az e függelék 35–54. cikkében foglalt rendelkezéseket alkalmazzák a használt légi járművektől eltérő, ezen ágazati megállapodás 3. részének hatálya alá tartozó valamennyi áruhoz és szolgáltatáshoz nyújtott hivatalos támogatásra.

1. melléklet

Feljogosító nyilatkozatok

| 1. | A II. függelék 2. szakaszának alkalmazásában a „feljogosító nyilatkozatok” kifejezés és ezen ágazati megállapodásban az arra történő valamennyi utalás azt jelenti, hogy a Fokvárosi Egyezményben részes szerződő fél (szerződő fél):






  a) | megtette az e melléklet 2. cikkében foglalt nyilatkozatokat, és |
| --- | --- | --- |

1.

A II. függelék 2. szakaszának alkalmazásában a „feljogosító nyilatkozatok” kifejezés és ezen ágazati megállapodásban az arra történő valamennyi utalás azt jelenti, hogy a Fokvárosi Egyezményben részes szerződő fél (szerződő fél):

a)

megtette az e melléklet 2. cikkében foglalt nyilatkozatokat, és

| b) | nem tette meg az e melléklet 3. cikkében foglalt nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

b)

nem tette meg az e melléklet 3. cikkében foglalt nyilatkozatokat.

| 2. | Az e melléklet 1. cikkének a) pontjában említett nyilatkozatok a következők:






  a) | Fizetésképtelenség: a részes állam kijelenti, hogy a fizetésképtelenségi eljárás valamennyi típusa esetében a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikkében foglalt A. lehetőséget fogja teljes egészében alkalmazni, és hogy az ezen lehetőség XI. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában vett várakozási idő nem haladhatja meg a 60 naptári napot. |
| --- | --- | --- |

2.

Az e melléklet 1. cikkének a) pontjában említett nyilatkozatok a következők:

a)

Fizetésképtelenség: a részes állam kijelenti, hogy a fizetésképtelenségi eljárás valamennyi típusa esetében a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikkében foglalt A. lehetőséget fogja teljes egészében alkalmazni, és hogy az ezen lehetőség XI. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában vett várakozási idő nem haladhatja meg a 60 naptári napot.

| b) | Törlés a nyilvántartásból: a részes állam kijelenti, hogy alkalmazni fogja a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XIII. cikkét. |
| --- | --- |

b)

Törlés a nyilvántartásból: a részes állam kijelenti, hogy alkalmazni fogja a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XIII. cikkét.

| c) | Jogválasztás: a részes állam kijelenti, hogy alkalmazni fogja a légi járművekről szóló jegyzőkönyv VIII. cikkét. |
| --- | --- |

c)

Jogválasztás: a részes állam kijelenti, hogy alkalmazni fogja a légi járművekről szóló jegyzőkönyv VIII. cikkét.

és a következők közül legalább az egyik (jóllehet, mindkettő javasolt):

| d) | Jogorvoslatok gyakorlásának módszere: a részes állam az egyezmény 54. cikkének (2) bekezdése alapján kijelenti, hogy az egyezmény bármely rendelkezése alapján a hitelező rendelkezésére álló bármely jogorvoslatot, amelynek esetében a vonatkozó rendelkezésben nem határozták meg, hogy ahhoz bírósághoz szükséges folyamodni, a bíróság meghagyása nélkül gyakorolni lehet (az „a bíróság meghagyása” szavak előtt ajánlott (de nem kötelező) a „bírósági kereset nélkül és” szavak beillesztése); |
| --- | --- |

d)

Jogorvoslatok gyakorlásának módszere: a részes állam az egyezmény 54. cikkének (2) bekezdése alapján kijelenti, hogy az egyezmény bármely rendelkezése alapján a hitelező rendelkezésére álló bármely jogorvoslatot, amelynek esetében a vonatkozó rendelkezésben nem határozták meg, hogy ahhoz bírósághoz szükséges folyamodni, a bíróság meghagyása nélkül gyakorolni lehet (az „a bíróság meghagyása” szavak előtt ajánlott (de nem kötelező) a „bírósági kereset nélkül és” szavak beillesztése);

| e) | Kellő időben történő jogorvoslat: a részes állam kijelenti, hogy teljes egészében alkalmazni fogja a légi járművekről szóló jegyzőkönyv X. cikkét (noha annak 5. cikkének alkalmazása nem kötelező, ám ösztönözni kell), és hogy a légi járművekről szóló jegyzőkönyv X. cikkének (2) bekezdésében megállapított időbeli korlát céljából alkalmazandó munkanapok száma:






  1) | az egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott jogorvoslatok (a légi járművek és berendezések, valamint azok értékének megőrzése; a légi járművek és berendezések birtoklása, ellenőrzése és őrzése; a légi járművek és berendezések rögzítése) tekintetében legfeljebb tíz naptári nappal megegyező lehet, és |
| --- | --- | --- |

e)

Kellő időben történő jogorvoslat: a részes állam kijelenti, hogy teljes egészében alkalmazni fogja a légi járművekről szóló jegyzőkönyv X. cikkét (noha annak 5. cikkének alkalmazása nem kötelező, ám ösztönözni kell), és hogy a légi járművekről szóló jegyzőkönyv X. cikkének (2) bekezdésében megállapított időbeli korlát céljából alkalmazandó munkanapok száma:

1)

az egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott jogorvoslatok (a légi járművek és berendezések, valamint azok értékének megőrzése; a légi járművek és berendezések birtoklása, ellenőrzése és őrzése; a légi járművek és berendezések rögzítése) tekintetében legfeljebb tíz naptári nappal megegyező lehet, és

| 2) | az egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott jogorvoslatok (a légi járművek és berendezések lízingje és kezelése és az ebből származó bevételek, valamint a légi járművek berendezéseinek eladása és az ebből származó bevételek felhasználása) tekintetében legfeljebb 30 naptári nappal megegyező lehet. |
| --- | --- |

2)

az egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott jogorvoslatok (a légi járművek és berendezések lízingje és kezelése és az ebből származó bevételek, valamint a légi járművek berendezéseinek eladása és az ebből származó bevételek felhasználása) tekintetében legfeljebb 30 naptári nappal megegyező lehet.

| 3. | Az e melléklet 1. cikkének b) pontjában említett nyilatkozatok a következők:






  a) | Jogorvoslat a jogerős döntésig: A részes állam nem tett az egyezmény 55. cikke alapján olyan nyilatkozatot, amely szerint nem fogja alkalmazni az egyezmény 13. és 43. cikkét; feltéve azonban, hogy amennyiben a részes állam megtette az e melléklet 2. cikkének d) pontjában meghatározott nyilatkozatokat, az egyezmény 55. cikke alapján történő nyilatkozattétel nem akadályozza meg a Fokvárosi Egyezményben szereplő engedmény alkalmazását. |
| --- | --- | --- |

3.

Az e melléklet 1. cikkének b) pontjában említett nyilatkozatok a következők:

a)

Jogorvoslat a jogerős döntésig: A részes állam nem tett az egyezmény 55. cikke alapján olyan nyilatkozatot, amely szerint nem fogja alkalmazni az egyezmény 13. és 43. cikkét; feltéve azonban, hogy amennyiben a részes állam megtette az e melléklet 2. cikkének d) pontjában meghatározott nyilatkozatokat, az egyezmény 55. cikke alapján történő nyilatkozattétel nem akadályozza meg a Fokvárosi Egyezményben szereplő engedmény alkalmazását.

| b) | Római Egyezmény: a részes állam nem tett nyilatkozatot a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XXXII. cikke alapján, amelyben nyilatkozott arról, hogy nem fogja alkalmazni a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XXIV. cikkét; és |
| --- | --- |

b)

Római Egyezmény: a részes állam nem tett nyilatkozatot a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XXXII. cikke alapján, amelyben nyilatkozott arról, hogy nem fogja alkalmazni a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XXIV. cikkét; és

| c) | Lízing mint jogorvoslat: a részes állam nem tett az egyezmény 54. cikkének (1) bekezdése alapján olyan nyilatkozatot, amely megakadályozza a lízinget mint jogorvoslatot. |
| --- | --- |

c)

Lízing mint jogorvoslat: a részes állam nem tett az egyezmény 54. cikkének (1) bekezdése alapján olyan nyilatkozatot, amely megakadályozza a lízinget mint jogorvoslatot.

| 4. | A légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikkét illetően az Európai Unió tagállamainak esetében e dokumentum alkalmazásában akkor tekintik úgy, hogy valamely tagállam megtette az e melléklet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feljogosító nyilatkozatot, ha az adott tagállam nemzeti jogát a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikke szerinti A. lehetőség feltételeinek figyelembevételével módosították (legfeljebb 60 naptári napos várakozási idővel). Az e melléklet 2. cikkének c) és e) pontjában meghatározott feljogosító nyilatkozatokat illetően ezek ezen ágazati megállapodás alkalmazásában akkor minősülnek teljesítettnek, ha az Európai Unió vagy az érintett tagállamok jogszabályai lényegileg hasonlóak az e melléklet említett cikkeiben meghatározottakhoz. E melléklet 2. cikkének c) pontja esetében megállapodnak abban, hogy az Európai Unió jogszabályai (a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 593/2008/EK rendelet) lényegileg hasonlóak a légi járművekről szóló jegyzőkönyv VIII. cikkéhez. |
| --- | --- |

4.

A légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikkét illetően az Európai Unió tagállamainak esetében e dokumentum alkalmazásában akkor tekintik úgy, hogy valamely tagállam megtette az e melléklet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feljogosító nyilatkozatot, ha az adott tagállam nemzeti jogát a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikke szerinti A. lehetőség feltételeinek figyelembevételével módosították (legfeljebb 60 naptári napos várakozási idővel). Az e melléklet 2. cikkének c) és e) pontjában meghatározott feljogosító nyilatkozatokat illetően ezek ezen ágazati megállapodás alkalmazásában akkor minősülnek teljesítettnek, ha az Európai Unió vagy az érintett tagállamok jogszabályai lényegileg hasonlóak az e melléklet említett cikkeiben meghatározottakhoz. E melléklet 2. cikkének c) pontja esetében megállapodnak abban, hogy az Európai Unió jogszabályai (a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 593/2008/EK rendelet) lényegileg hasonlóak a légi járművekről szóló jegyzőkönyv VIII. cikkéhez.

2. melléklet

A fokvárosi egyezmény kérdőíve

I.   ELŐZETES INFORMÁCIÓK

Adja meg a következő információkat:

| 1. | a kérdőívet kitöltő ügyvédi iroda neve és teljes címe. |
| --- | --- |

1.

a kérdőívet kitöltő ügyvédi iroda neve és teljes címe.

| 2. | az ügyvédi iroda vonatkozó tapasztalata, amely magában foglalhat jogalkotási és alkotmányozási folyamatokban szerzett tapasztalatokat, amennyiben nemzetközi szerződéseknek az államban történő végrehajtásához kapcsolódnak, valamint a CTC-vel kapcsolatos ügyekben szerzett konkrét tapasztalatokat, értve ez alatt akár a kormány, akár a magánszektor számára a Fokvárosi Egyezmény végrehajtása és érvényesítése tekintetében nyújtott tanácsadás vagy a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt államban hitelezői jogok érvényesítése során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

2.

az ügyvédi iroda vonatkozó tapasztalata, amely magában foglalhat jogalkotási és alkotmányozási folyamatokban szerzett tapasztalatokat, amennyiben nemzetközi szerződéseknek az államban történő végrehajtásához kapcsolódnak, valamint a CTC-vel kapcsolatos ügyekben szerzett konkrét tapasztalatokat, értve ez alatt akár a kormány, akár a magánszektor számára a Fokvárosi Egyezmény végrehajtása és érvényesítése tekintetében nyújtott tanácsadás vagy a fokvárosi jegyzékbe felvenni javasolt államban hitelezői jogok érvényesítése során szerzett tapasztalatokat;

| 3. | az ügyvédi iroda részt vesz-e vagy részt kíván-e venni bármilyen ügyletben, amelynek szempontjából kedvező lehet a minimális kockázati díjak csökkentése, ha a javasolt államot felveszik a CTC-jegyzékbe; (21) |
| --- | --- |

3.

az ügyvédi iroda részt vesz-e vagy részt kíván-e venni bármilyen ügyletben, amelynek szempontjából kedvező lehet a minimális kockázati díjak csökkentése, ha a javasolt államot felveszik a CTC-jegyzékbe; (21)

| 4. | e kérdőív kitöltésének dátuma. |
| --- | --- |

4.

e kérdőív kitöltésének dátuma.

II.   KÉRDÉSEK

1.   Feljogosító nyilatkozatok

| 1.1 | Az állam (22) megtett minden egyes feljogosító nyilatkozatot a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás („ASU”) II. függelékének 1. mellékletében foglalt követelményekkel összhangban (külön-külön: „feljogosító nyilatkozat”)? Különösen a „jogorvoslatok gyakorlásának módszere” (2. cikk d) pont) és a „kellő időben történő jogorvoslat” (2. cikk e) pont) tekintetében tett nyilatkozatok esetében, kérjük, adja meg, hogy ezek közül az egyiket vagy mindkettőt megtették-e. |
| --- | --- |

1.1

Az állam (22) megtett minden egyes feljogosító nyilatkozatot a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás („ASU”) II. függelékének 1. mellékletében foglalt követelményekkel összhangban (külön-külön: „feljogosító nyilatkozat”)? Különösen a „jogorvoslatok gyakorlásának módszere” (2. cikk d) pont) és a „kellő időben történő jogorvoslat” (2. cikk e) pont) tekintetében tett nyilatkozatok esetében, kérjük, adja meg, hogy ezek közül az egyiket vagy mindkettőt megtették-e.

| 1.2 | Kérjük, írja le, hogy adott esetben mennyiben térnek el a tett nyilatkozatok az 1.1. kérdésben említett követelményektől. |
| --- | --- |

1.2

Kérjük, írja le, hogy adott esetben mennyiben térnek el a tett nyilatkozatok az 1.1. kérdésben említett követelményektől.

| 1.3 | Kérjük, erősítse meg, hogy az állam az ASU II. függeléke 1. mellékletének 3. cikkében felsorolt nyilatkozatok egyikét sem tette meg. |
| --- | --- |

1.3

Kérjük, erősítse meg, hogy az állam az ASU II. függeléke 1. mellékletének 3. cikkében felsorolt nyilatkozatok egyikét sem tette meg.

2.   Megerősítés

| 1.1. | Az állam megerősítette, elfogadta, jóváhagyta a Fokvárosi Egyezményt és a légi járművekről szóló jegyzőkönyvet („egyezmény”) vagy csatlakozott-e ahhoz? Kérjük, adja meg a megerősítés/csatlakozás dátumát, és röviden ismertesse az egyezményhez való csatlakozás vagy az egyezmény megerősítésének folyamatát. |
| --- | --- |

1.1.

Az állam megerősítette, elfogadta, jóváhagyta a Fokvárosi Egyezményt és a légi járművekről szóló jegyzőkönyvet („egyezmény”) vagy csatlakozott-e ahhoz? Kérjük, adja meg a megerősítés/csatlakozás dátumát, és röviden ismertesse az egyezményhez való csatlakozás vagy az egyezmény megerősítésének folyamatát.

| 1.2 | Az egyezmény és a megtett feljogosító nyilatkozatok jogerővel bírnak-e az állam teljes területén minden további aktus, végrehajtási jogszabály vagy bármilyen további törvény vagy rendelkezés elfogadása nélkül? |
| --- | --- |

1.2

Az egyezmény és a megtett feljogosító nyilatkozatok jogerővel bírnak-e az állam teljes területén minden további aktus, végrehajtási jogszabály vagy bármilyen további törvény vagy rendelkezés elfogadása nélkül?

| 1.3 | Ha igen, kérjük, röviden ismertesse azt a folyamatot, amely jogerővel ruházza fel az egyezményt és a feljogosító nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

1.3

Ha igen, kérjük, röviden ismertesse azt a folyamatot, amely jogerővel ruházza fel az egyezményt és a feljogosító nyilatkozatokat.

3.   A nemzeti és helyi jog hatálya

| 1.1 | Adott esetben írja le és sorolja fel az egyezménnyel, valamint az állam által tett egyes feljogosító nyilatkozatokkal kapcsolatos végrehajtási jogszabályokat és rendelkezés(ek)et. |
| --- | --- |

1.1

Adott esetben írja le és sorolja fel az egyezménnyel, valamint az állam által tett egyes feljogosító nyilatkozatokkal kapcsolatos végrehajtási jogszabályokat és rendelkezés(ek)et.

| 1.2 | Az egyezmény és a megtett feljogosító nyilatkozatok a nemzeti jogba átültetett formában (23) („egyezmény és feljogosító nyilatkozatok”) felülírnak bármilyen ütköző nemzeti törvényt, rendelkezést, végzést, bírósági precedenst vagy szabályozási gyakorlatot, illetve ezekkel szemben elsőbbséget élveznek? Ha igen, kérjük, írja le, hogy ez milyen folyamat révén valósul meg (24); ha nem, kérjük adjon részletes magyarázatot. |
| --- | --- |

1.2

Az egyezmény és a megtett feljogosító nyilatkozatok a nemzeti jogba átültetett formában (23) („egyezmény és feljogosító nyilatkozatok”) felülírnak bármilyen ütköző nemzeti törvényt, rendelkezést, végzést, bírósági precedenst vagy szabályozási gyakorlatot, illetve ezekkel szemben elsőbbséget élveznek? Ha igen, kérjük, írja le, hogy ez milyen folyamat révén valósul meg (24); ha nem, kérjük adjon részletes magyarázatot.

| 1.3 | Fennállnak-e létező hiányosságok az egyezmény és a feljogosító nyilatkozatok végrehajtásában? Ha igen, kérjük, ismertesse ezeket. (25) |
| --- | --- |

1.3

Fennállnak-e létező hiányosságok az egyezmény és a feljogosító nyilatkozatok végrehajtásában? Ha igen, kérjük, ismertesse ezeket. (25)

4.   Bírósági és közigazgatási határozatok

| 1.1. | Kérjük, írjon le minden olyan kérdést, többek között bírósági, szabályozási vagy közigazgatási gyakorlatot, amely várhatóan azt eredményezheti, hogy a bíróságok, hatóságok vagy közigazgatási szervek nem hajtják végre teljes körűen az egyezményt és a feljogosító nyilatkozatokat. (26)
   (27) |
| --- | --- |

1.1.

Kérjük, írjon le minden olyan kérdést, többek között bírósági, szabályozási vagy közigazgatási gyakorlatot, amely várhatóan azt eredményezheti, hogy a bíróságok, hatóságok vagy közigazgatási szervek nem hajtják végre teljes körűen az egyezményt és a feljogosító nyilatkozatokat. (26)
   (27)

| 1.2. | Ismeretei szerint előfordult, hogy valamely hitelező az egyezmény alapján bírósági vagy közigazgatási végrehajtási intézkedést tett? Ha igen, kérjük, ismertesse az intézkedést, és jelezze, hogy sikeres volt-e vagy sem. |
| --- | --- |

1.2.

Ismeretei szerint előfordult, hogy valamely hitelező az egyezmény alapján bírósági vagy közigazgatási végrehajtási intézkedést tett? Ha igen, kérjük, ismertesse az intézkedést, és jelezze, hogy sikeres volt-e vagy sem.

| 1.3. | Ismeretei szerint előfordult-e, hogy a megerősítés/végrehajtás óta az adott államban a bíróságok – az egyezménnyel és a feljogosító nyilatkozatokkal ellentétes módon – bármilyen esetben elutasították az államban valamely adós vagy kezes kölcsönkötelezettségeinek végrehajtását? |
| --- | --- |

1.3.

Ismeretei szerint előfordult-e, hogy a megerősítés/végrehajtás óta az adott államban a bíróságok – az egyezménnyel és a feljogosító nyilatkozatokkal ellentétes módon – bármilyen esetben elutasították az államban valamely adós vagy kezes kölcsönkötelezettségeinek végrehajtását?

| 1.4. | Ismeretei szerint létezik-e bármilyen egyéb olyan kérdés, amely hatással lehet arra, hogy a bíróságoktól és közigazgatási szervektől elvárható-e az egyezménnyel és a feljogosító nyilatkozatokkal összhangban történő eljárás? Ha igen, kérjük, ismertesse őket. |
| --- | --- |

1.4.

Ismeretei szerint létezik-e bármilyen egyéb olyan kérdés, amely hatással lehet arra, hogy a bíróságoktól és közigazgatási szervektől elvárható-e az egyezménnyel és a feljogosító nyilatkozatokkal összhangban történő eljárás? Ha igen, kérjük, ismertesse őket.

III. melléklet

Minimális kamatlábak

A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a II. függelék rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését.

1.   MINIMÁLIS VÁLTOZÓ KAMATLÁB

| a) | A minimális változó kamatláb az adott esettől függően az EURIBOR, a Bank Bill Swap Rate, vagyis a BBSY vagy a British Bankers’ Association (BBA) által összeállított londoni ajánlott bankközi alapkamatláb, vagyis a LIBOR, a hivatalosan támogatott exporthitel pénznemével és a kamatfizetési gyakoriságának megfelelő lejárattal, amelyet az e függelék 8. cikkének összhangban kiszámított referencia-felárral növelnek. |
| --- | --- |

a)

A minimális változó kamatláb az adott esettől függően az EURIBOR, a Bank Bill Swap Rate, vagyis a BBSY vagy a British Bankers’ Association (BBA) által összeállított londoni ajánlott bankközi alapkamatláb, vagyis a LIBOR, a hivatalosan támogatott exporthitel pénznemével és a kamatfizetési gyakoriságának megfelelő lejárattal, amelyet az e függelék 8. cikkének összhangban kiszámított referencia-felárral növelnek.

| b) | A változó kamatláb kialakításának mechanizmusa a választott törlesztési tervnek megfelelően változik, a következők szerint:






  1) | Ha a tőkeösszeg törlesztését és a kamatfizetést egyenlő részletekben egyesítik, a kölcsön lehívási időpontja előtt két munkanappal hatályos, a pénznemnek és fizetési gyakoriságnak megfelelő vonatkozó EURIBOR/BBSY/LIBOR kamatlábat alkalmazzák a teljes fizetési ütemezés kiszámítására, mintha rögzített kamatozásról lenne szó. A tőke fizetési ütemtervét, valamint az első kamatfizetést ezután rögzítik. A második és további kamatfizetéseket az előző fizetési határidő előtt két munkanappal hatályos vonatkozó EURIBOR/BBSY/LIBOR kamatláb alapján, az eredetileg megállapított rendezetlen tőkeegyenlegre számítják ki. |
| --- | --- | --- |

b)

A változó kamatláb kialakításának mechanizmusa a választott törlesztési tervnek megfelelően változik, a következők szerint:

1)

Ha a tőkeösszeg törlesztését és a kamatfizetést egyenlő részletekben egyesítik, a kölcsön lehívási időpontja előtt két munkanappal hatályos, a pénznemnek és fizetési gyakoriságnak megfelelő vonatkozó EURIBOR/BBSY/LIBOR kamatlábat alkalmazzák a teljes fizetési ütemezés kiszámítására, mintha rögzített kamatozásról lenne szó. A tőke fizetési ütemtervét, valamint az első kamatfizetést ezután rögzítik. A második és további kamatfizetéseket az előző fizetési határidő előtt két munkanappal hatályos vonatkozó EURIBOR/BBSY/LIBOR kamatláb alapján, az eredetileg megállapított rendezetlen tőkeegyenlegre számítják ki.

| 2) | Ha a tőkét egyenlő részletekben törlesztik, a kölcsön lehívási időpontja előtt két munkanappal hatályos, a pénznemnek és fizetési gyakoriságnak megfelelő vonatkozó EURIBOR/BBSY/LIBOR kamatlábat alkalmazzák az egyes fizetési napokat megelőzően, hogy kiszámítsák a következő kamatfizetést a rendezetlen tőkeegyenlegre. |
| --- | --- |

2)

Ha a tőkét egyenlő részletekben törlesztik, a kölcsön lehívási időpontja előtt két munkanappal hatályos, a pénznemnek és fizetési gyakoriságnak megfelelő vonatkozó EURIBOR/BBSY/LIBOR kamatlábat alkalmazzák az egyes fizetési napokat megelőzően, hogy kiszámítsák a következő kamatfizetést a rendezetlen tőkeegyenlegre.

| c) | Amennyiben változó kamatozású hitelekhez nyújtanak hivatalos pénzügyi támogatást, a vevőknek/hitelfelvevőknek lehetőségük lehet arra, hogy a változó kamatozásról rögzített kamatozásra váltsanak át, a következő feltételek teljesülése esetén:






  1) | a lehetőség kizárólag a csereügyleti kamatlábra való átváltásra korlátozódik; |
| --- | --- | --- |

c)

Amennyiben változó kamatozású hitelekhez nyújtanak hivatalos pénzügyi támogatást, a vevőknek/hitelfelvevőknek lehetőségük lehet arra, hogy a változó kamatozásról rögzített kamatozásra váltsanak át, a következő feltételek teljesülése esetén:

1)

a lehetőség kizárólag a csereügyleti kamatlábra való átváltásra korlátozódik;

| 2) | a váltási lehetőséget csak kérésre gyakorolják, csak egyszer, és arról megfelelően beszámolnak az ezen ágazati megállapodás 24. cikke alapján eredetileg a titkárságnak küldött bejelentő nyomtatványra való hivatkozással. |
| --- | --- |

2)

a váltási lehetőséget csak kérésre gyakorolják, csak egyszer, és arról megfelelően beszámolnak az ezen ágazati megállapodás 24. cikke alapján eredetileg a titkárságnak küldött bejelentő nyomtatványra való hivatkozással.

2.   MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁB

A minimális rögzített kamatláb az alábbiak egyike:

| a) | a csereügyleti kamatláb, a hivatalosan támogatott exporthitel vonatkozó pénznemét illetően, az alábbi 7. táblázatnak megfelelő lejárattal azokban az esetekben, amikor a hitel értékcsökkenése egyenlő összegű tőketörlesztéseken vagy egyenlő összegű tőke- és kamattörlesztéseken alapul. Ha a tőketörlesztéseket nem ezen ágazati megállapodás 13. cikkének a) pontjával összhangban alakítják ki, az alkalmazott csereügyleti kamatláb lejárata a hitel futamidejének súlyozott átlagidőtartamához legközelebbi, két rendelkezésre álló éves időszak interpolált kamatlába. A kamatlábakat az egyes lehívási időpontok előtt két munkanappal határozzák meg.

  7.   táblázat







  Futamidő | Csereügyleti kamatláb lejárata |
| --- | --- | --- |
| 3 évig terjedhet | 2 év |
| 5 évig terjedhet | 3 év |
| 7 évig terjedhet | 4 év |
| 9 évig terjedhet | 5 év |
| 10 évig terjedhet | 6 év |
| 12 évig terjedhet | 7 év |
| 15 évig terjedhet | 9 év |

a)

a csereügyleti kamatláb, a hivatalosan támogatott exporthitel vonatkozó pénznemét illetően, az alábbi 7. táblázatnak megfelelő lejárattal azokban az esetekben, amikor a hitel értékcsökkenése egyenlő összegű tőketörlesztéseken vagy egyenlő összegű tőke- és kamattörlesztéseken alapul. Ha a tőketörlesztéseket nem ezen ágazati megállapodás 13. cikkének a) pontjával összhangban alakítják ki, az alkalmazott csereügyleti kamatláb lejárata a hitel futamidejének súlyozott átlagidőtartamához legközelebbi, két rendelkezésre álló éves időszak interpolált kamatlába. A kamatlábakat az egyes lehívási időpontok előtt két munkanappal határozzák meg.

7.   táblázat

Futamidő

Csereügyleti kamatláb lejárata

3 évig terjedhet

2 év

5 évig terjedhet

3 év

7 évig terjedhet

4 év

9 évig terjedhet

5 év

10 évig terjedhet

6 év

12 évig terjedhet

7 év

15 évig terjedhet

9 év

VAGY

| b) | Az e függelék 3–7. cikkben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően megállapított kereskedelmi referencia-kamatláb (CIRR), amelyet mindkét esetben megnövelnek az e függelék 8. cikkével összhangban kiszámított referencia-felárral. |
| --- | --- |

b)

Az e függelék 3–7. cikkben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően megállapított kereskedelmi referencia-kamatláb (CIRR), amelyet mindkét esetben megnövelnek az e függelék 8. cikkével összhangban kiszámított referencia-felárral.

3.   A CIRR KIALAKÍTÁSA

| a) | CIRR-t állapítanak meg az ezen ágazati megállapodás 9. cikkében meghatározott bármely támogatásra jogosult pénznem tekintetében, és azt az alábbi három hozam (a báziskamatlábak) 120 bázispontos rögzített felárral való növelésével számítják ki:






  1) | ötéves államkötvények hozama legfeljebb kilencéves futamidőnél; |
| --- | --- | --- |

a)

CIRR-t állapítanak meg az ezen ágazati megállapodás 9. cikkében meghatározott bármely támogatásra jogosult pénznem tekintetében, és azt az alábbi három hozam (a báziskamatlábak) 120 bázispontos rögzített felárral való növelésével számítják ki:

1)

ötéves államkötvények hozama legfeljebb kilencéves futamidőnél;

| 2) | hétéves államkötvények hozama kilencnél több, de legfeljebb tizenkét évre; vagy |
| --- | --- |

2)

hétéves államkötvények hozama kilencnél több, de legfeljebb tizenkét évre; vagy

| 3) | kilencéves államkötvények hozama tizenkettőnél több, de legfeljebb tizenöt évre. |
| --- | --- |

3)

kilencéves államkötvények hozama tizenkettőnél több, de legfeljebb tizenöt évre.

| b) | A CIRR-t havonta számítják ki az előző havi adatok felhasználásával, és azt minden hónap vége után legkésőbb öt nappal bejelentik a titkárságnak. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza. A CIRR minden hónap 15. napján lép hatályba. |
| --- | --- |

b)

A CIRR-t havonta számítják ki az előző havi adatok felhasználásával, és azt minden hónap vége után legkésőbb öt nappal bejelentik a titkárságnak. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza. A CIRR minden hónap 15. napján lép hatályba.

| c) | A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemére állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó, ezen ágazati megállapodás 28–33. cikkében meghatározott eljárások igénybevételével. |
| --- | --- |

c)

A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemére állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó, ezen ágazati megállapodás 28–33. cikkében meghatározott eljárások igénybevételével.

4.   A CIRR ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

| a) | A CIRR fenntartása: a valamely ügyletre alkalmazandó CIRR-t legfeljebb a kiválasztása (exportszerződés dátuma vagy annak esetleges hatálybalépési időpontja) és a hitelmegállapodás dátuma közötti hathónapos időszak során tartják fenn. Ha e határidőn belül nem kerül sor a hitelmegállapodás aláírására, és a CIRR-t egy további hathónapos időszakra újból meghatározzák, az új CIRR-re az újbóli meghatározás időpontjában érvényes kamatlábon vállalnak kötelezettséget. |
| --- | --- |

a)

A CIRR fenntartása: a valamely ügyletre alkalmazandó CIRR-t legfeljebb a kiválasztása (exportszerződés dátuma vagy annak esetleges hatálybalépési időpontja) és a hitelmegállapodás dátuma közötti hathónapos időszak során tartják fenn. Ha e határidőn belül nem kerül sor a hitelmegállapodás aláírására, és a CIRR-t egy további hathónapos időszakra újból meghatározzák, az új CIRR-re az újbóli meghatározás időpontjában érvényes kamatlábon vállalnak kötelezettséget.

| b) | A hitelmegállapodás dátuma után a CIRR-t hat hónapot meg nem haladó lehívási időszakokra alkalmazzák. Az első hathónapos lehívási időszak után a CIRR-t a következő hat hónapra újból meghatározzák; az új CIRR az új hathónapos időszak első napján érvényes kamatláb, és nem lehet alacsonyabb az eredetileg kiválasztott CIRR-nél (az eljárást minden későbbi hathónapos lehívási időszak esetében meg kell ismételni). |
| --- | --- |

b)

A hitelmegállapodás dátuma után a CIRR-t hat hónapot meg nem haladó lehívási időszakokra alkalmazzák. Az első hathónapos lehívási időszak után a CIRR-t a következő hat hónapra újból meghatározzák; az új CIRR az új hathónapos időszak első napján érvényes kamatláb, és nem lehet alacsonyabb az eredetileg kiválasztott CIRR-nél (az eljárást minden későbbi hathónapos lehívási időszak esetében meg kell ismételni).

5.   MINIMÁLIS KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA

A hitelfelvevő számára a hitelmegállapodás rendelkezéseiben nem teszik lehetővé, hogy a hivatalosan támogatott változó kamatlábú finanszírozásról egy előre megválasztott CIRR-finanszírozásra váltson, és azt sem teszik számára lehetővé, hogy az előre megválasztott CIRR és a hitel futamideje alatt bármely kamatfizetési napon megadott rövid lejáratú piaci kamatláb között váltson.

6.   A CIRR ELŐTÖRLESZTÉSE

A kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes előtörlesztése esetén, vagy ha a hitelmegállapodás alapján alkalmazott CIRR-t változó vagy csereügyleti kamatlábbá alakítják át, a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó intézménynek az ezen intézkedés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, beleértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét.

7.   A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA

Ha a piaci fejlemények a CIRR változásának bejelentését hónap közben teszik szükségessé, a módosított kamatlábat a módosítás bejelentésének a titkárság által történő átvétele után tíz munkanappal kell alkalmazni.

8.   REFERENCIA-FELÁR

| a) | A referencia-felárat havonta számítják ki, az ezen ágazati megállapodás 24. cikkének b) pontjával összhangban a titkárságnak bejelentett adatok felhasználásával, és az minden hónap 15. napján lép hatályba. A referencia-felárról kiszámítása után a titkárság értesíti a feleket, és közzé is teszi azt. |
| --- | --- |

a)

A referencia-felárat havonta számítják ki, az ezen ágazati megállapodás 24. cikkének b) pontjával összhangban a titkárságnak bejelentett adatok felhasználásával, és az minden hónap 15. napján lép hatályba. A referencia-felárról kiszámítása után a titkárság értesíti a feleket, és közzé is teszi azt.

| b) | A referencia-felárat a fenti a) pontban meghatározott hatálybalépési időpontot megelőző három teljes naptári hónapban az ügyletek után felszámított LIBOR vagy SWAP feletti felárak legalacsonyabb 50 %-ának átlagával egyenlő kamatláb, amely megfelel a következő feltételeknek:






  1) | 100 %-os feltétel nélküli garancia mellett, USA-dollárban denominált ügyletek; |
| --- | --- | --- |

b)

A referencia-felárat a fenti a) pontban meghatározott hatálybalépési időpontot megelőző három teljes naptári hónapban az ügyletek után felszámított LIBOR vagy SWAP feletti felárak legalacsonyabb 50 %-ának átlagával egyenlő kamatláb, amely megfelel a következő feltételeknek:

1)

100 %-os feltétel nélküli garancia mellett, USA-dollárban denominált ügyletek;

| 2) | legalább 35 millió USD értékű (vagy más jogosult pénznemben ezzel egyenértékű) légi jármű tekintetében nyújtott hivatalos támogatás; és |
| --- | --- |

2)

legalább 35 millió USD értékű (vagy más jogosult pénznemben ezzel egyenértékű) légi jármű tekintetében nyújtott hivatalos támogatás; és

| 3) | az ügyleteket a hitel lehívási napjával jelentik majd be. Abban az esetben, ha azonos banki megbízás keretében, azonos felár mellett több lehívásra kerül sor, csak az első légi jármű lehívását jelentik be. |
| --- | --- |

3)

az ügyleteket a hitel lehívási napjával jelentik majd be. Abban az esetben, ha azonos banki megbízás keretében, azonos felár mellett több lehívásra kerül sor, csak az első légi jármű lehívását jelentik be.

| c) | Miután a referencia-felár hatályba lépett, minden olyan hivatalos finanszírozási támogatásra alkalmazandó, amelyet az induló egyhónapos időszak alatt nyújtanak, amíg a titkárság a fentiek szerint újból meg nem határozza a referencia-felárat. |
| --- | --- |

c)

Miután a referencia-felár hatályba lépett, minden olyan hivatalos finanszírozási támogatásra alkalmazandó, amelyet az induló egyhónapos időszak alatt nyújtanak, amíg a titkárság a fentiek szerint újból meg nem határozza a referencia-felárat.

| d) | A felek nyomon követik a referencia-felárat, és ezen ágazati megállapodás hatálybalépésének napját követően hat és tizenkét hónappal, a későbbiekben pedig évente vagy bármely fél kérésére felülvizsgálják a referencia-felár meghatározásának mechanizmusát. |
| --- | --- |

d)

A felek nyomon követik a referencia-felárat, és ezen ágazati megállapodás hatálybalépésének napját követően hat és tizenkét hónappal, a későbbiekben pedig évente vagy bármely fél kérésére felülvizsgálják a referencia-felár meghatározásának mechanizmusát.

IV. függelék

Bejelentő nyomtatvány

a)   Alapinformációk

| 1. | Bejelentő ország |
| --- | --- |

1.

Bejelentő ország

| 2. | Bejelentés időpontja |
| --- | --- |

2.

Bejelentés időpontja

| 3. | A bejelentő hatóság/szervezet neve |
| --- | --- |

3.

A bejelentő hatóság/szervezet neve

| 4. | Azonosító szám |
| --- | --- |

4.

Azonosító szám

b)   Vevőre/hitelfelvevőre/garanciavállalóra vonatkozó információk

| 5. | Vevő neve és országa |
| --- | --- |

5.

Vevő neve és országa

| 6. | Hitelfelvevő neve és országa |
| --- | --- |

6.

Hitelfelvevő neve és országa

| 7. | Garanciavállaló neve és országa |
| --- | --- |

7.

Garanciavállaló neve és országa

| 8. | Vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló jogállása (például kormányzati, magánbank, egyéb magán jogalany) |
| --- | --- |

8.

Vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló jogállása (például kormányzati, magánbank, egyéb magán jogalany)

| 9. | Vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló kockázati besorolása |
| --- | --- |

9.

Vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló kockázati besorolása

c)   Pénzügyi feltételek

| 10. | A hivatalos támogatás formája (például tiszta fedezet, hivatalos finanszírozási támogatás) |
| --- | --- |

10.

A hivatalos támogatás formája (például tiszta fedezet, hivatalos finanszírozási támogatás)

| 11. | Hivatalos finanszírozási támogatás esetén annak formája: közvetlen hitel, refinanszírozás vagy kamattámogatás |
| --- | --- |

11.

Hivatalos finanszírozási támogatás esetén annak formája: közvetlen hitel, refinanszírozás vagy kamattámogatás

| 12. | A támogatott ügylet leírása a gyártó nevének, valamint a légi jármű modelljének és számának feltüntetésével; annak megjelölése, hogy az ügylet ezen ágazati megállapodás 39. cikkének a) vagy b) pontjában előírt átmeneti intézkedések hatálya alá tartozik-e |
| --- | --- |

12.

A támogatott ügylet leírása a gyártó nevének, valamint a légi jármű modelljének és számának feltüntetésével; annak megjelölése, hogy az ügylet ezen ágazati megállapodás 39. cikkének a) vagy b) pontjában előírt átmeneti intézkedések hatálya alá tartozik-e

| 13. | A végleges kötelezettségvállalás időpontja |
| --- | --- |

13.

A végleges kötelezettségvállalás időpontja

| 14. | A hitel pénzneme |
| --- | --- |

14.

A hitel pénzneme

| 15. | Hitelösszeg a következő skálának megfelelően, millió USD-ban kifejezve:






  Kategória | Hitelösszeg |
| --- | --- | --- |
| I. | 0–200 |
| II. | 200–400 |
| III. | 400–600 |
| IV. | 600–900 |
| V. | 900–1 200 |
| VI. | 1 200–1 500 |
| VII. | 1 500–2 000 (28) |

15.

Hitelösszeg a következő skálának megfelelően, millió USD-ban kifejezve:

Kategória

Hitelösszeg

I.

0–200

II.

200–400

III.

400–600

IV.

600–900

V.

900–1 200

VI.

1 200–1 500

VII.

1 500–2 000 (28)

| 16. | A hivatalos támogatás százalékos aránya |
| --- | --- |

16.

A hivatalos támogatás százalékos aránya

| 17. | Futamidő |
| --- | --- |

17.

Futamidő

| 18. | Törlesztési terv és gyakoriság – adott esetben a futamidő súlyozott átlagidőtartamával együtt |
| --- | --- |

18.

Törlesztési terv és gyakoriság – adott esetben a futamidő súlyozott átlagidőtartamával együtt

| 19. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam |
| --- | --- |

19.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam

| 20. | Kamatlábak:






  — | Alkalmazott minimális kamatláb |
| --- | --- | --- |

20.

Kamatlábak:

—

Alkalmazott minimális kamatláb

| — | Alkalmazott referencia-felár |
| --- | --- |

—

Alkalmazott referencia-felár

| 21. | Teljes díj a következő formákban:






  — | Kezdeti díjak (a hitelösszeg százalékában) vagy |
| --- | --- | --- |

21.

Teljes díj a következő formákban:

—

Kezdeti díjak (a hitelösszeg százalékában) vagy

| — | Felár (az alkalmazott kamatláb feletti rész éves alapon, bázispontban) |
| --- | --- |

—

Felár (az alkalmazott kamatláb feletti rész éves alapon, bázispontban)

| — | Adott esetben külön fel kell tüntetni a II. függelék 20. cikkének b) pontja értemében alkalmazott 15 %-os felárat) |
| --- | --- |

—

Adott esetben külön fel kell tüntetni a II. függelék 20. cikkének b) pontja értemében alkalmazott 15 %-os felárat)

| 22. | Közvetlen hitel vagy közvetlen finanszírozás esetén a következő formákban felszámított díjak:






  — | Kezelési költség |
| --- | --- | --- |

22.

Közvetlen hitel vagy közvetlen finanszírozás esetén a következő formákban felszámított díjak:

—

Kezelési költség

| — | Kötelezettségvállalási díj, hiteldíj-fenntartási díj |
| --- | --- |

—

Kötelezettségvállalási díj, hiteldíj-fenntartási díj

| — | Adminisztrációs díj |
| --- | --- |

—

Adminisztrációs díj

| 23. | Hiteldíj-fenntartási időszak |
| --- | --- |

23.

Hiteldíj-fenntartási időszak

| 24. | Tiszta fedezet esetében hiteldíj-fenntartási díjak |
| --- | --- |

24.

Tiszta fedezet esetében hiteldíj-fenntartási díjak

| 25. | Az ügylet strukturálási feltételei: alkalmazott kockázatcsökkentő tényezők és hitelkockázati felárak |
| --- | --- |

25.

Az ügylet strukturálási feltételei: alkalmazott kockázatcsökkentő tényezők és hitelkockázati felárak

| 26. | Adott esetben a Fokvárosi Egyezmény által az alkalmazott kockázati díjra gyakorolt hatás feltüntetése |
| --- | --- |

26.

Adott esetben a Fokvárosi Egyezmény által az alkalmazott kockázati díjra gyakorolt hatás feltüntetése

V. függelék

Fogalommeghatározások

Teljes körű költség-egyenértékűség: a közvetlen hitel kapcsán a közvetlen hitel összegének százalékában felszámított kockázati díjak, kamatköltségek és díjak nettó jelenértéke egyenlő a tiszta fedezet alapú hitel kapcsán a tiszta fedezetű hitel összegének százalékában felszámított kockázati díjak, kamatköltségek és díjak nettó jelenértékével.

Eszközfedezetű: a II. függelék 19. cikkének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő ügylet.

Vevő/hitelfelvevő: többek között (de nem kizárólag) kereskedelmi jogalanyok, például légitársaságok és bérbeadók, valamint állami jogalanyok (vagy eltérő jogalany esetében az ügylet elsődleges törlesztési forrása).

A vevő által választott vagy szolgáltatott berendezések: a vevő által választott vagy szolgáltatott és a gyártó adásvételi szerződése alapján a gyártási és/vagy felújítási folyamat során, az átadást megelőzően vagy az átadáskor a légi járműbe beszerelt berendezések.

Fokvárosi Egyezmény: a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló fokvárosi egyezmény és az ahhoz csatolt, a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyv.

Teherfuvarozásra történő átalakítás: az utasszállító légi jármű kereskedelmi teherszállító légi járművé történő átalakításával összefüggésben felmerülő költségek.

Kötelezettségvállalás: bármilyen formában tett olyan nyilatkozat, amellyel hivatalos támogatás nyújtására vonatkozó hajlandóságot vagy szándékot fejeznek ki a kedvezményezett ország, a vevő, a hitelfelvevő, az exportőr vagy a pénzintézet felé, beleértve korlátozás nélkül a jogosultsági nyilatkozatokat és forgalombahozatali nyilatkozatokat.

Közös álláspont: a felek egy adott ügyletre vagy különös körülmények esetén a hivatalos támogatás kapcsán sajátos pénzügyi feltételekre vonatkozó megállapodása; e közös álláspont kizárólag az abban megjelölt ügylet tekintetében, illetve körülmények esetén alkalmazandó ezen ágazati megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek sérelmére.

Feltételes biztosítási fedezet: olyan hivatalos támogatás, amely meghatározott kockázatokkal összefüggő nemteljesítés esetén egy meghatározott várakozási időt követően kártérítést biztosít a kedvezményezett számára; a kedvezményezett a várakozási idő alatt nem jogosult a fél általi kifizetésre. A feltételes biztosítási fedezet keretében teljesített kifizetések tekintetében a mögöttes dokumentumok és ügylet érvényessége és kivételei alkalmazandók.

Országkockázati besorolás: a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek az OECD weboldalán közzétett aktuális országkockázati besorolása.

Hitelminősítő intézet: valamely nemzetközileg elismert, illetve bármely más, a felek számára elfogadható hitelminősítő intézet.

Teljesítménynövelő készlet: a megbízhatóság, a tartósság és/vagy a repülési teljesítmény fokozása érdekében beszerelt, új technológiai fejlesztéseket alkalmazó alkatrészkészlet.

Exporthitel: olyan biztosítási, garancia- vagy finanszírozási konstrukció, amely lehetővé teszi az exportált terméket, illetve szolgáltatást vásárló külföldi jogalanynak a fizetés időszakos elhalasztását; az exporthitel formája lehet az exportőr által nyújtott szállítói hitel vagy vásárlói hitel, amely esetben az exportőr bankja vagy egyéb pénzügyi intézmény kölcsönt nyújt a vevő (vagy annak bankja) számára.

Végleges kötelezettségvállalás: végleges kötelezettségvállalás akkor áll fenn, ha a fél viszonossági megállapodásban vagy egyoldalú szerződésben pontos és mindenre kiterjedő pénzügyi feltételeket vállal.

Kötelező szerződés: a gyártó és a légi járművet vagy hajtóművet vevőként átvevő személy – vagy legalább ötéves lízingperiódusú visszabérlési lízingkonstrukció esetén a lízingbe vevő – közötti megállapodás, amely kötelező kötelezettségvállalást ír elő (kivéve az abban az időpontban nem gyakorolt opciókra vonatkozó kötelezettségvállalásokat), és amely esetében a nemteljesítés jogi felelősségre vonást von maga után.

Érdekelt fél: olyan fél, amely i. hivatalos támogatást nyújt az egészében vagy részben a területén gyártott repülőgépvázakra vagy repülőgép-hajtóművekre, ii. meglévő jelentős kereskedelmi érdekkel bír vagy tapasztalatokkal rendelkezik az érintett vevővel, illetve hitelfelvevővel kapcsolatban, vagy iii. amelyet valamely gyártó, illetve exportőr felkért arra, hogy a szóban forgó vevő, illetve hitelfelvevő számára hivatalos támogatást nyújtson.

Kamattámogatás: formáját tekintve egyfelől valamely kormány vagy a kormány helyett és nevében eljáró intézmény, másfelől bankok vagy más pénzügyi intézmények közötti megállapodás, amely legalább a rögzített minimális kamatláb alkalmazása melletti rögzített kamatozású exportfinanszírozást tesz lehetővé.

Jelentős átalakítás/felújítás: utasszállító vagy teherszállító légi jármű átalakításához vagy korszerűbbé tételéhez kapcsolódó műveletek.

Nettó ár: valamely tételnek a gyártó vagy szállító által számlázott ára az összes árkedvezmény és más készpénz-visszatérítés, valamint kapcsolódó vagy méltányosan alkalmazandó hitel vagy engedmény levonása után, amely az egyes légijármű- és hajtóműgyártók, illetve adott esetben a szolgáltatók kötelező érvényű nyilatkozatában rögzítésre kerül (a hajtóműgyártók nyilatkozatára csak abban az esetben van szükség, ha az az értékesítési szerződés tekintetében releváns), és amelyet a hivatalos támogatás nyújtója által előírt, az adott nettó árat igazoló dokumentáció támaszt alá. A nettó ár nem tartalmazza a behozatali vámokat és adókat (például a hozzáadottérték-adót).

Új légi jármű: lásd ezen ágazati megállapodás 8. cikkének a) pontját.

Nem eszközfedezetű: a II. függelék 19. cikkének a) pontjában előírt feltételeknek nem megfelelő ügylet.

Nem kormányzati ügylet: a II. függelék 49. cikkének b) pontjában előírt feltételeknek nem megfelelő ügylet.

Hiteldíj-fenntartási időszak: a II. függelék 35. cikk b) pontjának alkalmazásában az az időszak, amely során fenntartják az ügylet kapcsán kínált kockázati díjat; nem haladhatja meg a végleges kötelezettségvállalás időpontjától számított 18 hónapot.

Hiteldíj-konverziós modell: a felek által közös megegyezéssel rögzített és számukra elérhetővé tett modell, amelyet ezen ágazati megállapodás keretében a kölcsönnyújtással kapcsolatos kezdeti díjak felárrá (és fordítva) történő átalakításának céljára használnak; az alkalmazandó kamatláb és leszámítolási kamatláb 4,6 %, amelyet a felek rendszeresen felülvizsgálnak.

Előzetes bejelentés: a mindennemű kötelezettségvállalás kibocsátását legalább tíz naptári nappal megelőzően, a IV. mellékletben foglalt bejelentő nyomtatványon tett bejelentés.

Tiszta fedezet: egy kormány által vagy nevében kizárólag exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás formájában nyújtott hivatalos támogatás, vagyis olyan támogatás, amelyhez nem vesznek igénybe hivatalos finanszírozási támogatást.

Futamidő: a hiteltörlesztés kezdő időpontján kezdődő és a kölcsöntőke teljes visszafizetésének szerződésben vállalt határnapján befejeződő időszak.

Kormányzati ügylet: a II. függelék 55. cikk b) pontjában előírt feltételeknek megfelelő ügylet.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja: légi járművek – beleértve a helikoptereket, valamint a tartalék hajtóműveket és alkatrészeket – esetében legkésőbb az a konkrét időpont vagy súlyozott átlagidőpont, amikor a vevő fizikailag birtokba veszi az árut. Szolgáltatások esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb a számlák ügyfél részére történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja.

Csereügyleti kamatláb: változó kamatozású kölcsön rögzített kamatozású kölcsönre történő cseréjéhez (kínálati oldal) kapcsolódó féléves díjtétellel egyenlő rögzített kamatláb, amelyet valamely független piaciindex-szolgáltató (például a Telerate, a Bloomberg vagy a Reuters) vagy azzal egyenértékű szervezet két nappal a kölcsön lehívásának napja előtt, New York-i idő szerint délelőtt 11 órakor tesz közzé.

Futamidő súlyozott átlagidőtartama: a kölcsöntőke felének törlesztéséhez szükséges időtartam, amelyet a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az egyes kölcsöntőke-törlesztések közötti (években kifejezett) időnek az egyes törlesztési időpontokban visszafizetett tőkehányaddal súlyozott összegeként számítanak ki.

IV. MELLÉKLET

ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A MEGÚJULÓ ENERGIA FELHASZNÁLÁSÁT ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS MÉRSÉKLÉSÉT CÉLZÓ, VALAMINT VÍZÜGYI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL

Ezen ágazati megállapodás célja megfelelő pénzügyi feltételek biztosítása olyan, a kiválasztott ágazatokban – többek között nemzetközi kezdeményezések keretében – megvalósítandó projektek számára, amelyek nagymértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, beleértve a megújuló energia használatát, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését és az energiahatékonyság növelését célzó, valamint vízügyi projekteket. Ezen ágazati megállapodás részes felei megállapodnak abban, hogy az ágazati megállapodás pénzügyi feltételeit, amelyek annak szerves részét képezik, a megállapodás céljával összhangban hajtják végre.

I.   FEJEZET:

Az ágazati megállapodás hatálya

1.   ALKALMAZÁSI HATÁLY AZ I. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT MEGÚJULÓENERGIA-ÁGAZATOKAT CÉLZÓ PROJEKTEK TEKINTETÉBEN

| a) | Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás I. függelékében felsorolt támogatásra jogosult ágazatokat célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket.






  1) | Teljes megújuló energiaforrást hasznosító erőműveknek vagy azok részeinek kivitele, beleértve azok minden olyan alkotóelemét, berendezését, anyagát és minden olyan szolgáltatást (így a személyzet betanítását is), amely ezen üzemek felépítéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges. |
| --- | --- | --- |

a)

Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás I. függelékében felsorolt támogatásra jogosult ágazatokat célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket.

1)

Teljes megújuló energiaforrást hasznosító erőműveknek vagy azok részeinek kivitele, beleértve azok minden olyan alkotóelemét, berendezését, anyagát és minden olyan szolgáltatást (így a személyzet betanítását is), amely ezen üzemek felépítéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges.

| 2) | Megújuló energiaforrást hasznosító meglévő erőművek korszerűsítése, amennyiben az üzem gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a megítélendő futamidővel meghosszabbítható. Ha e kritérium nem teljesül, a megállapodás feltételei alkalmazandók. |
| --- | --- |

2)

Megújuló energiaforrást hasznosító meglévő erőművek korszerűsítése, amennyiben az üzem gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a megítélendő futamidővel meghosszabbítható. Ha e kritérium nem teljesül, a megállapodás feltételei alkalmazandók.

| b) | Ezen ágazati megállapodás nem alkalmazandó az erőműtelephely határain kívül található olyan tételekre, amelyekért rendszerint a vevő felelős, így különösen az erőműhöz közvetlenül nem kapcsolódó vízellátásra, valamint a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, az erősáramú vezetékekkel és a transzformátor-állomásokkal kapcsolatos költségekre, valamint a vevő országában a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például a telephelyengedélyekkel és építési engedélyekkel) összefüggő költségekre az alábbiak kivételével:






  1) | abban az esetben, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, és a szerződést az erőmű eredeti transzformátor-állomásával kapcsolatban kötötték, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó pénzügyi feltételek nem lehetnek kedvezőbbek a megújuló energiaforrást hasznosító erőműre irányadó pénzügyi feltételeknél; és |
| --- | --- | --- |

b)

Ezen ágazati megállapodás nem alkalmazandó az erőműtelephely határain kívül található olyan tételekre, amelyekért rendszerint a vevő felelős, így különösen az erőműhöz közvetlenül nem kapcsolódó vízellátásra, valamint a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, az erősáramú vezetékekkel és a transzformátor-állomásokkal kapcsolatos költségekre, valamint a vevő országában a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például a telephelyengedélyekkel és építési engedélyekkel) összefüggő költségekre az alábbiak kivételével:

1)

abban az esetben, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, és a szerződést az erőmű eredeti transzformátor-állomásával kapcsolatban kötötték, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó pénzügyi feltételek nem lehetnek kedvezőbbek a megújuló energiaforrást hasznosító erőműre irányadó pénzügyi feltételeknél; és

| 2) | a megújuló energiaforrást hasznosító erőmű telephelyének határain kívül található, minimum 60 kV feszültségküszöbbel működő alállomásokra, transzformátorokra és távvezetékekre vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek a megújuló energiaforrást hasznosító erőműre vonatkozó feltételeknél. |
| --- | --- |

2)

a megújuló energiaforrást hasznosító erőmű telephelyének határain kívül található, minimum 60 kV feszültségküszöbbel működő alállomásokra, transzformátorokra és távvezetékekre vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek a megújuló energiaforrást hasznosító erőműre vonatkozó feltételeknél.

2.   ALKALMAZÁSI HATÁLY AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS MÉRSÉKLÉSÉVEL FOGLALKOZÓ, A II. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT ÁGAZATOKAT CÉLZÓ PROJEKTEK TEKINTETÉBEN

| a) | Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatokat célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket. Az ágazatok, valamint adott esetben a projektek jogosultságának meghatározásához használt vonatkozó technológiasemleges teljesítménykritériumok jegyzéke idővel az ezen ágazati megállapodás 11. cikkében előírt felülvizsgálati rendelkezésekkel összhangban módosítható. |
| --- | --- |

a)

Ez az ágazati megállapodás előírja az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatokat célzó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket. Az ágazatok, valamint adott esetben a projektek jogosultságának meghatározásához használt vonatkozó technológiasemleges teljesítménykritériumok jegyzéke idővel az ezen ágazati megállapodás 11. cikkében előírt felülvizsgálati rendelkezésekkel összhangban módosítható.

| b) | E szerződések a teljes projekteknek vagy azok részeinek kivitelére vonatkozhatnak, beleértve azok minden olyan alkotóelemét, berendezését, anyagát és minden olyan szolgáltatást (így a személyzet betanítását is), amely valamely azonosítható projekt felépítéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges, az alábbi kikötésekkel:






  1) | a projekt alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátást vagy szén-dioxid-egyenértéket és/vagy magas energiahatékonyságot eredményez; |
| --- | --- | --- |

b)

E szerződések a teljes projekteknek vagy azok részeinek kivitelére vonatkozhatnak, beleértve azok minden olyan alkotóelemét, berendezését, anyagát és minden olyan szolgáltatást (így a személyzet betanítását is), amely valamely azonosítható projekt felépítéséhez és üzembe helyezéséhez közvetlenül szükséges, az alábbi kikötésekkel:

1)

a projekt alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátást vagy szén-dioxid-egyenértéket és/vagy magas energiahatékonyságot eredményez;

| 2) | a projekt kialakítása révén megfelel legalább a II. függelékben előírt teljesítményszabványoknak; és |
| --- | --- |

2)

a projekt kialakítása révén megfelel legalább a II. függelékben előírt teljesítményszabványoknak; és

| 3) | kedvezőbb feltételek csak az egyes projekteket sújtó sajátos pénzügyi hátrányok kiegyenlítése céljából biztosíthatók, és azoknak az egyes projektek egyedi pénzügyi szükségletein és sajátos piaci feltételein kell alapulniuk. |
| --- | --- |

3)

kedvezőbb feltételek csak az egyes projekteket sújtó sajátos pénzügyi hátrányok kiegyenlítése céljából biztosíthatók, és azoknak az egyes projektek egyedi pénzügyi szükségletein és sajátos piaci feltételein kell alapulniuk.

3.   ALKALMAZÁSI HATÁLY VÍZÜGYI PROJEKTEK TEKINTETÉBEN

Ez az ágazati megállapodás előírja az emberi használatra szánt vízellátást és szennyvízkezelést célzó projektek egészének vagy részeinek kivitelére vonatkozó szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket:

| a) | települési (többek között a háztartásokat és kisvállalkozásokat célzó) ivóvíz-ellátási infrastruktúra, azaz ivóvíz előállítását célzó víztisztítás és elosztóhálózat (beleértve a szivárgásellenőrzést); |
| --- | --- |

a)

települési (többek között a háztartásokat és kisvállalkozásokat célzó) ivóvíz-ellátási infrastruktúra, azaz ivóvíz előállítását célzó víztisztítás és elosztóhálózat (beleértve a szivárgásellenőrzést);

| b) | szennyvízgyűjtési és -kezelési létesítmények, azaz háztartási és ipari szennyvíz gyűjtése és kezelése, beleértve a víz-újrafelhasználási és -újrahasznosítási eljárásokat, valamint az e tevékenységekkel közvetlenül összefüggő iszapkezelést is; |
| --- | --- |

b)

szennyvízgyűjtési és -kezelési létesítmények, azaz háztartási és ipari szennyvíz gyűjtése és kezelése, beleértve a víz-újrafelhasználási és -újrahasznosítási eljárásokat, valamint az e tevékenységekkel közvetlenül összefüggő iszapkezelést is;

| c) | e létesítmények korszerűsítése, amennyiben az üzem gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a megítélendő futamidővel meghosszabbítható. Ha e kritérium nem teljesül, a megállapodás rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

e létesítmények korszerűsítése, amennyiben az üzem gazdasági élettartama nagy valószínűséggel legalább a megítélendő futamidővel meghosszabbítható. Ha e kritérium nem teljesül, a megállapodás rendelkezései alkalmazandók.

II.   FEJEZET:

Az exporthitelekre vonatkozó rendelkezések

4.   MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

| a) | Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatokat célzó szerződésekhez, illetve az ágazati megállapodás 3. cikkében meghatározott vízügyi projektekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidő 18 év. |
| --- | --- |

a)

Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatokat célzó szerződésekhez, illetve az ágazati megállapodás 3. cikkében meghatározott vízügyi projektekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidő 18 év.

| b) | A II. függelékben felsorolt projektkategóriákba tartozó, legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:






  1) | az A projektkategóriába tartozó szerződések esetében: 18 év; |
| --- | --- | --- |

b)

A II. függelékben felsorolt projektkategóriákba tartozó, legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:

1)

az A projektkategóriába tartozó szerződések esetében: 18 év;

| 2) | a B és C projektkategóriába tartozó szerződések esetében: 15 év. |
| --- | --- |

2)

a B és C projektkategóriába tartozó szerződések esetében: 15 év.

| c) | A II. függelékben felsorolt projektkategóriákba tartozó, kevesebb mint 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:






  1) | A megállapodás 11. cikke értelmében az I. kategóriába tartozó országoknál a maximális futamidő 5 év, azzal a könnyítéssel, hogy az ágazati megállapodás 9. cikkében szabályozott előzetes bejelentési eljárás betartása esetén legfeljebb nyolc és fél éves futamidő is megengedhető. |
| --- | --- | --- |

c)

A II. függelékben felsorolt projektkategóriákba tartozó, kevesebb mint 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a maximális futamidőt a következők szerint határozzák meg:

1)

A megállapodás 11. cikke értelmében az I. kategóriába tartozó országoknál a maximális futamidő 5 év, azzal a könnyítéssel, hogy az ágazati megállapodás 9. cikkében szabályozott előzetes bejelentési eljárás betartása esetén legfeljebb nyolc és fél éves futamidő is megengedhető.

| 2) | A II. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő 10 év. |
| --- | --- |

2)

A II. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő 10 év.

| 3) | A fenti 1) és 2) alpont ellenére a megállapodás 13. cikkének meghatározása szerinti nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év. |
| --- | --- |

3)

A fenti 1) és 2) alpont ellenére a megállapodás 13. cikkének meghatározása szerinti nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év.

5.   TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

| a) | A felek az alábbi 1) vagy 2) alpontban meghatározott tőketörlesztési és kamatfizetési ütemezést alkalmazzák:






  1) | a tőketörlesztés egyenlő részletekben történik; |
| --- | --- | --- |

a)

A felek az alábbi 1) vagy 2) alpontban meghatározott tőketörlesztési és kamatfizetési ütemezést alkalmazzák:

1)

a tőketörlesztés egyenlő részletekben történik;

| 2) | a tőketörlesztés és a kamatfizetés együttesen egyenlő részletekben történik. |
| --- | --- |

2)

a tőketörlesztés és a kamatfizetés együttesen egyenlő részletekben történik.

| b) | A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. |
| --- | --- |

b)

A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni.

| c) | Kivételesen és különösen indokolt esetben hivatalos támogatás nyújtható a fenti a) és b) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtása akkor indokolt, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő visszafizetését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között; emellett a támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  1) | Egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át. |
| --- | --- | --- |

c)

Kivételesen és különösen indokolt esetben hivatalos támogatás nyújtható a fenti a) és b) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtása akkor indokolt, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő visszafizetését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között; emellett a támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:

1)

Egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át.

| 2) | A tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőkerészlet-törlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 18 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 18 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

2)

A tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőkerészlet-törlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 18 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 18 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni.

| 3) | A kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. |
| --- | --- |

3)

A kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni.

| 4) | A futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a maximális rendelkezésre álló futamidő 60 %-át. |
| --- | --- |

4)

A futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a maximális rendelkezésre álló futamidő 60 %-át.

| d) | A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik. |
| --- | --- |

d)

A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

6.   MINIMÁLIS KAMATLÁBAK

A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a következő minimális kamatlábakat alkalmazzák:

| Futamidő
  (év) | Standard minimális kamatlábak | Minimális kamatlábak hosszú építési idejű projektek esetében, azaz:
  új nagyszabású vízenergia-projektek,
  a II. függelék értelmében az A projektkategóriába tartozó projektek |
| --- | --- | --- |
| Államkötvények
  (év) | Felár
  (bázispont) | Államkötvények
  (év) | Felár
  (bázispont) |
| < 11 | A megállapodás 20. cikke szerinti megfelelő CIRR-kamatláb |
| 11–12 | 7 | 100 | 7 | 100 |
| 13 | 7 | 120 | 8 | 120 |
| 14 | 8 | 120 | 9 | 120 |
| 15 | 8 | 120 | 9 | 120 |
| 16 | 9 | 120 | 10 | 125 |
| 17 | 9 | 120 | 10 | 130 |
| 18 | 10 | 120 | 10 | 130 |

Futamidő

(év)

Standard minimális kamatlábak

Minimális kamatlábak hosszú építési idejű projektek esetében, azaz:

új nagyszabású vízenergia-projektek,

a II. függelék értelmében az A projektkategóriába tartozó projektek

Államkötvények

(év)

Felár

(bázispont)

Államkötvények

(év)

Felár

(bázispont)

< 11

A megállapodás 20. cikke szerinti megfelelő CIRR-kamatláb

11–12

7

100

7

100

13

7

120

8

120

14

8

120

9

120

15

8

120

9

120

16

9

120

10

125

17

9

120

10

130

18

10

120

10

130

7.   TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK

A hivatalos támogatásra azon teljes mértékben konvertibilis pénznemek jogosultak, amelyek tekintetében rendelkezésre állnak az ezen ágazati megállapodás 6. cikkében és a megállapodás 20. cikkében említett, 11 évnél rövidebb futamidő esetén alkalmazandó minimális kamatlábak megállapításához szükséges adatok.

8.   HELYI KÖLTSÉGEK

| a) | A legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 30 %-át. |
| --- | --- |

a)

A legalább 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 30 %-át.

| b) | A kevesebb mint 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében:






  1) | Az I. függelékben felsorolt ágazatok esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 45 %-át. |
| --- | --- | --- |

b)

A kevesebb mint 10 millió SDR értékű szerződésekhez kapcsolódó hivatalosan támogatott exporthitelek esetében:

1)

Az I. függelékben felsorolt ágazatok esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 45 %-át.

| 2) | Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatok és az ágazati megállapodás 3. cikkében meghatározott vízügyi projektek esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 30 %-át. |
| --- | --- |

2)

Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt ágazatok és az ágazati megállapodás 3. cikkében meghatározott vízügyi projektek esetében a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás nem haladhatja meg az exportszerződés értékének 30 %-át.

| c) | Amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az exportszerződés értékének 15 %-át, a hivatalos támogatás nyújtásáról ezen ágazati megállapodás 9. cikke értelmében előzetes bejelentés szükséges, amely pontosítja a támogatni kívánt helyi költségek jellegét. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az exportszerződés értékének 15 %-át, a hivatalos támogatás nyújtásáról ezen ágazati megállapodás 9. cikke értelmében előzetes bejelentés szükséges, amely pontosítja a támogatni kívánt helyi költségek jellegét.

III.   FEJEZET:

Eljárások

9.   ELŐZETES BEJELENTÉS

| a) | A fél a megállapodás 48. cikkével összhangban köteles az ezen ágazati megállapodás körébe tartozó bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal előzetes bejelentést tenni arról, ha ezen ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban támogatást kíván nyújtani. |
| --- | --- |

a)

A fél a megállapodás 48. cikkével összhangban köteles az ezen ágazati megállapodás körébe tartozó bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal előzetes bejelentést tenni arról, ha ezen ágazati megállapodás rendelkezéseivel összhangban támogatást kíván nyújtani.

| b) | Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt projektkategóriákba tartozó projektek esetében e bejelentésnek tartalmaznia kell a projekt részletes leírását is annak bizonyítása érdekében, hogy a projekt megfelel az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt támogatási kritériumoknak. |
| --- | --- |

b)

Az ezen ágazati megállapodás II. függelékében felsorolt projektkategóriákba tartozó projektek esetében e bejelentésnek tartalmaznia kell a projekt részletes leírását is annak bizonyítása érdekében, hogy a projekt megfelel az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt támogatási kritériumoknak.

| c) | Ha a bejelentő fél 15 évnél hosszabb futamidővel vagy ezen ágazati megállapodás 5. cikkének c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, további tíz naptári napig kell várakoznia abban az esetben, ha valamely másik fél az első tíz naptári nap során tárgyalást kér. |
| --- | --- |

c)

Ha a bejelentő fél 15 évnél hosszabb futamidővel vagy ezen ágazati megállapodás 5. cikkének c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, további tíz naptári napig kell várakoznia abban az esetben, ha valamely másik fél az első tíz naptári nap során tárgyalást kér.

| d) | A tárgyalást követően a fél az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. |
| --- | --- |

d)

A tárgyalást követően a fél az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését.

IV.   FEJEZET:

Nyomon követés és felülvizsgálat

10.   JÖVŐBENI FELADATOK

A felek megállapodnak abban, hogy 12 hónappal ezen ágazati megállapodás elfogadását követően megvizsgálják a következő kérdéseket:

| a) | a határidők függvényében kiigazított kockázati díjak; |
| --- | --- |

a)

a határidők függvényében kiigazított kockázati díjak;

| b) | az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó ágazatok és technológiák; |
| --- | --- |

b)

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó ágazatok és technológiák;

| c) | az alacsony kibocsátású, illetve magas energiahatékonyságú fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek azonosításának feltételei, beleértve a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra való alkalmasságot; |
| --- | --- |

c)

az alacsony kibocsátású, illetve magas energiahatékonyságú fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek azonosításának feltételei, beleértve a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra való alkalmasságot;

| d) | nulla nettó energiaigényű épületek; |
| --- | --- |

d)

nulla nettó energiaigényű épületek;

| e) | intelligens hálózatok; |
| --- | --- |

e)

intelligens hálózatok;

| f) | üzemanyagcella-projektek. |
| --- | --- |

f)

üzemanyagcella-projektek.

11.   NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT

| a) | A titkárság évente jelentést készít ezen ágazati megállapodás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

a)

A titkárság évente jelentést készít ezen ágazati megállapodás végrehajtásáról.

| b) | A felek rendszeresen, de legkésőbb 2013 végéig felülvizsgálják ezen ágazati megállapodás hatályát és egyéb rendelkezéseit. |
| --- | --- |

b)

A felek rendszeresen, de legkésőbb 2013 végéig felülvizsgálják ezen ágazati megállapodás hatályát és egyéb rendelkezéseit.

| c) | A II. függeléket rendszeres időközönként – többek között bármely fél kérésére – felülvizsgálják annak értékelése érdekében, hogy abban szükség van-e valamely projektkategória és/vagy projekttípus hozzáadására vagy törlésére, illetve valamely küszöbérték módosítására. Az új projektkategóriára vagy projekttípusra vonatkozó javaslat esetében információt kell szolgáltatni arról, hogy az ilyen kategóriába vagy típusba tartozó projektek hogyan tesznek eleget az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt kritériumoknak, és követni kell a III. függelékben leírt módszertant. |
| --- | --- |

c)

A II. függeléket rendszeres időközönként – többek között bármely fél kérésére – felülvizsgálják annak értékelése érdekében, hogy abban szükség van-e valamely projektkategória és/vagy projekttípus hozzáadására vagy törlésére, illetve valamely küszöbérték módosítására. Az új projektkategóriára vagy projekttípusra vonatkozó javaslat esetében információt kell szolgáltatni arról, hogy az ilyen kategóriába vagy típusba tartozó projektek hogyan tesznek eleget az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt kritériumoknak, és követni kell a III. függelékben leírt módszertant.

I. függelék

Megújulóenergia-ágazatok

A következő megújulóenergia-ágazatok jogosultak az ezen ágazati megállapodásban meghatározott pénzügyi feltételekre, amennyiben ezek hatásait a hivatalosan támogatott exporthitelekre, valamint a környezeti és társadalmi átvilágításra vonatkozó közös megközelítésről szóló (az OECD exporthitelezéssel és hitelgaranciával foglalkozó munkacsoportjának (ECG) tagjai által módosított és az OECD Tanácsa által elfogadott) 2012. évi ajánlással (29) összhangban értékelik: Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ajánlás azon projektekre is alkalmazandó, amelyek az ilyen pénzügyi feltételek tekintetében támogatásra nem jogosultak.

| a) | szélenergia (30), A szélerőművek telepítése során használt mozgatható („jack-up”) fúrószerkezetekre vonatkozó maximális futamidő 12 év. |
| --- | --- |

a)

szélenergia (30), A szélerőművek telepítése során használt mozgatható („jack-up”) fúrószerkezetekre vonatkozó maximális futamidő 12 év.

| b) | geotermikus energia, |
| --- | --- |

b)

geotermikus energia,

| c) | árapály- és árapályáramlat-energia, |
| --- | --- |

c)

árapály- és árapályáramlat-energia,

| d) | hullámenergia, |
| --- | --- |

d)

hullámenergia,

| e) | ozmózisenergia, |
| --- | --- |

e)

ozmózisenergia,

| f) | fotoelektromos napenergia, |
| --- | --- |

f)

fotoelektromos napenergia,

| g) | naphőenergia, |
| --- | --- |

g)

naphőenergia,

| h) | óceánból nyert hőenergia, |
| --- | --- |

h)

óceánból nyert hőenergia,

| i) | bioenergia: minden, fenntartható hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázokból és biogázokból nyert energia, illetve biomasszaenergia-berendezésekből nyert üzemanyag. „Biomassza”: a mezőgazdaságból (beleértve a növényi és állati eredetű anyagokat is), erdőgazdálkodásból és kapcsolódó iparágakból származó termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része, |
| --- | --- |

i)

bioenergia: minden, fenntartható hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázokból és biogázokból nyert energia, illetve biomasszaenergia-berendezésekből nyert üzemanyag. „Biomassza”: a mezőgazdaságból (beleértve a növényi és állati eredetű anyagokat is), erdőgazdálkodásból és kapcsolódó iparágakból származó termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része,

| j) | vízenergia, |
| --- | --- |

j)

vízenergia,

| k) | energiahatékonysági és megújulóenergia-projektek. |
| --- | --- |

k)

energiahatékonysági és megújulóenergia-projektek.

II. függelék

Az éghajlatváltozás mérséklését célzó ágazatok

| Projektkategória | Meghatározás | Cél | Alkalmazott szabványok | Futamidő |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „A” Projektkategória:   Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás |
| 1.   TÍPUS:
  Fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek működő szén-dioxid-leválasztással és -tárolással (CCS) | A fosszilis tüzelőanyagokkal végzett energiatermelés során keletkező kibocsátásokból származó szén-dioxid-áramok elkülönítéséből és tárolóhelyre történő szállításából álló folyamat, amelynek célja a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos és állandó geológiai tárolásának lehetővé tétele. | A fosszilis tüzelőanyagból történő energiatermelés szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése. | A légtérbe kerülő szén-dioxid intenzitásának 350 metrikus tonna/GWh CO2 szintre vagy az alá kell csökkennie (31);
  vagy
  az összes projekt esetében a leválasztási és tárolási aránynak legalább 65 %-kal kell csökkentenie az erőmű szén-dioxid-kibocsátását;
  vagy
  a leválasztási aránynak el kell érnie legalább a berendezés által kibocsátott szén-dioxid 85 %-át (a hivatalosan támogatott exporthitel igénylésében szereplő adatok szerint). A 85 % rendes üzemi körülmények között alkalmazandó. | 18 év |
| 2.   TÍPUS:
  Kifejezett CCS-projektek | Az ipari vagy energiatermelés során keletkező szén-dioxid elkülönítéséből és tárolóhelyre történő szállításából álló folyamat, amelynek célja a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos és állandó geológiai tárolásának lehetővé tétele. | A meglévő forrásokból történő szén-dioxid-kibocsátás jelentős mértékű csökkentése. | Az összes projekt esetében a leválasztási és tárolási aránynak legalább 65 %-kal kell csökkentenie az ipari vagy energiatermelés szén-dioxid-kibocsátását;
  vagy
  a leválasztási aránynak el kell érnie legalább a berendezés által kibocsátott szén-dioxid 85 %-át (a hivatalosan támogatott exporthitel igénylésében szereplő adatok szerint). A 85 % rendes üzemi körülmények között alkalmazandó. | 18 év |
| „B” Projektkategória:   A fosszilis tüzelőanyagok kiváltása |
| 1.   TÍPUS:
  Energia-előállítás hulladékból | Vegyes szilárd hulladékból hőkezeléssel (beleértve az elgázosítást) történő energia-előállítás. | A hagyományos energia-előállítás során keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a hulladékból rendes körülmények között felszabaduló üvegházhatást okozó gázok (például metán) mennyiségének kompenzációja. | Gőzciklus esetén a kazán (vagy gőzfejlesztő) energiaátalakítási hatékonysága legalább 75 % az alsó fűtőérték alapján (a továbbiakban: LHV) (32).
  Elgázosítás esetén a gázosítóberendezés hatékonysága legalább 65 % (LHV) (33). | 15 év |
| 2.   TÍPUS:
  Hibrid erőművek | Mind megújuló energiaforrásból, mind fosszilis tüzelőanyagból villamos energiát előállító erőmű. | Az erőmű a folyamatos rendelkezésre állás biztosítása érdekében fosszilis tüzelőanyagból állít elő energiát olyan időszakokban, amikor nem áll rendelkezésre (elegendő) megújuló energiaforrás. A hibrid erőmű a fosszilis tüzelőanyagok mellett megújuló energiaforrásokból is tud energiát előállítani, ami jelentősen kisebb szén-dioxid-kibocsátást tesz lehetővé, mint a fosszilis tüzelőanyagokat hasznosító hagyományos erőművek esetében. | 1.   modell:
  Két külön energia-előállító berendezés: egy megújuló energiaforrásokhoz és egy fosszilis tüzelőanyagokhoz.
  A projektet úgy kell megtervezni, hogy az erőmű a tervezett teljes éves energiatermelés legalább 50 %-át megújuló energiaforrásból állítsa elő.
  2.   modell:
  Egyetlen, megújuló energiaforrás és fosszilis tüzelőanyag felhasználására egyaránt képes energia-előállító berendezés. A projektet úgy kell megtervezni, hogy az erőmű a hasznos energiatermelés legalább 75 %-át megújuló energiaforrásból állítsa elő. | 15 év |
| „C” Projektkategória:   Energiahatékonyság |
| 1.   TÍPUS:
  Kapcsolt hő- és villamosenergia-projektek | Többféle (villamos, mechanikus és hő-) energia egyidejű előállítása egyetlen integrált rendszerben.
  A kapcsolt energiatermelő egység villamos, mechanikus és hőenergiát állít elő kereskedelmi, ipari és/vagy lakossági felhasználás céljára. | A hagyományos hőerőművekben a villamos energia előállítása során felhasznált primer energia akár kétharmada hőenergia formájában elvész. A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) ezért eredményesen alkalmazható az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére. A CHP minden, néhány kW-tól az 1 000 MW-ig terjedő teljesítményű, bármiféle tüzelőanyaggal (többek között biomasszával és naphőenergiával) működő fűtőberendezés esetében, akár gőzkondenzációs erőművekben is használható (34). | Legalább 75 %-os összhatékonyság (LHV) (35). | 15 év |
| 2.   TÍPUS:
  Távfűtés és távhűtés | A hőenergiát az energiatermelő egységtől a végfelhasználóig szállító/elosztó hálózat. | A távfűtés hatékonyságának javítása nagy termikus hatásfokú gőz- és/vagy melegvízvezetékek kiépítése útján, amelyek egyrészt a minimálisra csökkentik a csöveken és átalakítókon keresztüli hőveszteséget, másrészt növelik a hulladékhő-felhasználás arányát.
  A távhűtés egy olyan integratív technológia, amely – például az egyéni légkondicionáló berendezések kiváltása révén – nagymértékben hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás és a légszennyezés csökkentéséhez és az energiaellátás biztonságának javításához. | A távfűtés hővezetésének alacsonyabbnak kell lennie az EN 253:2009 európai szabvány által előírt vonatkozó hővezetés 80 %-ánál (a szabvány aktualizálása esetén felülvizsgálandó) | 15 év |

Projektkategória

Meghatározás

Cél

Alkalmazott szabványok

Futamidő

„A” Projektkategória:   Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás

1.   TÍPUS:

Fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek működő szén-dioxid-leválasztással és -tárolással (CCS)

A fosszilis tüzelőanyagokkal végzett energiatermelés során keletkező kibocsátásokból származó szén-dioxid-áramok elkülönítéséből és tárolóhelyre történő szállításából álló folyamat, amelynek célja a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos és állandó geológiai tárolásának lehetővé tétele.

A fosszilis tüzelőanyagból történő energiatermelés szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése.

A légtérbe kerülő szén-dioxid intenzitásának 350 metrikus tonna/GWh CO2 szintre vagy az alá kell csökkennie (31);

vagy

az összes projekt esetében a leválasztási és tárolási aránynak legalább 65 %-kal kell csökkentenie az erőmű szén-dioxid-kibocsátását;

vagy

a leválasztási aránynak el kell érnie legalább a berendezés által kibocsátott szén-dioxid 85 %-át (a hivatalosan támogatott exporthitel igénylésében szereplő adatok szerint). A 85 % rendes üzemi körülmények között alkalmazandó.

18 év

2.   TÍPUS:

Kifejezett CCS-projektek

Az ipari vagy energiatermelés során keletkező szén-dioxid elkülönítéséből és tárolóhelyre történő szállításából álló folyamat, amelynek célja a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos és állandó geológiai tárolásának lehetővé tétele.

A meglévő forrásokból történő szén-dioxid-kibocsátás jelentős mértékű csökkentése.

Az összes projekt esetében a leválasztási és tárolási aránynak legalább 65 %-kal kell csökkentenie az ipari vagy energiatermelés szén-dioxid-kibocsátását;

vagy

a leválasztási aránynak el kell érnie legalább a berendezés által kibocsátott szén-dioxid 85 %-át (a hivatalosan támogatott exporthitel igénylésében szereplő adatok szerint). A 85 % rendes üzemi körülmények között alkalmazandó.

18 év

„B” Projektkategória:   A fosszilis tüzelőanyagok kiváltása

1.   TÍPUS:

Energia-előállítás hulladékból

Vegyes szilárd hulladékból hőkezeléssel (beleértve az elgázosítást) történő energia-előállítás.

A hagyományos energia-előállítás során keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a hulladékból rendes körülmények között felszabaduló üvegházhatást okozó gázok (például metán) mennyiségének kompenzációja.

Gőzciklus esetén a kazán (vagy gőzfejlesztő) energiaátalakítási hatékonysága legalább 75 % az alsó fűtőérték alapján (a továbbiakban: LHV) (32).

Elgázosítás esetén a gázosítóberendezés hatékonysága legalább 65 % (LHV) (33).

15 év

2.   TÍPUS:

Hibrid erőművek

Mind megújuló energiaforrásból, mind fosszilis tüzelőanyagból villamos energiát előállító erőmű.

Az erőmű a folyamatos rendelkezésre állás biztosítása érdekében fosszilis tüzelőanyagból állít elő energiát olyan időszakokban, amikor nem áll rendelkezésre (elegendő) megújuló energiaforrás. A hibrid erőmű a fosszilis tüzelőanyagok mellett megújuló energiaforrásokból is tud energiát előállítani, ami jelentősen kisebb szén-dioxid-kibocsátást tesz lehetővé, mint a fosszilis tüzelőanyagokat hasznosító hagyományos erőművek esetében.

1.   modell:

Két külön energia-előállító berendezés: egy megújuló energiaforrásokhoz és egy fosszilis tüzelőanyagokhoz.

A projektet úgy kell megtervezni, hogy az erőmű a tervezett teljes éves energiatermelés legalább 50 %-át megújuló energiaforrásból állítsa elő.

2.   modell:

Egyetlen, megújuló energiaforrás és fosszilis tüzelőanyag felhasználására egyaránt képes energia-előállító berendezés. A projektet úgy kell megtervezni, hogy az erőmű a hasznos energiatermelés legalább 75 %-át megújuló energiaforrásból állítsa elő.

15 év

„C” Projektkategória:   Energiahatékonyság

1.   TÍPUS:

Kapcsolt hő- és villamosenergia-projektek

Többféle (villamos, mechanikus és hő-) energia egyidejű előállítása egyetlen integrált rendszerben.

A kapcsolt energiatermelő egység villamos, mechanikus és hőenergiát állít elő kereskedelmi, ipari és/vagy lakossági felhasználás céljára.

A hagyományos hőerőművekben a villamos energia előállítása során felhasznált primer energia akár kétharmada hőenergia formájában elvész. A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) ezért eredményesen alkalmazható az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére. A CHP minden, néhány kW-tól az 1 000 MW-ig terjedő teljesítményű, bármiféle tüzelőanyaggal (többek között biomasszával és naphőenergiával) működő fűtőberendezés esetében, akár gőzkondenzációs erőművekben is használható (34).

Legalább 75 %-os összhatékonyság (LHV) (35).

15 év

2.   TÍPUS:

Távfűtés és távhűtés

A hőenergiát az energiatermelő egységtől a végfelhasználóig szállító/elosztó hálózat.

A távfűtés hatékonyságának javítása nagy termikus hatásfokú gőz- és/vagy melegvízvezetékek kiépítése útján, amelyek egyrészt a minimálisra csökkentik a csöveken és átalakítókon keresztüli hőveszteséget, másrészt növelik a hulladékhő-felhasználás arányát.

A távhűtés egy olyan integratív technológia, amely – például az egyéni légkondicionáló berendezések kiváltása révén – nagymértékben hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás és a légszennyezés csökkentéséhez és az energiaellátás biztonságának javításához.

A távfűtés hővezetésének alacsonyabbnak kell lennie az EN 253:2009 európai szabvány által előírt vonatkozó hővezetés 80 %-ánál (a szabvány aktualizálása esetén felülvizsgálandó)

15 év

III. Függelék

Az ágazatok ezen ágazati megállapodás 2. cikke szerinti jogosultságának megállapítása során alkalmazandó

Amennyiben a felek javaslatot tesznek egy projektkategóriának vagy -típusnak ezen ágazati megállapodás II. függelékéhez történő hozzáadására, részletes leírást kell benyújtani a javasolt projektkategóriáról vagy -típusról, és információt kell szolgáltatni arról, hogy az ilyen projektek hogyan tesznek eleget az ezen ágazati megállapodás 2. cikkének b) pontjában előírt kritériumoknak; az információknak ki kell terjedniük a következőkre:

| a) | annak értékelése, hogy a projektkategória vagy -típus mennyiben járul hozzá közvetlen módon az éghajlatváltozás mérsékléséhez, összehasonlítva az ágazat teljesítményét (a szén-dioxid-kibocsátás vagy szén-dioxid-egyenérték és/vagy energiahatékonyság tekintetében, mérhető adatok alapján) a hagyományos és jelenleg használatos újabb technológiákéval; ezen összehasonlításnak minden esetben mennyiségi méréseken (például az előállított egységenkénti kibocsátás csökkenésén) kell alapulnia; |
| --- | --- |

a)

annak értékelése, hogy a projektkategória vagy -típus mennyiben járul hozzá közvetlen módon az éghajlatváltozás mérsékléséhez, összehasonlítva az ágazat teljesítményét (a szén-dioxid-kibocsátás vagy szén-dioxid-egyenérték és/vagy energiahatékonyság tekintetében, mérhető adatok alapján) a hagyományos és jelenleg használatos újabb technológiákéval; ezen összehasonlításnak minden esetben mennyiségi méréseken (például az előállított egységenkénti kibocsátás csökkenésén) kell alapulnia;

| b) | a javasolt projektkategóriára vagy típusra alkalmazandó technológiai és teljesítményszabványok leírása, beleértve a vonatkozó elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos információkat; adott esetben ez a leírás kifejti, hogy a technológia mennyiben tekinthető a meglévő BAT továbbfejlesztésének; |
| --- | --- |

b)

a javasolt projektkategóriára vagy típusra alkalmazandó technológiai és teljesítményszabványok leírása, beleértve a vonatkozó elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos információkat; adott esetben ez a leírás kifejti, hogy a technológia mennyiben tekinthető a meglévő BAT továbbfejlesztésének;

| c) | a javasolt projektkategóriával vagy -típussal összefüggő pénzügyi akadályok leírása, beleértve az esetleges pénzügyi szükségleteket és a piaci feltételeket, valamint ezen ágazati megállapodás azon rendelkezéseinek azonosítása, amelyek várhatóan elősegítenék a projektek továbbvitelét. |
| --- | --- |

c)

a javasolt projektkategóriával vagy -típussal összefüggő pénzügyi akadályok leírása, beleértve az esetleges pénzügyi szükségleteket és a piaci feltételeket, valamint ezen ágazati megállapodás azon rendelkezéseinek azonosítása, amelyek várhatóan elősegítenék a projektek továbbvitelét.

IV. Függelék

Fogalommeghatározások

Elérhető legjobb technikák: a 96/61/EK európai uniós irányelv 2. cikkének (11) bekezdése értelmében az elérhető legjobb technikák a tevékenységek fejlődésében és működési módszereikben a leghatékonyabb és legelőrehaladottabb szint, amely jelzi egyes technikák gyakorlati alkalmasságát arra, hogy alapját képezzék a kibocsátási határértékeknek, amelyeket a kibocsátások és a környezet egészére való hatás megelőzésére vagy, ahol az nem lehetséges, csökkentésére állapítanak meg:

Üvegházhatást okozó gázok: a fogalommeghatározás szerint üvegházhatást okozó gázok a szén-dioxid, a metán, a dinitrogén-oxid, a fluorozott szénhidrogének, a perfluor-szénhidrogének, valamint a kén-hexafluorid.

Nagyszabású vízenergia-projekt: e fogalom tekintetében a Nagy Gátak Nemzetközi Bizottságának (ICOLD) meghatározása alkalmazandó. Az ICOLD meghatározása szerint nagy gátnak tekintendő az alaptól mérve legalább 15 méter magas gát. Az 5–15 méter magas, azonban 3 millió köbméternél nagyobb befogadóképességű víztározót határoló gátak szintén nagy gátnak minősülnek.

V. MELLÉKLET

A BEJELENTÉSEK ESETÉN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK

Az alábbi I. szakaszban felsorolt információkat az e megállapodás (és annak mellékletei) alapján tett valamennyi bejelentésben meg kell adni. Ezen túlmenően a II. szakaszban meghatározott információkat szükség esetén kell megadni, a megtett bejelentés egyedi típusának megfelelően.

I.   A VALAMENNYI BEJELENTÉS ESETÉN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK

a)   Alapvető információk

| 1. | Bejelentő ország |
| --- | --- |

1.

Bejelentő ország

| 2. | Bejelentés időpontja |
| --- | --- |

2.

Bejelentés időpontja

| 3. | A bejelentő hatóság/szervezet neve |
| --- | --- |

3.

A bejelentő hatóság/szervezet neve

| 4. | Hivatkozási szám |
| --- | --- |

4.

Hivatkozási szám

| 5. | Eredeti bejelentés vagy korábbi bejelentés módosítása (adott esetben a felülvizsgálat száma) |
| --- | --- |

5.

Eredeti bejelentés vagy korábbi bejelentés módosítása (adott esetben a felülvizsgálat száma)

| 6. | Részfolyósítási szám (ha megadható) |
| --- | --- |

6.

Részfolyósítási szám (ha megadható)

| 7. | Hitelkeret hivatkozási száma (ha megadható) |
| --- | --- |

7.

Hitelkeret hivatkozási száma (ha megadható)

| 8. | A megállapodás azon cikke(i), amely(ek) értelmében a bejelentést teszik |
| --- | --- |

8.

A megállapodás azon cikke(i), amely(ek) értelmében a bejelentést teszik

| 9. | Egyeztetés alatti bejelentés hivatkozási száma (ha megadható) |
| --- | --- |

9.

Egyeztetés alatti bejelentés hivatkozási száma (ha megadható)

| 10. | Egyeztetés alatti támogatás megnevezése (ha megadható) |
| --- | --- |

10.

Egyeztetés alatti támogatás megnevezése (ha megadható)

| 11. | Rendeltetési ország |
| --- | --- |

11.

Rendeltetési ország

b)   Vevőre/hitelfelvevőre/garanciavállalóra vonatkozó információk

| 12. | Vevő országa |
| --- | --- |

12.

Vevő országa

| 13. | Vevő neve |
| --- | --- |

13.

Vevő neve

| 14. | Vevő címe |
| --- | --- |

14.

Vevő címe

| 15. | Vevő jogállása |
| --- | --- |

15.

Vevő jogállása

| 16. | Hitelfelvevő országa (ha különbözik a vevőétől) |
| --- | --- |

16.

Hitelfelvevő országa (ha különbözik a vevőétől)

| 17. | Hitelfelvevő neve (ha különbözik a vevőétől) |
| --- | --- |

17.

Hitelfelvevő neve (ha különbözik a vevőétől)

| 18. | Hitelfelvevő címe (ha különbözik a vevőétől) |
| --- | --- |

18.

Hitelfelvevő címe (ha különbözik a vevőétől)

| 19. | Hitelfelvevő jogállása (ha különbözik a vevőétől) |
| --- | --- |

19.

Hitelfelvevő jogállása (ha különbözik a vevőétől)

| 20. | Garanciavállaló országa (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

20.

Garanciavállaló országa (ha alkalmazható)

| 21. | Garanciavállaló neve (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

21.

Garanciavállaló neve (ha alkalmazható)

| 22. | Garanciavállaló címe (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

22.

Garanciavállaló címe (ha alkalmazható)

| 23. | Garanciavállaló jogállása (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

23.

Garanciavállaló jogállása (ha alkalmazható)

c)   Exportált árukra és/vagy szolgáltatásokra és a projektre vonatkozó információk

| 24. | Exportált áruk és/vagy szolgáltatások megnevezése |
| --- | --- |

24.

Exportált áruk és/vagy szolgáltatások megnevezése

| 25. | A projekt megnevezése (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

25.

A projekt megnevezése (ha alkalmazható)

| 26. | A projekt helyszíne (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

26.

A projekt helyszíne (ha alkalmazható)

| 27. | A versenytárgyalás zárónapja (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

27.

A versenytárgyalás zárónapja (ha alkalmazható)

| 28. | Hitelkeret lejárati ideje (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

28.

Hitelkeret lejárati ideje (ha alkalmazható)

| 29. | Támogatott szerződés(ek) értéke, vagy a tényleges érték (valamennyi hitelkeretre és projektfinanszírozási műveletre, vagy bármely egyedi ügyletre önkéntes alapon), vagy a következő skálának megfelelően, millió SDR-ben kifejezve:







  Kategória | Alsó határ | Felső határ |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (36) |

29.

Támogatott szerződés(ek) értéke, vagy a tényleges érték (valamennyi hitelkeretre és projektfinanszírozási műveletre, vagy bármely egyedi ügyletre önkéntes alapon), vagy a következő skálának megfelelően, millió SDR-ben kifejezve:

Kategória

Alsó határ

Felső határ

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(36)

| 30. | Szerződés(ek) pénzneme |
| --- | --- |

30.

Szerződés(ek) pénzneme

d)   A hivatalos exporthitel-támogatás pénzügyi feltételei

| 31. | Hitelérték: a valamennyi hitelkeretre és projektfinanszírozási műveletre, vagy önkéntes alapon bármely egyedi ügyletre vonatkozó bejelentések tényleges vagy az SDR-skálának megfelelő értéke |
| --- | --- |

31.

Hitelérték: a valamennyi hitelkeretre és projektfinanszírozási műveletre, vagy önkéntes alapon bármely egyedi ügyletre vonatkozó bejelentések tényleges vagy az SDR-skálának megfelelő értéke

| 32. | A hitel pénzneme |
| --- | --- |

32.

A hitel pénzneme

| 33. | Előleg (a támogatott szerződések összértékének százalékában kifejezve) |
| --- | --- |

33.

Előleg (a támogatott szerződések összértékének százalékában kifejezve)

| 34. | Helyi költségek (a támogatott szerződések összértékének százalékában kifejezve) |
| --- | --- |

34.

Helyi költségek (a támogatott szerződések összértékének százalékában kifejezve)

| 35. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja és hivatkozás a 10. cikk megfelelő albekezdésére |
| --- | --- |

35.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja és hivatkozás a 10. cikk megfelelő albekezdésére

| 36. | A futamidő hossza |
| --- | --- |

36.

A futamidő hossza

| 37. | Alapkamat |
| --- | --- |

37.

Alapkamat

| 38. | Kamatláb vagy felárak |
| --- | --- |

38.

Kamatláb vagy felárak

II.   A KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEKKEL KAPCSOLATBAN TETT BEJELENTÉSEKRE VONATKOZÓAN SZÜKSÉG ESETÉN MEGADANDÓ TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

a)   A megállapodás 14. cikke d) pontjának 5. alpontja

| 1. | Törlesztési terv |
| --- | --- |

1.

Törlesztési terv

| 2. | Törlesztés gyakorisága |
| --- | --- |

2.

Törlesztés gyakorisága

| 3. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam |
| --- | --- |

3.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam

| 4. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege |
| --- | --- |

4.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege

| 5. | A futamidő súlyozott átlagidőtartama |
| --- | --- |

5.

A futamidő súlyozott átlagidőtartama

| 6. | Annak indokolása, hogy a támogatást miért nem a 14. cikk a)–c) pontja szerint nyújtják |
| --- | --- |

6.

Annak indokolása, hogy a támogatást miért nem a 14. cikk a)–c) pontja szerint nyújtják

b)   A megállapodás 24., 27., 30. és 31. cikke

| 1. | A kötelezett országának országkockázati besorolása |
| --- | --- |

1.

A kötelezett országának országkockázati besorolása

| 2. | A kötelezett választott vevőkockázati besorolása |
| --- | --- |

2.

A kötelezett választott vevőkockázati besorolása

| 3. | A folyósítási időszak hossza |
| --- | --- |

3.

A folyósítási időszak hossza

| 4. | Szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya |
| --- | --- |

4.

Szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya

| 5. | Kereskedelmi (vevő-) kockázati fedezet százalékaránya |
| --- | --- |

5.

Kereskedelmi (vevő-) kockázati fedezet százalékaránya

| 6. | A fedezet minősége (szabvány alatti, szabványos, szabvány feletti) |
| --- | --- |

6.

A fedezet minősége (szabvány alatti, szabványos, szabvány feletti)

| 7. | MPR a kötelezett ország országkockázati besorolása alapján, harmadik fél által nyújtott garancia, multilaterális/regionális intézmény bevonása, kockázatcsökkentés/-kizárás és/vagy vevőkockázati hitelminőség-javítás hiányában |
| --- | --- |

7.

MPR a kötelezett ország országkockázati besorolása alapján, harmadik fél által nyújtott garancia, multilaterális/regionális intézmény bevonása, kockázatcsökkentés/-kizárás és/vagy vevőkockázati hitelminőség-javítás hiányában

| 8. | Alkalmazandó MPR |
| --- | --- |

8.

Alkalmazandó MPR

| 9. | A felszámított tényleges kockázati díj (MPR-formátumban a kölcsöntőke százalékarányában kifejezve) |
| --- | --- |

9.

A felszámított tényleges kockázati díj (MPR-formátumban a kölcsöntőke százalékarányában kifejezve)

c)   A megállapodás 24. cikke c) pontjának harmadik francia bekezdése

| 1. | Alkalmazott referenciaérték(ek) (lásd a XIII. mellékletet) |
| --- | --- |

1.

Alkalmazott referenciaérték(ek) (lásd a XIII. mellékletet)

d)   A megállapodás 24. cikke e) pontjának első francia bekezdése

| 1. | A garanciavállaló országának országkockázati besorolása |
| --- | --- |

1.

A garanciavállaló országának országkockázati besorolása

| 2. | A garanciavállaló választott vevőkockázati besorolása |
| --- | --- |

2.

A garanciavállaló választott vevőkockázati besorolása

| 3. | A VII. mellékletben felsorolt összes kritérium teljesülésének igazolása |
| --- | --- |

3.

A VII. mellékletben felsorolt összes kritérium teljesülésének igazolása

| 4. | A teljes kockázati összeg (kölcsöntőke és kamat) garancia által lefedett részének százalékaránya (azaz a teljes vagy részösszeg) |
| --- | --- |

4.

A teljes kockázati összeg (kölcsöntőke és kamat) garancia által lefedett részének százalékaránya (azaz a teljes vagy részösszeg)

| 5. | Annak feltüntetése, hogy van-e valamilyen pénzügyi kapcsolat a garanciavállaló és a kötelezett között |
| --- | --- |

5.

Annak feltüntetése, hogy van-e valamilyen pénzügyi kapcsolat a garanciavállaló és a kötelezett között

| 6. | Ha van kapcsolat a garanciavállaló és a kötelezett között:






  — | a kapcsolat típusa (például anyavállalat–leányvállalat, leányvállalat–anyavállalat, társtulajdon) |
| --- | --- | --- |

6.

Ha van kapcsolat a garanciavállaló és a kötelezett között:

—

a kapcsolat típusa (például anyavállalat–leányvállalat, leányvállalat–anyavállalat, társtulajdon)

| — | igazolás arról, hogy a garanciavállaló jogilag és pénzügyileg független, és képes teljesíteni a kötelezett fizetési kötelezettségeit |
| --- | --- |

—

igazolás arról, hogy a garanciavállaló jogilag és pénzügyileg független, és képes teljesíteni a kötelezett fizetési kötelezettségeit

| — | igazolás arról, hogy a garanciavállalót nem befolyásolják a kötelezett országában felmerülő események, rendelkezések vagy állami beavatkozások |
| --- | --- |

—

igazolás arról, hogy a garanciavállalót nem befolyásolják a kötelezett országában felmerülő események, rendelkezések vagy állami beavatkozások

e)   A megállapodás 27. cikkének e) pontja

| 1. | A kötelezett választott vevőkockázati besorolása |
| --- | --- |

1.

A kötelezett választott vevőkockázati besorolása

| 2. | Devizahitel(ek) akkreditált hitelminősítő intézetek általi besorolása(i) |
| --- | --- |

2.

Devizahitel(ek) akkreditált hitelminősítő intézetek általi besorolása(i)

| 3. | Amennyiben a vevőkockázati besorolás kedvezőbb az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolásnál, ennek indokolása |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a vevőkockázati besorolás kedvezőbb az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolásnál, ennek indokolása

f)   A megállapodás 30. cikke

| 1. | Alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer |
| --- | --- |

1.

Alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer

| 2. | A VIII. mellékletben felsorolt összes kritérium teljesülésének igazolása |
| --- | --- |

2.

A VIII. mellékletben felsorolt összes kritérium teljesülésének igazolása

| 3. | Az 1. módszer használatával elért alkalmazandó országkockázati besorolás |
| --- | --- |

3.

Az 1. módszer használatával elért alkalmazandó országkockázati besorolás

| 4. | A 2. módszer esetében:






  — | alkalmazott helyi pénznem |
| --- | --- | --- |

4.

A 2. módszer esetében:

—

alkalmazott helyi pénznem

| — | helyi pénznemben alkalmazott finanszírozás értéke |
| --- | --- |

—

helyi pénznemben alkalmazott finanszírozás értéke

g)   A megállapodás 31. cikke

| 1. | Alkalmazott hitelmegerősítő intézkedések |
| --- | --- |

1.

Alkalmazott hitelmegerősítő intézkedések

| 2. | Az egyes hitelminőség-javítási eszközök kapcsán alkalmazott hitelminőség-javítási tényező |
| --- | --- |

2.

Az egyes hitelminőség-javítási eszközök kapcsán alkalmazott hitelminőség-javítási tényező

| 3. | Teljes alkalmazandó hitelminőség-javítási tényező |
| --- | --- |

3.

Teljes alkalmazandó hitelminőség-javítási tényező

h)   A megállapodás 49. és 50. cikke

| 1. | A kötött segély formája (fejlesztési segély, vegyes hitel vagy kapcsolt finanszírozás) |
| --- | --- |

1.

A kötött segély formája (fejlesztési segély, vegyes hitel vagy kapcsolt finanszírozás)

| 2. | A kötött segély vagy a részben szabad felhasználású segélyfinanszírozás általános, 40. cikkel összhangban kiszámított kedvezményezettségi szintje |
| --- | --- |

2.

A kötött segély vagy a részben szabad felhasználású segélyfinanszírozás általános, 40. cikkel összhangban kiszámított kedvezményezettségi szintje

| 3. | A kedvezményezettségi szint kiszámításakor használt DDR |
| --- | --- |

3.

A kedvezményezettségi szint kiszámításakor használt DDR

| 4. | A készpénzfizetések kezelése a kedvezményezettségi szint kiszámításában |
| --- | --- |

4.

A készpénzfizetések kezelése a kedvezményezettségi szint kiszámításában

| 5. | A hitelkeretek felhasználásával kapcsolatos korlátozások |
| --- | --- |

5.

A hitelkeretek felhasználásával kapcsolatos korlátozások

i)   A II. melléklet 8. cikke

| 1. | Az exportszerződés részletes leírása: új atomerőmű, meglévő atomerőmű korszerűsítése, nukleáris üzemanyag és dúsítás, illetve kimerült üzemanyag kezelését célzó szolgáltatás. |
| --- | --- |

1.

Az exportszerződés részletes leírása: új atomerőmű, meglévő atomerőmű korszerűsítése, nukleáris üzemanyag és dúsítás, illetve kimerült üzemanyag kezelését célzó szolgáltatás.

| 2. | Tőketörlesztés és kamatfizetés a II. melléklet 3. cikk a) pontjának 1) vagy 2) alpontja, illetve 3. cikk c) pontja értelmében. |
| --- | --- |

2.

Tőketörlesztés és kamatfizetés a II. melléklet 3. cikk a) pontjának 1) vagy 2) alpontja, illetve 3. cikk c) pontja értelmében.

| 3. | Amennyiben a hivatalos támogatást a II. melléklet 3. cikkének c) pontjával összhangban nyújtják, fel kell tüntetni az alábbiakat:






  — | törlesztési terv, |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben a hivatalos támogatást a II. melléklet 3. cikkének c) pontjával összhangban nyújtják, fel kell tüntetni az alábbiakat:

—

törlesztési terv,

| — | törlesztés gyakorisága, |
| --- | --- |

—

törlesztés gyakorisága,

| — | a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam, |
| --- | --- |

—

a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam,

| — | a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege, |
| --- | --- |

—

a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege,

| — | a futamidő súlyozott átlagidőtartama, |
| --- | --- |

—

a futamidő súlyozott átlagidőtartama,

| — | annak indokolása, hogy a támogatást miért nem a 3. cikk a) és b) pontja szerint nyújtják. |
| --- | --- |

—

annak indokolása, hogy a támogatást miért nem a 3. cikk a) és b) pontja szerint nyújtják.

| 4. | A II. melléklet 4. cikkével összhangban alkalmazott minimális kamatláb. |
| --- | --- |

4.

A II. melléklet 4. cikkével összhangban alkalmazott minimális kamatláb.

j)   A IV. melléklet 9. cikke

| 1. | A projekt részletes leírása:






  — | új megújulóenergia-erőmű/vízerőmű vagy meglévő megújulóenergia-erőmű/vízerőmű korszerűsítése, a IV. melléklet I. függelékében meghatározott sajátos ágazat feltüntetésével, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A projekt részletes leírása:

—

új megújulóenergia-erőmű/vízerőmű vagy meglévő megújulóenergia-erőmű/vízerőmű korszerűsítése, a IV. melléklet I. függelékében meghatározott sajátos ágazat feltüntetésével, vagy

| — | vízerőmű esetén annak feltüntetése, hogy nagyszabású új vízerőműprojektről van-e szó (a IV. melléklet IV. függelékének meghatározása szerint), vagy |
| --- | --- |

—

vízerőmű esetén annak feltüntetése, hogy nagyszabású új vízerőműprojektről van-e szó (a IV. melléklet IV. függelékének meghatározása szerint), vagy

| — | a IV. melléklet II. függelékében felsorolt projektkategóriákba tartozó projektek esetén annak igazolása, hogy a projekt megfelel a IV. melléklet 2. cikk b) pontjában előírt támogatási kritériumoknak. |
| --- | --- |

—

a IV. melléklet II. függelékében felsorolt projektkategóriákba tartozó projektek esetén annak igazolása, hogy a projekt megfelel a IV. melléklet 2. cikk b) pontjában előírt támogatási kritériumoknak.

| 2. | A tőketörlesztés és kamatfizetés ütemezése a IV. melléklet 5. cikk a) pontjának 1) vagy 2) alpontja, illetve c) pontja szerint történik-e. |
| --- | --- |

2.

A tőketörlesztés és kamatfizetés ütemezése a IV. melléklet 5. cikk a) pontjának 1) vagy 2) alpontja, illetve c) pontja szerint történik-e.

| 3. | Amennyiben a hivatalos támogatást a IV. melléklet 5. cikkének c) pontjával összhangban nyújtják, fel kell tüntetni az alábbiakat:






  — | törlesztési terv, |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben a hivatalos támogatást a IV. melléklet 5. cikkének c) pontjával összhangban nyújtják, fel kell tüntetni az alábbiakat:

—

törlesztési terv,

| — | törlesztés gyakorisága, |
| --- | --- |

—

törlesztés gyakorisága,

| — | a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam, |
| --- | --- |

—

a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam,

| — | a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege, |
| --- | --- |

—

a hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege,

| — | a futamidő súlyozott átlagidőtartama, |
| --- | --- |

—

a futamidő súlyozott átlagidőtartama,

| — | annak indokolása, hogy a támogatást miért nem az 5. cikk a) és b) pontja szerint nyújtják. |
| --- | --- |

—

annak indokolása, hogy a támogatást miért nem az 5. cikk a) és b) pontja szerint nyújtják.

| 4. | A IV. melléklet 6. cikkével összhangban alkalmazott minimális kamatláb. |
| --- | --- |

4.

A IV. melléklet 6. cikkével összhangban alkalmazott minimális kamatláb.

k)   A X. melléklet 5. cikke

| 1. | A projektfinanszírozási feltételek megadásának magyarázata |
| --- | --- |

1.

A projektfinanszírozási feltételek megadásának magyarázata

| 2. | Szerződéses érték a kulcsrakész szerződés tekintetében, alszerződések aránya stb. |
| --- | --- |

2.

Szerződéses érték a kulcsrakész szerződés tekintetében, alszerződések aránya stb.

| 3. | A projekt részletes ismertetése |
| --- | --- |

3.

A projekt részletes ismertetése

| 4. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt nyújtott fedezet típusa |
| --- | --- |

4.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt nyújtott fedezet típusa

| 5. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtti szuverén kockázati fedezet százalékos aránya |
| --- | --- |

5.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtti szuverén kockázati fedezet százalékos aránya

| 6. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtti kereskedelmi kockázati fedezet százalékos aránya |
| --- | --- |

6.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtti kereskedelmi kockázati fedezet százalékos aránya

| 7. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja után nyújtott fedezet típusa |
| --- | --- |

7.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja után nyújtott fedezet típusa

| 8. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja utáni szuverén kockázati fedezet százalékos aránya |
| --- | --- |

8.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja utáni szuverén kockázati fedezet százalékos aránya

| 9. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja utáni kereskedelmi kockázati fedezet százalékos aránya |
| --- | --- |

9.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja utáni kereskedelmi kockázati fedezet százalékos aránya

| 10. | Az építési idő hossza (ha alkalmazható) |
| --- | --- |

10.

Az építési idő hossza (ha alkalmazható)

| 11. | A folyósítási időszak hossza |
| --- | --- |

11.

A folyósítási időszak hossza

| 12. | A futamidő súlyozott átlagidőtartama |
| --- | --- |

12.

A futamidő súlyozott átlagidőtartama

| 13. | Törlesztési terv |
| --- | --- |

13.

Törlesztési terv

| 14. | Törlesztés gyakorisága |
| --- | --- |

14.

Törlesztés gyakorisága

| 15. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam |
| --- | --- |

15.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja és az első tőkerészlet-törlesztés közötti időtartam

| 16. | A hitel középidejéig visszafizetett tőke százalékaránya |
| --- | --- |

16.

A hitel középidejéig visszafizetett tőke százalékaránya

| 17. | A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege |
| --- | --- |

17.

A hiteltörlesztés kezdő időpontja előtt tőkésített kamat összege

| 18. | Az exporthitel-iroda által átvett egyéb díjak, pl. kötelezettségvállalási díjak (opcionális, kivéve a magas jövedelmű OECD-országokbeli vevőkkel folytatott ügyletek esetén) |
| --- | --- |

18.

Az exporthitel-iroda által átvett egyéb díjak, pl. kötelezettségvállalási díjak (opcionális, kivéve a magas jövedelmű OECD-országokbeli vevőkkel folytatott ügyletek esetén)

| 19. | Kockázati díj (opcionális, kivéve a magas jövedelmű OECD-országokbeli projektek esetén) |
| --- | --- |

19.

Kockázati díj (opcionális, kivéve a magas jövedelmű OECD-országokbeli projektek esetén)

| 20. | Igazolás (és szükség szerint magyarázat) arról, hogy az ügylet tartalma/jellemzője a következő:






  — | egy bizonyos gazdasági egység finanszírozása, amelynek során a hitelező megelégszik azzal, hogy a kölcsön visszafizetésére az adott gazdasági egység pénzforgalma és jövedelme, a kölcsön biztosítékaként pedig annak vagyona szolgál; |
| --- | --- | --- |

20.

Igazolás (és szükség szerint magyarázat) arról, hogy az ügylet tartalma/jellemzője a következő:

—

egy bizonyos gazdasági egység finanszírozása, amelynek során a hitelező megelégszik azzal, hogy a kölcsön visszafizetésére az adott gazdasági egység pénzforgalma és jövedelme, a kölcsön biztosítékaként pedig annak vagyona szolgál;

| — | exportügyletek finanszírozása (jogilag és gazdaságilag) független projektvállalattal – például speciális rendeltetésű vállalattal – saját jövedelmet termelő beruházási projektek tekintetében; |
| --- | --- |

—

exportügyletek finanszírozása (jogilag és gazdaságilag) független projektvállalattal – például speciális rendeltetésű vállalattal – saját jövedelmet termelő beruházási projektek tekintetében;

| — | megfelelő kockázatmegosztás a projektben részt vevő partnerek, például magán- vagy hitelképes állami részvényesek, exportőrök, hitelezők és beruházáshasznosítók között, megfelelő saját tőke bevonásával; |
| --- | --- |

—

megfelelő kockázatmegosztás a projektben részt vevő partnerek, például magán- vagy hitelképes állami részvényesek, exportőrök, hitelezők és beruházáshasznosítók között, megfelelő saját tőke bevonásával;

| — | a projekt olyan mértékű pénzforgalma, amely a teljes futamidő alatt elegendő a működési költségek és a kölcsönforrásokkal kapcsolatos adósságszolgálat fedezésére; |
| --- | --- |

—

a projekt olyan mértékű pénzforgalma, amely a teljes futamidő alatt elegendő a működési költségek és a kölcsönforrásokkal kapcsolatos adósságszolgálat fedezésére;

| — | a működési költségek és az adósságszolgálat első helyen történő levonása a projekt jövedelmeiből; |
| --- | --- |

—

a működési költségek és az adósságszolgálat első helyen történő levonása a projekt jövedelmeiből;

| — | nem kormányzati vevő/hitelfelvevő állami visszafizetési garancia nélkül; |
| --- | --- |

—

nem kormányzati vevő/hitelfelvevő állami visszafizetési garancia nélkül;

| — | eszközfedezetű biztosítékok a projekt jövedelmeire/eszközeire, például engedményezések, jelzálogjogok, bevételi számlák; |
| --- | --- |

—

eszközfedezetű biztosítékok a projekt jövedelmeire/eszközeire, például engedményezések, jelzálogjogok, bevételi számlák;

| — | a projekt lezárulta után korlátozottan vagy semmilyen módon nem merül fel visszkereset a projekt magánrészvényeseinek szponzoraival, illetve a projekt szponzoraival szemben. |
| --- | --- |

—

a projekt lezárulta után korlátozottan vagy semmilyen módon nem merül fel visszkereset a projekt magánrészvényeseinek szponzoraival, illetve a projekt szponzoraival szemben.

l)   A X. melléklet 5. cikke, magas jövedelmű OECD-országokbeli projektek esetén

| 1. | A projekt teljes szindikált finanszírozásának összege, ideértve a hivatalos és magánhitelezőket is |
| --- | --- |

1.

A projekt teljes szindikált finanszírozásának összege, ideértve a hivatalos és magánhitelezőket is

| 2. | Magánhitelezőktől származó összes szindikált finanszírozás teljes összege |
| --- | --- |

2.

Magánhitelezőktől származó összes szindikált finanszírozás teljes összege

| 3. | A felek által nyújtott szindikált finanszírozás százalékaránya |
| --- | --- |

3.

A felek által nyújtott szindikált finanszírozás százalékaránya

| 4. | Az alábbiak igazolása:






  — | A hivatalos exporthitel-támogatásban nem részesülő magán pénzügyi intézményekkel fennálló szindikált kölcsönökben való részvétel tekintetében a fél kisebbségi részesedéssel és egyenrangú státusszal rendelkezik (pari passu záradék) a kölcsön futamideje alatt. |
| --- | --- | --- |

4.

Az alábbiak igazolása:

—

A hivatalos exporthitel-támogatásban nem részesülő magán pénzügyi intézményekkel fennálló szindikált kölcsönökben való részvétel tekintetében a fél kisebbségi részesedéssel és egyenrangú státusszal rendelkezik (pari passu záradék) a kölcsön futamideje alatt.

| — | A fenti k) pont 19. alpontja értelmében bejelentett kockázati díj nem alacsonyabb a rendelkezésre álló magánpiaci finanszírozásnál, és a szindikátusban részt vevő egyéb pénzügyi magánintézmények által felszámított megfelelő díjakhoz hasonló mértékű. |
| --- | --- |

—

A fenti k) pont 19. alpontja értelmében bejelentett kockázati díj nem alacsonyabb a rendelkezésre álló magánpiaci finanszírozásnál, és a szindikátusban részt vevő egyéb pénzügyi magánintézmények által felszámított megfelelő díjakhoz hasonló mértékű.

VI. MELLÉKLET

A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK KISZÁMÍTÁSA

Az MPR kiszámítási képlete

1–7. kategóriájú országkockázati besorolással rendelkező országbeli kötelezett/garanciavállaló esetében az exporthitel alkalmazható minimális díjtételének (MPR) kiszámítási képlete:

Formula

ahol:

ai= az i országkockázati kategória országkockázati együtthatója (i = 1–7)

cin= az n vevőkockázati kategória vevőkockázati együtthatója (n = SOV+, SOV/CCO, CC1–CC5) az i országkockázati kategóriában (i = 1–7)

bi= az i országkockázati kategória állandója (i = 1–7)

HOR= kockázatviselési idő

PCC= kereskedelmi (vevő-) kockázati fedezet százalékaránya

PCP= szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya

CEF= hitelminőség-javítási tényező

QPFi= termékminőségi tényező az i országkockázati kategóriában (i = 1–7)

PCFi= fedezeti arány tényezője az i országkockázati kategóriában (i = 1–7)

BTSF= az államkötvényekénél jobb kockázat tényezője

LCF= a helyi pénznem tényezője

Alkalmazandó országkockázati besorolás

Az alkalmazandó országkockázati besorolást a 24. cikk e) pontjával összhangban kell meghatározni, amelyből pedig a következő táblázat alapján következik az országkockázati együttható (ai) és állandó (bi) értéke:

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 0,090 | 0,200 | 0,350 | 0,550 | 0,740 | 0,900 | 1,100 |
| b | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,750 | 1,200 | 1,800 |

1

2

3

4

5

6

7

a

0,090

0,200

0,350

0,550

0,740

0,900

1,100

b

0,350

0,350

0,350

0,350

0,750

1,200

1,800

A megfelelő vevőkockázati besorolás megállapítása

A megfelelő vevőkockázati besorolást a következő táblázat alapján kell megállapítani, amely tartalmazza a meghatározott ország- és vevőkockázati kategóriákat, valamint a CC1–CC5 vevőkockázati kategóriák és az akkreditált hitelminősítő intézetek besorolásai közötti egyezményes keresztmegfeleléseket. A kötelezettek (és garanciavállalók) besorolásának megkönnyítése érdekében elkészítették az egyes vevőkockázati kategóriák (SOV+ – CC5) minőségi leírását is, amelyet a XII. melléklet tartalmaz.

| Országkockázati kategória |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ |
| SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 |
| CC1 AAA – AA- | CC1 A+ – A- | CC1 BBB+ – BBB- | CC1 BB+ – BB | CC1 BB- | CC1 B+ | CC1 B |
| CC2 A+ – A- | CC2 BBB+ – BBB- | CC2 BB+ – BB | CC2 BB- | CC2 B+ | CC2 B | CC2 B- vagy gyengébb |
| CC3 BBB+ – BBB- | CC3 BB+ – BB | CC3 BB- | CC3 B+ | CC3 B | CC3 B- vagy gyengébb | |
| CC4 BB+ – BB | CC4 BB- | CC4 B+ | CC4 B | CC4 B- vagy gyengébb | | |
| CC5 BB- vagy gyengébb | CC5 B+ vagy gyengébb | CC5 B vagy gyengébb | CC5 B- vagy gyengébb | | | |

Országkockázati kategória

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

CC1 AAA – AA-

CC1 A+ – A-

CC1 BBB+ – BBB-

CC1 BB+ – BB

CC1 BB-

CC1 B+

CC1 B

CC2 A+ – A-

CC2 BBB+ – BBB-

CC2 BB+ – BB

CC2 BB-

CC2 B+

CC2 B

CC2 B- vagy gyengébb

CC3 BBB+ – BBB-

CC3 BB+ – BB

CC3 BB-

CC3 B+

CC3 B

CC3 B- vagy gyengébb

CC4 BB+ – BB

CC4 BB-

CC4 B+

CC4 B

CC4 B- vagy gyengébb

CC5 BB- vagy gyengébb

CC5 B+ vagy gyengébb

CC5 B vagy gyengébb

CC5 B- vagy gyengébb

A választott vevőkockázati besorolás és az alkalmazandó országkockázati besorolás együttesen meghatározza a vevőkockázati együtthatót (cin), amely a következő táblázatból állapítható meg:

| Vevőkockázati kategória | Országkockázati kategória |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| SOV / CC0 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| CC1 | 0,110 | 0,120 | 0,110 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,125 |
| CC2 | 0,200 | 0,212 | 0,223 | 0,234 | 0,246 | 0,258 | 0,271 |
| CC3 | 0,270 | 0,320 | 0,320 | 0,350 | 0,380 | 0,480 | n/a |
| CC4 | 0,405 | 0,459 | 0,495 | 0,540 | 0,621 | n/a | n/a |
| CC5 | 0,630 | 0,675 | 0,720 | 0,810 | n/a | n/a | n/a |

Vevőkockázati kategória

Országkockázati kategória

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

SOV / CC0

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

CC1

0,110

0,120

0,110

0,100

0,100

0,100

0,125

CC2

0,200

0,212

0,223

0,234

0,246

0,258

0,271

CC3

0,270

0,320

0,320

0,350

0,380

0,480

n/a

CC4

0,405

0,459

0,495

0,540

0,621

n/a

n/a

CC5

0,630

0,675

0,720

0,810

n/a

n/a

n/a

Kockázatviselési idő (HOR)

A kockázatviselési idő (HOR) a következőképpen számítható ki:

| | Standard törlesztési ütemezés (azaz a kölcsöntőke félévente történő visszafizetése) esetén: |
| --- | --- |

Standard törlesztési ütemezés (azaz a kölcsöntőke félévente történő visszafizetése) esetén:

Formula

| | Nem standard törlesztési ütemezés esetén: |
| --- | --- |

Nem standard törlesztési ütemezés esetén:

Formula

A fenti képletekben az idő mérési egysége az év.

A kereskedelmi (vevő-) kockázati és a szuverén (ország-) kockázati fedezet százalékaránya (PCC/PCP)

A kockázati fedezet (PCC és PCP) százalékarányát a táblázat tizedes tört formájában (azaz 95 % helyett 0,95) fejezi ki.

Vevőkockázati hitelminőség-javítás

A hitelminőség-javítási tényező (CEF) értéke 0 minden olyan ügylet esetében, amely kapcsán vevőkockázati hitelminőség-javításra nem került sor. A vevőkockázati hitelminőség-javítás tárgyát képező ügyletek esetében a CEF értékét a megállapodás VIII. mellékletével összhangban (a 31. cikk c) pontjában foglalt korlátozásokra figyelemmel) kell meghatározni, mindamellett nem haladhatja meg a 0,35-ot.

Termékminőségi tényező (QPF)

A QPF értéke a következő táblázatból állapítható meg:

| Termékminőség | Országkockázati kategória |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Szabvány alatti | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| Szabványos | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| Szabvány feletti | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Termékminőség

Országkockázati kategória

1

2

3

4

5

6

7

Szabvány alatti

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

Szabványos

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

Szabvány feletti

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Fedezeti százalékarány tényezője (PCF)

A PCF meghatározása a következőképpen történik:

| | Ha max(PCC, PCP) ≤ 0,95, akkor PCF = 1 |
| --- | --- |

Ha max(PCC, PCP) ≤ 0,95, akkor PCF = 1

| | Ha max(PCC, PCP) > 0,95, |
| --- | --- |

Ha max(PCC, PCP) > 0,95, Formula

A fedezeti százalékarány együtthatója a következő táblázatból állapítható meg:

| Országkockázati kategória |
| --- |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| A fedezeti százalékarány együtthatója | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Országkockázati kategória

1

2

3

4

5

6

7

A fedezeti százalékarány együtthatója

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Az államkötvényekénél jobb kockázat tényezője (BTSF)

Amennyiben a kötelezett az „államkötvényekénél jobb” (SOV+) vevőkockázati besorolású, BTSF = 0,9, más esetekben BTSF = 1.

A helyi pénznem tényezője (LCF)

A helyi pénznemben végzett országkockázat-csökkentési művelettel kísért ügyletek esetében az LCF értéke nem haladhatja meg a 0,2-et. Az LCF értéke minden más ügylet esetében 0.

VII. MELLÉKLET

A HARMADIK FÉL ÁLTALI VISSZAFIZETÉSI GARANCIA ALKALMAZÁSÁRA ÉS A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK MINŐSÍTÉSÉRE IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK

CÉL

E melléklet meghatározza a harmadik fél általi visszafizetési garanciának – beleértve a minősített multilaterális vagy regionális intézmény által kibocsátott visszafizetési garanciát – a megállapodás 24. cikkének e) pontja szerinti alkalmazására irányadó kritériumokat és feltételeket. A melléklet ezenkívül meghatározza azokat a multilaterális és regionális intézményekre irányadó értékelési kritériumokat, amelyek segítségével megállapítható, hogy a megállapodás 28. cikkével összefüggésben szükséges-e az egyes intézmények minősítése.

ALKALMAZÁS

1. eset:   Garancia a teljes kockázati összegre

Ha a teljes kockázati összegre (azaz a kölcsöntőkére és a kamatra) egy jogalany visszafizetési garancia formájában biztosítékot nyújt, az alábbi kritériumok teljesülésekor az adott garanciavállaló kockázati besorolása alkalmazható országkockázati, illetve vevőkockázati besorolásként:

| — | A garancia a hitel teljes időtartamát fedezi. |
| --- | --- |

—

A garancia a hitel teljes időtartamát fedezi.

| — | A garancia visszavonhatatlan, feltétel nélküli és kérésre rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

—

A garancia visszavonhatatlan, feltétel nélküli és kérésre rendelkezésre áll.

| — | A garancia jogilag érvényes és a garanciavállaló országának igazságszolgáltatása keretében érvényesíthető. |
| --- | --- |

—

A garancia jogilag érvényes és a garanciavállaló országának igazságszolgáltatása keretében érvényesíthető.

| — | A garanciavállaló a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes. |
| --- | --- |

—

A garanciavállaló a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes.

| — | A garanciavállaló annak az országnak a monetáris irányítási és átutalási szabályai alá tartozik, amelyben székhellyel rendelkezik. |
| --- | --- |

—

A garanciavállaló annak az országnak a monetáris irányítási és átutalási szabályai alá tartozik, amelyben székhellyel rendelkezik.

Ha a garanciavállaló minősített multilaterális vagy regionális intézmény, arra nézve a következő kritériumok alkalmazandók:

| — | A garancia a hitel teljes időtartamát fedezi. |
| --- | --- |

—

A garancia a hitel teljes időtartamát fedezi.

| — | A garancia visszavonhatatlan, feltétel nélküli és kérésre rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

—

A garancia visszavonhatatlan, feltétel nélküli és kérésre rendelkezésre áll.

| — | A garanciavállaló a hitel teljes összegéért jogilag felelős. |
| --- | --- |

—

A garanciavállaló a hitel teljes összegéért jogilag felelős.

| — | A visszafizetések közvetlenül a hitelező részére történnek. |
| --- | --- |

—

A visszafizetések közvetlenül a hitelező részére történnek.

Ha a garanciavállaló a garantált jogalany leányvállalata/anyavállalata, a felek eseti alapon határozzák meg, hogy: 1. a leányvállalat/anyavállalat közötti kapcsolatot és az anyavállalat jogi kötelezettségének mértékét figyelembe véve a leányvállalat/anyavállalat jogilag és pénzügyileg független-e, és tudja-e teljesíteni fizetési kötelezettségeit; 2. a leányvállalatot/anyavállalatot befolyásolhatják-e helyi események/rendelkezések vagy állami beavatkozás; és 3. nemfizetés esetén a központi iroda felelősnek tekinti-e magát.

2. eset:   Korlátozott összegű garancia

Ha egy korlátozott kockázati összegre (azaz kölcsöntőkére és kamatra) egy jogalany visszafizetési garancia formájában biztosítékot nyújt, a garancia tárgyát képező hitelrészt illetően a garanciavállaló besorolása alkalmazható országkockázati, illetve vevőkockázati besorolásként, feltéve ha az 1. esetnél felsorolt minden egyéb kritérium teljesül.

A nem garantált részre vonatkozóan a kötelezett kockázati besorolása alkalmazandó országkockázati, illetve vevőkockázati besorolásként.

A multilaterális vagy regionális intézmény besorolása

Egy adott multilaterális vagy regionális intézmény akkor alkalmas a minősítésre, ha általánosságban mentesül annak az országnak a monetáris irányítási és átutalási szabályai alól, amelyben székhellyel rendelkezik. Ezeket az intézményeket eseti alapon 0-tól 7-ig terjedő országkockázati kategóriákba kell besorolni az egyes intézmények sajátos kockázati értékelésének megfelelően és annak figyelembevételével, hogy:

| — | az intézmény a törvényben meghatározottak szerint és pénzügyileg független-e; |
| --- | --- |

—

az intézmény a törvényben meghatározottak szerint és pénzügyileg független-e;

| — | az intézmény eszközei védettek-e az államosítással vagy elkobzással szemben; |
| --- | --- |

—

az intézmény eszközei védettek-e az államosítással vagy elkobzással szemben;

| — | az intézmény rendelkezik-e a pénzeszközök átutalásának és átváltásának teljes jogosultságával; |
| --- | --- |

—

az intézmény rendelkezik-e a pénzeszközök átutalásának és átváltásának teljes jogosultságával;

| — | az intézmény nem tartozik-e állami beavatkozás hatálya alá a székhelye szerinti országban; |
| --- | --- |

—

az intézmény nem tartozik-e állami beavatkozás hatálya alá a székhelye szerinti országban;

| — | az intézmény rendelkezik-e adómentességgel; és |
| --- | --- |

—

az intézmény rendelkezik-e adómentességgel; és

| — | az intézmény valamennyi tagországa köteles-e pótbefizetést teljesíteni az intézmény kötelezettségeinek teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

—

az intézmény valamennyi tagországa köteles-e pótbefizetést teljesíteni az intézmény kötelezettségeinek teljesítése érdekében.

Az értékelésnél figyelembe kell venni a korábbi fizetési morált is a hitelkockázati mulasztással összefüggő helyzetekben, az intézmény székhelye szerinti országban vagy valamely kötelezett országában; valamint minden olyan egyéb tényezőt, amelyet az értékelési folyamat során adott esetben megfelelőnek tekintenek.

A minősített multilaterális és regionális intézmények jegyzéke nincs lezárva, ezért a felek a fenti megfontolásokra tekintettel további intézményeket is jelölhetnek. A multilaterális és regionális intézmények besorolását a felek nyilvánosságra hozzák.

VIII. MELLÉKLET

AZ ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ÉS A VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK

CÉL

Ez a melléklet a megállapodás 30. cikkének a) pontjában felsorolt országkockázat-csökkentési eljárások alkalmazását és a megállapodás 31. cikkének a) pontjában felsorolt vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket részletezi, beleértve az azok alkalmazására vonatkozó kritériumokat, feltételeket és sajátos körülményeket, illetve azoknak az MPR-re gyakorolt hatását.

ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK

1.   
  Külföldi, feltételhez kötött (escrow) számlával kombinált külföldi jövőbeni forgalmi konstrukció

Meghatározás:

Olyan írásbeli dokumentum, például okirat, kiszolgáltatási vagy letéti megállapodás, amelyet lepecsételnek és egy harmadik félnek, azaz az okmány aláíróin kívüli személynek adnak át annak érdekében, hogy e harmadik fél bizonyos feltételek teljesüléséig azt megőrizze, majd pedig végrehajtás céljából átadja az okmányt a másik félnek. Ha az alábbi kritériumok a felsorolt kiegészítő tényezők figyelembevételével teljesülnek, ez a módszer csökkentheti vagy kiküszöbölheti az átutalási kockázatokat, elsősorban a nagyobb kockázatú országkategóriák esetében.

Kritériumok:

A feltételhez kötött (escrow) számla devizatermelő projekthez kapcsolódik, és a feltételhez kötött számlára irányuló pénzáramlást maga a projekt és/vagy más külföldi exportkövetelések generálják.

A feltételhez kötött számlát külföldön (offshore), vagyis a projekt országán kívül vezetik, ahol nagyon korlátozottak az átutalási és egyéb országkockázatok (azaz egy 0. kategóriába sorolt országban).

A feltételekhez kötött számlát első osztályú bankban vezetik, amelyet a kötelezettnek vagy a kötelezett országának érdekeltségei sem közvetlenül, sem közvetve nem irányítanak.

A számla pénzellátását hosszú lejáratú vagy más megfelelő szerződésekkel biztosítják.

A kötelezett számlán átáramló bevételi forrásainak (azaz maga a projekt és/vagy más források által generált forrásainak) összetétele konvertibilis pénznemben szerepel, és ésszerűen elvárható, hogy azok együttesen elegendőek legyenek az adósságszolgálatra a hitel teljes futamideje alatt, illetve egy vagy több olyan hitelképes külföldi ügyféltől származzanak, akik kedvezőbb kockázati besorolású országban találhatók, mint a projekt végrehajtásának országa (azaz általában a 0. kategóriába sorolt országban).

A kötelezett visszavonhatatlan utasítást ad a külföldi ügyfeleknek, hogy közvetlenül a számlára fizessenek (vagyis a fizetéseket nem a kötelezett által kezelt számlán vagy a kötelezett országán keresztül továbbítják).

A számlán tartandó pénzösszegnek legalább hat havi adósságszolgálattal kell egyenlőnek lennie. Amennyiben a projekt finanszírozási szerkezete szerint rugalmas törlesztési feltételeket alkalmaznak, akkor a rugalmas feltételek szerinti tényleges hat havi adósságszolgálattal

megegyező összeget kell a számlán tartani; ez az összeg az adósságszolgálati konstrukciótól függően idővel változhat.

| — | A kötelezett korlátozottan (vagyis csak a hitellel összefüggő adósságszolgálat kifizetése után) férhet hozzá a számlához. |
| --- | --- |

—

A kötelezett korlátozottan (vagyis csak a hitellel összefüggő adósságszolgálat kifizetése után) férhet hozzá a számlához.

| — | A számlán elhelyezett bevételeket a hitel teljes futamideje alatt közvetlen kedvezményezettként a hitelezőre engedményezik. |
| --- | --- |

—

A számlán elhelyezett bevételeket a hitel teljes futamideje alatt közvetlen kedvezményezettként a hitelezőre engedményezik.

| — | A számlanyitáshoz rendelkezésre áll a helyi és bármilyen más megfelelő hatóságok által kiadott összes szükséges jogi felhatalmazás. |
| --- | --- |

—

A számlanyitáshoz rendelkezésre áll a helyi és bármilyen más megfelelő hatóságok által kiadott összes szükséges jogi felhatalmazás.

| — | A feltételekhez kötött számla és a szerződéses megállapodások nem lehetnek feltételesek és/vagy visszavonhatók és/vagy időben korlátozottak. |
| --- | --- |

—

A feltételekhez kötött számla és a szerződéses megállapodások nem lehetnek feltételesek és/vagy visszavonhatók és/vagy időben korlátozottak.

A figyelembe veendő kiegészítő tényezők:

A módszer a fenti jellemzők esetenkénti megfontolása alapján, többek között az alábbiaktól függően alkalmazandó:

| — | az ország, az (állami vagy magán-) kötelezett, az ágazat, az érintett árucikkekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos érzékeny pontok – beleértve a hitel teljes futamideje alatti hozzáférhetőségüket – és az ügyfelek; |
| --- | --- |

—

az ország, az (állami vagy magán-) kötelezett, az ágazat, az érintett árucikkekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos érzékeny pontok – beleértve a hitel teljes futamideje alatti hozzáférhetőségüket – és az ügyfelek;

| — | a jogi szerkezet, például hogy a mechanizmus kellően védett-e a kötelezett vagy annak országa befolyásával szemben; |
| --- | --- |

—

a jogi szerkezet, például hogy a mechanizmus kellően védett-e a kötelezett vagy annak országa befolyásával szemben;

| — | annak mértéke, hogy a módszert mennyire érintheti állami beavatkozás, meghosszabbítás vagy visszavonás; |
| --- | --- |

—

annak mértéke, hogy a módszert mennyire érintheti állami beavatkozás, meghosszabbítás vagy visszavonás;

| — | a számla kellően védett-e a projekttel kapcsolatos kockázatokkal szemben; |
| --- | --- |

—

a számla kellően védett-e a projekttel kapcsolatos kockázatokkal szemben;

| — | a számlára befolyó összeg és a megfelelő céltartalék fenntartásának mechanizmusa; |
| --- | --- |

—

a számlára befolyó összeg és a megfelelő céltartalék fenntartásának mechanizmusa;

| — | a Párizsi Klubbal kapcsolatos helyzet (például az esetleges mentesség); |
| --- | --- |

—

a Párizsi Klubbal kapcsolatos helyzet (például az esetleges mentesség);

| — | az átutalási kockázaton kívüli országkockázatok lehetséges hatása; |
| --- | --- |

—

az átutalási kockázaton kívüli országkockázatok lehetséges hatása;

| — | a számlavezetés helye szerinti ország kockázataival szembeni védelem; |
| --- | --- |

—

a számlavezetés helye szerinti ország kockázataival szembeni védelem;

| — | az ügyfelekkel kötött szerződések, többek között a szerződések jellege és időtartama; és |
| --- | --- |

—

az ügyfelekkel kötött szerződések, többek között a szerződések jellege és időtartama; és

| — | a várható külföldi jövedelem teljes összege a hitel teljes összegéhez viszonyítva. |
| --- | --- |

—

a várható külföldi jövedelem teljes összege a hitel teljes összegéhez viszonyítva.

Az MPR-re gyakorolt hatás

Ezen országkockázat-csökkentési eljárás alkalmazásának eredményeképpen az ügyletre alkalmazandó országkockázati besorolás egy kategóriával javulhat, kivéve az 1. országkockázati besorolású országok esetében.

2.   
  Finanszírozás helyi pénznemben

Meghatározás:

Szerződéskötés és finanszírozás konvertibilis pénznemben, illetve szabadon felhasználható nem konvertibilis helyi pénznemben; a finanszírozás helyben történik, ami kiküszöböli vagy csökkenti az átutalási kockázatot. A helyi pénznemben meglévő főadós-kötelezettséget elvben nem befolyásolja az első két ország-hitelkockázat felmerülése.

Kritériumok:

| — | Az exporthitel-iroda kötelezettségeit és követeléseit vagy a közvetlen hitelező részére történő kifizetést teljes egészében helyi pénznemben kell kifejezni/teljesíteni. |
| --- | --- |

—

Az exporthitel-iroda kötelezettségeit és követeléseit vagy a közvetlen hitelező részére történő kifizetést teljes egészében helyi pénznemben kell kifejezni/teljesíteni.

| — | Az exporthitel-iroda rendes körülmények között nincs kitéve átutalási kockázatnak. |
| --- | --- |

—

Az exporthitel-iroda rendes körülmények között nincs kitéve átutalási kockázatnak.

| — | Az események szokásos menete esetén nem szükséges a helyi devizára szóló betéteket konvertibilis pénznemre átváltani. |
| --- | --- |

—

Az események szokásos menete esetén nem szükséges a helyi devizára szóló betéteket konvertibilis pénznemre átváltani.

| — | A hitelfelvevő által saját pénznemben és saját országában teljesített visszafizetés a hiteltörlesztési kötelezettség érvényes teljesítésének minősül. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvevő által saját pénznemben és saját országában teljesített visszafizetés a hiteltörlesztési kötelezettség érvényes teljesítésének minősül.

| — | Ha a hitelfelvevő helyi pénznemben tesz szert bevételre, akkor a hitelfelvevő védett a kedvezőtlen árfolyammozgásokkal szemben. |
| --- | --- |

—

Ha a hitelfelvevő helyi pénznemben tesz szert bevételre, akkor a hitelfelvevő védett a kedvezőtlen árfolyammozgásokkal szemben.

| — | A hitelfelvevő országában érvényes átutalási szabályok nem befolyásolják a hitelfelvevő törlesztési kötelezettségeit, amelyeket továbbra is helyi pénznemben kell teljesíteni. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvevő országában érvényes átutalási szabályok nem befolyásolják a hitelfelvevő törlesztési kötelezettségeit, amelyeket továbbra is helyi pénznemben kell teljesíteni.

Figyelembe veendő kiegészítő tényezők:

A módszer szelektív módon a konvertibilis és a transzferábilis pénznemekre vonatkozóan alkalmazandó, amennyiben a gazdaság szilárd alapokon nyugszik. A fél exporthitel-irodájának képesnek kell lennie a saját pénznemében kifejezett követelés kifizetési kötelezettségének teljesítésére abban az esetben, ha a helyi pénznem transzferabilitása vagy konvertibilitása az exporthitel-iroda kötelezettségvállalása után megszűnik. (Ez a kockázat azonban a közvetlen hitelezőt terheli.)

Az MPR-re gyakorolt hatás

E kockázatcsökkentési eljárás alkalmazásának eredményeképpen legfeljebb 20 %-kal csökkenhet az MPR országkockázati eleme (azaz a helyipénznem-tényező [LCF] értéke legfeljebb 0,2-re változhat).

VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK

A következő táblázat meghatározza az alkalmazható vevőkockázati hitelminőség-javítási eljárásokat, és ismerteti az azok által az MPR-képletben szereplő CEF tényezőn keresztül az alkalmazandó MPR-re gyakorolt maximális hatást.

| Hitelminőség-javítási eszköz | Meghatározás | Maximális CEF |
| --- | --- | --- |
| Szerződésből származó jövedelem vagy követelés engedményezése | Amennyiben a hitelfelvevő erős (akár külföldi, akár helyi) beruházáshasznosítókkal áll szerződésben, a szerződés jogilag kötelező érvényű engedményezése a hitel nemfizetése esetén feljogosít a hitelfelvevő szerződéseinek kikényszerítésére, illetve jelentősebb szerződések keretében a hitelfelvevő helyetti döntéshozatalra. Valamely ügylet során egy harmadik féllel (bányászati vagy energetikai ügylet esetén helyi kormányhivatallal) kötött közvetlen megállapodás, amelynek értelmében a hitelező a kormánytól kérhet jogorvoslatot kisajátítás vagy az ügylettel összefüggő egyéb szerződéses kötelezettségek megszegése esetén.
  A problémás piacon vagy ágazatban tevékenykedő meglévő vállalatnak adott esetben lehetnek egy vagy több stabilabb környezetben működő társasággal együttesen folytatott gyártásból származó eladásokkal összefüggő követelései is. A követelések ez esetben rendszerint konvertibilis pénznemben esedékesek, azonban nem képezhetik különös szerződéses viszony tárgyát. E követelések engedményezése eszközfedezetű biztosítékként jelenhet meg a hitelfelvevő számláján, ami preferenciális bánásmódot biztosíthat a hitelező számára a hitelfelvevő pénzforgalmában. | 0,10 |
| Eszközfedezetű biztosíték | Valamely eszköz következőkön keresztül történő ellenőrzése: 1. egy igen mobilis és értékes eszköz jelzálogjoga, vagy 2. önmagában teljes értékű eszköz.
  Az eszközfedezetű biztosíték tulajdonjoga viszonylag könnyedén visszaszerezhető: ez a helyzet például a mozdonyok, orvosi eszközök vagy építési berendezések esetében. E biztosítékok értékbecslése során az exporthitel-irodának figyelembe kell vennie a visszaszolgáltatást célzó jogi eljárás egyszerű végrehajthatóságát. Más szóval: az érték nagyobb abban az esetben, ha az eszköz biztosítékként történő felhasználása szilárd jogrendszer keretében történik, és kisebb akkor, ha megkérdőjelezhető az eszköz visszaszerzésének jogi lehetősége. Az eszközfedezetű biztosíték pontos értékét a piaci viszonyok szerint kell megállapítani; a vonatkozó piacnak nem szabad a helyi piacra korlátozódnia, hiszen az eszköz más joghatóság területére is átvihető. Megjegyzés: Az eszközfedezetű biztosíték hitelminőség-javításként történő alkalmazása a vevőkockázatot módosítja, amennyiben az eszközfedezetű biztosítékot azon ország területén tartják, amelyben az ügyletet végrehajtják. | 0,25 |
| Tárgyieszköz-fedezetű biztosíték | A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték jellemzően a fizikai jellemzői által behatárolt felhasználhatóságú alkatrész vagy felszerelés, például egy turbina vagy egy gyártósorba beépített gép. A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték célja és értéke abban áll, hogy az exporthitel-irodának nemteljesítés esetén és a veszteségek minimalizálása során nagyobb befolyást biztosít az eszköz felhasználása tekintetében. A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték értéke gazdasági, jogi, piaci és más tényezők függvényében változik. | 0,15 |
| Feltételhez kötött (escrow) számla | A feltételhez kötött (escrow) számla egy olyan adósságszolgálati betéti számla vagy más bevételi számla, amelyet egy, a vevő/kötelezett által nem ellenőrzött és azzal közös tulajdonban nem lévő fél tart fenn biztosítékként a hitelező számára. Az escrow-számlán az érintett összeget előlegként kell elhelyezni. A biztosíték értéke majdnem minden esetben az ilyen bevételi számlán elhelyezett névleges összeg 100 %-a. Ez a konstrukció lehetővé teszi a készpénz fokozott ellenőrzését, és biztosítja, hogy az adósság kiegyenlítésére minden egyéb kiadást megelőzően sor kerüljön. Megjegyzés: Az escrow-számla hitelminőség-javításként történő alkalmazása a vevőkockázatot módosítja, amennyiben az escrow-számlát azon ország területén tartják fenn, amelyben az ügyletet végrehajtják. A készpénzbiztosíték a fedezett részletek tekintetében nagymértékben csökkenti a nemteljesítés kockázatát. | az escrow-számlán letétbe helyezett összeg a hitelösszeg százalékában, de legfeljebb 0,10 |

Hitelminőség-javítási eszköz

Meghatározás

Maximális CEF

Szerződésből származó jövedelem vagy követelés engedményezése

Amennyiben a hitelfelvevő erős (akár külföldi, akár helyi) beruházáshasznosítókkal áll szerződésben, a szerződés jogilag kötelező érvényű engedményezése a hitel nemfizetése esetén feljogosít a hitelfelvevő szerződéseinek kikényszerítésére, illetve jelentősebb szerződések keretében a hitelfelvevő helyetti döntéshozatalra. Valamely ügylet során egy harmadik féllel (bányászati vagy energetikai ügylet esetén helyi kormányhivatallal) kötött közvetlen megállapodás, amelynek értelmében a hitelező a kormánytól kérhet jogorvoslatot kisajátítás vagy az ügylettel összefüggő egyéb szerződéses kötelezettségek megszegése esetén.

A problémás piacon vagy ágazatban tevékenykedő meglévő vállalatnak adott esetben lehetnek egy vagy több stabilabb környezetben működő társasággal együttesen folytatott gyártásból származó eladásokkal összefüggő követelései is. A követelések ez esetben rendszerint konvertibilis pénznemben esedékesek, azonban nem képezhetik különös szerződéses viszony tárgyát. E követelések engedményezése eszközfedezetű biztosítékként jelenhet meg a hitelfelvevő számláján, ami preferenciális bánásmódot biztosíthat a hitelező számára a hitelfelvevő pénzforgalmában.

0,10

Eszközfedezetű biztosíték

Valamely eszköz következőkön keresztül történő ellenőrzése: 1. egy igen mobilis és értékes eszköz jelzálogjoga, vagy 2. önmagában teljes értékű eszköz.

Az eszközfedezetű biztosíték tulajdonjoga viszonylag könnyedén visszaszerezhető: ez a helyzet például a mozdonyok, orvosi eszközök vagy építési berendezések esetében. E biztosítékok értékbecslése során az exporthitel-irodának figyelembe kell vennie a visszaszolgáltatást célzó jogi eljárás egyszerű végrehajthatóságát. Más szóval: az érték nagyobb abban az esetben, ha az eszköz biztosítékként történő felhasználása szilárd jogrendszer keretében történik, és kisebb akkor, ha megkérdőjelezhető az eszköz visszaszerzésének jogi lehetősége. Az eszközfedezetű biztosíték pontos értékét a piaci viszonyok szerint kell megállapítani; a vonatkozó piacnak nem szabad a helyi piacra korlátozódnia, hiszen az eszköz más joghatóság területére is átvihető. Megjegyzés: Az eszközfedezetű biztosíték hitelminőség-javításként történő alkalmazása a vevőkockázatot módosítja, amennyiben az eszközfedezetű biztosítékot azon ország területén tartják, amelyben az ügyletet végrehajtják.

0,25

Tárgyieszköz-fedezetű biztosíték

A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték jellemzően a fizikai jellemzői által behatárolt felhasználhatóságú alkatrész vagy felszerelés, például egy turbina vagy egy gyártósorba beépített gép. A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték célja és értéke abban áll, hogy az exporthitel-irodának nemteljesítés esetén és a veszteségek minimalizálása során nagyobb befolyást biztosít az eszköz felhasználása tekintetében. A tárgyieszköz-fedezetű biztosíték értéke gazdasági, jogi, piaci és más tényezők függvényében változik.

0,15

Feltételhez kötött (escrow) számla

A feltételhez kötött (escrow) számla egy olyan adósságszolgálati betéti számla vagy más bevételi számla, amelyet egy, a vevő/kötelezett által nem ellenőrzött és azzal közös tulajdonban nem lévő fél tart fenn biztosítékként a hitelező számára. Az escrow-számlán az érintett összeget előlegként kell elhelyezni. A biztosíték értéke majdnem minden esetben az ilyen bevételi számlán elhelyezett névleges összeg 100 %-a. Ez a konstrukció lehetővé teszi a készpénz fokozott ellenőrzését, és biztosítja, hogy az adósság kiegyenlítésére minden egyéb kiadást megelőzően sor kerüljön. Megjegyzés: Az escrow-számla hitelminőség-javításként történő alkalmazása a vevőkockázatot módosítja, amennyiben az escrow-számlát azon ország területén tartják fenn, amelyben az ügyletet végrehajtják. A készpénzbiztosíték a fedezett részletek tekintetében nagymértékben csökkenti a nemteljesítés kockázatát.

az escrow-számlán letétbe helyezett összeg a hitelösszeg százalékában, de legfeljebb 0,10

IX. MELLÉKLET

A FEJLESZTÉSI MINŐSÉG ELLENŐRZŐ LISTÁJA

A segélyfinanszírozott projektek fejlesztési minőségének ellenőrző listája

A Fejlesztéstámogatási Bizottság (DAC) számos kritériumot dolgozott ki az utóbbi években annak biztosítása érdekében, hogy a részben vagy egészben hivatalos fejlesztési segély formájában finanszírozott, fejlődő országokban végrehajtott projektek hozzájáruljanak a fejlődéshez. E kritériumok elsősorban az alábbi dokumentumokban találhatók:

| — | a DAC projektértékelési elvei (1988); |
| --- | --- |

—

a DAC projektértékelési elvei (1988);

| — | a DAC útmutató irányelvei a kapcsolt finanszírozáshoz, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztési segélyekhez (1987); és |
| --- | --- |

—

a DAC útmutató irányelvei a kapcsolt finanszírozáshoz, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztési segélyekhez (1987); és

| — | a hivatalos fejlesztési segélyekkel kapcsolatos beszerzések helyes gyakorlata (1986). |
| --- | --- |

—

a hivatalos fejlesztési segélyekkel kapcsolatos beszerzések helyes gyakorlata (1986).

A PROJEKT ÖSSZHANGJA A KEDVEZMÉNYEZETT ORSZÁG ÁLTALÁNOS BEFEKTETÉSI PRIORITÁSAIVAL (A PROJEKT KIVÁLASZTÁSA)

Jóváhagyták-e már a kedvezményezett ország központi pénzügyi és építési hatóságai a befektetés projektrészét és az állami kiadásokkal kapcsolatos programokat?

(Jelölje meg a projektet megemlítő politikai dokumentumot, például a kedvezményezett ország állami beruházási programját.)

Részt vesz-e valamilyen nemzetközi fejlesztési pénzintézet a projekt társfinanszírozásában?

Van-e bizonyíték arra, hogy a projektet egy nemzetközi fejlesztési pénzintézet vagy a DAC egy másik tagja elbírálta és alacsony fejlesztési prioritásra hivatkozva elutasította?

Magánszektorbeli projekt esetén a kedvezményezett ország kormánya jóváhagyta-e a projektet?

Vonatkozik-e a projektre olyan kormányközi megállapodás, amely az adományozó ország számára tágabb segélyezési tevékenységeknek ad teret a kedvezményezett országban?

A PROJEKT KIDOLGOZÁSA ÉS ÉRTÉKELÉSE

A projektet a DAC projektértékelési elveivel teljes összhangban lévő szabványok és kritériumok alapján tervezték meg, dolgozták ki és értékelték? A vonatkozó elvek az alábbiak tekintetében érintik a projektek értékelését:

| a) | gazdasági szempontok (a projektértékelési elvek 30–38. bekezdése); |
| --- | --- |

a)

gazdasági szempontok (a projektértékelési elvek 30–38. bekezdése);

| b) | technikai szempontok (a projektértékelési elvek 22. bekezdése); |
| --- | --- |

b)

technikai szempontok (a projektértékelési elvek 22. bekezdése);

| c) | pénzügyi szempontok (a projektértékelési elvek 23–29. bekezdése). |
| --- | --- |

c)

pénzügyi szempontok (a projektértékelési elvek 23–29. bekezdése).

Jövedelemtermelő projekt esetében, különösen ha az a versenypiacon termel jövedelmet, átszállt-e a segélyfinanszírozás kedvezményes eleme a pénzeszközök végfelhasználójára (a projektértékelési elvek 25. bekezdése)?

| a) | intézményi értékelés (a projektértékelési elvek 40–44. bekezdése); |
| --- | --- |

a)

intézményi értékelés (a projektértékelési elvek 40–44. bekezdése);

| b) | szociális és elosztási elemzés (a projektértékelési elvek 47–57. bekezdése); |
| --- | --- |

b)

szociális és elosztási elemzés (a projektértékelési elvek 47–57. bekezdése);

| c) | környezeti értékelés (a projektértékelési elvek 55–57. bekezdése). |
| --- | --- |

c)

környezeti értékelés (a projektértékelési elvek 55–57. bekezdése).

BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK

Melyik beszerzési módot alkalmazzák majd az alábbiak közül? (A meghatározásokat lásd „A hivatalos fejlesztési segélyekkel kapcsolatos beszerzések helyes gyakorlata” című dokumentumban felsorolt elveknél).

| a) | Nemzetközi versenytárgyalás (III. beszerzési elv és a hozzá tartozó 2. melléklet: „A tényleges nemzetközi kompetitív licitálás minimális feltételei”). |
| --- | --- |

a)

Nemzetközi versenytárgyalás (III. beszerzési elv és a hozzá tartozó 2. melléklet: „A tényleges nemzetközi kompetitív licitálás minimális feltételei”).

| b) | Nemzeti versenytárgyalás (IV. beszerzési elv). |
| --- | --- |

b)

Nemzeti versenytárgyalás (IV. beszerzési elv).

| c) | Informális verseny vagy közvetlen tárgyalások (V.A. vagy V.B. beszerzési elv). |
| --- | --- |

c)

Informális verseny vagy közvetlen tárgyalások (V.A. vagy V.B. beszerzési elv).

Tervezik-e a szállítások árának és minőségének ellenőrzését (a projektértékelési elvek 63. bekezdése)?

X. MELLÉKLET

A PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKRE ALKALMAZANDÓ FELTÉTELEK

I.   FEJEZET:

Általános rendelkezések

1.   ALKALMAZÁSI HATÁLY

| a) | E melléklet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a felek támogathatják az 1. függelékben meghatározott jogosultsági követelményeknek megfelelő projektfinanszírozási ügyleteket. |
| --- | --- |

a)

E melléklet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a felek támogathatják az 1. függelékben meghatározott jogosultsági követelményeknek megfelelő projektfinanszírozási ügyleteket.

| b) | Ha e melléklet nem tartalmaz vonatkozó rendelkezést, akkor a megállapodás feltételeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

Ha e melléklet nem tartalmaz vonatkozó rendelkezést, akkor a megállapodás feltételeit kell alkalmazni.

II.   FEJEZET:

Pénzügyi feltételek
   (37)

2.   MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

A maximális futamidő 14 év.

3.   TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

Az exporthitel tőkeösszege egyenlőtlen részletekben is visszafizethető, és a tőketörlesztés, valamint a kamatok félévenkénti ütemezésnél ritkábban is fizethetők, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | Egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át. |
| --- | --- |

a)

Egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át.

| b) | Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 24 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 24 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

b)

Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 24 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 24 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni.

| c) | A kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. |
| --- | --- |

c)

A kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni.

| d) | A futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a hét és egynegyed évet. |
| --- | --- |

d)

A futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a hét és egynegyed évet.

| e) | A részes fél e melléklet 5. cikkével összhangban előzetes bejelentést tesz. |
| --- | --- |

e)

A részes fél e melléklet 5. cikkével összhangban előzetes bejelentést tesz.

4.   MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK

Amennyiben a felek rögzített kamatozású hitelekhez nyújtanak hivatalos finanszírozási támogatást:

| a) | 12 évet meg nem haladó futamidő esetén a fél a megfelelő különös kereskedelmi referencia-kamatlábat (Special Commercial Interest Reference Rate – SCIRR) alkalmazza, a megállapodás 20. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

a)

12 évet meg nem haladó futamidő esetén a fél a megfelelő különös kereskedelmi referencia-kamatlábat (Special Commercial Interest Reference Rate – SCIRR) alkalmazza, a megállapodás 20. cikkével összhangban.

| b) | 12 évnél hosszabb futamidő esetén minden pénznem esetében 20 bázispont felár alkalmazandó a CIRR-kamatlábra. |
| --- | --- |

b)

12 évnél hosszabb futamidő esetén minden pénznem esetében 20 bázispont felár alkalmazandó a CIRR-kamatlábra.

III.   FEJEZET:

ELJÁRÁSOK

5.   PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEK ELŐZETES BEJELENTÉSE

A fél a kötelezettségvállalás kibocsátását legalább 10 nappal megelőzően értesíti a többi felet arról a szándékáról, hogy e melléklet feltételei szerint támogatást kíván nyújtani. A bejelentést a megállapodás V. mellékletével összhangban kell megtenni. Ha ezen időszak alatt bármely fél magyarázatot kér a támogatás feltételeiről, a bejelentést tevő fél további 10 naptári napos várakozási idő elteltével bocsáthatja ki a kötelezettségvállalást.

1. Függelék

A projektfinanszírozási ügyletekre irányadó jogosultsági kritériumok

I.   ALAPVETŐ KRITÉRIUMOK

Az ügylet tartalma/jellemzője a következő:

| a) | Egy bizonyos gazdasági egység finanszírozása, amelynek során a hitelező megelégszik azzal, hogy a kölcsön visszafizetésére az adott gazdasági egység pénzforgalma és jövedelme, a kölcsön biztosítékaként pedig annak vagyona szolgál. |
| --- | --- |

a)

Egy bizonyos gazdasági egység finanszírozása, amelynek során a hitelező megelégszik azzal, hogy a kölcsön visszafizetésére az adott gazdasági egység pénzforgalma és jövedelme, a kölcsön biztosítékaként pedig annak vagyona szolgál.

| b) | Exportügyletek finanszírozása (jogilag és gazdaságilag) független projektvállalattal – például speciális rendeltetésű vállalattal – saját jövedelmet termelő beruházási projektek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

Exportügyletek finanszírozása (jogilag és gazdaságilag) független projektvállalattal – például speciális rendeltetésű vállalattal – saját jövedelmet termelő beruházási projektek tekintetében.

| c) | Megfelelő kockázatmegosztás a projektben részt vevő partnerek, például magán- vagy hitelképes állami részvényesek, exportőrök, hitelezők és beruházáshasznosítók között, megfelelő saját tőke bevonásával. |
| --- | --- |

c)

Megfelelő kockázatmegosztás a projektben részt vevő partnerek, például magán- vagy hitelképes állami részvényesek, exportőrök, hitelezők és beruházáshasznosítók között, megfelelő saját tőke bevonásával.

| d) | A projekt pénzforgalma a teljes futamidő alatt elegendő a működési költségek és a kölcsönforrásokkal kapcsolatos adósságszolgálat fedezésére. |
| --- | --- |

d)

A projekt pénzforgalma a teljes futamidő alatt elegendő a működési költségek és a kölcsönforrásokkal kapcsolatos adósságszolgálat fedezésére.

| e) | A működési költségek és az adósságszolgálat első helyen történő levonása a projekt jövedelmeiből. |
| --- | --- |

e)

A működési költségek és az adósságszolgálat első helyen történő levonása a projekt jövedelmeiből.

| f) | Nem kormányzati vevő/hitelfelvevő állami visszafizetési garancia nélkül (ide nem értve a teljesítési garanciákat, például a beruházáshasznosítási megállapodásokat). |
| --- | --- |

f)

Nem kormányzati vevő/hitelfelvevő állami visszafizetési garancia nélkül (ide nem értve a teljesítési garanciákat, például a beruházáshasznosítási megállapodásokat).

| g) | Eszközfedezetű biztosítékok a projekt jövedelmeire/eszközeire, például engedményezések, jelzálogjogok, bevételi számlák. |
| --- | --- |

g)

Eszközfedezetű biztosítékok a projekt jövedelmeire/eszközeire, például engedményezések, jelzálogjogok, bevételi számlák.

| h) | A projekt lezárulta után korlátozottan vagy semmilyen módon nem merül fel visszkereset a projekt magánrészvényeseinek szponzoraival, illetve a projekt szponzoraival szemben. |
| --- | --- |

h)

A projekt lezárulta után korlátozottan vagy semmilyen módon nem merül fel visszkereset a projekt magánrészvényeseinek szponzoraival, illetve a projekt szponzoraival szemben.

II.   A MAGAS JÖVEDELMŰ OECD-ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT

Az ügylet tartalma/jellemzője a következő:

| a) | Hivatalos exporthitel-támogatásban nem részesülő magán pénzügyi intézményekkel fennálló szindikált kölcsönökben való részvétel, feltéve, hogy:






  1) | a fél kisebbségi részesedéssel és egyenrangú státusszal rendelkezik (pari passu záradék) a kölcsön futamideje alatt; és |
| --- | --- | --- |

a)

Hivatalos exporthitel-támogatásban nem részesülő magán pénzügyi intézményekkel fennálló szindikált kölcsönökben való részvétel, feltéve, hogy:

1)

a fél kisebbségi részesedéssel és egyenrangú státusszal rendelkezik (pari passu záradék) a kölcsön futamideje alatt; és

| 2) | a felek által nyújtott hivatalos exporthitel-támogatás a szindikált finanszírozás kevesebb mint 50 százalékát képezi. |
| --- | --- |

2)

a felek által nyújtott hivatalos exporthitel-támogatás a szindikált finanszírozás kevesebb mint 50 százalékát képezi.

| b) | Bármely hivatalos támogatás olyan kockázati díja, amely nem alacsonyabb a rendelkezésre álló magánpiaci finanszírozásnál, és a szindikátusban részt vevő egyéb pénzügyi magánintézmények által felszámított megfelelő díjakhoz hasonló mértékű. |
| --- | --- |

b)

Bármely hivatalos támogatás olyan kockázati díja, amely nem alacsonyabb a rendelkezésre álló magánpiaci finanszírozásnál, és a szindikátusban részt vevő egyéb pénzügyi magánintézmények által felszámított megfelelő díjakhoz hasonló mértékű.

XI. MELLÉKLET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A megállapodás alkalmazásában:

a)   Kötelezettségvállalás:: bármilyen formában tett olyan nyilatkozat, amellyel hivatalos támogatás nyújtására vonatkozó hajlandóságot vagy szándékot fejeznek ki a kedvezményezett ország, a vevő, a hitelfelvevő, az exportőr vagy a pénzintézet felé.

b)   Közös álláspont: a résztvevők arra irányuló szándéka, hogy egy adott ügylet tekintetében vagy bizonyos körülmények esetén megállapodjanak a hivatalos támogatás konkrét pénzügyi feltételeiben. A kölcsönösen kialakított közös álláspontban foglalt rendelkezések csak az abban meghatározott ügylet, illetve körülmények tekintetében lépnek a megállapodás szabályai helyébe.

c)   A kötött segély kedvezményszintje: vissza nem térítendő támogatás esetén a kedvezményszint 100 %. Kölcsön esetében a kedvezményszint a kölcsön névértéke és a hitelfelvevőt terhelő jövőbeni adósságszolgálat-fizetés diszkontált jelenértéke közötti különbség. Ezt a különbséget a kölcsön névértékének százalékarányában fejezik ki.

d)   Leszerelés: atomerőmű bezárása vagy lebontása.

e)   Exportszerződés értéke: a vevő által vagy nevében az exportált árukért és/vagy szolgáltatásokért fizetendő teljes összeg, az alábbiakban meghatározott helyi költségek nélkül; lízing esetében nem tartozik ide a lízingdíj kamattal megegyező hányada.

f)   Végleges kötelezettségvállalás: exporthitel-ügylet esetében (akár egyedi ügylet formájában, akár hitelkeret alapján kerül arra sor) végleges kötelezettségvállalás akkor áll fenn, ha a fél viszonossági megállapodásban vagy egyoldalú szerződésben pontos és mindenre kiterjedő pénzügyi feltételeket vállal.

g)   Kezdő üzemanyagtöltet: a kezdő üzemanyagtöltet az eredetileg elhelyezett aktív zónát és az azt követő két átrakáshoz szükséges üzemanyagot foglalja magában, amely együttesen nem tehet ki többet a zóna kétharmadánál.

h)   Kamattámogatás: egy kormány és bankok vagy más pénzügyi intézmények közötti megállapodás, amely legalább a CIRR-kamatláb értékén rögzített kamatozású exportfinanszírozást tesz lehetővé.

i)   Hitelkeret:: bármilyen formában fennálló exporthitelkeret, amely egy konkrét projekthez kapcsolódó vagy egy konkrét projekthez nem kapcsolódó ügyletek sorozatára terjed ki.

j)   Helyi költségek: a vevő országában az árukkal és a szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő, az exportőr szerződésének teljesítéséhez vagy az exportőr szerződését magában foglaló projekt befejezéséhez szükséges kiadások. A helyi költségek nem tartalmazzák az exportőr képviselője részére a vevő országában fizetendő jutalékot.

k)   Tiszta fedezet: egy kormány által vagy nevében kizárólag exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás formájában nyújtott hivatalos támogatás, azaz olyan támogatás, amelyhez hivatalos finanszírozási támogatást nem vesznek igénybe.

l)   Futamidő: az e mellékletben meghatározottak szerint a hiteltörlesztés kezdő időpontján kezdődő és a kölcsöntőke teljes visszafizetésének szerződésben vállalt határnapján befejeződő időszak.

m)   A hiteltörlesztés kezdő időpontja::

| 1) | Alkatrészek vagy részegységek (félkész termékek), a kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt: alkatrészek vagy részegységek esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az áruk vevő által történő átvételének tényleges időpontja vagy az áruk (adott esetben a szolgáltatások) vevő által történő átvételének súlyozott átlagidőpontja, illetve – szolgáltatások esetében – a számlák ügyfélhez történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatások ügyfél által történő átvételének időpontja. |
| --- | --- |

1)

Alkatrészek vagy részegységek (félkész termékek), a kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt: alkatrészek vagy részegységek esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az áruk vevő által történő átvételének tényleges időpontja vagy az áruk (adott esetben a szolgáltatások) vevő által történő átvételének súlyozott átlagidőpontja, illetve – szolgáltatások esetében – a számlák ügyfélhez történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatások ügyfél által történő átvételének időpontja.

| 2) | Kvázi-tőkejavak, a kapcsolódó szolgáltatásokat is beleértve – általában viszonylag kis egységértékű, ipari folyamatban felhasználandó, illetve termelési vagy kereskedelmi felhasználásra szánt gépek vagy berendezések: a kvázi-tőkejavak esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az áruk vevő által történő átvételének tényleges időpontja vagy az áruk vevő által történő átvételének súlyozott átlagidőpontja, illetve – ha az üzembe helyezés az exportőr feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja, vagy – szolgáltatások esetében – a számlák ügyfélhez történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja. |
| --- | --- |

2)

Kvázi-tőkejavak, a kapcsolódó szolgáltatásokat is beleértve – általában viszonylag kis egységértékű, ipari folyamatban felhasználandó, illetve termelési vagy kereskedelmi felhasználásra szánt gépek vagy berendezések: a kvázi-tőkejavak esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az áruk vevő által történő átvételének tényleges időpontja vagy az áruk vevő által történő átvételének súlyozott átlagidőpontja, illetve – ha az üzembe helyezés az exportőr feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja, vagy – szolgáltatások esetében – a számlák ügyfélhez történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja.

| 3) | Tőkejavak és projektszolgáltatások – nagy értékű, ipari folyamatban felhasználandó, illetve termelési vagy kereskedelmi felhasználásra szánt gépek vagy berendezések: | Az önmagukban használható, egyedi tételekből álló tőkejavak eladására vonatkozó szerződés esetében a kezdőnap legkésőbb az a konkrét időpont, amikor a vevő fizikailag birtokba veszi az árut, vagy az a súlyozott átlagidőpont, amikor a vevő fizikailag birtokba veszi az árut. |
| --- | --- | --- |

3)

Tőkejavak és projektszolgáltatások – nagy értékű, ipari folyamatban felhasználandó, illetve termelési vagy kereskedelmi felhasználásra szánt gépek vagy berendezések:

Az önmagukban használható, egyedi tételekből álló tőkejavak eladására vonatkozó szerződés esetében a kezdőnap legkésőbb az a konkrét időpont, amikor a vevő fizikailag birtokba veszi az árut, vagy az a súlyozott átlagidőpont, amikor a vevő fizikailag birtokba veszi az árut.

| | Teljes üzemek vagy gyárak termelő berendezéseinek eladására vonatkozó szerződés esetén – ha az üzembe helyezés nem a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az a nap, amikor a vevő a szerződés keretében szállított teljes berendezést (a tartalék alkatrészek kivételével) fizikailag birtokba veszi. |
| --- | --- |

Teljes üzemek vagy gyárak termelő berendezéseinek eladására vonatkozó szerződés esetén – ha az üzembe helyezés nem a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az a nap, amikor a vevő a szerződés keretében szállított teljes berendezést (a tartalék alkatrészek kivételével) fizikailag birtokba veszi.

| | Ha az üzembe helyezés az exportőr feladata, a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja. |
| --- | --- |

Ha az üzembe helyezés az exportőr feladata, a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja.

| | Szolgáltatások esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb a számlák ügyfél részére történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja. |
| --- | --- |

Szolgáltatások esetében a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb a számlák ügyfél részére történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja.

| 4) | Teljes üzemek vagy gyárak – tőkejavak felhasználását igénylő, nagy értékű, teljes termelőegységek: | Teljes üzemek vagy gyárak termelő berendezéseinek eladására vonatkozó szerződés esetén – ha az üzembe helyezés nem a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az a nap, amikor a vevő a szerződés keretében szállított teljes berendezést (a tartalék alkatrészek kivételével) fizikailag birtokba veszi. |
| --- | --- | --- |

4)

Teljes üzemek vagy gyárak – tőkejavak felhasználását igénylő, nagy értékű, teljes termelőegységek:

Teljes üzemek vagy gyárak termelő berendezéseinek eladására vonatkozó szerződés esetén – ha az üzembe helyezés nem a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az a nap, amikor a vevő a szerződés keretében szállított teljes berendezést (a tartalék alkatrészek kivételével) fizikailag birtokba veszi.

| | Építési szerződések esetében – ha az üzembe helyezés nem a vállalkozó feladata – a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az építkezés befejeződésének időpontja. |
| --- | --- |

Építési szerződések esetében – ha az üzembe helyezés nem a vállalkozó feladata – a hiteltörlesztés kezdő időpontja legkésőbb az építkezés befejeződésének időpontja.

| | Olyan szerződések esetében, amelyeknél az üzembe helyezés a szállító vagy a vállalkozó szerződéses feladata, a kezdőnap legkésőbb az a nap, amelyen a telepítés vagy az építkezés, illetve az üzemkész állapot biztosítását szolgáló előzetes vizsgálatok befejeződtek. Ez attól függetlenül érvényes, hogy az adott időpontban átadták-e a létesítményt a szerződéses feltételekkel összhangban a vevőnek vagy sem, továbbá független a szállító vagy a vállalkozó által például a létesítmény hatékony működésére vonatkozó garanciavállalással vagy a helyi személyzet kiképzésével kapcsolatban esetleg vállalt folytatólagos kötelezettségtől. |
| --- | --- |

Olyan szerződések esetében, amelyeknél az üzembe helyezés a szállító vagy a vállalkozó szerződéses feladata, a kezdőnap legkésőbb az a nap, amelyen a telepítés vagy az építkezés, illetve az üzemkész állapot biztosítását szolgáló előzetes vizsgálatok befejeződtek. Ez attól függetlenül érvényes, hogy az adott időpontban átadták-e a létesítményt a szerződéses feltételekkel összhangban a vevőnek vagy sem, továbbá független a szállító vagy a vállalkozó által például a létesítmény hatékony működésére vonatkozó garanciavállalással vagy a helyi személyzet kiképzésével kapcsolatban esetleg vállalt folytatólagos kötelezettségtől.

| | Ha a szerződés a projekt önálló részeinek külön-külön történő végrehajtását tartalmazza, a kezdőnap legkésőbb az egyes különálló részekre érvényes kezdőnap vagy e kezdőnapok átlaga, illetve – ha a szállító nem az egész projektre, hanem annak lényeges részére rendelkezik szerződéssel – a kezdőnap a projekt egészére vonatkozó kezdőnap. |
| --- | --- |

Ha a szerződés a projekt önálló részeinek külön-külön történő végrehajtását tartalmazza, a kezdőnap legkésőbb az egyes különálló részekre érvényes kezdőnap vagy e kezdőnapok átlaga, illetve – ha a szállító nem az egész projektre, hanem annak lényeges részére rendelkezik szerződéssel – a kezdőnap a projekt egészére vonatkozó kezdőnap.

| | Szolgáltatások esetében a hiteltörlesztés legkésőbbi kezdő időpontja a számlák ügyfél részére történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja. |
| --- | --- |

Szolgáltatások esetében a hiteltörlesztés legkésőbbi kezdő időpontja a számlák ügyfél részére történő benyújtásának időpontja vagy a szolgáltatás ügyfél által történő átvételének időpontja. Szolgáltatási szerződés esetében – ha az üzembe helyezés a szállító feladata – a kezdőnap legkésőbb az üzembe helyezés napja.

n)   (Feltételekhez) kötött segély: olyan segély, amelynek feltétele, hogy az árukat és/vagy szolgáltatásokat (de iure vagy de facto) az adományozó országból és/vagy korlátozott számú országból szerezzék be; magában foglalja a kölcsönöket, a vissza nem térítendő támogatásokat és a nulla százaléknál nagyobb kedvezményezettségi szintű kapcsolt finanszírozási csomagokat.

E meghatározás attól függetlenül alkalmazandó, hogy a „feltételekhez kötés” hivatalos megállapodással vagy bármilyen formájú nem hivatalos megállapodással jön-e létre a kedvezményezett és az adományozó ország között, illetve hogy a finanszírozási csomag tartalmazza-e a megállapodás 31. cikkében meghatározott segélyformák azon összetevőit, amelyek nem állnak korlátlanul és teljes mértékben rendelkezésre a kedvezményezett országból, illetve nagyrészt a többi fejlődő országból és a résztvevőktől történő beszerzés finanszírozásához, vagy hogy a „feltételekhez kötés” a Fejlesztéstámogatási Bizottság (DAC) vagy a résztvevők által az ilyen feltételekhez kötéssel egyenértékűnek tekintett gyakorlatokat foglal-e magában.

o)   Szabad felhasználású segély: olyan segély, ideértve a kölcsönöket és vissza nem térítendő támogatásokat is, amelynek összegéből bármely országból történő beszerzés teljes mértékben és szabadon finanszírozható.

p)   Futamidő súlyozott átlagidőtartama: a kölcsöntőke felének törlesztéséhez szükséges időtartam. Kiszámítása a hiteltörlesztés kezdő időpontja és az egyes kölcsöntőke-törlesztések közötti (években kifejezett) időnek az egyes törlesztési időpontokban visszafizetett tőkehányaddal súlyozott összegeként történik.

XII. MELLÉKLET

A VEVŐKOCKÁZATI KATEGÓRIÁK MINŐSÉGI LEÍRÁSA

Az államkötvényekénél jobb hitelminőség (SOV+)

Ez kivételes besorolás. Az ilyen besorolást elérő jogalany rendkívül pozitív hiteltörténettel rendelkezik, és várhatóan még államadósság-válság, sőt az állami adósságszolgálat nemteljesítése esetén is eleget fog tenni törlesztési kötelezettségeinek. A nemzetközi hitelminősítő intézetek rendszeresen közzétett jelentésekben ismertetik az államkötvényekénél jobb vállalat- és ügyfélminősítéseket. Amennyiben egy fél javasolja, hogy valamely jogalany az államkötvényekénél jobb minősítést kapjon, ez irányú ajánlását az említett minősítésekre hivatkozva kell alátámasztania, kivéve, ha a szuverénkockázat-értékelési módszertan alapján meghatározott szuverén kockázat jelentősen magasabb az országkockázatnál. Egy jogalany akkor kaphat az országának államkötvényeinél jobb kockázati besorolást, ha az alább felsorolt vagy azokkal egyenértékű jellemzők közül több – rendes esetben azok többsége – igaz rá:

| — | pozitív hiteltörténet; |
| --- | --- |

—

pozitív hiteltörténet;

| — | devizában fennálló adósságterhéhez képest jelentős devizabevételek; |
| --- | --- |

—

devizában fennálló adósságterhéhez képest jelentős devizabevételek;

| — | külföldi leányvállalatokon vagy műveleteken keresztüli készpénzteremtési képesség, illetve külföldi gyártóüzemek, különös tekintettel a magas besorolású államokra (multinacionális vállalatok); |
| --- | --- |

—

külföldi leányvállalatokon vagy műveleteken keresztüli készpénzteremtési képesség, illetve külföldi gyártóüzemek, különös tekintettel a magas besorolású államokra (multinacionális vállalatok);

| — | külföldi tulajdonos vagy stratégiai partner, amely hivatalos biztosíték hiányában pénzügyi támogatást nyújthat; |
| --- | --- |

—

külföldi tulajdonos vagy stratégiai partner, amely hivatalos biztosíték hiányában pénzügyi támogatást nyújthat;

| — | az állam által a jogalany irányában alkalmazott preferenciális bánásmód, így például az exportból származó jövedelem átadására vonatkozó előírások, illetve a kapcsolódó átutalási és átváltási korlátozások alóli mentesség és adókedvezmények alkalmazása; |
| --- | --- |

—

az állam által a jogalany irányában alkalmazott preferenciális bánásmód, így például az exportból származó jövedelem átadására vonatkozó előírások, illetve a kapcsolódó átutalási és átváltási korlátozások alóli mentesség és adókedvezmények alkalmazása;

| — | kiváló minősítésű nemzetközi bankok által biztosított kötelezően folyósítandó hitelkeret, amelyhez nem csatoltak lényegi kedvezőtlen változásra vonatkozó (MAC) záradékot, amely értelmében a bank államadósság-válság vagy más kockázati esemény esetén visszavonhatja a kötelezettségvállalását; és |
| --- | --- |

—

kiváló minősítésű nemzetközi bankok által biztosított kötelezően folyósítandó hitelkeret, amelyhez nem csatoltak lényegi kedvezőtlen változásra vonatkozó (MAC) záradékot, amely értelmében a bank államadósság-válság vagy más kockázati esemény esetén visszavonhatja a kötelezettségvállalását; és

| — | külföldön birtokolt eszközök (különösen, ha likvid eszközök), amelyek olyan szabályok következtében juthattak az ügyfél birtokába, amelyek lehetővé teszik az exportőröknek a készpénzegyenlegek külföldön tartását, amelyek így az adósságszolgálat céljára rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

—

külföldön birtokolt eszközök (különösen, ha likvid eszközök), amelyek olyan szabályok következtében juthattak az ügyfél birtokába, amelyek lehetővé teszik az exportőröknek a készpénzegyenlegek külföldön tartását, amelyek így az adósságszolgálat céljára rendelkezésre állnak.

A SOV+ vevőkockázati kategória alapvetően nem alkalmazandó a következő jogalanyokra:

| — | állami tulajdonú jogalanyok és közműcégek, állami közigazgatási alegységek (például minisztériumok, regionális önkormányzatok stb.); |
| --- | --- |

—

állami tulajdonú jogalanyok és közműcégek, állami közigazgatási alegységek (például minisztériumok, regionális önkormányzatok stb.);

| — | az állam joghatósága alá tartozó pénzügyi intézmények; és |
| --- | --- |

—

az állam joghatósága alá tartozó pénzügyi intézmények; és

| — | elsősorban a belföldi piacon helyi pénznemben forgalmazó jogalanyok. |
| --- | --- |

—

elsősorban a belföldi piacon helyi pénznemben forgalmazó jogalanyok.

Az államkötvényekével megegyező hitelminőség (SOV)

Az államkötvényekével egyezik meg azon kötelezettek/garanciavállalók kockázata, amelyeket jellemzően a pénzügyminisztérium vagy a központi bank (38) kifejezetten jogilag felhatalmaz arra, hogy az állam részéről adósságfizetési kötelezettséget vállaljanak. Az államkötvényekével megegyező szintre besorolt kockázat esetében:

| — | a kötelezett/garanciavállaló jogszerű felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az állam részéről adósságfizetési kötelezettséget vállaljon, így a visszafizetés biztosítéka az állam hírneve és teljes adófizető képessége; és |
| --- | --- |

—

a kötelezett/garanciavállaló jogszerű felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az állam részéről adósságfizetési kötelezettséget vállaljon, így a visszafizetés biztosítéka az állam hírneve és teljes adófizető képessége; és

| — | az államkötvényekével megegyező szintre besorolt kockázat átütemezése esetén a szóban forgó adósság az állam által az átütemezés kapcsán átvett átütemezési és fizetési kötelezettségek részét képezné. |
| --- | --- |

—

az államkötvényekével megegyező szintre besorolt kockázat átütemezése esetén a szóban forgó adósság az állam által az átütemezés kapcsán átvett átütemezési és fizetési kötelezettségek részét képezné.

Az államkötvényekével egyenértékű (CCO), azaz rendkívül jó hitelminőség

Az államkötvényekével egyenértékű hitelkockázati kategóriába alapvetően két kötelezetti/garanciavállalói csoport tartozik:

| — | Olyan állami szervek, amelyek esetében az átvilágítás eredménye szerint a vevő bír az állam implicit teljes hírnevével és adófizetési képességével/támogatásával, vagy mind a behajtási kilátások, mind a nemteljesítés kockázata tekintetében igen nagy a likviditás és fizetőképesség állam általi támogatásának valószínűsége. Az államkötvényekével egyenértékű kockázati besorolást kaphatnak egyes állami szervnek nem minősülő, de állami tulajdonú gazdasági egységek is, amennyiben azok az adott (például villamosenergia-, kőolaj- vagy földgáz-) ágazatbeli tevékenység tekintetében monopol- vagy kvázi monopol helyzetben vannak. |
| --- | --- |

—

Olyan állami szervek, amelyek esetében az átvilágítás eredménye szerint a vevő bír az állam implicit teljes hírnevével és adófizetési képességével/támogatásával, vagy mind a behajtási kilátások, mind a nemteljesítés kockázata tekintetében igen nagy a likviditás és fizetőképesség állam általi támogatásának valószínűsége. Az államkötvényekével egyenértékű kockázati besorolást kaphatnak egyes állami szervnek nem minősülő, de állami tulajdonú gazdasági egységek is, amennyiben azok az adott (például villamosenergia-, kőolaj- vagy földgáz-) ágazatbeli tevékenység tekintetében monopol- vagy kvázi monopol helyzetben vannak.

| — | Kivételesen pozitív hiteltörténettel rendelkező társaságok, amelyek behajtási és nemteljesítési kilátásaik tekintetében egyaránt olyan jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek alapján a hitelkockázatuk az államkötvényekével egyenértékűnek tekinthető. Erre leginkább azok az erős ’blue chip’ vállalatok és rendkívül tekintélyes bankok esélyesek, amelyek esetében nagy a likviditás és fizetőképesség állam általi támogatásának valószínűsége. |
| --- | --- |

—

Kivételesen pozitív hiteltörténettel rendelkező társaságok, amelyek behajtási és nemteljesítési kilátásaik tekintetében egyaránt olyan jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek alapján a hitelkockázatuk az államkötvényekével egyenértékűnek tekinthető. Erre leginkább azok az erős ’blue chip’ vállalatok és rendkívül tekintélyes bankok esélyesek, amelyek esetében nagy a likviditás és fizetőképesség állam általi támogatásának valószínűsége.

Rendkívül jó hitelminőség esetén a törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan elhanyagolható, valamint a jogalany kivételes törlesztőképességgel rendelkezik, amelyet az előrelátható események valószínűleg nem befolyásolnak. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):

| — | rendkívül jó vagy nagyon jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség; |
| --- | --- |

—

rendkívül jó vagy nagyon jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség;

| — | rendkívül jó vagy nagyon jó likviditás; |
| --- | --- |

—

rendkívül jó vagy nagyon jó likviditás;

| — | rendkívül alacsony vagy nagyon alacsony tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

rendkívül alacsony vagy nagyon alacsony tőkeáttétel;

| — | rendkívül pozitív vagy nagyon pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek. |
| --- | --- |

—

rendkívül pozitív vagy nagyon pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek.

A jogalanynak ezenfelül minőségi pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.

A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC0 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg AAA (1. országkategória) és B (7. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.

Nagyon jó hitelminőség (CC1)

A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan alacsony vagy nagyon alacsony. A kötelezett/garanciavállaló igen jó törlesztőképességgel rendelkezik, amelyet az előrelátható események valószínűleg nem befolyásolnak. A kötelezettet/garanciavállalót csak korlátozott vagy nagyon korlátozott mértékben érintik a körülményekben és a gazdasági feltételekben bekövetkező változások kedvezőtlen hatásai. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):

| — | nagyon jó vagy jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség; |
| --- | --- |

—

nagyon jó vagy jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség;

| — | nagyon jó vagy jó likviditás; |
| --- | --- |

—

nagyon jó vagy jó likviditás;

| — | nagyon alacsony vagy alacsony tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

nagyon alacsony vagy alacsony tőkeáttétel;

| — | nagyon pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek. |
| --- | --- |

—

nagyon pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek.

A jogalanynak ezenfelül minőségi pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.

A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC1 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg AAA (1. országkategória) és B (7. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.

Jó vagy közepesen jó, átlagon felüli hitelminőség (CC2)

A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan alacsony. A kötelezett/garanciavállaló jó vagy közepesen jó törlesztőképességgel rendelkezik, amelyet az előrelátható események valószínűleg nem befolyásolnak. A kötelezettet/garanciavállalót csak korlátozott mértékben érintik a körülményekben és a gazdasági feltételekben bekövetkező változások kedvezőtlen hatásai. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):

| — | jó vagy közepesen jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség; |
| --- | --- |

—

jó vagy közepesen jó készpénz- és jövedelemteremtő képesség;

| — | jó vagy közepesen jó likviditás; |
| --- | --- |

—

jó vagy közepesen jó likviditás;

| — | alacsony vagy közepesen alacsony tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

alacsony vagy közepesen alacsony tőkeáttétel;

| — | közepesen pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek. |
| --- | --- |

—

közepesen pozitív üzleti profil, bizonyítottan igen magas szintű igazgatási képességek.

A jogalanynak ezenfelül minőségi pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.

A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC2 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg A+ (1. országkategória) és B- vagy rosszabb (7. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.

Közepes, átlagos hitelminőség (CC3)

A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan közepes vagy közepesen alacsony. A kötelezett/garanciavállaló közepes vagy közepesen jó törlesztőképességgel rendelkezik. Fennáll annak a lehetősége, hogy hitelkockázat alakulhat ki, amennyiben a kötelezett/garanciavállaló jelentős és tartós bizonytalansággal vagy kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételekkel szembesül, aminek következményeképpen sérülhet az időben történő teljesítésre való képessége. Mindamellett a rendelkezésre álló üzleti vagy pénzügyi alternatívák lehetővé tehetik a pénzügyi kötelezettségek teljesítését. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):

| — | közepesen jó vagy közepes készpénz- és jövedelemteremtő képesség; |
| --- | --- |

—

közepesen jó vagy közepes készpénz- és jövedelemteremtő képesség;

| — | közepesen jó vagy közepes likviditás; |
| --- | --- |

—

közepesen jó vagy közepes likviditás;

| — | közepesen alacsony vagy közepes tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

közepesen alacsony vagy közepes tőkeáttétel;

| — | közepes üzleti profil, bizonyított igazgatási képességek. |
| --- | --- |

—

közepes üzleti profil, bizonyított igazgatási képességek.

A jogalanynak ezenfelül megfelelő pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.

A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC3 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg BBB+ (1. országkategória) és B- vagy rosszabb (6. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.

Közepesen gyenge, átlag alatti hitelminőség (CC4)

A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan közepesen alacsony. A kötelezett/garanciavállaló közepes vagy közepesen gyenge törlesztőképességgel rendelkezik. Fennáll annak a lehetősége, hogy hitelkockázat alakulhat ki, amennyiben a kötelezett/garanciavállaló jelentős és tartós bizonytalansággal vagy kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételekkel szembesül, aminek következményeképpen sérülhet az időben történő teljesítésre való képessége. Mindamellett a rendelkezésre álló üzleti vagy pénzügyi alternatívák lehetővé tehetik a pénzügyi kötelezettségek teljesítését. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):

| — | közepes vagy közepesen gyenge készpénz- és jövedelemteremtő képesség; |
| --- | --- |

—

közepes vagy közepesen gyenge készpénz- és jövedelemteremtő képesség;

| — | közepes vagy közepesen gyenge likviditás; |
| --- | --- |

—

közepes vagy közepesen gyenge likviditás;

| — | közepes vagy közepesen magas tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

közepes vagy közepesen magas tőkeáttétel;

| — | közepesen gyenge üzleti profil, korlátozottan igazolható igazgatási képességek. |
| --- | --- |

—

közepesen gyenge üzleti profil, korlátozottan igazolható igazgatási képességek.

A jogalanynak ezenfelül megfelelő pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot kell folytatnia, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.

A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC4 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg BB+ (1. országkategória) és B- vagy rosszabb (5. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.

Gyenge hitelminőség (CC5)

A törlesztés fennakadásának kockázata várhatóan magas vagy nagyon magas. A kötelezett/garanciavállaló közepesen gyenge vagy gyenge törlesztőképességgel rendelkezik. A kötelezett/garanciavállaló jelenleg képes az adósság törlesztésére, de korlátozott a biztonsági mozgástér. Mivel a folyamatos törlesztőképesség a tartósan kedvező üzleti és gazdasági környezet függvénye, nagy valószínűséggel adódhatnak törlesztési nehézségek. A kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételek valószínűleg rontani fogják a törlesztési képességet vagy hajlandóságot. A hitelminőség jellemzően abban nyilvánul meg, hogy a jogalany üzleti és pénzügyi profiljára jellemző az alább felsorolt összes állítás (vagy azoknak jelentős része):

| — | közepesen gyenge, gyenge vagy nagyon gyenge készpénz- és jövedelemteremtő képesség; |
| --- | --- |

—

közepesen gyenge, gyenge vagy nagyon gyenge készpénz- és jövedelemteremtő képesség;

| — | közepesen gyenge vagy gyenge likviditás; |
| --- | --- |

—

közepesen gyenge vagy gyenge likviditás;

| — | közepesen magas vagy magas tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

közepesen magas vagy magas tőkeáttétel;

| — | gyenge üzleti profil, korlátozottan vagy nem igazolható igazgatási képességek. |
| --- | --- |

—

gyenge üzleti profil, korlátozottan vagy nem igazolható igazgatási képességek.

A jogalany ezenfelül rossz minőségű pénzügyi és tulajdonszerkezeti tájékoztatási gyakorlatot folytat, kivéve abban az esetben, ha igen nagy a valószínűsége egy olyan anyavállalat (vagy állam) általi támogatásnak, amelynek vevőkockázati besorolása azonos e vevőkockázati kategóriáéval vagy jobb annál.

A kötelezett/garanciavállaló országa besorolásának függvényében a CC5 vevőkockázati besorolású kötelezett/garanciavállaló valószínűleg BB- (1. országkategória) és B- vagy rosszabb (4. országkategória) közötti minősítést kapna az akkreditált hitelminősítő intézetektől.

XIII. MELLÉKLET

A NULLADIK KATEGÓRIÁBA SOROLT ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ PIACI REFERENCIAÉRTÉKEK

Fedezetlen exporthitelhányad és szindikált kölcsön nem exporthitel-iroda által fedezett része

A magánbankok és -intézmények által a szóban forgó exporthitel fedezetlen része (vagy adott esetben a szindikált kölcsön nem exporthitel-iroda által fedezett része) tekintetében jelzett ár állhat a legközelebb az exporthitel-iroda általi fedezethez. Az ilyen fedezetlen hányadok vagy részek tekintetében csak kereskedelmi alapon meghatározott árazás alkalmazható (ez kizárja például a hányadok nemzetközi pénzügyi intézmények általi finanszírozását).

Személyes vállalati kötvények

A vállalati kötvények személyes hitelkockázatot tükröznek. Nagy gondot kell fordítani az exporthitel-irodával kötött szerződés feltételeivel (például futamidő, pénznem és esetleges hitelminőség-javítás) való összehangolásra. Első osztályú (a kibocsátáskor rögzített teljes hozamú) vagy másodosztályú (a megfelelő görbe – rendszerint a vonatkozó devizaswapügylet görbéje – mentén eloszló, kiigazított opció) vállalati kötvények használata esetén elsősorban a kötelezett kötvényeit, vagy ennek hiányában hozzá hasonló vállalati hitelfelvevők vállalati kötvényeit és hasonló ügyleteket kell alkalmazni.

Személyes hitel-nemteljesítési csereügylet (Credit Default Swap, CDS)

A hitel-nemteljesítési csereügylet (CDS) a nemteljesítés elleni védelem egyik formája. A CDS díja a CDS vásárlója által az ügylet névértékének százalékában megfizetett, rendszerint bázispontban kifejezett időszakos díj. A CDS vásárlója gyakorlatilag biztosítást vásárol nemteljesítés esetére, amelynek keretében kifizetéseket teljesít a CDS értékesítőjének a swapügylet lejártáig, illetve a hitelesemény bekövetkeztéig. Elsősorban a kötelezett CDS-görbéjét, vagy ennek hiányában hozzá hasonló hitelfelvevők és hasonló ügyletek CDS-görbéit kell alkalmazni.

Indexelt hitel-nemteljesítési csereügylet (Credit Default Swap, CDS)

Az indexelt hitel-nemteljesítési csereügylet valamely ipari ágazat vagy annak része vagy egy földrajzi terület kapcsán nyilvántartásba vett CDS-ügyletek halmaza. Az ilyen halmaz CDS-felára tükrözi annak az adott piaci szegmensnek a hitelkockázatát, amelyre az index vonatkozik. Ennek relevanciája akkor lehet a legnagyobb, amennyiben személyes CDS nem áll rendelkezésre, vagy ha a személyes CDS nem likvid piacon jött létre.

Hitelekre irányadó referenciaértékek

A hitelekre irányadó elsődleges referenciaértékek (azaz kibocsátáskori árazás) és másodlagos referenciaértékek (azaz a hitelnek az azt egy másik pénzügyi intézménytől megvásároló pénzügyi intézmény várakozásai szerinti jelenlegi hozama). A hitelekre irányadó elsődleges referenciaértékek megállapítása során a teljes hozam kiszámításához az összes díjat ismerni kell. Hitelre irányadó referenciaértékek használata esetén elsősorban a kötelezett hitelére, ennek hiányában hozzá hasonló hitelfelvevők hiteleire és hasonló ügyletekre vonatkozó referenciaértékeket kell alkalmazni.

Piaci referenciagörbék

A piaci referenciagörbék egy egész vásárlói ágazat vagy kategória hitelkockázatát tükrözik. Ez a piaci információ akkor lehet releváns, ha nem áll rendelkezésre személyes információ. Az ilyen piacokkal kapcsolatos információk minősége általában a piacok likviditásának függvénye. Mindenesetre olyan piaci eszközök használatára kell törekedni, amelyek a lehető legközelebb állnak az exporthitel-iroda szerződéses feltételeihez, például a dátum, a hitelminősítés, a lejárat és a pénznem tekintetében.

Finanszírozási források súlyozott átlagköltsége (WACFR)

A vevő pénzügyi beszámolói alapján adott esetben megállapítható a WACFR közelítőleges értéke. E módszer alkalmazása során ügyelni kell annak biztosítására, hogy a vállalat finanszírozási forrásainak átlagköltsége a finanszírozás nyújtásának tényleges feltételeit tükrözze.

---

(1)  Az OECD egyezmény 5. cikkében meghatározottak szerint.

1

(2)  A Világbank az egy főre jutó GNI alapján évente állapítja meg.

2

(3)  A 24. cikk c) pontjának harmadik francia bekezdésében meghatározott előzetes bejelentésre vonatkozó kötelezettség 2012. december 31-én megszűnik.

3

(4)  Harmadik fél garanciavállalása esetén az alkalmazandó országkockázati besorolásnak és a vevőkockázati kategóriának ugyanarra a jogalanyra, azaz vagy a kötelezettre, vagy a garanciavállalóra kell vonatkoznia.

4

(5)  A 2. lábjegyzet meghatározása szerint.

5

(6)  Adminisztratív okokból elképzelhető, hogy nem kap besorolást néhány olyan ország, amely általában nem kap hivatalosan támogatott exporthitelt. A besorolásból kimaradt országok esetében a felek dönthetnek arról, hogy mely országkockázati besorolás alkalmazását tartják megfelelőnek.

6

(7)  A vevők minősítésével kapcsolatos szabályokat az alkalmazható legkedvezőbb minősítés előírásaként kell értelmezni, például egy kormányzati vevő kevésbé kedvező vevőkockázati besorolást kaphat.

7

(8)  Az „Államnál jobb” (SOV+) vevőkockázati kategóriához kapcsolódó MPR-ek 10 %-kal alacsonyabbak, mint az „Állam” (CC0) vevőkockázati kategóriához kapcsolódó MPR-ek.

8

(9)  Ezeknek az akkreditált hitelminősítő intézeteknek a jegyzékét a titkárság állítja össze és tartja karban.

9

(10)  Amennyiben a nem kormányzati hitelfelvevőt több akkreditált hitelminősítő intézet is minősítette, bejelentésre csak abban az esetben van szükség, ha a vevőkockázati besorolás kedvezőbb, mint a legkedvezőbb hitelminősítő-intézeti besorolás.

10

(11)  A vevőkockázat tekintetében a minősített multilaterális és regionális intézményeket a SOV/CC0 vevőkockázati kategóriába kell besorolni.

11

(12)  Az országok besorolásának a Világbank által végzett éves felülvizsgálata alapján az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) küszöbértékét használják a feltételekhez kötött segély támogathatósága céljából; e küszöbérték az OECD honlapján megtalálható (www.oecd.org/echanges/xcred).

12

(13)  A 24. cikk c) pontjának harmadik francia bekezdésében meghatározott előzetes bejelentésre vonatkozó kötelezettség 2012. december 31-én megszűnik.

13

(14)  Abban az esetben azonban, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, és a szerződést az erőmű eredeti transzformátor-állomásával kapcsolatban kötötték, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek az atomerőműre vonatkozó feltételeknél.

14

(15)  Az 1. cikk a) pontjának 1. alpontja.

15

(16)  A 2. cikk a) pontjának 1–4. alpontja.

16

(17)  Amennyiben a vevő/hitelfelvevő javasolt kockázati minősítése meghaladja a székhely szerinti állam kockázati minősítését, magyarázattal kell szolgálni.

17

(18)  Az olyan ügyletek esetében, amelyeknek az exportszerződés szerinti értéke nem éri el az 5 millió USD-t, az e függelék 6–8. cikkében meghatározott kockázati besorolási eljárást követni nem kívánó fél a „8.” kockázati besorolást alkalmazza az ügyletben részt vevő vevő/hitelfelvevő tekintetében, és ezen ágazati megállapodás 24. cikkének a) pontjával összhangban bejelenti az ügyletet.

18

(19)  Az 5 millió USD-nál alacsonyabb exportszerződés szerinti értékű ügyletek esetében öt munkanapos határidőt alkalmaznak.

19

(20)  Az érintettségre vonatkozó információkkal együtt (amelyeket a titoktartási kötelezettség kellő tiszteletben tartása mellett nyújtanak).

20

(21)  Az érintettségre vonatkozó információkkal együtt (amelyeket a titoktartási kötelezettség kellő tiszteletben tartása mellett nyújtanak).

21

(22)  Ezen kérdőív alkalmazásában „állam” az az ország, amelynek az ASU II. függelékének 2. szakasza szerinti Fokvárosi Egyezmény jegyzékébe való felvételét javasolják. Adott esetben ezeket a kérdéseket meg kell válaszolni az állam azon konkrét „területi egységének” jogszabályai tekintetében is, amelyben a légi jármű érintett üzemeltetője (vagy a II. függelék 35. cikkének b) pontjában meghatározott egyéb érintett szerv) található, és a „nemzeti jogot” úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja a vonatkozó helyi jogra való hivatkozást is.

22

(23)  E kérdőív alkalmazásában a „nemzeti jog” valamely állam valamennyi nemzeti jogszabályát jelenti, korlátozás nélkül ideértve az alkotmányt és annak módosításait, bármilyen szövetségi, állami és tartományi törvényt és rendelkezést.

23

(24)  Például hogy i. X államban a szerződések elsőbbséget élveznek az egyéb jogszabályokkal szemben az alkotmány vagy hasonló kerettörvény alapján, vagy ii. X államban jogszabályra van szükség, és jogszabályt fogadtak el, amely kifejezetten megszabja a Fokvárosi Egyezmény elsőbbségét és/vagy érvényteleníti az ilyen egyéb jogszabályokat, vagy iii. a Fokvárosi Egyezmény vagy az azt végrehajtó jogszabály a) specifikusabb az egyéb jogszabályoknál (lex specialis derogat legi generali), és/vagy b) időben későbbi a szóban forgó egyéb jogszabálynál (lex posterior derogat legi priori), és az a) és/vagy b) pont következtében elsőbbséget élvez a szóban forgó egyéb jogszabállyal szemben.

24

lex specialis derogat legi generali

lex posterior derogat legi priori

(25)  Például létezik-e valamilyen ok, amely miatt az egyezmény alapján a hitelezők számára biztosított jogokat és jogorvoslatokat, köztük a feljogosító nyilatkozatok alapján biztosított jogokat és jogorvoslatokat a) nem ismernék el hatályosként vagy b) azok önmagukban nem lennének elegendőek ahhoz, hogy az államban ezeket a jogokat és jogorvoslatokat érvényesen gyakorolhassák.

25

(26)  A közigazgatási intézkedésre e kérdés céljából példaként szolgálhat, ha az állam nem vezet be valamilyen eljárást vagy nem biztosít valamilyen erőforrást abból a célból, hogy érvényt szerezzen az egyezmény vagy a feljogosító nyilatkozat valamely rendelkezésének. További példa lehet, ha az állam nem vezet be megfelelő eljárásokat légijármű-nyilvántartásában az IDERA-k nyilvántartásba vételéhez.

26

(27)  Kérjük, elemzésében szerepeltessen minden precedenst/döntést, amely a hitelezők, köztük adott esetben az exporthitel-irodák jogainak elismerésével kapcsolatos.

27

(28)  Jelezze a 2 000 millió USD feletti 300 millió USD egységek számát.

28

Jelezze a 2 000 millió USD feletti 300 millió USD egységek számát.

(29)  Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ajánlás azon projektekre is alkalmazandó, amelyek az ilyen pénzügyi feltételek tekintetében támogatásra nem jogosultak.

29

(30)  A szélerőművek telepítése során használt mozgatható („jack-up”) fúrószerkezetekre vonatkozó maximális futamidő 12 év.

30

(31)  A földgázüzemű erőművek esetében várhatóan jóval alacsonyabb szén-dioxid-intenzitás érhető el.

31

(32)  Formula

32

(33)  Formula.

33

(34)  Az IPCC negyedik értékelő jelentése: Éghajlatváltozás 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html

34

(35)  A CHP rendszer teljes rendszerhatékonysága (ηo) a nettó hasznos energiatermelés (WE) és a nettó hasznos hőtermelés (ΣQTH) összege osztva a teljes tüzelőanyag-bevitellel (QFUEL), az alábbi képlet szerint:Formula

35

o

E

T

FUEL

(36)  Jelezze a 280 millió SDR feletti 40 millió SDR egységek számát: például a 410 millió SDR bejelentése: XV+3. kategória.

36

(37)

37

| a) | Azon ügyletek tekintetében, amelyekre 2013. december 31-ig végleges kötelezettségvállalást bocsátottak ki, a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt pénzügyi feltételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

a)

Azon ügyletek tekintetében, amelyekre 2013. december 31-ig végleges kötelezettségvállalást bocsátottak ki, a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt pénzügyi feltételek alkalmazandók.

| b) | 2013. december 31. után – amennyiben a felek másképp nem döntenek – a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt pénzügyi feltételek hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

b)

2013. december 31. után – amennyiben a felek másképp nem döntenek – a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt pénzügyi feltételek hatályukat vesztik.

| c) | Amennyiben a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt rendelkezések hatályukat vesztik, azok helyébe a következő rendelkezések lépnek: | 2. cikk – A maximális futamidő 14 év, kivéve ha a felek által nyújtott hivatalos exporthitel-támogatás egy magas jövedelmű OECD-országbeli projekt szindikált finanszírozásának több mint 35 %-át képezi; ebben az esetben a maximális futamidő 10 év. |
| --- | --- | --- |

c)

Amennyiben a 2. cikkben és a 3. cikk d) pontjában előírt rendelkezések hatályukat vesztik, azok helyébe a következő rendelkezések lépnek:

2. cikk – A maximális futamidő 14 év, kivéve ha a felek által nyújtott hivatalos exporthitel-támogatás egy magas jövedelmű OECD-országbeli projekt szindikált finanszírozásának több mint 35 %-át képezi; ebben az esetben a maximális futamidő 10 év.

| | A 3. cikk d) pontja – A futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a hét és egynegyed évet, kivéve ha a felek által nyújtott hivatalos exporthitel-támogatás egy magas jövedelmű OECD-országbeli projekt szindikált finanszírozásának több mint 35 %-át képezi; ebben az esetben a futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg az öt és egynegyed évet. |
| --- | --- |

A 3. cikk d) pontja – A futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg a hét és egynegyed évet, kivéve ha a felek által nyújtott hivatalos exporthitel-támogatás egy magas jövedelmű OECD-országbeli projekt szindikált finanszírozásának több mint 35 %-át képezi; ebben az esetben a futamidő súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg az öt és egynegyed évet.

(38)  Ezt a kockázatot jellemzően a központi bank vagy a pénzügyminisztérium viseli. Pénzügyminisztériumtól eltérő központi kormányzati szervezet esetén átvilágítást kell végezni annak megerősítése érdekében, hogy a jogalany bír az állam teljes hírnevével és adófizetési képességével.

38

---