# Eiropas Savienības L 126/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.126.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 126 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 8. maijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.126.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 126

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 8. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 418/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 419/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam | 19 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 420/2013 (2013. gada 7. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 43 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 418/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 419/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

19

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 420/2013 (2013. gada 7. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem — Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem — Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem — Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 126/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 418/2013

(2013. gada 3. maijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 10. augustā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu (“antidempinga procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Eiropas Savienībā (“Savienība”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 10. augustā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu (“antidempinga procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Eiropas Savienībā (“Savienība”).

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“antisubsidēšanas procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“antisubsidēšanas procedūra”).

| (3) | Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2012. gada 28. jūnijā Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas veido vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija iekļauti tādi prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2012. gada 28. jūnijā Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas veido vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija iekļauti tādi prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (4) | Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, un Indijas iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, un Indijas iestādes.

| (5) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (6) | Ņemot vērā, ka izmeklēšanā bija iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, no pienācīga skaita veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (minēto procesu sauc arī par “atlasi”). |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā, ka izmeklēšanā bija iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, no pienācīga skaita veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (minēto procesu sauc arī par “atlasi”).

1.2.1.   Ražotāju eksportētāju atlase

| (7) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (8) | Kopumā 18 attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, daži no kuriem ietilpa vienā grupā, sniedza pieprasīto informāciju, piekrita, ka tos iekļauj izlasē, un septiņi no tiem lūdza veikt individuālu pārbaudi gadījumā, ja tos neiekļautu izlasē. 15 no minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ziņoja par nerūsējošā tērauda stiepļu eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tāpēc izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie 15 ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(8)

Kopumā 18 attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, daži no kuriem ietilpa vienā grupā, sniedza pieprasīto informāciju, piekrita, ka tos iekļauj izlasē, un septiņi no tiem lūdza veikt individuālu pārbaudi gadījumā, ja tos neiekļautu izlasē. 15 no minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ziņoja par nerūsējošā tērauda stiepļu eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tāpēc izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie 15 ražotāji eksportētāji.

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz tādu lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija divi individuāli uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuri kopā veidoja vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz tādu lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija divi individuāli uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuri kopā veidoja vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību.

| (10) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par reprezentatīvas izlases veidošanu. Par izlases veidošanu netika saņemtas piezīmes. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par reprezentatīvas izlases veidošanu. Par izlases veidošanu netika saņemtas piezīmes.

| (11) | Kā minēts 9. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pienācīgs skaits uzņēmumu, ko atvēlētajā laikā varēja izmeklēt. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja izmeklēšanas nolūkos, ir uzskaitīti 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(11)

Kā minēts 9. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pienācīgs skaits uzņēmumu, ko atvēlētajā laikā varēja izmeklēt. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja izmeklēšanas nolūkos, ir uzskaitīti 19. apsvērumā.

| (12) | Turklāt, kā minēts 8. apsvērumā, sākotnēji tika saņemti septiņi individuālās pārbaudes pieprasījumi. Tāpēc tika uzskatīts, ka šajā posmā individuālā pārbaude būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt, kā minēts 8. apsvērumā, sākotnēji tika saņemti septiņi individuālās pārbaudes pieprasījumi. Tāpēc tika uzskatīts, ka šajā posmā individuālā pārbaude būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu.

| (13) | Tomēr to ražotāju pieprasījumi, kas noteiktajā termiņā iesniedza vajadzīgo informāciju, tiks pārbaudīti turpmākajā izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr to ražotāju pieprasījumi, kas noteiktajā termiņā iesniedza vajadzīgo informāciju, tiks pārbaudīti turpmākajā izmeklēšanas gaitā.

1.2.2.   Savienības ražotāju atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija pieci ražotāji, par kuriem Komisijai bija zināms, ka tie pirms izmeklēšanas sākuma Savienībā ražojuši nerūsējošā tērauda stieples. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Turklāt ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Par ierosināto izlasi netika saņemtas piezīmes. Uz anketas jautājumiem sniegto atbilžu analīze liecināja, ka vienam no atlasītajiem Savienības ražotājiem bija saistītais uzņēmums, kas arī darbojās nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanā un pārdošanā. Līdz ar to minētais saistītais uzņēmums arī tika iekļauts izlasē. Tādējādi seši izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja 46,5 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Tiek uzskatīts, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija pieci ražotāji, par kuriem Komisijai bija zināms, ka tie pirms izmeklēšanas sākuma Savienībā ražojuši nerūsējošā tērauda stieples. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Turklāt ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Par ierosināto izlasi netika saņemtas piezīmes. Uz anketas jautājumiem sniegto atbilžu analīze liecināja, ka vienam no atlasītajiem Savienības ražotājiem bija saistītais uzņēmums, kas arī darbojās nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanā un pārdošanā. Līdz ar to minētais saistītais uzņēmums arī tika iekļauts izlasē. Tādējādi seši izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja 46,5 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Tiek uzskatīts, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari.

1.2.3.   Importētāju atlase

| (15) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus nesaistītos importētājus aicināja paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus nesaistītos importētājus aicināja paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (16) | Kopumā deviņi nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz lielāko importa apjomu Savienībā, Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā veidoja 23,8 % no Indijas importa Savienībā. Tomēr divi no atlasītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc šajā izmeklēšanas posmā nevarēja veikt atlasi, un turpmākajā izmeklēšanas gaitā atkal tiks meklētas sadarbības iespējas ar importētājiem. |
| --- | --- |

(16)

Kopumā deviņi nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pamatojoties uz lielāko importa apjomu Savienībā, Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā veidoja 23,8 % no Indijas importa Savienībā. Tomēr divi no atlasītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc šajā izmeklēšanas posmā nevarēja veikt atlasi, un turpmākajā izmeklēšanas gaitā atkal tiks meklētas sadarbības iespējas ar importētājiem.

1.2.4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (17) | Anketas nosūtīja trīs atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām) Indijā un ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un deviņiem zināmajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(17)

Anketas nosūtīja trīs atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām) Indijā un ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un deviņiem zināmajiem lietotājiem.

| (18) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām) Indijā, kā arī diviem ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja un trim lietotājiem. |
| --- | --- |

(18)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām) Indijā, kā arī diviem ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja un trim lietotājiem.

| (19) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un kas tika uzskatīta par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu personu telpās. | Savienības ražotāji:






  — | Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un kas tika uzskatīta par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu personu telpās.

Savienības ražotāji:

—

Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Vācija,

| — | Inoxfil S.A., Igualada, Spānija, |
| --- | --- |

—

Inoxfil S.A., Igualada, Spānija,

| — | Rodacciai SPA, Milano, Itālija, |
| --- | --- |

—

Rodacciai SPA, Milano, Itālija,

| — | Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itālija, |
| --- | --- |

—

Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itālija,

| — | Ugitech Group:







  — | Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francija, |
| --- | --- | --- |

—

Ugitech Group:

—

Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francija,

| — | Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Vācija, |
| --- | --- |

—

Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Vācija,

| | Ražotāji eksportētāji Indijā:






  — | Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indijā:

—

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,

| — | Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,

| — | Venus Group:







  — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- | --- |

—

Venus Group:

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,

| — | Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (20) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(20)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (21) | Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:






  — | ar niķeļa masas saturu 2,5 % vai vairāk, izņemot stiepli ar niķeļa masas saturu 28 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 % un hroma masas saturu 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 22 %, |
| --- | --- | --- |

(21)

Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:

—

ar niķeļa masas saturu 2,5 % vai vairāk, izņemot stiepli ar niķeļa masas saturu 28 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 % un hroma masas saturu 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 22 %,

| — | ar niķeļa masas saturu mazāk par 2,5 %, izņemot stiepli ar hroma masas saturu 13 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % un ar alumīnija masas saturu 3,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa masas saturu mazāk par 2,5 %, izņemot stiepli ar hroma masas saturu 13 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % un ar alumīnija masas saturu 3,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 %,

kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kuras izcelsme ir Indijā.

| (22) | Viena persona apgalvoja, ka pastāv tā sauktie “īpaši tehniska” veida ražojumi, kas atšķiras no citiem attiecīgā ražojuma veidiem, ko izgatavo Indijā un arī Savienībā. Turklāt tā apgalvoja, ka atšķirībā no vairākuma ražojumu veidu, ko no Indijas eksportē uz Savienību, tehniskā veida ražojumi nav patēriņa preces, bet gan konkrēti ražojumu veidi, kas izgatavoti īpašam lietojumam no noteiktu kategoriju tērauda un ar konkrētiem diametriem, un ka tie nebūtu jāiekļauj izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(22)

Viena persona apgalvoja, ka pastāv tā sauktie “īpaši tehniska” veida ražojumi, kas atšķiras no citiem attiecīgā ražojuma veidiem, ko izgatavo Indijā un arī Savienībā. Turklāt tā apgalvoja, ka atšķirībā no vairākuma ražojumu veidu, ko no Indijas eksportē uz Savienību, tehniskā veida ražojumi nav patēriņa preces, bet gan konkrēti ražojumu veidi, kas izgatavoti īpašam lietojumam no noteiktu kategoriju tērauda un ar konkrētiem diametriem, un ka tie nebūtu jāiekļauj izmeklēšanā.

| (23) | Šajā posmā šķiet, ka tehniskā veida ražojumi ietilpa ražojuma definīcijā un ka to pamata fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības ir līdzīgas citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt šķiet, ka minētā veida ražojumus izgatavo arī Savienības ražotāji, tādēļ tehniskā veida ražojumi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā. |
| --- | --- |

(23)

Šajā posmā šķiet, ka tehniskā veida ražojumi ietilpa ražojuma definīcijā un ka to pamata fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības ir līdzīgas citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt šķiet, ka minētā veida ražojumus izgatavo arī Savienības ražotāji, tādēļ tehniskā veida ražojumi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (24) | Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un Indijas iekšzemes tirgū izgatavotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un Indijas iekšzemes tirgū izgatavotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Ievads

| (25) | Veicot pārbaudes apmeklējumus trīs atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto informāciju, tika konstatēts, ka tie visi bija iesnieguši kādu informāciju, ko nevarēja uzskatīt par uzticamu. |
| --- | --- |

(25)

Veicot pārbaudes apmeklējumus trīs atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto informāciju, tika konstatēts, ka tie visi bija iesnieguši kādu informāciju, ko nevarēja uzskatīt par uzticamu.

| (26) | Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Komisija bija konstatējusi, ka izmaksas, kas norādītas atbildē uz anketas jautājumiem, bija neatbilstīgas, un tās nevarēja saskaņot ar ražotāja iekšējā grāmatvedības sistēmā uzrādītajām izmaksām. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Komisija bija konstatējusi, ka izmaksas, kas norādītas atbildē uz anketas jautājumiem, bija neatbilstīgas, un tās nevarēja saskaņot ar ražotāja iekšējā grāmatvedības sistēmā uzrādītajām izmaksām.

| (27) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās atšķirības starp Komisijai paziņotajām izmaksām un iekšējā grāmatvedības sistēmā pārbaudes apmeklējuma laikā konstatētajām izmaksām ir radušās darījumu reģistrācijas kļūdu un atšķirīgu uzskaites metožu dēļ, jo īpaši attiecībā uz izejmateriālu patēriņu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās grāmatvedības sistēmas dati neesot uzticami un ka tos nevajadzētu izmantot izmeklēšanas nolūkos. Lai gan ražotājs eksportētājs vairākus gadus bija izmantojis to pašu grāmatvedības sistēmu, tas apgalvoja, ka Komisijai analīze būtu jāveic, izmantojot izmaksas, kas norādītas atbildē uz anketas jautājumiem, nevis uzņēmuma iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertos datus. |
| --- | --- |

(27)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās atšķirības starp Komisijai paziņotajām izmaksām un iekšējā grāmatvedības sistēmā pārbaudes apmeklējuma laikā konstatētajām izmaksām ir radušās darījumu reģistrācijas kļūdu un atšķirīgu uzskaites metožu dēļ, jo īpaši attiecībā uz izejmateriālu patēriņu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās grāmatvedības sistēmas dati neesot uzticami un ka tos nevajadzētu izmantot izmeklēšanas nolūkos. Lai gan ražotājs eksportētājs vairākus gadus bija izmantojis to pašu grāmatvedības sistēmu, tas apgalvoja, ka Komisijai analīze būtu jāveic, izmantojot izmaksas, kas norādītas atbildē uz anketas jautājumiem, nevis uzņēmuma iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertos datus.

| (28) | Jāatzīmē, ka, lai gan iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertie dati bija saskaņā ar revidētajiem ražotāja eksportētāja finanšu pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nav bijis iespējams saskaņot pašreizējai izmeklēšanai īpaši sagatavotās izmaksu tabulas un iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertos datus un tādējādi noteikt saikni starp tiem. Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiek uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas nolūkā būtu jāizmanto ražotāja eksportētāja grāmatvedības sistēmas informācija. |
| --- | --- |

(28)

Jāatzīmē, ka, lai gan iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertie dati bija saskaņā ar revidētajiem ražotāja eksportētāja finanšu pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nav bijis iespējams saskaņot pašreizējai izmeklēšanai īpaši sagatavotās izmaksu tabulas un iekšējā grāmatvedības sistēmā ietvertos datus un tādējādi noteikt saikni starp tiem. Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiek uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas nolūkā būtu jāizmanto ražotāja eksportētāja grāmatvedības sistēmas informācija.

| (29) | Tādēļ Komisija, izmantojot minētā ražotāja eksportētāja iekšējā grāmatvedības sistēmā pieejamos faktus, provizoriski koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildē uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ Komisija, izmantojot minētā ražotāja eksportētāja iekšējā grāmatvedības sistēmā pieejamos faktus, provizoriski koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildē uz anketas jautājumiem.

| (30) | Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju Komisija konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu iegādi un patēriņu, kas norādīta atbildē uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības sistēmas datiem. Jo īpaši izrādījās, ka abos informācijas avotos sadalījums pa tērauda kategorijām bija atšķirīgs. Komisija norāda, ka tērauda kategorija ir būtisks faktors, kas nosaka galaprodukta izmaksas. Neuzticama informācija par tērauda kategoriju varētu nopietni kaitēt atsevišķu ražojumu veidu izmaksu un pārdošanas cenu aprēķinam un tāpēc būt maldinoša. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju Komisija konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu iegādi un patēriņu, kas norādīta atbildē uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības sistēmas datiem. Jo īpaši izrādījās, ka abos informācijas avotos sadalījums pa tērauda kategorijām bija atšķirīgs. Komisija norāda, ka tērauda kategorija ir būtisks faktors, kas nosaka galaprodukta izmaksas. Neuzticama informācija par tērauda kategoriju varētu nopietni kaitēt atsevišķu ražojumu veidu izmaksu un pārdošanas cenu aprēķinam un tāpēc būt maldinoša.

| (31) | Tomēr ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotās datnes ar informāciju par izejmateriālu iegādi bija nepilnīgas, jo citas vienības uzņēmumā bija veikušas izejmateriālu papildu iegādes, taču par tām netika ziņots, un tās nebija iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotajās datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības starp tērauda kategorijām bija radušās tādēļ, ka dažas tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda kategoriju līmenī. |
| --- | --- |

(31)

Tomēr ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotās datnes ar informāciju par izejmateriālu iegādi bija nepilnīgas, jo citas vienības uzņēmumā bija veikušas izejmateriālu papildu iegādes, taču par tām netika ziņots, un tās nebija iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotajās datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības starp tērauda kategorijām bija radušās tādēļ, ka dažas tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda kategoriju līmenī.

| (32) | Tomēr Komisija norāda, ka uzņēmuma iepriekš minētie apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav pietiekami, lai izskaidrotu atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās neatbilstības. Komisija arī norāda, ka uzņēmums ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis arguments vēl vairāk mazina tērauda kategoriju ziņošanas sistēmas ticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija pagaidām jāuzskata par maldinošu. |
| --- | --- |

(32)

Tomēr Komisija norāda, ka uzņēmuma iepriekš minētie apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav pietiekami, lai izskaidrotu atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās neatbilstības. Komisija arī norāda, ka uzņēmums ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis arguments vēl vairāk mazina tērauda kategoriju ziņošanas sistēmas ticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija pagaidām jāuzskata par maldinošu.

| (33) | Komisija uzskata, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav ticama un to provizoriski nevajadzētu ņemt vērā, un ka konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā kā ziņošanas sistēma kopumā bija neuzticama, konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz paziņotajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām. |
| --- | --- |

(33)

Komisija uzskata, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav ticama un to provizoriski nevajadzētu ņemt vērā, un ka konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā kā ziņošanas sistēma kopumā bija neuzticama, konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz paziņotajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.

| (34) | Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā arī konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildē uz anketas jautājumiem, nebija saskaņā ar ražotāja grāmatvedības sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums pa tērauda kategorijām abos avotos bija atšķirīgs. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā arī konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildē uz anketas jautājumiem, nebija saskaņā ar ražotāja grāmatvedības sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums pa tērauda kategorijām abos avotos bija atšķirīgs.

| (35) | Lai gan ražotājs eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildē uz anketas jautājumiem, tas apgalvoja, ka izejmateriālu kopējā daudzuma atšķirības varētu saskaņot, ņemot vērā krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja, ka sakarā ar tērauda kategorijām, kas daļēji pārklājas, nav iespējams veikt precīzu saskaņošanu attiecībā uz katru atsevišķo tērauda kategoriju. Šis arguments vēl vairāk mazina tērauda kategoriju ziņošanas sistēmas ticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija jāuzskata par maldinošu. |
| --- | --- |

(35)

Lai gan ražotājs eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildē uz anketas jautājumiem, tas apgalvoja, ka izejmateriālu kopējā daudzuma atšķirības varētu saskaņot, ņemot vērā krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja, ka sakarā ar tērauda kategorijām, kas daļēji pārklājas, nav iespējams veikt precīzu saskaņošanu attiecībā uz katru atsevišķo tērauda kategoriju. Šis arguments vēl vairāk mazina tērauda kategoriju ziņošanas sistēmas ticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija jāuzskata par maldinošu.

| (36) | Komisija uzskata, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav ticama un to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un ka konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā kā ziņošanas sistēma kopumā bija neuzticama, konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz paziņotajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām. |
| --- | --- |

(36)

Komisija uzskata, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav ticama un to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un ka konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā kā ziņošanas sistēma kopumā bija neuzticama, konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz paziņotajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.

| (37) | Katrs ražotājs eksportētājs saņēma individuālu vēstuli, kurā bija izklāstīti konkrēti un detalizēti iemesli, kuru dēļ tika uzskatīts, ka daži dati, kas sniegti atbildē uz anketas jautājumiem, nav pieņemami. Ražotājus eksportētājus arī informēja, ka Komisija plānoja izdarīt pagaidu konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(37)

Katrs ražotājs eksportētājs saņēma individuālu vēstuli, kurā bija izklāstīti konkrēti un detalizēti iemesli, kuru dēļ tika uzskatīts, ka daži dati, kas sniegti atbildē uz anketas jautājumiem, nav pieņemami. Ražotājus eksportētājus arī informēja, ka Komisija plānoja izdarīt pagaidu konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (38) | Visiem trim ražotājiem eksportētājiem tika dota iespēja izdarīt piezīmes, un tie tika uzklausīti, ja to pieprasīja. Ražotāji eksportētāji arī rakstiski sniedza apsvērumus par iespējamo pamatregulas 18. panta piemērošanu. Lai gan uzņēmumi sniedza paskaidrojumus, tie nevarēja attiecīgi precizēt iepriekš minētos jautājumus, kā rezultātā daži dati tika aizstāti ar labākajiem pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(38)

Visiem trim ražotājiem eksportētājiem tika dota iespēja izdarīt piezīmes, un tie tika uzklausīti, ja to pieprasīja. Ražotāji eksportētāji arī rakstiski sniedza apsvērumus par iespējamo pamatregulas 18. panta piemērošanu. Lai gan uzņēmumi sniedza paskaidrojumus, tie nevarēja attiecīgi precizēt iepriekš minētos jautājumus, kā rezultātā daži dati tika aizstāti ar labākajiem pieejamajiem faktiem.

3.2.   Normālā vērtība

| (39) | Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgajiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas IP pārdots eksportam uz Savienību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Komisija konstatēja, ka katra atlasītā ražotāja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(39)

Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgajiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas IP pārdots eksportam uz Savienību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Komisija konstatēja, ka katra atlasītā ražotāja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (40) | Pēc tam Komisija attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem, kuru pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū kopumā bija reprezentatīvs, noteica tos iekšzemē pārdoto ražojumu veidus, kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(40)

Pēc tam Komisija attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem, kuru pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū kopumā bija reprezentatīvs, noteica tos iekšzemē pārdoto ražojumu veidus, kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojumu veidiem.

| (41) | Tomēr, kā skaidrots 3.1. iedaļā, attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem šeit aprakstītais salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz visu ražojumu kopumu, nevis atsevišķi salīdzinot individuālu ražojumu veidus. |
| --- | --- |

(41)

Tomēr, kā skaidrots 3.1. iedaļā, attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem šeit aprakstītais salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz visu ražojumu kopumu, nevis atsevišķi salīdzinot individuālu ražojumu veidus.

| (42) | Par katru ražojuma veidu, ko katrs no atlasītajiem ražotājiem bija pārdevis iekšzemes tirgū, un par ko tika konstatēts, ka tas ir identisks vai salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika pārbaudīts, vai iekšzemes pārdošanas apjoms ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja minētā ražojuma veida kopējais apjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū tika pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(42)

Par katru ražojuma veidu, ko katrs no atlasītajiem ražotājiem bija pārdevis iekšzemes tirgū, un par ko tika konstatēts, ka tas ir identisks vai salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika pārbaudīts, vai iekšzemes pārdošanas apjoms ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja minētā ražojuma veida kopējais apjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū tika pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida, kas bija pārdots eksportam uz Savienību.

| (43) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra atlasītā ražotāja iekšzemes tirgū veikto pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas veikta parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(43)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra atlasītā ražotāja iekšzemes tirgū veikto pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas veikta parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

| (44) | Gadījumos, kad ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, minētais ražojuma veids veidoja vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma, un gadījumos, kad vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā visu minētā ražojuma veida iekšzemes tirgū IP veiktās pārdošanas vidējo svērto cenu neatkarīgi no ražojuma pārdošanas rentabilitātes. |
| --- | --- |

(44)

Gadījumos, kad ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, minētais ražojuma veids veidoja vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma, un gadījumos, kad vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā visu minētā ražojuma veida iekšzemes tirgū IP veiktās pārdošanas vidējo svērto cenu neatkarīgi no ražojuma pārdošanas rentabilitātes.

| (45) | Ja rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā minētā ražojuma veida iekšzemes tirgū IP veiktās tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(45)

Ja rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā minētā ražojuma veida iekšzemes tirgū IP veiktās tikai rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu.

| (46) | Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(46)

Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē.

| (47) | Ja līdzīgais ražojums netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(47)

Ja līdzīgais ražojums netika pārdots parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (48) | Normālo vērtību noteica, vajadzības gadījumā koriģētām vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas laikā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās vidējās svērtās izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko atlasītie līdzīgā ražojuma ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā parastajā tirdzniecības apritē guvuši no pārdošanas iekšzemes tirgū. Vajadzības gadījumā, jo īpaši, kā iepriekš skaidrots 3.1. iedaļā, ražošanas cenas un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika koriģētas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālās vērtības aprēķinā. |
| --- | --- |

(48)

Normālo vērtību noteica, vajadzības gadījumā koriģētām vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas laikā pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās vidējās svērtās izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko atlasītie līdzīgā ražojuma ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā parastajā tirdzniecības apritē guvuši no pārdošanas iekšzemes tirgū. Vajadzības gadījumā, jo īpaši, kā iepriekš skaidrots 3.1. iedaļā, ražošanas cenas un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika koriģētas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālās vērtības aprēķinā.

| (49) | Katrs uzņēmums saņem individuālu, detalizētu aprēķinu, kas izmantots, lai noteiktu to normālo vērtību, un uzņēmumiem tiks dota iespēja izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(49)

Katrs uzņēmums saņem individuālu, detalizētu aprēķinu, kas izmantots, lai noteiktu to normālo vērtību, un uzņēmumiem tiks dota iespēja izteikt piezīmes.

3.3.   Eksporta cena

| (50) | Atlasītie ražotāji eksportētāji veica eksportu uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus. |
| --- | --- |

(50)

Atlasītie ražotāji eksportētāji veica eksportu uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus.

| (51) | Ja attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(51)

Ja attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.

| (52) | Ja pārdošanu eksportam uz Savienību veica, izmantojot saistītu uzņēmumu, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādos gadījumos tika koriģētas visas izmaksas, kas radās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp nodevas un nodokļi, kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa. Tika izmantotas saistītā importētāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, un pienācīgu peļņas normu noteica, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importētāja gūto peļņas normu. |
| --- | --- |

(52)

Ja pārdošanu eksportam uz Savienību veica, izmantojot saistītu uzņēmumu, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādos gadījumos tika koriģētas visas izmaksas, kas radās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp nodevas un nodokļi, kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa. Tika izmantotas saistītā importētāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, un pienācīgu peļņas normu noteica, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importētāja gūto peļņas normu.

3.4.   Salīdzinājums

| (53) | Atlasīto ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(53)

Atlasīto ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.

| (54) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (55) | Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(55)

Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

3.5.   Dempinga starpība

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem, tā kā pamatregulas 18. pants tika piemērots visiem trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpību nevarēja noteikt, pamatojoties uz atlasīto uzņēmumu vidējo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem, tā kā pamatregulas 18. pants tika piemērots visiem trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpību nevarēja noteikt, pamatojoties uz atlasīto uzņēmumu vidējo dempinga starpību.

| (58) | Šajā gadījumā tika uzskatīts par lietderīgu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz eksporta cenu, kas noteikta, izmantojot Eurostat importa statistiku un vidējo normālo vērtību, kas noteikta atlasītajiem Indijas ražotājiem, ciktāl vidējo normālo vērtību nav skārusi pamatregulas 18. panta piemērošana. |
| --- | --- |

(58)

Šajā gadījumā tika uzskatīts par lietderīgu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz eksporta cenu, kas noteikta, izmantojot Eurostat importa statistiku un vidējo normālo vērtību, kas noteikta atlasītajiem Indijas ražotājiem, ciktāl vidējo normālo vērtību nav skārusi pamatregulas 18. panta piemērošana.

| (59) | Pamatojoties uz to, aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 28,0 % apmērā. |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz to, aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 28,0 % apmērā.

| (60) | Attiecībā uz visiem pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šajā nolūkā tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz atlases jautājumiem, un Indijas importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat statistikas datiem par importu. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, atlikusī dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākais dempinga starpības līmenis, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz visiem pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šajā nolūkā tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz atlases jautājumiem, un Indijas importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat statistikas datiem par importu. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, atlikusī dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākais dempinga starpības līmenis, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (61) | Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 32,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 32,3 % apmērā.

| (62) | Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.






  (%) |
| --- | --- |
| Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| Raajratna Metal Industries | 32,3 |
| Venus Group | 30,4 |
| Viraj Profiles | 24,4 |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās | 28,0 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 32,3 |

(62)

Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

(%)

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Raajratna Metal Industries

32,3

Venus Group

30,4

Viraj Profiles

24,4

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās

28,0

Visi pārējie uzņēmumi

32,3

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošanas nozare

| (63) | Līdzīgo ražojumu izgatavoja 27 Savienības ražotāji. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs minēti kā “Savienības ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(63)

Līdzīgo ražojumu izgatavoja 27 Savienības ražotāji. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs minēti kā “Savienības ražošanas nozare”.

4.2.   Ražošana Savienībā

| (64) | Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas apkopoti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(64)

Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas apkopoti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (65) | Jāatzīmē, ka viens Savienības ražotājs, kas saistīts ar Indijas ražotāju eksportētāju un kas iebilda pret izmeklēšanas sākšanu, arī ir iekļauts Savienības ražošanas nozares definīcijā. |
| --- | --- |

(65)

Jāatzīmē, ka viens Savienības ražotājs, kas saistīts ar Indijas ražotāju eksportētāju un kas iebilda pret izmeklēšanas sākšanu, arī ir iekļauts Savienības ražošanas nozares definīcijā.

| (66) | Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP Savienībā bija apmēram 139 141 tonna. Šajā daudzumā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kuri bija ziņojuši par sevi, kā arī to pārējo Savienības ražotāju aplēstais ražošanas apjoms, kas nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP Savienībā bija apmēram 139 141 tonna. Šajā daudzumā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kuri bija ziņojuši par sevi, kā arī to pārējo Savienības ražotāju aplēstais ražošanas apjoms, kas nesadarbojās izmeklēšanā.

4.3.   Savienības ražotāju atlase

| (67) | Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji, kas veido 46,5 % no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(67)

Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji, kas veido 46,5 % no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Patēriņš Savienībā

| (68) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu. Īpaši zemu Savienības patēriņu 2009. gadā radīja nepieredzēti lielas cenas niķelim, kas ir svarīgākais izejmateriāls, ko izmanto, lai izgatavotu attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, un pasaules finanšu krīzes negatīvā ietekme. Tomēr tirgus stāvoklis uzlabojās, kā attēlots tabulā, un Savienības patēriņš palielinājās par 50 % laikā no 2009. gada līdz IP. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (tonnās) | 131 436 | 187 280 | 196 476 | 197 327 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 142 | 149 | 150 |
| Avots: | Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(68)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu. Īpaši zemu Savienības patēriņu 2009. gadā radīja nepieredzēti lielas cenas niķelim, kas ir svarīgākais izejmateriāls, ko izmanto, lai izgatavotu attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, un pasaules finanšu krīzes negatīvā ietekme. Tomēr tirgus stāvoklis uzlabojās, kā attēlots tabulā, un Savienības patēriņš palielinājās par 50 % laikā no 2009. gada līdz IP.

2009

2010

2011

IP

Patēriņš (tonnās)

131 436

187 280

196 476

197 327

Indekss (2009 = 100)

100

142

149

150

Avots:

Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

5.2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

5.2.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (69) | Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju imports par dempinga cenām Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms | 16 847 | 29 053 | 36 720 | 35 398 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Tirgus daļa (%) | 12,8 | 15,5 | 18,7 | 17,9 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Avots: | Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(69)

Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju imports par dempinga cenām Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi.

2009

2010

2011

IP

Apjoms

16 847

29 053

36 720

35 398

Indekss (2009 = 100)

100

172

218

210

Tirgus daļa (%)

12,8

15,5

18,7

17,9

Indekss (2009 = 100)

100

121

146

140

Avots:

Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (70) | Importa apjoms no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga par 110 %. Pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2009. līdz 2010. gadam, kad imports no Indijas pieauga par 72 % un kad patēriņš Savienībā palielinājās par 42 %. Tomēr, lai gan patēriņš palielinājās tikai par 5 % laikā no 2010. gada līdz IP, importa apjoms no Indijas tajā pašā periodā turpināja ievērojami pieaugt par 22 %. |
| --- | --- |

(70)

Importa apjoms no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga par 110 %. Pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2009. līdz 2010. gadam, kad imports no Indijas pieauga par 72 % un kad patēriņš Savienībā palielinājās par 42 %. Tomēr, lai gan patēriņš palielinājās tikai par 5 % laikā no 2010. gada līdz IP, importa apjoms no Indijas tajā pašā periodā turpināja ievērojami pieaugt par 22 %.

| (71) | Attiecīgajā periodā Indijas tirgus daļa importam par dempinga cenām ir ievērojami palielinājusies par 40 %. |
| --- | --- |

(71)

Attiecīgajā periodā Indijas tirgus daļa importam par dempinga cenām ir ievērojami palielinājusies par 40 %.

5.2.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (72) | Kā izklāstīts 22. apsvērumā, viena persona izteica bažas par to, ka antidempinga anketā nebija iespējams nošķirt konkrētus attiecīgā ražojuma veidus, kas pēc minētās puses ieskatiem ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

(72)

Kā izklāstīts 22. apsvērumā, viena persona izteica bažas par to, ka antidempinga anketā nebija iespējams nošķirt konkrētus attiecīgā ražojuma veidus, kas pēc minētās puses ieskatiem ir atšķirīgi.

| (73) | Šīs bažas anketā tika risinātas, paplašinot tā sauktos produkta kontroles numurus (PKN), lai izmeklēšanā varētu precīzi identificēt attiecīgos veidus, jo īpaši attiecībā uz cenu salīdzināšanu. Šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji ir eksportējuši tikai ierobežotu daudzumu šo īpaši tehniskā veida ražojumu. Tomēr tiek uzsvērts, ka PKN izdarītās izmaiņas nodrošināja, ka konkrētu ražojumu veidu cenas tika tieši salīdzinātas ar līdzīga veida ražojumu cenām. |
| --- | --- |

(73)

Šīs bažas anketā tika risinātas, paplašinot tā sauktos produkta kontroles numurus (PKN), lai izmeklēšanā varētu precīzi identificēt attiecīgos veidus, jo īpaši attiecībā uz cenu salīdzināšanu. Šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji ir eksportējuši tikai ierobežotu daudzumu šo īpaši tehniskā veida ražojumu. Tomēr tiek uzsvērts, ka PKN izdarītās izmaiņas nodrošināja, ka konkrētu ražojumu veidu cenas tika tieši salīdzinātas ar līdzīga veida ražojumu cenām.

| (74) | Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 372 | 2 801 | 3 246 | 3 196 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Avots: | Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(74)

Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām.

2009

2010

2011

IP

Vidējā cena (EUR/t)

2 372

2 801

3 246

3 196

Indekss (2009 = 100)

100

118

137

135

Avots:

Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (75) | Attiecīgajā periodā Indijas importa vidējās cenas palielinājās par 35 %, bet tās joprojām bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām tajā pašā periodā (sk. 93. apsvērumu). Tas izskaidro importa apjoma straujo pieaugumu un Indijas eksportētāju tirgus daļas būtisko palielināšanos par 40 % tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(75)

Attiecīgajā periodā Indijas importa vidējās cenas palielinājās par 35 %, bet tās joprojām bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām tajā pašā periodā (sk. 93. apsvērumu). Tas izskaidro importa apjoma straujo pieaugumu un Indijas eksportētāju tirgus daļas būtisko palielināšanos par 40 % tajā pašā periodā.

| (76) | Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar atlasīto Indijas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(76)

Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar atlasīto Indijas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām.

| (77) | Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 15 % attiecīgās valsts importam par dempinga cenām Savienības tirgū. Indijas importa apjoma un Indijas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums laikā no 2009. gada līdz IP ir skaidrojams ar to, ka imports par dempinga cenām bija lētāks nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(77)

Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 15 % attiecīgās valsts importam par dempinga cenām Savienības tirgū. Indijas importa apjoma un Indijas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums laikā no 2009. gada līdz IP ir skaidrojams ar to, ka imports par dempinga cenām bija lētāks nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā.

5.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija

5.3.1.   Ievadpiezīmes

| (78) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Indijas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Indijas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (79) | Kā minēts 14. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi. |
| --- | --- |

(79)

Kā minēts 14. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.

| (80) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskā un mikroekonomiskā kaitējuma rādītājus. Šajā sakarībā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī, un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par ko dati apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(80)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskā un mikroekonomiskā kaitējuma rādītājus. Šajā sakarībā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī, un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par ko dati apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī.

| (81) | Jāatzīmē, ka visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(81)

Jāatzīmē, ka visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem.

| (82) | Mikroekonomiskos rādītājus noteica, pamatojoties uz informāciju, ko atlasītie Savienības ražotāji bija snieguši atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(82)

Mikroekonomiskos rādītājus noteica, pamatojoties uz informāciju, ko atlasītie Savienības ražotāji bija snieguši atbildēs uz anketas jautājumiem.

5.3.2.   Makroekonomiskie rādītāji

a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (83) | Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma tendences attiecīgajā periodā attīstījās šādi. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 105 646 | 140 363 | 138 795 | 139 141 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 133 | 131 | 132 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 244 236 | 246 324 | 245 922 | 246 599 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Jaudas izmantojums (%) | 43 | 57 | 56 | 56 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 132 | 130 | 130 |
| Avots: | sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(83)

Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma tendences attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

2009

2010

2011

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

105 646

140 363

138 795

139 141

Indekss (2009 = 100)

100

133

131

132

Ražošanas jauda (tonnas)

244 236

246 324

245 922

246 599

Indekss (2009 = 100)

100

101

101

101

Jaudas izmantojums (%)

43

57

56

56

Indekss (2009 = 100)

100

132

130

130

Avots:

sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

| (84) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoms palielinājās par 32 %, zināmā mērā atspoguļojot patēriņa pozitīvo attīstību. Tomēr ražošanas apjoms nemainījās laikā no 2010. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(84)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoms palielinājās par 32 %, zināmā mērā atspoguļojot patēriņa pozitīvo attīstību. Tomēr ražošanas apjoms nemainījās laikā no 2010. gada līdz IP.

| (85) | Lai gan attiecīgajā periodā jaudas izmatojums uzlabojās un pieauga par 13 procentu punktiem, ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās būtībā stabila. |
| --- | --- |

(85)

Lai gan attiecīgajā periodā jaudas izmatojums uzlabojās un pieauga par 13 procentu punktiem, ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās būtībā stabila.

b)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

| (86) | Pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences attiecīgajā periodā attīstījās šādi. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnas) | 88 796 | 124 641 | 124 007 | 124 217 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 140 | 140 | 140 |
| Tirgus daļa (%) | 67,6 | 66,6 | 63,1 | 62,9 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 98 | 93 | 93 |
| Avots: | sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(86)

Pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms (tonnas)

88 796

124 641

124 007

124 217

Indekss (2009 = 100)

100

140

140

140

Tirgus daļa (%)

67,6

66,6

63,1

62,9

Indekss (2009 = 100)

100

98

93

93

Avots:

sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

| (87) | Pēc ievērojama pieauguma laikā no 2009. līdz 2010. gadam pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās un neguva labumu no turpmāka pieprasījuma pieauguma (4,9 % laikā no 2010. līdz 2011. gadam). To atspoguļo arī pieaugošā perioda beigu krājumu tendence, kas attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 41 %, kā norādīts 100. apsvērumā. |
| --- | --- |

(87)

Pēc ievērojama pieauguma laikā no 2009. līdz 2010. gadam pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās un neguva labumu no turpmāka pieprasījuma pieauguma (4,9 % laikā no 2010. līdz 2011. gadam). To atspoguļo arī pieaugošā perioda beigu krājumu tendence, kas attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 41 %, kā norādīts 100. apsvērumā.

| (88) | Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4,7 procentu punktiem, lai gan patēriņš bija stabili pieaudzis 50 % apmērā. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4,7 procentu punktiem, lai gan patēriņš bija stabili pieaudzis 50 % apmērā.

| (89) | Kā norādīts 68. apsvērumā, Savienības patēriņš pieauga par 50 % laikā no 2009. gada līdz IP, bet tajā pašā periodā imports par dempinga cenām ievērojami palielinājās par 110 %, kā norādīts 70. apsvērumā. Tāpēc Savienības tirgus izaugsmi laikā no 2009. gada līdz IP daļēji absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā tajā pašā periodā palielinājās par 40 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām |
| --- | --- |

(89)

Kā norādīts 68. apsvērumā, Savienības patēriņš pieauga par 50 % laikā no 2009. gada līdz IP, bet tajā pašā periodā imports par dempinga cenām ievērojami palielinājās par 110 %, kā norādīts 70. apsvērumā. Tāpēc Savienības tirgus izaugsmi laikā no 2009. gada līdz IP daļēji absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā tajā pašā periodā palielinājās par 40 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām

c)   Nodarbinātība un ražīgums

| (90) | Lai gan bija sarežģīta finansiālā situācija, kas aprakstīta 94.–99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares nodarbinātība attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši stabila. Ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu (sk. 84. apsvērumu), ražīgums, ko noteica kā ražošanas apjomu tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, pieauga par 30 % tajā pašā periodā, kas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozare ir ievērojami centusies uzlabot efektivitāti. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 726 | 1 687 | 1 729 | 1 747 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 98 | 100 | 101 |
| Ražīgums (vienības/darbinieks) | 61 | 83 | 80 | 80 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 136 | 131 | 130 |
| Avots: | sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(90)

Lai gan bija sarežģīta finansiālā situācija, kas aprakstīta 94.–99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares nodarbinātība attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši stabila. Ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu (sk. 84. apsvērumu), ražīgums, ko noteica kā ražošanas apjomu tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, pieauga par 30 % tajā pašā periodā, kas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozare ir ievērojami centusies uzlabot efektivitāti.

2009

2010

2011

IP

Darbinieku skaits

1 726

1 687

1 729

1 747

Indekss (2009 = 100)

100

98

100

101

Ražīgums (vienības/darbinieks)

61

83

80

80

Indekss (2009 = 100)

100

136

131

130

Avots:

sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

d)   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (91) | Triju atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju dempinga starpība pārsniedz de minimis līmeni (sk. 62. apsvērumu). Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozari, iepriekš aprakstīto apjomu, tirgus daļu un cenas Indijas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(91)

Triju atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju dempinga starpība pārsniedz de minimis līmeni (sk. 62. apsvērumu). Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozari, iepriekš aprakstīto apjomu, tirgus daļu un cenas Indijas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (92) | Tiek atgādināts, ka attiecīgajam ražojumam 1999. gadā tika noteikti antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi (4). Tomēr, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš 1999. gadā ieviesto pasākumu beigšanas un pašreizējo izmeklēšanu, nav pieejami dati, lai novērtētu iepriekšējā dempinga ietekmi. Jebkurā gadījumā, izmeklēšana neiesniedza pierādījumus, ka ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(92)

Tiek atgādināts, ka attiecīgajam ražojumam 1999. gadā tika noteikti antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi (4). Tomēr, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš 1999. gadā ieviesto pasākumu beigšanas un pašreizējo izmeklēšanu, nav pieejami dati, lai novērtētu iepriekšējā dempinga ietekmi. Jebkurā gadījumā, izmeklēšana neiesniedza pierādījumus, ka ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā dempinga.

5.3.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

a)   Vienas vienības pārdošanas cenas Savienības tirgū un ražošanas izmaksas

| (93) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 34 %. Pieaugums atspoguļo izejmateriālu izmaksu vispārējo pieaugumu, ar ko ražošanas nozare saskārās tajā pašā periodā. Savienības ražotāji 2011. gadā un IP varēja tikai nedaudz palielināt cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas un 2011. gadā rentabilitāti saglabātu nedaudz lielāku par 1 % un IP sasniegtu peļņas slieksni. Līdz ar to, kā norādīts iepriekšējā tabulā, pat būtisks pārdošanas cenas pieaugums neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt pienācīgu peļņas līmeni. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā | 2 988 | 3 833 | 4 185 | 4 018 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 128 | 140 | 134 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 3 542 | 3 931 | 4 127 | 4 011 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 111 | 117 | 113 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(93)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 34 %. Pieaugums atspoguļo izejmateriālu izmaksu vispārējo pieaugumu, ar ko ražošanas nozare saskārās tajā pašā periodā. Savienības ražotāji 2011. gadā un IP varēja tikai nedaudz palielināt cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas un 2011. gadā rentabilitāti saglabātu nedaudz lielāku par 1 % un IP sasniegtu peļņas slieksni. Līdz ar to, kā norādīts iepriekšējā tabulā, pat būtisks pārdošanas cenas pieaugums neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt pienācīgu peļņas līmeni.

2009

2010

2011

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā

2 988

3 833

4 185

4 018

Indekss (2009 = 100)

100

128

140

134

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

3 542

3 931

4 127

4 011

Indekss (2009 = 100)

100

111

117

113

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

b)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (94) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | –18,5 % | –2,6 % | 1,4 % | 0,2 % |
| Naudas plūsma (EUR) | –19 790 367 | – 226 207 | 7 778 576 | 5 096 869 |
| Ieguldījumi (EUR) | 4 653 604 | 8 436 096 | 4 552 443 | 4 156 522 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 181 | 98 | 89 |
| Ienākumi no ieguldījumiem (%) | –68,8 | –11,2 | 6,7 | 0,8 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(94)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi.

2009

2010

2011

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

–18,5 %

–2,6 %

1,4 %

0,2 %

Naudas plūsma (EUR)

–19 790 367

– 226 207

7 778 576

5 096 869

Ieguldījumi (EUR)

4 653 604

8 436 096

4 552 443

4 156 522

Indekss (2009 = 100)

100

181

98

89

Ienākumi no ieguldījumiem (%)

–68,8

–11,2

6,7

0,8

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (95) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, izsakot tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem kā procentu no attiecīgā apgrozījuma. Atlasītie Savienības ražotāji 2009. gadā cieta zaudējumus, bet sāka atgūties 2010. gadā līdz ar patēriņa palielinājumu par 50 %, kā tas aprakstīts 68. apsvērumā. Tomēr, lai gan rentabilitāte nedaudz pieauga, peļņas līmenis 0,2 % apmērā joprojām bija daudz zemāks par pienācīgu rentabilitātes līmeni tērauda nozarē. Patiesi, kā norādījusi Savienības ražošanas nozare, mērķa peļņas norma tika provizoriski noteikta 5 % apmērā, jo tiek uzskatīts, ka tas atbilst normai, ko šāda veida ražošanas nozare tā ražojuma sektorā, uz kuru attiecas izmeklēšana, varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Turklāt minētie 5 % ir peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko uzskatīja par atbilstošu minimumu citā izmeklēšanā par līdzīgiem ražojumiem tajā pašā nozarē. |
| --- | --- |

(95)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, izsakot tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem kā procentu no attiecīgā apgrozījuma. Atlasītie Savienības ražotāji 2009. gadā cieta zaudējumus, bet sāka atgūties 2010. gadā līdz ar patēriņa palielinājumu par 50 %, kā tas aprakstīts 68. apsvērumā. Tomēr, lai gan rentabilitāte nedaudz pieauga, peļņas līmenis 0,2 % apmērā joprojām bija daudz zemāks par pienācīgu rentabilitātes līmeni tērauda nozarē. Patiesi, kā norādījusi Savienības ražošanas nozare, mērķa peļņas norma tika provizoriski noteikta 5 % apmērā, jo tiek uzskatīts, ka tas atbilst normai, ko šāda veida ražošanas nozare tā ražojuma sektorā, uz kuru attiecas izmeklēšana, varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Turklāt minētie 5 % ir peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko uzskatīja par atbilstošu minimumu citā izmeklēšanā par līdzīgiem ražojumiem tajā pašā nozarē.

| (96) | IP atlasītie Savienības ražotāji spēja sasniegt peļņas slieksni, tomēr cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, tiem neļāva cenas pielāgot izmaksām un tādējādi sasniegt apmierinošus rezultātus. Šo situāciju izskaidro arī tas, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek uzskatīts par patēriņa preci, un tādējādi cena ir galvenais faktors, kas ietekmē patērētāju izvēli. |
| --- | --- |

(96)

IP atlasītie Savienības ražotāji spēja sasniegt peļņas slieksni, tomēr cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, tiem neļāva cenas pielāgot izmaksām un tādējādi sasniegt apmierinošus rezultātus. Šo situāciju izskaidro arī tas, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek uzskatīts par patēriņa preci, un tādējādi cena ir galvenais faktors, kas ietekmē patērētāju izvēli.

| (97) | Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību un kas tika aprēķināta, pamatojoties uz darbību, līdz 2010. gadam bija negatīva. Lai gan 2011. gadā tā uzlabojās, laikā no 2011. gadā līdz IP tā samazinājās par 34 %. |
| --- | --- |

(97)

Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību un kas tika aprēķināta, pamatojoties uz darbību, līdz 2010. gadam bija negatīva. Lai gan 2011. gadā tā uzlabojās, laikā no 2011. gadā līdz IP tā samazinājās par 34 %.

| (98) | Rentabilitātes un naudas plūsmas attīstība attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja to attīstību. Līdz ar to Savienības ražotāju spēja piesaistīt kapitālu un finansēt izmaksas bija apgrūtināta. Lai gan 2010. gadā atlasītajiem Savienības ražotājiem izdevās veikt dažus ieguldījumus saistībā ar līdzīgo ražojumu, pēc tam un jo īpaši IP ieguldījumi samazinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Turklāt, lai gan ienākumi no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, 2011. gadā kļuva pozitīvi, IP tie ievērojami samazinājās par 5,9 procentu punktiem, sasniedzot zemu 0,8 % līmeni. |
| --- | --- |

(98)

Rentabilitātes un naudas plūsmas attīstība attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja to attīstību. Līdz ar to Savienības ražotāju spēja piesaistīt kapitālu un finansēt izmaksas bija apgrūtināta. Lai gan 2010. gadā atlasītajiem Savienības ražotājiem izdevās veikt dažus ieguldījumus saistībā ar līdzīgo ražojumu, pēc tam un jo īpaši IP ieguldījumi samazinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Turklāt, lai gan ienākumi no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, 2011. gadā kļuva pozitīvi, IP tie ievērojami samazinājās par 5,9 procentu punktiem, sasniedzot zemu 0,8 % līmeni.

| (99) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finansiālie rezultāti IP bija nestabili. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finansiālie rezultāti IP bija nestabili.

c)   Krājumi

| (100) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 41 %; šis pieaugums sakrita ar tirgus daļas zaudējumiem, jo īpaši IP. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 4 395 | 5 289 | 5 469 | 6 214 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 120 | 124 | 141 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(100)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 41 %; šis pieaugums sakrita ar tirgus daļas zaudējumiem, jo īpaši IP.

2009

2010

2011

IP

Krājumi perioda beigās (t)

4 395

5 289

5 469

6 214

Indekss (2009 = 100)

100

120

124

141

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

d)   Darbaspēka izmaksas

| (101) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, tāpēc tās nav noteicošais faktors saistībā ar ražošanas izmaksu pieaugumu. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR) | 52 356 | 57 182 | 55 907 | 54 509 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 109 | 107 | 104 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(101)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, tāpēc tās nav noteicošais faktors saistībā ar ražošanas izmaksu pieaugumu.

2009

2010

2011

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)

52 356

57 182

55 907

54 509

Indekss (2009 = 100)

100

109

107

104

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

5.4.   Secinājums par kaitējumu

| (102) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare neguva pilnīgu labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā un jo īpaši IP. Sākotnēji laikā no 2009. līdz 2010. gadam vairums rādītāju par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu pārsvarā uzlabojās, taču pēc tam ekonomiskā situācija bija nemainīga vai pat pasliktinājās. |
| --- | --- |

(102)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare neguva pilnīgu labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā un jo īpaši IP. Sākotnēji laikā no 2009. līdz 2010. gadam vairums rādītāju par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu pārsvarā uzlabojās, taču pēc tam ekonomiskā situācija bija nemainīga vai pat pasliktinājās.

| (103) | Patiesi, tirgus uzplaukuma kontekstā daži rādītāji, piemēram, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms ievērojami pieauga laikā no 2009. līdz 2010. gadam, bet tad no 2010. gada tika novērota lejupslīde. Šāda situācija bija vērojama, neraugoties uz to, ka patēriņš pastāvīgi palielinājās. |
| --- | --- |

(103)

Patiesi, tirgus uzplaukuma kontekstā daži rādītāji, piemēram, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms ievērojami pieauga laikā no 2009. līdz 2010. gadam, bet tad no 2010. gada tika novērota lejupslīde. Šāda situācija bija vērojama, neraugoties uz to, ka patēriņš pastāvīgi palielinājās.

| (104) | Turklāt rādītājus par kaitējumu saistībā ar Savienības ražošanas nozares finansiālajiem rezultātiem, piemēram, naudas plūsmu, ieguldījumiem un rentabilitāti, nopietni ietekmēja Savienības tirgū valdošais cenu spiediens, jo īpaši IP. Savienības ražošanas nozare nevarēja pietiekami palielināt cenas, lai segtu ražošanas izmaksas laikā no 2009. līdz 2010. gadam. Rentabilitāte uzlabojās laikā no 2009. līdz 2011. gadam, 2011. gadā sasniedzot nelielu peļņu 1,4 % apmērā, tomēr tā atkal sāka pasliktināties IP, sasniedzot tikai peļņas slieksni. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta arī Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt ieguldījumus. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt rādītājus par kaitējumu saistībā ar Savienības ražošanas nozares finansiālajiem rezultātiem, piemēram, naudas plūsmu, ieguldījumiem un rentabilitāti, nopietni ietekmēja Savienības tirgū valdošais cenu spiediens, jo īpaši IP. Savienības ražošanas nozare nevarēja pietiekami palielināt cenas, lai segtu ražošanas izmaksas laikā no 2009. līdz 2010. gadam. Rentabilitāte uzlabojās laikā no 2009. līdz 2011. gadam, 2011. gadā sasniedzot nelielu peļņu 1,4 % apmērā, tomēr tā atkal sāka pasliktināties IP, sasniedzot tikai peļņas slieksni. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta arī Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt ieguldījumus.

| (105) | Ņemot vēra iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vēra iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

| (106) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Indijas imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarīto kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(106)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Indijas imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarīto kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām.

6.2.   Ietekme, ko radījis imports par dempinga cenām

| (107) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības patēriņš palielinājās par 50 % attiecīgajā periodā un tajā pašā laikā Indijas izcelsmes importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes. No otras puses, pieaugums importam par dempinga cenām sakrita ar lejupslīdi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomā nesaistītām personām laikā no 2010. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības patēriņš palielinājās par 50 % attiecīgajā periodā un tajā pašā laikā Indijas izcelsmes importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes. No otras puses, pieaugums importam par dempinga cenām sakrita ar lejupslīdi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomā nesaistītām personām laikā no 2010. gada līdz IP.

| (108) | Ņemot vērā Savienības tirgū attiecīgajā periodā valdošo cenu spiedienu, tika konstatēts, ka Indijas importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām. Piedāvājot cenas, kas IP bija vidēji par 15 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tirgus daļa Indijas importam par dempinga cenām laikā no 2009. gada līdz IP pieauga par 40 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4,7 procentu punktiem (no 67,6 % 2009. gadā līdz 62,9 % IP). Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare tikai ierobežotā apjomā varēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā Savienības tirgū attiecīgajā periodā valdošo cenu spiedienu, tika konstatēts, ka Indijas importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām. Piedāvājot cenas, kas IP bija vidēji par 15 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tirgus daļa Indijas importam par dempinga cenām laikā no 2009. gada līdz IP pieauga par 40 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4,7 procentu punktiem (no 67,6 % 2009. gadā līdz 62,9 % IP). Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare tikai ierobežotā apjomā varēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa.

| (109) | Ņemot vērā pieaugošās ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozare centās palielināt vienības cenu nesaistītiem pircējiem, kā norādīts 93. apsvērumā. Tomēr cenu spiediena dēļ, ko izraisīja pieaugošais imports par dempinga cenām, kā minēts iepriekš, cenu palielinājums nebija pietiekams, lai segtu pieaugošās izmaksas, līdz ar to Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt pienācīgu peļņas līmeni, ko varētu uzskatīt par vajadzīgu šajā konkrētajā nozarē. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā pieaugošās ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozare centās palielināt vienības cenu nesaistītiem pircējiem, kā norādīts 93. apsvērumā. Tomēr cenu spiediena dēļ, ko izraisīja pieaugošais imports par dempinga cenām, kā minēts iepriekš, cenu palielinājums nebija pietiekams, lai segtu pieaugošās izmaksas, līdz ar to Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt pienācīgu peļņas līmeni, ko varētu uzskatīt par vajadzīgu šajā konkrētajā nozarē.

| (110) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pieaugošajam Indijas importam par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicoša nozīme saistībā ar Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pieaugošajam Indijas importam par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicoša nozīme saistībā ar Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.   Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Imports no trešām valstīm

| Valsts | | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika (ĶTR) | Apjoms (tonnās) | 8 129 | 10 853 | 14 360 | 16 403 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 134 | 177 | 202 |
| | Tirgus daļa (%) | 6,2 | 5,8 | 7,3 | 8,3 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 94 | 118 | 134 |
| | Vidējā cena | 1 914 | 2 607 | 2 835 | 2 508 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 136 | 148 | 131 |
| Šveice | Apjoms (tonnās) | 8 094 | 10 700 | 9 187 | 9 115 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 132 | 113 | 113 |
| | Tirgus daļa (%) | 6,2 | 5,7 | 4,7 | 4,6 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 93 | 75 | 75 |
| | Vidējā cena | 3 423 | 4 063 | 4 475 | 4 360 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 119 | 131 | 127 |
| Korejas Republika | | | | | |
| | Apjoms (tonnās) | 4 900 | 6 775 | 6 355 | 6 266 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 138 | 130 | 128 |
| | Tirgus daļa (%) | 3,7 | 3,6 | 3,2 | 3,2 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 97 | 87 | 85 |
| | Vidējā cena | 3 717 | 4 165 | 4 761 | 4 627 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 112 | 128 | 124 |
| Kopā no visām trešām valstīm, izņemot Indiju | | | | | |
| | Apjoms (tonnās) | 25 793 | 33 586 | 35 749 | 37 712 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 130 | 139 | 146 |
| | Tirgus daļa (%) | 19,6 | 17,9 | 18,2 | 19,1 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 91 | 93 | 97 |
| | Vidējā cena | 3 609 | 4 214 | 4 748 | 4 483 |
| | Indekss (2009 = 100) | 100 | 117 | 132 | 124 |

Valsts

2009

2010

2011

IP

Ķīnas Tautas Republika (ĶTR)

Apjoms (tonnās)

8 129

10 853

14 360

16 403

Indekss (2009 = 100)

100

134

177

202

Tirgus daļa (%)

6,2

5,8

7,3

8,3

Indekss (2009 = 100)

100

94

118

134

Vidējā cena

1 914

2 607

2 835

2 508

Indekss (2009 = 100)

100

136

148

131

Šveice

Apjoms (tonnās)

8 094

10 700

9 187

9 115

Indekss (2009 = 100)

100

132

113

113

Tirgus daļa (%)

6,2

5,7

4,7

4,6

Indekss (2009 = 100)

100

93

75

75

Vidējā cena

3 423

4 063

4 475

4 360

Indekss (2009 = 100)

100

119

131

127

Korejas Republika

Apjoms (tonnās)

4 900

6 775

6 355

6 266

Indekss (2009 = 100)

100

138

130

128

Tirgus daļa (%)

3,7

3,6

3,2

3,2

Indekss (2009 = 100)

100

97

87

85

Vidējā cena

3 717

4 165

4 761

4 627

Indekss (2009 = 100)

100

112

128

124

Kopā no visām trešām valstīm, izņemot Indiju

Apjoms (tonnās)

25 793

33 586

35 749

37 712

Indekss (2009 = 100)

100

130

139

146

Tirgus daļa (%)

19,6

17,9

18,2

19,1

Indekss (2009 = 100)

100

91

93

97

Vidējā cena

3 609

4 214

4 748

4 483

Indekss (2009 = 100)

100

117

132

124

| (111) | Papildus Indijas importam par dempinga cenām, kas veidoja 48 % no visa importa Savienības tirgū IP, bija arī citi cēloņsakarības kontekstā pārbaudāmi importa avoti, tostarp Ķīnas Tautas Republika, Koreja un Šveice. |
| --- | --- |

(111)

Papildus Indijas importam par dempinga cenām, kas veidoja 48 % no visa importa Savienības tirgū IP, bija arī citi cēloņsakarības kontekstā pārbaudāmi importa avoti, tostarp Ķīnas Tautas Republika, Koreja un Šveice.

| (112) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Korejas un Šveices ražotāju eksportētāju vidējās cenas attiecīgajā periodā un jo īpaši IP bija lielākas par Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt to tirgus daļa IP samazinājās attiecīgi par 0,5 un 1,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(112)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Korejas un Šveices ražotāju eksportētāju vidējās cenas attiecīgajā periodā un jo īpaši IP bija lielākas par Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt to tirgus daļa IP samazinājās attiecīgi par 0,5 un 1,6 procentu punktiem.

| (113) | Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, un minētās valsts tirgus daļa attiecīgajā periodā liecināja par pieauguma tendenci. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumi tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares vai Indijas izcelsmes ražojumiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka Ķīnas eksportam nevarēja būt būtiska ietekme uz galvenajiem ražojumu veidiem, ko Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū. Tādējādi Ķīnas importa ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu bija minimāla. |
| --- | --- |

(113)

Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, un minētās valsts tirgus daļa attiecīgajā periodā liecināja par pieauguma tendenci. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumi tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares vai Indijas izcelsmes ražojumiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka Ķīnas eksportam nevarēja būt būtiska ietekme uz galvenajiem ražojumu veidiem, ko Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū. Tādējādi Ķīnas importa ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu bija minimāla.

| (114) | Tomēr kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda stiepļu importu no Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Šveices būtu vajadzējis iekļaut šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(114)

Tomēr kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda stiepļu importu no Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Šveices būtu vajadzējis iekļaut šajā izmeklēšanā.

| (115) | Papildus iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem būtu jānorāda, ka sākuma posmā un līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par dempingu, kaitējumu vai cēloņsakarību, kas pamatotu antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kura izcelsme ir iepriekš minētajās valstīs. Turklāt, pat ja būtu pierādījumi, kas pamatotu cita importa izmeklēšanu, atšķirīgā attieksme saistībā ar antidempinga procedūras sākšanu tikai attiecībā uz Indijas importu nav uzskatāma par diskriminējošu. Tādējādi apgalvojums, ka šīs valstis būtu bijis jāiekļauj izmeklēšanā, nav pamatots un būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(115)

Papildus iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem būtu jānorāda, ka sākuma posmā un līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par dempingu, kaitējumu vai cēloņsakarību, kas pamatotu antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kura izcelsme ir iepriekš minētajās valstīs. Turklāt, pat ja būtu pierādījumi, kas pamatotu cita importa izmeklēšanu, atšķirīgā attieksme saistībā ar antidempinga procedūras sākšanu tikai attiecībā uz Indijas importu nav uzskatāma par diskriminējošu. Tādējādi apgalvojums, ka šīs valstis būtu bijis jāiekļauj izmeklēšanā, nav pamatots un būtu jānoraida.

| (116) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka eksportam no citām trešām valstīm nav bijis būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(116)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka eksportam no citām trešām valstīm nav bijis būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

6.3.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

| (117) | Kopējais attiecīgā produkta eksports, ko veica Savienības ražošanas nozare, veidoja 8,5 % no kopējā ražošanas apjoma IP. Šo ainu raksturo tādu atlasīto Savienības ražotāju veiktais eksports nesaistītiem pircējiem, kuru eksports IP veidoja 7 % no ražošanas apjoma un kuru piedāvātās cenas bija par 36 % lielākas nekā ES tirgū tajā pašā periodā. Pamatojoties uz to, var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt radījusi būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(117)

Kopējais attiecīgā produkta eksports, ko veica Savienības ražošanas nozare, veidoja 8,5 % no kopējā ražošanas apjoma IP. Šo ainu raksturo tādu atlasīto Savienības ražotāju veiktais eksports nesaistītiem pircējiem, kuru eksports IP veidoja 7 % no ražošanas apjoma un kuru piedāvātās cenas bija par 36 % lielākas nekā ES tirgū tajā pašā periodā. Pamatojoties uz to, var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt radījusi būtisku kaitējumu.

6.3.3.   Ekonomikas krīze un izejmateriālu cenas

| (118) | Kā minēts 68. apsvērumā, patēriņš 2009. gadā bija īpaši zems ārkārtīgi augstā niķeļa cenu līmeņa un ekonomikas krīzes ietekmes dēļ. Šī situācija neapšaubāmi pamato Savienības ražošanas nozares īpaši slikto finansiālo stāvokli 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka situācijā, kad no 2010. gada patēriņš palielinājās, rezultāti, ko sasniedza lētais imports par dempinga cenām, kontrastēja ar Savienības ražošanas nozares rezultātiem. |
| --- | --- |

(118)

Kā minēts 68. apsvērumā, patēriņš 2009. gadā bija īpaši zems ārkārtīgi augstā niķeļa cenu līmeņa un ekonomikas krīzes ietekmes dēļ. Šī situācija neapšaubāmi pamato Savienības ražošanas nozares īpaši slikto finansiālo stāvokli 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka situācijā, kad no 2010. gada patēriņš palielinājās, rezultāti, ko sasniedza lētais imports par dempinga cenām, kontrastēja ar Savienības ražošanas nozares rezultātiem.

| (119) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pat vispārējas ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un zaudēja tirgus daļu visā attiecīgajā periodā, savukārt Indijas eksports par dempinga cenām ieguva lielāku tirgus daļu. |
| --- | --- |

(119)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pat vispārējas ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un zaudēja tirgus daļu visā attiecīgajā periodā, savukārt Indijas eksports par dempinga cenām ieguva lielāku tirgus daļu.

| (120) | Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze un izejmateriālu cenu pieaugums varēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares rezultātu pasliktināšanos, kopumā nevar uzskatīt, ka tam ir bijusi tāda ietekme, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(120)

Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze un izejmateriālu cenu pieaugums varēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares rezultātu pasliktināšanos, kopumā nevar uzskatīt, ka tam ir bijusi tāda ietekme, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (121) | Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieauga apjoms un tirgus daļa Indijas izcelsmes importam par dempinga cenām (attiecīgi par 110 % un 40 %). Turklāt tika konstatēts, ka minētais imports pastāvīgi bija lētāks nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū, jo īpaši IP (vidēji par 15 %). |
| --- | --- |

(121)

Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieauga apjoms un tirgus daļa Indijas izcelsmes importam par dempinga cenām (attiecīgi par 110 % un 40 %). Turklāt tika konstatēts, ka minētais imports pastāvīgi bija lētāks nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū, jo īpaši IP (vidēji par 15 %).

| (122) | Apjoma un tirgus daļas pieaugums Indijas importam par dempinga cenām sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa lēno attīstību, jo īpaši no 2010. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa atgūšanos, Savienības ražošanas nozare nespēja ražošanas izmaksu palielinājumu apmierinošā līmenī novirzīt uz pircējiem, un līdz ar to finanšu rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumi, joprojām bija zemā līmenī. |
| --- | --- |

(122)

Apjoma un tirgus daļas pieaugums Indijas importam par dempinga cenām sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa lēno attīstību, jo īpaši no 2010. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa atgūšanos, Savienības ražošanas nozare nespēja ražošanas izmaksu palielinājumu apmierinošā līmenī novirzīt uz pircējiem, un līdz ar to finanšu rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumi, joprojām bija zemā līmenī.

| (123) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp Indijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(123)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp Indijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (124) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli bija pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka Indijas imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(124)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli bija pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka Indijas imports par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (125) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības interešu analīzi veica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības interešu analīzi veica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (126) | Savienības ražošanas nozarē ietilpst 27 zināmie ražotāji, kas veido visu līdzīgā ražojuma produkciju Savienībā. Ražotāji ir izvietoti dažādās Savienības dalībvalstīs un saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 1 747 cilvēkus. |
| --- | --- |

(126)

Savienības ražošanas nozarē ietilpst 27 zināmie ražotāji, kas veido visu līdzīgā ražojuma produkciju Savienībā. Ražotāji ir izvietoti dažādās Savienības dalībvalstīs un saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 1 747 cilvēkus.

| (127) | Viens Savienības ražotājs, kas pārstāv salīdzinoši nelielu daļu no Savienības ražošanas apjoma un kam ir saistītais uzņēmums Indijā, iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā minēts 22. apsvērumā, tas arī apgalvoja, ka īpaši tehniski ražojumi nebūtu jāiekļauj izmeklēšanā un ka tas nav Savienības interesēs piemērot tos pašus pasākumus attiecībā uz šā veida ražojumu. |
| --- | --- |

(127)

Viens Savienības ražotājs, kas pārstāv salīdzinoši nelielu daļu no Savienības ražošanas apjoma un kam ir saistītais uzņēmums Indijā, iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā minēts 22. apsvērumā, tas arī apgalvoja, ka īpaši tehniski ražojumi nebūtu jāiekļauj izmeklēšanā un ka tas nav Savienības interesēs piemērot tos pašus pasākumus attiecībā uz šā veida ražojumu.

| (128) | Kā minēts 72. apsvērumā, šīs bažas anketā tika risinātas, paplašinot PKN un skaidri identificējot šos veidus izmeklēšanā. Tomēr šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšana attiecas uz īpaši tehniskiem ražojumiem un ka Indijas ražotāji eksportētāji šā veida ražojumus eksportēja tikai ierobežotā daudzumā. Tāpēc šā ražotāja paustās bažas netika uzskatītas par pamatotām, un tā apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(128)

Kā minēts 72. apsvērumā, šīs bažas anketā tika risinātas, paplašinot PKN un skaidri identificējot šos veidus izmeklēšanā. Tomēr šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšana attiecas uz īpaši tehniskiem ražojumiem un ka Indijas ražotāji eksportētāji šā veida ražojumus eksportēja tikai ierobežotā daudzumā. Tāpēc šā ražotāja paustās bažas netika uzskatītas par pamatotām, un tā apgalvojumu noraidīja.

| (129) | Tika konstatēts, ka Indijas imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis būtisku kaitējumu. Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un ka finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām bija nestabila. |
| --- | --- |

(129)

Tika konstatēts, ka Indijas imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis būtisku kaitējumu. Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un ka finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām bija nestabila.

| (130) | Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos godīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(130)

Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos godīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām.

| (131) | Turklāt paredzams, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana dotu ražošanas nozarei iespēju uzturēt un turpmāk sekmēt centienus būt rentablai. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt paredzams, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana dotu ražošanas nozarei iespēju uzturēt un turpmāk sekmēt centienus būt rentablai.

| (132) | Ja pasākumus nenoteiktu, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(132)

Ja pasākumus nenoteiktu, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās.

| (133) | Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Indijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(133)

Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Indijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Lietotāju intereses

| (134) | Anketas nosūtīja deviņiem lietotājiem Savienībā. Tikai trīs atbildēja uz anketas jautājumiem, tādējādi veidojot 6 % no Indijas attiecīgā ražojuma kopējā importa IP. Lietotāji darbojas nozarēs, kas saistītas ar pārtikas pārstrādi, tostarp ēdināšanas uzņēmumu virtuvēm un ēdināšanas pakalpojumiem, sadzīves tehniku, automobiļu rūpniecību. |
| --- | --- |

(134)

Anketas nosūtīja deviņiem lietotājiem Savienībā. Tikai trīs atbildēja uz anketas jautājumiem, tādējādi veidojot 6 % no Indijas attiecīgā ražojuma kopējā importa IP. Lietotāji darbojas nozarēs, kas saistītas ar pārtikas pārstrādi, tostarp ēdināšanas uzņēmumu virtuvēm un ēdināšanas pakalpojumiem, sadzīves tehniku, automobiļu rūpniecību.

| (135) | Vidēji iepirkumi no Indijas bija aptuveni 67 % apmērā no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem, un Indija bija tikai viena lietotāja ekskluzīvas piegādes avots. IP vidējais apgrozījuma procents saistībā ar attiecīgo ražojumu veidoja 54 % no lietotāju kopējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

(135)

Vidēji iepirkumi no Indijas bija aptuveni 67 % apmērā no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem, un Indija bija tikai viena lietotāja ekskluzīvas piegādes avots. IP vidējais apgrozījuma procents saistībā ar attiecīgo ražojumu veidoja 54 % no lietotāju kopējā apgrozījuma.

| (136) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visu sadarbībā iesaistīto lietotāju, kas izmantoja attiecīgo ražojumu, vidējā rentabilitāte IP bija lielāka par 9 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(136)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visu sadarbībā iesaistīto lietotāju, kas izmantoja attiecīgo ražojumu, vidējā rentabilitāte IP bija lielāka par 9 % no apgrozījuma.

| (137) | Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika novērtēta, pamatojoties uz atbildēm, ko lietotāji bija snieguši uz anketas jautājumiem, un pamatojoties uz attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma kopējo Savienības tirgu. Sliktākajā gadījumā, t. i., ja Savienības tirgū cenu pieaugumu nevarētu novirzīt uz izplatīšanas ķēdi un ja lietotāji turpinātu tādā pašā apjomā veikt iegādes no Indijas, maksājuma ietekmē lietotāju rentabilitāte samazinātos par apmēram 1,2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(137)

Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika novērtēta, pamatojoties uz atbildēm, ko lietotāji bija snieguši uz anketas jautājumiem, un pamatojoties uz attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma kopējo Savienības tirgu. Sliktākajā gadījumā, t. i., ja Savienības tirgū cenu pieaugumu nevarētu novirzīt uz izplatīšanas ķēdi un ja lietotāji turpinātu tādā pašā apjomā veikt iegādes no Indijas, maksājuma ietekmē lietotāju rentabilitāte samazinātos par apmēram 1,2 procentu punktiem.

| (138) | Jāatzīmē, ka vienam lietotājam bija neitrāla nostāja attiecībā uz izmeklēšanu, jo tas uzskatīja, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas ietekmes uz tirgus cenām, jo potenciālo cenu pieaugumu absorbēs izplatītāji. |
| --- | --- |

(138)

Jāatzīmē, ka vienam lietotājam bija neitrāla nostāja attiecībā uz izmeklēšanu, jo tas uzskatīja, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas ietekmes uz tirgus cenām, jo potenciālo cenu pieaugumu absorbēs izplatītāji.

| (139) | Cits lietotājs izteica bažas, ka, ja pasākumus noteiktu, tie ietekmētu arī konkrēta veida ražojumus, ko vairs neizgatavo Savienībā. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka minētā lietotāja norādīto veidu ražojumi joprojām tiek izgatavoti Savienībā un ka pieprasījums pēc šāda veida nerūsējošā tērauda kategorijām nav būtisks. Turklāt jāatzīmē, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neražoja ar pilnu jaudu, un tādēļ, ja pieprasījums palielinātos, ražošanas apjoms varētu attiecīgi pieaugt. |
| --- | --- |

(139)

Cits lietotājs izteica bažas, ka, ja pasākumus noteiktu, tie ietekmētu arī konkrēta veida ražojumus, ko vairs neizgatavo Savienībā. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka minētā lietotāja norādīto veidu ražojumi joprojām tiek izgatavoti Savienībā un ka pieprasījums pēc šāda veida nerūsējošā tērauda kategorijām nav būtisks. Turklāt jāatzīmē, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neražoja ar pilnu jaudu, un tādēļ, ja pieprasījums palielinātos, ražošanas apjoms varētu attiecīgi pieaugt.

| (140) | Jāatzīmē, ka, tā kā attiecīgais ražojums ir standartizēts attiecībā uz nozari un izmantošanu, lietotāji varētu viegli mainīt piegādes avotus, ciktāl tas attiecas uz ražojuma kvalitāti vai cenu. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju, ka attiecīgo ražojumu importē no citām valstīm un pat no Indijas, ja ir novērsta dempinga radītā tirdzniecību kropļojošā ietekme. |
| --- | --- |

(140)

Jāatzīmē, ka, tā kā attiecīgais ražojums ir standartizēts attiecībā uz nozari un izmantošanu, lietotāji varētu viegli mainīt piegādes avotus, ciktāl tas attiecas uz ražojuma kvalitāti vai cenu. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju, ka attiecīgo ražojumu importē no citām valstīm un pat no Indijas, ja ir novērsta dempinga radītā tirdzniecību kropļojošā ietekme.

| (141) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pat tad, ja Indijas importam noteiktie pasākumi dažus lietotājus varētu ietekmēt negatīvāk nekā citus, tiek uzskatīts, ka kopējā ietekme uz lietotājiem ir ierobežota. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pat tad, ja Indijas importam noteiktie pasākumi dažus lietotājus varētu ietekmēt negatīvāk nekā citus, tiek uzskatīts, ka kopējā ietekme uz lietotājiem ir ierobežota.

7.4.   Importētāju intereses

| (142) | Nesaistīto importētāju sadarbība bija ierobežota. Deviņi importētāji sniedza atlases informāciju, bet sadarbojās tikai viens. Minētais uzņēmums veidoja 7 % no Indijas kopējā importa IP. Uzņēmums iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Indija ir vislielākais tā piegādātājs. Lai gan pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt uzņēmuma rentabilitāti, jo pieaugtu izmaksas, importējošajam uzņēmumam būtu jāspēj izmaksu pieaugumu vismaz daļēji novirzīt uz pircējiem. |
| --- | --- |

(142)

Nesaistīto importētāju sadarbība bija ierobežota. Deviņi importētāji sniedza atlases informāciju, bet sadarbojās tikai viens. Minētais uzņēmums veidoja 7 % no Indijas kopējā importa IP. Uzņēmums iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Indija ir vislielākais tā piegādātājs. Lai gan pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt uzņēmuma rentabilitāti, jo pieaugtu izmaksas, importējošajam uzņēmumam būtu jāspēj izmaksu pieaugumu vismaz daļēji novirzīt uz pircējiem.

| (143) | Turklāt importētāji varētu pārorientēties uz citiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozari un citām eksportētājvalstīm. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt importētāji varētu pārorientēties uz citiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozari un citām eksportētājvalstīm.

| (144) | Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(144)

Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (145) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, kādēļ nenoteikt pasākumus attiecībā uz Indijas attiecīgā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, kādēļ nenoteikt pasākumus attiecībā uz Indijas attiecīgā ražojuma importu.

| (146) | Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ierobežotākām interešu grupām. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ierobežotākām interešu grupām.

8.   PRIEKŠLIKUMS PAR PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM

| (147) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (148) | Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(148)

Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (149) | Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(149)

Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.

| (150) | Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kā noteikts saistībā ar cenu samazinājuma aprēķināšanu 77. apsvērumā, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, ražošanas izmaksām pieskaitot pienācīgas peļņas līmeni. Mērķa peļņas norma tika provizoriski noteikta 5 % apmērā, kā minēts 95. apsvērumā. |
| --- | --- |

(150)

Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kā noteikts saistībā ar cenu samazinājuma aprēķināšanu 77. apsvērumā, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, ražošanas izmaksām pieskaitot pienācīgas peļņas līmeni. Mērķa peļņas norma tika provizoriski noteikta 5 % apmērā, kā minēts 95. apsvērumā.

| (151) | Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas, sk. 154. apsvērumu. |
| --- | --- |

(151)

Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas, sk. 154. apsvērumu.

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (152) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga maksājumi konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam būtu jānosaka mazāko dempinga un kaitējuma starpību apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga maksājumi konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam būtu jānosaka mazāko dempinga un kaitējuma starpību apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu.

| (153) | Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un 24. panta 1. punkta otro daļu Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5), nevienam ražojumam nepiemēro gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumus, kas attiecas uz vienu un to pašu situāciju, kura izriet no dempinga un no eksporta subsidēšanas. Visas subsīdiju shēmas, kas minētas pagaidu antisubsidēšanas regulā (6), attiecas uz eksporta subsidēšanu. Tāpēc attiecīgās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecīgi pielāgo. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un 24. panta 1. punkta otro daļu Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5), nevienam ražojumam nepiemēro gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumus, kas attiecas uz vienu un to pašu situāciju, kura izriet no dempinga un no eksporta subsidēšanas. Visas subsīdiju shēmas, kas minētas pagaidu antisubsidēšanas regulā (6), attiecas uz eksporta subsidēšanu. Tāpēc attiecīgās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecīgi pielāgo.

| (154) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību, dempinga starpību un kompensācijas maksājuma likmes. Līdz ar to ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.









  (%) |
| --- | --- |
| Uzņēmums | Kaitējuma starpība | Dempinga starpība | Kompensācijas maksājuma likme | Pagaidu antidempinga maksājuma likme |
| Rajaraatna Metal Industries | 17,2 | 32,3 | 4,3 | 12,9 |
| Venus group | 26,1 | 30,4 | 3,2 | 22,9 |
| Viraj Profiles | 32,1 | 24,4 | 0,0 | 24,4 |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās | 24,0 | 28,0 | 3,8 | 20,2 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 32,1 | 32,3 | 4,3 | 27,8 |

(154)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību, dempinga starpību un kompensācijas maksājuma likmes. Līdz ar to ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.

(%)

Uzņēmums

Kaitējuma starpība

Dempinga starpība

Kompensācijas maksājuma likme

Pagaidu antidempinga maksājuma likme

Rajaraatna Metal Industries

17,2

32,3

4,3

12,9

Venus group

26,1

30,4

3,2

22,9

Viraj Profiles

32,1

24,4

0,0

24,4

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās

24,0

28,0

3,8

20,2

Visi pārējie uzņēmumi

32,1

32,3

4,3

27,8

| (155) | Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Līdz ar to minētās maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro tikai to attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indijā un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(155)

Atsevišķas uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Līdz ar to minētās maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro tikai to attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indijā un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

| (156) | Prasība piemērot uzņēmumam minētās atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(156)

Prasība piemērot uzņēmumam minētās atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (157) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(157)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (158) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt ir jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(158)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt ir jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu tādas nerūsējošā tērauda stieples importam:

| — | ar niķeļa masas saturu 2,5 % vai vairāk, izņemot stiepli ar niķeļa masas saturu 28 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 % un ar hroma masas saturu 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 22 %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa masas saturu 2,5 % vai vairāk, izņemot stiepli ar niķeļa masas saturu 28 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 % un ar hroma masas saturu 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 22 %,

| — | ar niķeļa masas saturu mazāk par 2,5 %, izņemot stiepli ar hroma masas saturu 13 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % un ar alumīnija masas saturu 3,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa masas saturu mazāk par 2,5 %, izņemot stiepli ar hroma masas saturu 13 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 % un ar alumīnija masas saturu 3,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6 %,

kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kuras izcelsme ir Indijā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro 1. punktā aprakstītā un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,9 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra | 24,4 | B780 |
| Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 20,2 | B781 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 27,8 | B999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

Taric papildu kods

Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,9

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

22,9

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

22,9

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

22,9

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

22,9

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra

24,4

B780

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

20,2

B781

Visi pārējie uzņēmumi

27,8

B999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 3. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 240, 10.8.2012., 15. lpp.

2

(3)  OV C 240, 10.8.2012., 6. lpp.

3

(4)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1599/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 1. lpp.); (EK) Nr. 1600/1999. (OV L 189, 22.7.1999., 19. lpp.) un (EK) Nr. 1601/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 26. lpp.).

4

(5)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

5

(6)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, N105, 8/20 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

7

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, N105, 8/20 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

Taric papildu kods B781

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| KEI Industries | New Delhi |
| Macro Bars and Wires | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

KEI Industries

New Delhi

Macro Bars and Wires

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 126/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 126/19

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 419/2013

(2013. gada 3. maijs),

ar ko nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 10. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“antisubsidēšanas procedūra” jeb “pašreizējā procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 10. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“antisubsidēšanas procedūra” jeb “pašreizējā procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“antidempinga procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“antidempinga procedūra”).

| (3) | Antisubsidēšanas procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās Savienības produkcijas. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Antisubsidēšanas procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās Savienības produkcijas. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (4) | Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu imports. Indijas valdība tika aicināta uz apspriešanos, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un varētu vienoties par risinājumu. Šā gadījumā neizdevās panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu imports. Indijas valdība tika aicināta uz apspriešanos, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un varētu vienoties par risinājumu. Šā gadījumā neizdevās panākt abpusēji pieņemamu risinājumu.

1.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (5) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī Indijas iestādes. |
| --- | --- |

(5)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī Indijas iestādes.

| (6) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (7) | Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto lielo skaitu attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā ir nolēmusi līdz zināmam skaitam ierobežot izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu (šo procesu sauc arī par atlasi). |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto lielo skaitu attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā ir nolēmusi līdz zināmam skaitam ierobežot izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu (šo procesu sauc arī par atlasi).

1.2.1.   Ražotāju eksportētāju atlase

| (8) | Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem tika lūgts pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem tika lūgts pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (9) | Kopumā 18 ražotāji eksportētāji, no kuriem daži piederēja pie vienas grupas, paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē, un 7 no tiem pieprasīja individuālu pārbaudi, ja tie netiktu iekļauti izlasē. Piecpadsmit no šiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ziņoja par nerūsējošā tērauda stiepļu eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza šie 15 ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(9)

Kopumā 18 ražotāji eksportētāji, no kuriem daži piederēja pie vienas grupas, paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē, un 7 no tiem pieprasīja individuālu pārbaudi, ja tie netiktu iekļauti izlasē. Piecpadsmit no šiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ziņoja par nerūsējošā tērauda stiepļu eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza šie 15 ražotāji eksportētāji.

| (10) | Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija divi atsevišķi uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuru saražotā produkcija ir vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija divi atsevišķi uzņēmumi un viena četru saistītu uzņēmumu grupa, kuru saražotā produkcija ir vairāk nekā 63 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību.

| (11) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu apspriešanās par reprezentatīvas izlases izveidi notika arī ar visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgajām Indijas iestādēm. Par izlases izveidi netika saņemtas nekādas piezīmes. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu apspriešanās par reprezentatīvas izlases izveidi notika arī ar visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgajām Indijas iestādēm. Par izlases izveidi netika saņemtas nekādas piezīmes.

| (12) | Kā minēts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauts tāds uzņēmumu skaits, ko atvēlētajā laikā būtu iespējams pienācīgi pārbaudīt. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja, lai izmeklētu subsidēšanu, ir minēti 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(12)

Kā minēts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauts tāds uzņēmumu skaits, ko atvēlētajā laikā būtu iespējams pienācīgi pārbaudīt. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja, lai izmeklētu subsidēšanu, ir minēti 19. apsvērumā.

| (13) | Turklāt, kā minēts 9. apsvērumā, sākotnēji tika saņemti 7 individuālas pārbaudes pieprasījumi. Tādēļ tika uzskatīts, ka šajā posmā veikt individuālu pārbaudi būtu pārāk apgrūtinoši un ka tas traucētu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. Tomēr to eksportētāju pieprasījumus, kuri iesniedza vajadzīgo informāciju noteiktajā termiņā, izskatīs atlikušās izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt, kā minēts 9. apsvērumā, sākotnēji tika saņemti 7 individuālas pārbaudes pieprasījumi. Tādēļ tika uzskatīts, ka šajā posmā veikt individuālu pārbaudi būtu pārāk apgrūtinoši un ka tas traucētu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. Tomēr to eksportētāju pieprasījumus, kuri iesniedza vajadzīgo informāciju noteiktajā termiņā, izskatīs atlikušās izmeklēšanas gaitā.

1.2.2.   Savienības ražotāju atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisko izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija pieci ražotāji, par kuriem Komisijai pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie Savienībā ražo nerūsējošā tērauda stieples. Komisija veica atlasi, ņemot vērā pārdošanas un ražošanas apjomu un atrašanās vietu. Arī ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par provizorisko izlasi. Analizējot atbildes uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka vienam atlasītajam Savienības ražotājam ir saistīts uzņēmums Savienībā, kas arī ir iesaistīts nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanā un pārdošanā. Tādējādi seši atlasītie Savienības ražotāji kopā saražoja 46,5 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas. Paraugs tiek uzskatīts par Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisko izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija pieci ražotāji, par kuriem Komisijai pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie Savienībā ražo nerūsējošā tērauda stieples. Komisija veica atlasi, ņemot vērā pārdošanas un ražošanas apjomu un atrašanās vietu. Arī ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par provizorisko izlasi. Analizējot atbildes uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka vienam atlasītajam Savienības ražotājam ir saistīts uzņēmums Savienībā, kas arī ir iesaistīts nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanā un pārdošanā. Tādējādi seši atlasītie Savienības ražotāji kopā saražoja 46,5 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas. Paraugs tiek uzskatīts par Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvu.

1.2.3.   Importētāju atlase

| (15) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (16) | Deviņi nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, ņemot vērā lielāko importa apjomu Savienībā, atlasīja trīs uzņēmumus, kas kopā ir 23,8 % no Indijas izcelsmes importa Savienībā IP laikā. Tomēr divi no izlasē iekļautajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atlase šajā izmeklēšanas posmā nevarēja notikt, un atlikušajā izmeklēšanas gaitā tiks meklētas sadarbības iespējas ar pārējiem importētājiem. |
| --- | --- |

(16)

Deviņi nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, ņemot vērā lielāko importa apjomu Savienībā, atlasīja trīs uzņēmumus, kas kopā ir 23,8 % no Indijas izcelsmes importa Savienībā IP laikā. Tomēr divi no izlasē iekļautajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atlase šajā izmeklēšanas posmā nevarēja notikt, un atlikušajā izmeklēšanas gaitā tiks meklētas sadarbības iespējas ar pārējiem importētājiem.

1.2.4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes uz vietas

| (17) | Anketas tika nosūtītas Indijas valdībai, trīs atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem (vai grupām) un ražotājiem eksportētājiem, kuri bija pieprasījuši individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, trīs atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un deviņiem zināmajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(17)

Anketas tika nosūtītas Indijas valdībai, trīs atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem (vai grupām) un ražotājiem eksportētājiem, kuri bija pieprasījuši individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, trīs atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un deviņiem zināmajiem lietotājiem.

| (18) | Atbildes tika saņemas no Indijas valdības, trīs atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem (vai grupām), viena ražotāja eksportētāja, kurš lūdza individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja un trīs lietotājiem. |
| --- | --- |

(18)

Atbildes tika saņemas no Indijas valdības, trīs atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem (vai grupām), viena ražotāja eksportētāja, kurš lūdza individuālu pārbaudi, sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja un trīs lietotājiem.

| (19) | Komisija vāca un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli un turpmāk norādītajos uzņēmumos. | Ražotāji Savienībā






  — | Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Vācija |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija vāca un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli un turpmāk norādītajos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā

—

Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Vācija

| — | Inoxfil S.A., Igualada, Spānija |
| --- | --- |

—

Inoxfil S.A., Igualada, Spānija

| — | Rodacciai SPA, Milano, Itālija |
| --- | --- |

—

Rodacciai SPA, Milano, Itālija

| — | Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itālija |
| --- | --- |

—

Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itālija

| — | Ugitech grupa






  — | Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francija |
| --- | --- | --- |

—

Ugitech grupa

—

Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francija

| — | Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Vācija |
| --- | --- |

—

Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Vācija

| | Ražotāji eksportētāji Indijā






  — | Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indijā

—

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

| — | Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra

| — | Venus grupa






  — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- | --- |

—

Venus grupa

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

| — | Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (20) | Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (21) | Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:






  — | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %, |
| --- | --- | --- |

(21)

Attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:

—

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

| — | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

| — | tās izcelsme ir Indijā, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99. |
| --- | --- |

—

tās izcelsme ir Indijā, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99.

| (22) | Kāda persona apgalvoja, ka pastāv tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi, kas atšķiras no pārējiem Indijā un Savienībā ražotajiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tāpat tās apgalvoja, ka šie tehniskie veidi nav vis preces kā lielākā daļa ražojuma veidu, ko no Indijas eksportē uz Savienību, bet gan īpaši ražojuma veidi ar konkrētu tērauda klasi un konkrētu diametru, kas tiek ražoti īpašam lietojumam, un uz tiem nevajadzētu attiecināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(22)

Kāda persona apgalvoja, ka pastāv tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi, kas atšķiras no pārējiem Indijā un Savienībā ražotajiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tāpat tās apgalvoja, ka šie tehniskie veidi nav vis preces kā lielākā daļa ražojuma veidu, ko no Indijas eksportē uz Savienību, bet gan īpaši ražojuma veidi ar konkrētu tērauda klasi un konkrētu diametru, kas tiek ražoti īpašam lietojumam, un uz tiem nevajadzētu attiecināt izmeklēšanu.

| (23) | Šajā posmā tiek konstatēts, ka uz tehniskajiem veidiem attiecas ražojuma definīcija un tiem ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības kā citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt tiek konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ražo arī šos veidus, tādējādi arī tehniskie veidi ietilpst izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

(23)

Šajā posmā tiek konstatēts, ka uz tehniskajiem veidiem attiecas ražojuma definīcija un tiem ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības kā citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt tiek konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ražo arī šos veidus, tādējādi arī tehniskie veidi ietilpst izmeklēšanas jomā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (24) | Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Indijas iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc provizoriski tiek uzskatīts, ka tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Indijas iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc provizoriski tiek uzskatīts, ka tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Ievads

| (25) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas:






  a) | Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”), |
| --- | --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas:

a)

Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”),

| b) | Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”), |
| --- | --- |

b)

Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”),

| c) | Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”), |
| --- | --- |

c)

Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”),

| d) | Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”), |
| --- | --- |

d)

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”),

| e) | Eksporta kredītu shēma (“ECS”), |
| --- | --- |

e)

Eksporta kredītu shēma (“ECS”),

| f) | Mērķa tirgus shēma (“FMS”), |
| --- | --- |

f)

Mērķa tirgus shēma (“FMS”),

| g) | Speciālās ekonomiskās zonas/uz eksportu orientētas struktūras (“SEZ/EOU”). |
| --- | --- |

g)

Speciālās ekonomiskās zonas/uz eksportu orientētas struktūras (“SEZ/EOU”).

| (26) | Iepriekš a), c)–d) un f)–g) punktā norādītās shēmas ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir “Ārējā tirdzniecības politika 2009-2014” (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka FTP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. |
| --- | --- |

(26)

Iepriekš a), c)–d) un f)–g) punktā norādītās shēmas ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir “Ārējā tirdzniecības politika 2009-2014” (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka FTP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.

| (27) | Iepriekš e) punktā minētā Eksporta kredītu shēma pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Centrālajai bankai (“RBI”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekš e) punktā minētā Eksporta kredītu shēma pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Centrālajai bankai (“RBI”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

| (28) | Iepriekš b) apakšpunktā minētā Nodokļu atmaksas shēma pamatojas uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. pantu, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumiem. Atmaksas likmes tiek publicētas regulāri; IP piemērojamās likmes bija 2011.-2012. gada Nodokļu atmaksas AIR (All Industry Rates) likmes, kas publicētas paziņojumā nr. 68/2011-Cus. (N.T). Nodokļu atmaksas shēma FTP 09-14 4. nodaļā tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu. |
| --- | --- |

(28)

Iepriekš b) apakšpunktā minētā Nodokļu atmaksas shēma pamatojas uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. pantu, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumiem. Atmaksas likmes tiek publicētas regulāri; IP piemērojamās likmes bija 2011.-2012. gada Nodokļu atmaksas AIR (All Industry Rates) likmes, kas publicētas paziņojumā nr. 68/2011-Cus. (N.T). Nodokļu atmaksas shēma FTP 09-14 4. nodaļā tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu.

3.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (29) | Sīks DEPBS apraksts sniegts FTP 09-14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(29)

Sīks DEPBS apraksts sniegts FTP 09-14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 4. nodaļā.

b)   Attiecināmība

| (30) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(30)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

c)   DEPBS īstenošana praksē

| (31) | Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (“SION”), ņemot vērā aplēstu importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam aplēstam importam neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir maksāti vai nav. Pašreizējās izmeklēšanas IP laikā DEBPS likme attiecīgajam ražojumam bija 5 % ar maksimālo vērtību INR 97/kg. |
| --- | --- |

(31)

Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (“SION”), ņemot vērā aplēstu importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam aplēstam importam neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir maksāti vai nav. Pašreizējās izmeklēšanas IP laikā DEBPS likme attiecīgajam ražojumam bija 5 % ar maksimālo vērtību INR 97/kg.

| (32) | Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas dienesti nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas piešķirams par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kāds būs tā ieguvums. Tiklīdz muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(32)

Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas dienesti nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas piešķirams par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kāds būs tā ieguvums. Tiklīdz muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu.

| (33) | Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par jebkādu preču turpmāku importu, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šāda kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīts ir brīvi pārvedams un derīgs 24 mēnešus no izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(33)

Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par jebkādu preču turpmāku importu, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šāda kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīts ir brīvi pārvedams un derīgs 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.

| (34) | DEPBS kredīta pieprasījumu iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītam nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 09-14 4.47. nodaļā minēto iesniegšanas termiņu. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 09-14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr izskatīt, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, ko ir tiesības saņemt). |
| --- | --- |

(34)

DEPBS kredīta pieprasījumu iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītam nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 09-14 4.47. nodaļā minēto iesniegšanas termiņu. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 09-14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr izskatīt, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, ko ir tiesības saņemt).

| (35) | Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi ir izmantojuši šo shēmu pirmo divu IP ceturkšņu laikā. |
| --- | --- |

(35)

Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi ir izmantojuši šo shēmu pirmo divu IP ceturkšņu laikā.

d)   Secinājumi par DEPBS

| (36) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(36)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

| (37) | Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (38) | Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DEBPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(38)

Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DEBPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem.

e)   DEBPS atcelšana un pāreja uz DDS

| (39) | Ar 2011. gada 17. jūnija publisko paziņojumu nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 DEBPS tika pēdējo reizi pagarināta uz trīs mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs nav publicēts paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembraDEPBS ir faktiski atcelta. Tādēļ bija jāpārbauda, vai var noteikt pasākumus saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(39)

Ar 2011. gada 17. jūnija publisko paziņojumu nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 DEBPS tika pēdējo reizi pagarināta uz trīs mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs nav publicēts paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembraDEPBS ir faktiski atcelta. Tādēļ bija jāpārbauda, vai var noteikt pasākumus saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.

| (40) | Indijas valdība paskaidroja Komisijai, ka pēc DEBPS atcelšanas uzņēmumi varēja izvēlēties citas nodokļu atbrīvojuma/atmaksas shēmas, kas definētas FTP 09-14 4. nodaļā, t. i., Iepriekšēju atļauju shēmu (AAS) vai Nodokļu atmaksas shēmu (DDS). |
| --- | --- |

(40)

Indijas valdība paskaidroja Komisijai, ka pēc DEBPS atcelšanas uzņēmumi varēja izvēlēties citas nodokļu atbrīvojuma/atmaksas shēmas, kas definētas FTP 09-14 4. nodaļā, t. i., Iepriekšēju atļauju shēmu (AAS) vai Nodokļu atmaksas shēmu (DDS).

| (41) | Izmeklēšanā atklājās, ka abi atlasītie uzņēmumi sāka izmantot DDS tūlīt pēc DEPBS atcelšanas. Jānorāda, ka DDS tika ieviesta 1995. gadā un pastāvēja paralēli DEPBS divos pirmajos IP ceturkšņos un daudzus gadus pirms IP. Tomēr DDS un DEPBS par vienu un to pašu eksportu izmantot nevarēja. |
| --- | --- |

(41)

Izmeklēšanā atklājās, ka abi atlasītie uzņēmumi sāka izmantot DDS tūlīt pēc DEPBS atcelšanas. Jānorāda, ka DDS tika ieviesta 1995. gadā un pastāvēja paralēli DEPBS divos pirmajos IP ceturkšņos un daudzus gadus pirms IP. Tomēr DDS un DEPBS par vienu un to pašu eksportu izmantot nevarēja.

| (42) | Jānorāda, ka Indijas valdība īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no DEBPS uz DDS, par ko liecina 2011. gada 22. septembra apkārtraksts nr. 42 /2011 – Customs. Šajā apkārtrakstā ir paskaidrots, ka “[nodokļu] atmaksas sistēma šajā gadā ietver pozīcijas, kuras līdz šim bija iekļautas DEPB[S] shēmā”. Šajā pašā apkārtrakstā noteikts, ka nozarēm, kuras izmantoja DEPBS, “saskaņā ar nolemto tiks nodrošināta vienmērīga pāreja šo nozaru izstrādājumiem, vienlaikus iekļaujot tos nodokļu atmaksas sistēmā. Pārejas posmā atbalsts attiecībā uz šiem izstrādājumiem salīdzinājumā ar DEPB[S] likmēm nedaudz samazināsies – lielākajai daļai izstrādājumu tas būs no 1 % līdz 3 %.” Citiem vārdiem sakot, šajā apkārtrakstā norādīts, ka spēkā esošās nodokļu atmaksas likmes, sākot no 2011. gada 1. oktobra, tika noteiktas tā, lai nodrošinātu tādu pašu atbalstu kā ar atcelto DEPBS. |
| --- | --- |

(42)

Jānorāda, ka Indijas valdība īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no DEBPS uz DDS, par ko liecina 2011. gada 22. septembra apkārtraksts nr. 42 /2011 – Customs. Šajā apkārtrakstā ir paskaidrots, ka “[nodokļu] atmaksas sistēma šajā gadā ietver pozīcijas, kuras līdz šim bija iekļautas DEPB[S] shēmā”. Šajā pašā apkārtrakstā noteikts, ka nozarēm, kuras izmantoja DEPBS, “saskaņā ar nolemto tiks nodrošināta vienmērīga pāreja šo nozaru izstrādājumiem, vienlaikus iekļaujot tos nodokļu atmaksas sistēmā. Pārejas posmā atbalsts attiecībā uz šiem izstrādājumiem salīdzinājumā ar DEPB[S] likmēm nedaudz samazināsies – lielākajai daļai izstrādājumu tas būs no 1 % līdz 3 %.” Citiem vārdiem sakot, šajā apkārtrakstā norādīts, ka spēkā esošās nodokļu atmaksas likmes, sākot no 2011. gada 1. oktobra, tika noteiktas tā, lai nodrošinātu tādu pašu atbalstu kā ar atcelto DEPBS.

| (43) | Tika konstatēts, ka DDS likmes, kas attiecīgajam ražojumam tika piemērotas no 2011. gada 1. oktobra, patiešām nodrošināja līdzīgu subsīdiju līmeni kā līdz 2011. gada 30. septembrimDEBPS. Izmeklēšana arī apliecināja, ka visiem atlasītajiem uzņēmumiem subsīdijas starpības DEPBS un DDS ietvaros bijušas ļoti līdzīgas – tie izmantoja DEPB pirmos 6 IP mēnešus un DDS nākamos 6 IP mēnešus. |
| --- | --- |

(43)

Tika konstatēts, ka DDS likmes, kas attiecīgajam ražojumam tika piemērotas no 2011. gada 1. oktobra, patiešām nodrošināja līdzīgu subsīdiju līmeni kā līdz 2011. gada 30. septembrimDEBPS. Izmeklēšana arī apliecināja, ka visiem atlasītajiem uzņēmumiem subsīdijas starpības DEPBS un DDS ietvaros bijušas ļoti līdzīgas – tie izmantoja DEPB pirmos 6 IP mēnešus un DDS nākamos 6 IP mēnešus.

| (44) | Iepriekš 41.–43. apsvērumā izklāstītais liecina – lai gan DEBPS tika atcelta, tās dotās priekšrocības turpinājās bez pārtraukuma un gandrīz tādā pašā līmenī, nodrošinot netraucētu pāreju uz DDS. Šā iemesla dēļ tiek secināts, ka subsīdijas nav atceltas pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē un ka DEPBS ir kompensējama. |
| --- | --- |

(44)

Iepriekš 41.–43. apsvērumā izklāstītais liecina – lai gan DEBPS tika atcelta, tās dotās priekšrocības turpinājās bez pārtraukuma un gandrīz tādā pašā līmenī, nodrošinot netraucētu pāreju uz DDS. Šā iemesla dēļ tiek secināts, ka subsīdijas nav atceltas pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē un ka DEPBS ir kompensējama.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto ieguvumu izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējis izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatsakās no muitas nodokļiem, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DEPBS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā kredītu apjomu, kas nopelnīts eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto ieguvumu izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējis izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatsakās no muitas nodokļiem, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DEPBS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā kredītu apjomu, kas nopelnīts eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu IP laikā.

| (46) | Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas bijuši noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktā kredīta apjoma, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. |
| --- | --- |

(46)

Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas bijuši noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktā kredīta apjoma, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.

| (47) | Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem IP laikā, bija 0,58 % un 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem IP laikā, bija 0,58 % un 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem.

3.3.   Nodokļu atmaksas shēma (“DDS”)

(a)   Juridiskais pamats

| (48) | Sīks DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos, kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(48)

Sīks DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos, kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem.

(b)   Attiecināmība

| (49) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(49)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

(c)   Īstenošana praksē

| (50) | Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes virknei ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti vai nav. IP laikā DDS likme attiecīgajam ražojumam bija 4 % no FOB vērtības ar maksimālo vērtību INR 5/kg, ņemot vērā mazāko no tām. |
| --- | --- |

(50)

Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes virknei ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti vai nav. IP laikā DDS likme attiecīgajam ražojumam bija 4 % no FOB vērtības ar maksimālo vērtību INR 5/kg, ņemot vērā mazāko no tām.

| (51) | Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku. |
| --- | --- |

(51)

Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.

| (52) | Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums – bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā. |
| --- | --- |

(52)

Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums – bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā.

| (53) | Atmaksas summu drīkst izmantot jebkādam mērķim. |
| --- | --- |

(53)

Atmaksas summu drīkst izmantot jebkādam mērķim.

| (54) | Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. |
| --- | --- |

(54)

Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.

| (55) | Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi IP divu pēdējo ceturkšņu laikā ir izmantojuši DDS. |
| --- | --- |

(55)

Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi IP divu pēdējo ceturkšņu laikā ir izmantojuši DDS.

(d)   Secinājums par DDS

| (56) | DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskatījums. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti. |
| --- | --- |

(56)

DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskatījums. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti.

| (57) | Turklāt pēc likuma DDS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt pēc likuma DDS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (58) | Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). |
| --- | --- |

(58)

Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi).

| (59) | Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības izmantot DDS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(59)

Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības izmantot DDS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem.

| (60) | Tas apstiprināts arī Indijas valdības apkārtrakstā nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktiskā izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”. |
| --- | --- |

(60)

Tas apstiprināts arī Indijas valdības apkārtrakstā nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktiskā izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”.

| (61) | Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.

(e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (62) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu IP laikā.

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.

| (64) | Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bija 0,61 % un 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bija 0,61 % un 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem.

3.4.   Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”)

a)   Juridiskais pamats

| (65) | Šī shēma detalizēti aprakstīta FTP 09-14 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un HOP I 09-14 4.1. līdz 4.30. nodaļā. |
| --- | --- |

(65)

Šī shēma detalizēti aprakstīta FTP 09-14 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un HOP I 09-14 4.1. līdz 4.30. nodaļā.

b)   Attiecināmība

| (66) | AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kā sīkāk aprakstīts 67. apsvērumā. Minētās apakšshēmas atšķiras cita starpā pēc attiecināmības kritērijiem. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas var izmantot ražotāji eksportētāji un pārdevēji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas veic piegādi galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot AAS starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu ir tiesīgi izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes FTP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām – piemēram, piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”). Nosacītā eksporta priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmai un kompensācijas iekšzemes kredītvēstules apakšshēmai var izmantot arī starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus. |
| --- | --- |

(66)

AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kā sīkāk aprakstīts 67. apsvērumā. Minētās apakšshēmas atšķiras cita starpā pēc attiecināmības kritērijiem. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas var izmantot ražotāji eksportētāji un pārdevēji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas veic piegādi galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot AAS starpprodukta ražošanai vajadzīgo izejmateriālu piegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu ir tiesīgi izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes FTP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām – piemēram, piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”). Nosacītā eksporta priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmai un kompensācijas iekšzemes kredītvēstules apakšshēmai var izmantot arī starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus.

c)   Īstenošana praksē

| (67) | AAS apakšshēmas ir šādas.


  i) | ii) | iii) | iv) | v) | vi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(67)

AAS apakšshēmas ir šādas.

i)

ii)

iii)

iv)

v)

vi)

| (68) | Divi izlasē iekļauti uzņēmumi IP laikā saņēma atvieglojumus saskaņā ar AAS saistībā ar attiecīgo ražojumu. Minētie uzņēmumi izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., AAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. |
| --- | --- |

(68)

Divi izlasē iekļauti uzņēmumi IP laikā saņēma atvieglojumus saskaņā ar AAS saistībā ar attiecīgo ražojumu. Minētie uzņēmumi izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., AAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

| (69) | Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pienācīgu pārskatu par preču, kas bez nodokļiem importētas/iekšzemē iepirktas, patēriņu un izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/izmaksu un darba analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, apliecinot, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. |
| --- | --- |

(69)

Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pienācīgu pārskatu par preču, kas bez nodokļiem importētas/iekšzemē iepirktas, patēriņu un izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/izmaksu un darba analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, apliecinot, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

| (70) | Apakšshēmai, ko IP laikā izmantoja attiecīgie uzņēmumi, t. i., fiziskajam eksportam, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, un to norāda atļaujā. Turklāt, veicot importu un eksportu, valsts amatpersonas attiecīgos darījumus iegrāmato. Saskaņā ar AAS atļautā importa apjomu nosaka Indijas valdība, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (“SION”), kas pastāv attiecībā uz lielāko daļu ražojumu, tostarp attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(70)

Apakšshēmai, ko IP laikā izmantoja attiecīgie uzņēmumi, t. i., fiziskajam eksportam, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, un to norāda atļaujā. Turklāt, veicot importu un eksportu, valsts amatpersonas attiecīgos darījumus iegrāmato. Saskaņā ar AAS atļautā importa apjomu nosaka Indijas valdība, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (“SION”), kas pastāv attiecībā uz lielāko daļu ražojumu, tostarp attiecīgo ražojumu.

| (71) | Importētie izejmateriāli nav nododami tālāk, un tos jāizmanto eksporta ražojuma ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(71)

Importētie izejmateriāli nav nododami tālāk, un tos jāizmanto eksporta ražojuma ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

| (72) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības vai nu netika izpildītas, vai arī netika pārbaudītas praksē. |
| --- | --- |

(72)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības vai nu netika izpildītas, vai arī netika pārbaudītas praksē.

| (73) | Abiem pārbaudītajiem uzņēmumiem bija ražošanas un patēriņa reģistrs. Tomēr patēriņa reģistrā nebija iespējams noskaidrot, kuri izejmateriāli un kādā apjomā tikuši patērēti eksportētā ražojuma ražošanā. Attiecībā uz 69. apsvērumā minētajām pārbaudes prasībām jānorāda, ka uzņēmumiem nebija dokumentācijas, kas pierādītu, ka ir notikusi patēriņa reģistra ārēja revīzija. Kopumā tiek uzskatīts, ka izmeklētie eksportētāji nespēja apliecināt attiecīgo FTP noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(73)

Abiem pārbaudītajiem uzņēmumiem bija ražošanas un patēriņa reģistrs. Tomēr patēriņa reģistrā nebija iespējams noskaidrot, kuri izejmateriāli un kādā apjomā tikuši patērēti eksportētā ražojuma ražošanā. Attiecībā uz 69. apsvērumā minētajām pārbaudes prasībām jānorāda, ka uzņēmumiem nebija dokumentācijas, kas pierādītu, ka ir notikusi patēriņa reģistra ārēja revīzija. Kopumā tiek uzskatīts, ka izmeklētie eksportētāji nespēja apliecināt attiecīgo FTP noteikumu ievērošanu.

d)   Secinājums par AAS

| (74) | Atbrīvojums no importa nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas samazina ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā, un sniedz priekšrocību izmeklētajiem eksportētājiem, jo uzlabo to likviditāti. |
| --- | --- |

(74)

Atbrīvojums no importa nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas samazina ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā, un sniedz priekšrocību izmeklētajiem eksportētājiem, jo uzlabo to likviditāti.

| (75) | Turklāt AAS fiziskā eksporta nosacījums pēc likuma ir eksporta saistību izpilde, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šo shēmu sniegtās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt AAS fiziskā eksporta nosacījums pēc likuma ir eksporta saistību izpilde, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šo shēmu sniegtās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

| (76) | Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība faktiski nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tikuši patērēti izejmateriāli (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Tika arī uzskats, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās vien nevar izmantot kā faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standartnormu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(76)

Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība faktiski nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tikuši patērēti izejmateriāli (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Tika arī uzskats, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās vien nevar izmantot kā faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standartnormu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (77) | Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama. |
| --- | --- |

(77)

Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (78) | Ja nav atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais ieguvums ir atbrīvojums no importa nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta nodokļu “pārliekā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu pārliekā nodokļu atmaksa ir kompensējama tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, minēto izņēmumu saistībā ar nodokļu atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kāda varbūtēja pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šīs pārliekās atmaksas apjoms. Gluži otrādi – saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(78)

Ja nav atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais ieguvums ir atbrīvojums no importa nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta nodokļu “pārliekā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu pārliekā nodokļu atmaksa ir kompensējama tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, minēto izņēmumu saistībā ar nodokļu atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kāda varbūtēja pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šīs pārliekās atmaksas apjoms. Gluži otrādi – saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (79) | Subsīdijas summu uzņēmumiem, kuri izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemērotajiem importa nodokļiem (pamata muitas nodoklis un īpašais papildu muitas nodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja tika iesniegtas pamatotas prasības, no subsīdijas apjoma atskaitīja izmaksas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. |
| --- | --- |

(79)

Subsīdijas summu uzņēmumiem, kuri izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemērotajiem importa nodokļiem (pamata muitas nodoklis un īpašais papildu muitas nodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja tika iesniegtas pamatotas prasības, no subsīdijas apjoma atskaitīja izmaksas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.

| (80) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 2,43 % un 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(80)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 2,43 % un 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem.

3.5.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

a)   Juridiskais pamats

| (81) | Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(81)

Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā.

b)   Attiecināmība

| (82) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, kā arī pārdevējiem eksportētājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(82)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, kā arī pārdevējiem eksportētājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.

c)   Īstenošana praksē

| (83) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Shēma paredz samazinātu importa nodokļa likmi 3 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 09-14 ražošanas līdzekļus atbilstīgi EPCGS var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Shēma paredz samazinātu importa nodokļa likmi 3 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 09-14 ražošanas līdzekļus atbilstīgi EPCGS var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks.

| (84) | EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvā gadījumā vietējais ražotājs var pieprasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības. |
| --- | --- |

(84)

EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvā gadījumā vietējais ražotājs var pieprasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības.

| (85) | Tika konstatēts, ka visi trīs atlasītie uzņēmumi IP laikā saņēma atvieglojumus atbilstīgi EPCGS saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(85)

Tika konstatēts, ka visi trīs atlasītie uzņēmumi IP laikā saņēma atvieglojumus atbilstīgi EPCGS saistībā ar attiecīgo ražojumu.

d)   Secinājums par EPCGS

| (86) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti. |
| --- | --- |

(86)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti.

| (87) | Bez tam pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ uzskata, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(87)

Bez tam pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ uzskata, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (88) | EPCGS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti. |
| --- | --- |

(88)

EPCGS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (89) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, attiecinot to uz periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, šādi aprēķinātajai summai, kas attiecināma uz IP, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. Ja tika celtas pamatotas prasības, maksājumi, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, attiecinot to uz periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, šādi aprēķinātajai summai, kas attiecināma uz IP, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. Ja tika celtas pamatotas prasības, maksājumi, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.

| (91) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,09 %, 0,6 % un 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(91)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,09 %, 0,6 % un 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem.

3.6.   Eksporta kredītu shēma (“ECS”)

a)   Juridiskais pamats

| (92) | Šī shēma ir detalizēti aprakstīta Indijas Centrālās bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(92)

Šī shēma ir detalizēti aprakstīta Indijas Centrālās bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas adresēts visām Indijas komercbankām.

b)   Attiecināmība

| (93) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem un tirgotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(93)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem un tirgotājiem eksportētājiem.

c)   Īstenošana praksē

| (94) | Saskaņā ar šo shēmu RBI nosaka maksimālās procentu likmes, kas obligāti piemērojamas eksporta kredītam gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā un ko komercbankas var pieprasīt eksportētājam. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegto kredītu preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI arī dod norādījumus bankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar šo shēmu RBI nosaka maksimālās procentu likmes, kas obligāti piemērojamas eksporta kredītam gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā un ko komercbankas var pieprasīt eksportētājam. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegto kredītu preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI arī dod norādījumus bankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai.

| (95) | Kā norādīts RBI galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītu ar preferenciālām procentu likmēm salīdzinājumā ar parastiem komerckredītiem (“skaidras naudas kredītiem”), kuriem procentu likmes nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Likmju atšķirība var samazināties uzņēmumiem, kam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītreitingu var iegūt eksporta kredītu un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(95)

Kā norādīts RBI galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītu ar preferenciālām procentu likmēm salīdzinājumā ar parastiem komerckredītiem (“skaidras naudas kredītiem”), kuriem procentu likmes nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Likmju atšķirība var samazināties uzņēmumiem, kam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītreitingu var iegūt eksporta kredītu un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.

| (96) | Tika konstatēts, ka divi no atlasītajiem uzņēmumiem izmantojuši šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(96)

Tika konstatēts, ka divi no atlasītajiem uzņēmumiem izmantojuši šo shēmu IP laikā.

d)   Secinājums par ECS

| (97) | ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 95. apsvērumā minētajos RBI galvenajos apkārtrakstos, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un tādējādi šādam eksportētājam tiek piešķirts ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un lēmums par nodrošinājuma apjomu, kāds nepieciešams konkrētam kredītam neatkarīgi no finansējuma objekta, ir tīri komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir RBI metodes rezultāts, tai nosakot maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. |
| --- | --- |

(97)

ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 95. apsvērumā minētajos RBI galvenajos apkārtrakstos, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un tādējādi šādam eksportētājam tiek piešķirts ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un lēmums par nodrošinājuma apjomu, kāds nepieciešams konkrētam kredītam neatkarīgi no finansējuma objekta, ir tīri komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir RBI metodes rezultāts, tai nosakot maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi.

| (98) | Lai gan saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, šis ieguvums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jāatgādina, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”) nav noteikts, ka, lai konstatētu subsīdiju, būtu jābūt maksājumam no publiskiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktai atmaksāšanai komercbankām, bet pietiek ar valdības rīkojumu veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētās funkcijas. RBI ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šī banka 100 % apmērā pieder valstij, tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta otrā ievilkuma nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās noteiktie nosacījumi, cita starpā arī par eksporta kredītu maksimālajām procentu likmēm, kas noteiktas RBI galvenajos apkārtrakstos un RBI noteikumos par to, ka komercbankām zināma tīro kredītu summa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā – izsniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Šāds tiešs līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē šī prakse faktiski neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai eksporta darījumu finansēšanai, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta izpildes. |
| --- | --- |

(98)

Lai gan saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, šis ieguvums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jāatgādina, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”) nav noteikts, ka, lai konstatētu subsīdiju, būtu jābūt maksājumam no publiskiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktai atmaksāšanai komercbankām, bet pietiek ar valdības rīkojumu veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētās funkcijas. RBI ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šī banka 100 % apmērā pieder valstij, tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta otrā ievilkuma nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās noteiktie nosacījumi, cita starpā arī par eksporta kredītu maksimālajām procentu likmēm, kas noteiktas RBI galvenajos apkārtrakstos un RBI noteikumos par to, ka komercbankām zināma tīro kredītu summa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā – izsniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Šāds tiešs līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē šī prakse faktiski neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai eksporta darījumu finansēšanai, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta izpildes.

e)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (99) | Subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par IP laikā izmantoto eksporta kredītu, un summu, kura būtu maksājama par parastu komerckredītu, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Šo subsīdijas summu (skaitītājs) attiecināja uz visu eksporta apgrozījumu IP laikā (vai pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā saistībā ar to kredītu, kam bija iespējams noteikt nepārprotamu saistību ar attiecīgo ražojumu), to izmantojot par saucēju saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. |
| --- | --- |

(99)

Subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par IP laikā izmantoto eksporta kredītu, un summu, kura būtu maksājama par parastu komerckredītu, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Šo subsīdijas summu (skaitītājs) attiecināja uz visu eksporta apgrozījumu IP laikā (vai pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā saistībā ar to kredītu, kam bija iespējams noteikt nepārprotamu saistību ar attiecīgo ražojumu), to izmantojot par saucēju saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.

| (100) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,61 % un 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(100)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,61 % un 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem.

3.7.   Mērķa tirgus shēma (“FMS”)

a)   Juridiskais pamats

| (101) | Detalizēts FMS apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 3.8. nodaļā. |
| --- | --- |

(101)

Detalizēts FMS apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 3.8. nodaļā.

b)   Attiecināmība

| (102) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(102)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

c)   Īstenošana praksē

| (103) | Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas HOP I 09-14 37.C papildinājuma 1. un 2. tabulā, var saņemt nodokļa kredītu 3 % apjomā no FOB vērtības. No 2011. gada 1. aprīļa par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas 37.C papildinājuma 3. tabulā (“Īpašie mērķa tirgi”), var saņemt nodokļa kredītu 4 % apjomā no FOB vērtības. Daži eksporta darbību veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās / kas orientētas uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas HOP I 09-14 37.C papildinājuma 1. un 2. tabulā, var saņemt nodokļa kredītu 3 % apjomā no FOB vērtības. No 2011. gada 1. aprīļa par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas 37.C papildinājuma 3. tabulā (“Īpašie mērķa tirgi”), var saņemt nodokļa kredītu 4 % apjomā no FOB vērtības. Daži eksporta darbību veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās / kas orientētas uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.

| (104) | Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču un arī ražošanas līdzekļu turpmāku importu. |
| --- | --- |

(104)

Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču un arī ražošanas līdzekļu turpmāku importu.

| (105) | Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredīta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(105)

Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredīta piešķiršanu.

| (106) | Tika konstatēts, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem izmantojis šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(106)

Tika konstatēts, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem izmantojis šo shēmu IP laikā.

d)   Secinājums par FMS

| (107) | FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(107)

FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

| (108) | Tāpat pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(108)

Tāpat pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (109) | Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FMS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļa kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti. |
| --- | --- |

(109)

Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FMS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļa kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (110) | Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja, pamatojoties uz saņēmējam piešķirto atbalstu, kāds konstatēts IP laikā, pieprasījuma iesniedzējam to iegrāmatojot uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. |
| --- | --- |

(110)

Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja, pamatojoties uz saņēmējam piešķirto atbalstu, kāds konstatēts IP laikā, pieprasījuma iesniedzējam to iegrāmatojot uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu.

| (111) | Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,13 %, 0,71 % un 0,07 %, 0 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(111)

Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,13 %, 0,71 % un 0,07 %, 0 % attiecīgi Venus grupas uzņēmumiem.

3.8.   Speciālās ekonomiskās zonas / uz eksportu orientētas struktūras (“SEZ/EOU”)

| (112) | Tika konstatēts, ka tikai viens no atlasītajiem uzņēmumiem izmantoja EOU shēmu IP laikā. Tomēr izmeklēšanā tika noteikts, ka kompensējamo subsīdiju apjoms attiecībā uz šo uzņēmumu ir zem de minimis līmeņa, tādēļ EOU shēma plašāk analizēta netika. |
| --- | --- |

(112)

Tika konstatēts, ka tikai viens no atlasītajiem uzņēmumiem izmantoja EOU shēmu IP laikā. Tomēr izmeklēšanā tika noteikts, ka kompensējamo subsīdiju apjoms attiecībā uz šo uzņēmumu ir zem de minimis līmeņa, tādēļ EOU shēma plašāk analizēta netika.

3.9.   Kompensējamo subsīdiju apjoms

| (113) | Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti nākamajā tabulā, kompensējamo subsīdiju kopējais apjoms, izteikts procentuāli, ir intervālā no 3,15 % līdz 4,32 %.









  Shēma | Uzņēmums | Raajratna | Venus Group | Viraj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEPBS (4) | 0,58 % | 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % | — |
| DDS (4) | 0,61 % | 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % | — |
| AAS (4) | 2,43 % | 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % | — |
| EPCGS (4) | 0,09 % | 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % | 0,63 % |
| ECS (4) | 0,61 % | 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % | — |
| FMS (4) | — | 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % | — |
| EOU (4) | — | — | 0,95 % |
| KOPĀ | 4,32 % | 3,15 % (5) | 1,57 % (6) |

(113)

Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti nākamajā tabulā, kompensējamo subsīdiju kopējais apjoms, izteikts procentuāli, ir intervālā no 3,15 % līdz 4,32 %.

Shēma

Uzņēmums

Raajratna

Venus Group

Viraj

DEPBS (4)

0,58 %

0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %

—

DDS (4)

0,61 %

1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %

—

AAS (4)

2,43 %

0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %

—

EPCGS (4)

0,09 %

0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %

0,63 %

ECS (4)

0,61 %

0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %

—

FMS (4)

—

0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %

—

EOU (4)

—

—

0,95 %

KOPĀ

4,32 %

3,15 % (5)

1,57 % (6)

| (114) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, subsīdijas starpība, ko aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas starpību, kura noteikta atlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un kā individuālās subsīdijas starpības bija virs de minimis līmeņa, ir 3,82 %. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, subsīdijas starpība, ko aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas starpību, kura noteikta atlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un kā individuālās subsīdijas starpības bija virs de minimis līmeņa, ir 3,82 %.

| (115) | Attiecībā uz visiem pārējiem Indijas eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Salīdzinājums starp Eurostat importa datiem un attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru par izmeklēšanas periodu ziņoja uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas sadarbojās un kas izmeklēšanas periodā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, liecina, ka Indijas ražotājiem eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti augsts. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, subsīdiju likme visiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās, ir noteikta tādā līmenī kā uzņēmumam ar visaugstāko individuālo likmi, t. i., 4,32 %. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz visiem pārējiem Indijas eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Salīdzinājums starp Eurostat importa datiem un attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru par izmeklēšanas periodu ziņoja uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas sadarbojās un kas izmeklēšanas periodā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, liecina, ka Indijas ražotājiem eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti augsts. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, subsīdiju likme visiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās, ir noteikta tādā līmenī kā uzņēmumam ar visaugstāko individuālo likmi, t. i., 4,32 %.

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošanas nozare

| (116) | Līdzīgo ražojumu ražoja 27 Savienības ražotāji. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(116)

Līdzīgo ražojumu ražoja 27 Savienības ražotāji. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

4.2.   Ražošana Savienībā

| (117) | Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(117)

Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (118) | Būtu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares definīcijā ir iekļauts arī viens Savienības ražotājs, kas saistīts ar kādu Indijas ražotāju eksportētāju un kas iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Šādi tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP Savienībā bija apmēram 139 141 tonna. Šajā apjomā ir iekļauta visu Savienības ražotāju, kuri pieteicās, ražošanas apjoms, kā arī to ražotāju, kuri izmeklēšanā nepieteicās, aplēstais ražošanas apjoms. |
| --- | --- |

(118)

Būtu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares definīcijā ir iekļauts arī viens Savienības ražotājs, kas saistīts ar kādu Indijas ražotāju eksportētāju un kas iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Šādi tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP Savienībā bija apmēram 139 141 tonna. Šajā apjomā ir iekļauta visu Savienības ražotāju, kuri pieteicās, ražošanas apjoms, kā arī to ražotāju, kuri izmeklēšanā nepieteicās, aplēstais ražošanas apjoms.

4.3.   Savienības ražotāju atlase

| (119) | Kā norādīts 14. apsvērumā, tika atlasīti seši Savienības ražotāji, kas kopā saražo 46,5 % no kopējā lēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(119)

Kā norādīts 14. apsvērumā, tika atlasīti seši Savienības ražotāji, kas kopā saražo 46,5 % no kopējā lēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Patēriņš Savienībā

| (120) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. 2009. gadā bija vērojamas nepieredzēti augstas cenas niķelim, kas ir galvenais izejmateriāls attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma ražošanā, kā arī finanšu krīzes kopējā negatīvā ietekme, un abu šo faktoru rezultātā patēriņš Savienībā minētajā gadā bija īpaši zems. Tomēr, kā parādīts turpmākajā tabulā, tirgus stāvoklis uzlabojās un patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP pieauga par 50 %. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (t) | 131 436 | 187 280 | 196 476 | 197 327 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 142 | 149 | 150 |
| Avots: | Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem |

(120)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. 2009. gadā bija vērojamas nepieredzēti augstas cenas niķelim, kas ir galvenais izejmateriāls attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma ražošanā, kā arī finanšu krīzes kopējā negatīvā ietekme, un abu šo faktoru rezultātā patēriņš Savienībā minētajā gadā bija īpaši zems. Tomēr, kā parādīts turpmākajā tabulā, tirgus stāvoklis uzlabojās un patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP pieauga par 50 %.

2009

2010

2011

IP

Patēriņš (t)

131 436

187 280

196 476

197 327

Indekss (2009. gads = 100)

100

142

149

150

Avots:

Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem

5.2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

| (121) | No kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma tika atskaitīts to uzņēmumu veiktais imports, kuri sadarbojās un par kuru izlasi netika konstatēts, ka tie izmeklēšanas periodā būtu guvuši labumu no subsīdiju shēmām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. punkta nozīmē. Tā kā attiecīgā ražojuma importa dati ir par diviem uzņēmumiem, tika uzskatīts par lietderīgu tos parādīt indeksētā veidā, lai saglabātu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(121)

No kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma tika atskaitīts to uzņēmumu veiktais imports, kuri sadarbojās un par kuru izlasi netika konstatēts, ka tie izmeklēšanas periodā būtu guvuši labumu no subsīdiju shēmām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. punkta nozīmē. Tā kā attiecīgā ražojuma importa dati ir par diviem uzņēmumiem, tika uzskatīts par lietderīgu tos parādīt indeksētā veidā, lai saglabātu konfidencialitāti.

5.2.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (122) | Attiecīgajā periodā subsidētais imports Savienībā, ko veica ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apjoma un tirgus daļas ziņā attīstījās šādi. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (indekss) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Avots: | Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem |

(122)

Attiecīgajā periodā subsidētais imports Savienībā, ko veica ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apjoma un tirgus daļas ziņā attīstījās šādi.

2009

2010

2011

IP

Apjoms (indekss)

100

172

218

210

Tirgus daļa (indekss)

100

121

146

140

Avots:

Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem

| (123) | Subsidētā Indijas izcelsmes importa apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 110 %. Pieaugums bija īpaši liels 2009. un2010. gadā, kad imports no Indijas palielinājās par 72 % un patēriņš Savienībā pieauga par 42 %. Tomēr, lai gan no 2010. gada līdz IP patēriņš pieauga tikai par 5 %, importa apjoms no Indijas tajā pašā laikā palielinājās ievērojami – par 22 %. |
| --- | --- |

(123)

Subsidētā Indijas izcelsmes importa apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 110 %. Pieaugums bija īpaši liels 2009. un2010. gadā, kad imports no Indijas palielinājās par 72 % un patēriņš Savienībā pieauga par 42 %. Tomēr, lai gan no 2010. gada līdz IP patēriņš pieauga tikai par 5 %, importa apjoms no Indijas tajā pašā laikā palielinājās ievērojami – par 22 %.

| (124) | Indijas izcelsmes subsidētā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās ievērojami – par 40 %. |
| --- | --- |

(124)

Indijas izcelsmes subsidētā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās ievērojami – par 40 %.

5.2.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (125) | Kā paskaidrots 22. apsvērumā, kāda persona izteica bažas par to, ka antisubsidēšanas anketā nevarēja nošķirt konkrētus attiecīgā ražojuma veidus, kas, pēc šīs personas domām, bija atšķirīgi. |
| --- | --- |

(125)

Kā paskaidrots 22. apsvērumā, kāda persona izteica bažas par to, ka antisubsidēšanas anketā nevarēja nošķirt konkrētus attiecīgā ražojuma veidus, kas, pēc šīs personas domām, bija atšķirīgi.

| (126) | Šī problēma anketā tika risināta, paplašinot tā sauktos produkta kontroles numurus (PCN), lai skaidri identificētu izmeklējamos ražojuma veidus jo īpaši cenu salīdzinājuma veikšanai. Šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji eksportēja tikai nelielus daudzumus šo ļoti tehnisko ražojuma veidu. Tomēr tiek norādīts, ka veiktās PCN izmaiņas nodrošināja to, ka konkrētu ražojuma veidu cenas tika tieši salīdzinātas ar līdzīgu ražojuma veidu cenām. |
| --- | --- |

(126)

Šī problēma anketā tika risināta, paplašinot tā sauktos produkta kontroles numurus (PCN), lai skaidri identificētu izmeklējamos ražojuma veidus jo īpaši cenu salīdzinājuma veikšanai. Šajā posmā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji eksportēja tikai nelielus daudzumus šo ļoti tehnisko ražojuma veidu. Tomēr tiek norādīts, ka veiktās PCN izmaiņas nodrošināja to, ka konkrētu ražojuma veidu cenas tika tieši salīdzinātas ar līdzīgu ražojuma veidu cenām.

| (127) | Nākamā tabula parāda subsidētā importa vidējo cenu. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (indekss) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Avots: | Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem |

(127)

Nākamā tabula parāda subsidētā importa vidējo cenu.

2009

2010

2011

IP

Vidējā cena (indekss)

100

118

137

135

Avots:

Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem

| (128) | Indijas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %, taču tās šajā periodā saglabājās zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām (sk. 145. apsvērumu). Tas izskaidro importa apjoma straujo pieaugumu un Indijas eksportētāju tirgus daļas ievērojamo pieaugumu (par 40 %) tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(128)

Indijas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %, taču tās šajā periodā saglabājās zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām (sk. 145. apsvērumu). Tas izskaidro importa apjoma straujo pieaugumu un Indijas eksportētāju tirgus daļas ievērojamo pieaugumu (par 40 %) tajā pašā periodā.

| (129) | Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar abu atlasīto Indijas ražotāju, kuri saņēma kompensējamas subsīdijas virs de minimis līmeņa, veiktā importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(129)

Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar abu atlasīto Indijas ražotāju, kuri saņēma kompensējamas subsīdijas virs de minimis līmeņa, veiktā importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām.

| (130) | Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, tas liecināja, ka attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa vidējā svērtā cena Savienības tirgū ir 12,5 % zem Savienības ražošanas nozares cenas. Zemākas subsidētā importa cenas salīdzinājumā ar Savienības cenām attiecīgajā periodā izskaidro ievērojamo Indijas izcelsmes importa un šā importa tirgus daļas pieaugumu no 2009. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(130)

Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, tas liecināja, ka attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa vidējā svērtā cena Savienības tirgū ir 12,5 % zem Savienības ražošanas nozares cenas. Zemākas subsidētā importa cenas salīdzinājumā ar Savienības cenām attiecīgajā periodā izskaidro ievērojamo Indijas izcelsmes importa un šā importa tirgus daļas pieaugumu no 2009. gada līdz IP.

5.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.3.1.   Ievadpiezīmes

| (131) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, pārbaudot Indijas izcelsmes subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi tie ekonomiskie rādītāji, kas bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, pārbaudot Indijas izcelsmes subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi tie ekonomiskie rādītāji, kas bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (132) | Kā minēts 14. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(132)

Kā minēts 14. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (133) | Komisija kaitējuma analīzes nolūkos nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, balstoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izlietojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas, par kuriem dati tika savākti Savienības ražošanas nozares līmenī, un b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par kuriem dati tika savākti atlasīto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(133)

Komisija kaitējuma analīzes nolūkos nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, balstoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izlietojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas, par kuriem dati tika savākti Savienības ražošanas nozares līmenī, un b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par kuriem dati tika savākti atlasīto Savienības ražotāju līmenī.

| (134) | Jānorāda, ka, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus par neatlasītajiem Savienības ražotājiem, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(134)

Jānorāda, ka, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus par neatlasītajiem Savienības ražotājiem, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (135) | Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(135)

Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto informāciju.

5.3.2.   Makroekonomiskie rādītāji

(a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izlietojums

| (136) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izlietojuma tendences bija šādas. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 105 646 | 140 363 | 138 795 | 139 141 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 133 | 131 | 132 |
| Ražošanas jauda (t) | 244 236 | 246 324 | 245 922 | 246 599 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Jaudas izlietojums | 43 % | 57 % | 56 % | 56 % |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 132 | 130 | 130 |
| Avots: | sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem |

(136)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izlietojuma tendences bija šādas.

2009

2010

2011

IP

Ražošanas apjoms (t)

105 646

140 363

138 795

139 141

Indekss (2009. gads = 100)

100

133

131

132

Ražošanas jauda (t)

244 236

246 324

245 922

246 599

Indekss (2009. gads = 100)

100

101

101

101

Jaudas izlietojums

43 %

57 %

56 %

56 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

132

130

130

Avots:

sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem

| (137) | Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 32 %, zināmā mērā atspoguļojot patēriņa pozitīvo attīstību. Tomēr ražošanas apjoms no 2010. gada līdz IP saglabājās praktiski nemainīgs. |
| --- | --- |

(137)

Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 32 %, zināmā mērā atspoguļojot patēriņa pozitīvo attīstību. Tomēr ražošanas apjoms no 2010. gada līdz IP saglabājās praktiski nemainīgs.

| (138) | Lai gan jaudas izlietojums attiecīgajā periodā uzlabojās un palielinājās par 13 procentu punktiem, ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā saglabājās nemainīga. |
| --- | --- |

(138)

Lai gan jaudas izlietojums attiecīgajā periodā uzlabojās un palielinājās par 13 procentu punktiem, ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā saglabājās nemainīga.

(b)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

| (139) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences bija šādas. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (t) | 88 796 | 124 641 | 124 007 | 124 217 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 140 | 140 | 140 |
| Tirgus daļa | 67,6 % | 66,6 % | 63,1 % | 62,9 % |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 98 | 93 | 93 |
| Avots: | sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem |

(139)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences bija šādas.

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms (t)

88 796

124 641

124 007

124 217

Indekss (2009. gads = 100)

100

140

140

140

Tirgus daļa

67,6 %

66,6 %

63,1 %

62,9 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

98

93

93

Avots:

sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem

| (140) | Pēc ievērojama palielinājuma 2009.–2010. gadā pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās, negūstot labumu no joprojām pieaugošā pieprasījuma (4,9 % 2010.–2011. gadā). To atspoguļo arī perioda beigu krājumu augšupejošā tendence – tie attiecīgajā periodā kopumā pieauga par 41 %, kā norādīts 153. apsvērumā. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4,7 procentu punktiem, neraugoties uz noturīgo patēriņa pieaugumu par 50 %. |
| --- | --- |

(140)

Pēc ievērojama palielinājuma 2009.–2010. gadā pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās, negūstot labumu no joprojām pieaugošā pieprasījuma (4,9 % 2010.–2011. gadā). To atspoguļo arī perioda beigu krājumu augšupejošā tendence – tie attiecīgajā periodā kopumā pieauga par 41 %, kā norādīts 153. apsvērumā. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4,7 procentu punktiem, neraugoties uz noturīgo patēriņa pieaugumu par 50 %.

| (141) | Kā minēts 120. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP pieauga par 50 %, savukārt subsidētā importa apjoms tajā pašā periodā palielinājās ievērojami – par 110 %, kā norādīts 122. un 123. apsvērumā. Savienības tirgus izaugsmi no 2009. gada līdz IP tādējādi daļēji nodrošināja subsidētais imports, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā tajā pašā laikā pieauga par 40 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā izmantot Savienības patēriņa pieaugumu, jo pieauga subsidētā importa tirgus daļa. |
| --- | --- |

(141)

Kā minēts 120. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP pieauga par 50 %, savukārt subsidētā importa apjoms tajā pašā periodā palielinājās ievērojami – par 110 %, kā norādīts 122. un 123. apsvērumā. Savienības tirgus izaugsmi no 2009. gada līdz IP tādējādi daļēji nodrošināja subsidētais imports, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā tajā pašā laikā pieauga par 40 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā izmantot Savienības patēriņa pieaugumu, jo pieauga subsidētā importa tirgus daļa.

(c)   Nodarbinātība un ražīgums

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 726 | 1 687 | 1 729 | 1 747 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 98 | 100 | 101 |
| Ražīgums (vienība/darbinieks) | 61 | 83 | 80 | 80 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 136 | 131 | 130 |
| Avots: | sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem |

2009

2010

2011

IP

Darbinieku skaits

1 726

1 687

1 729

1 747

Indekss (2009. gads = 100)

100

98

100

101

Ražīgums (vienība/darbinieks)

61

83

80

80

Indekss (2009. gads = 100)

100

136

131

130

Avots:

sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem

| (142) | Neraugoties uz grūto finansiālo stāvokli, kas aprakstīts 147.–152. apsvērumā, nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā saglabājās samērā nemainīgs. Palielinoties ražošanas apjomam (sk. 136. apsvērumu), ražīgums, ko mēra kā viena nodarbinātā izlaidi gadā tonnās, šajā pašā laikā pieauga par 30 %, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare pielika ievērojamus pūliņus efektivitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

(142)

Neraugoties uz grūto finansiālo stāvokli, kas aprakstīts 147.–152. apsvērumā, nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā saglabājās samērā nemainīgs. Palielinoties ražošanas apjomam (sk. 136. apsvērumu), ražīgums, ko mēra kā viena nodarbinātā izlaidi gadā tonnās, šajā pašā laikā pieauga par 30 %, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare pielika ievērojamus pūliņus efektivitātes uzlabošanai.

(d)   Faktiskās subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

| (143) | Subsīdijas starpība diviem no atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem ir virs de minimis līmeņa (sk. 113. apsvērumu). Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozari, Indijas izcelsmes subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, kā apskatīts iepriekš, faktiskās subsīdijas starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(143)

Subsīdijas starpība diviem no atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem ir virs de minimis līmeņa (sk. 113. apsvērumu). Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozari, Indijas izcelsmes subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, kā apskatīts iepriekš, faktiskās subsīdijas starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (144) | Jāatgādina, ka 1999. gadā attiecīgajam ražojumam tika noteikti antidempinga un antisubsidēšanas kompensācijas pasākumi. Tomēr, ņemot vērā ilgo laiku starp 1999. gadā ieviesto pasākumu beigām un pašreizējo izmeklēšanu, nav pieejami dati, lai varētu novērtēt iepriekšējas subsidēšanas ietekmi (7). Katrā ziņā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi par to, ka ražošanas nozare joprojām atgūtos no iepriekšējas subsidēšanas. |
| --- | --- |

(144)

Jāatgādina, ka 1999. gadā attiecīgajam ražojumam tika noteikti antidempinga un antisubsidēšanas kompensācijas pasākumi. Tomēr, ņemot vērā ilgo laiku starp 1999. gadā ieviesto pasākumu beigām un pašreizējo izmeklēšanu, nav pieejami dati, lai varētu novērtēt iepriekšējas subsidēšanas ietekmi (7). Katrā ziņā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi par to, ka ražošanas nozare joprojām atgūtos no iepriekšējas subsidēšanas.

5.3.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

(e)   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

| (145) | Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas un Savienības ražotāju ražošanas izmaksas tendences bija šādas. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā | 2 988 | 3 833 | 4 185 | 4 018 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 128 | 140 | 134 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 3 542 | 3 931 | 4 127 | 4 011 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 111 | 117 | 113 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem |

(145)

Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas un Savienības ražotāju ražošanas izmaksas tendences bija šādas.

2009

2010

2011

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā

2 988

3 833

4 185

4 018

Indekss (2009. gads = 100)

100

128

140

134

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

3 542

3 931

4 127

4 011

Indekss (2009. gads = 100)

100

111

117

113

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem

| (146) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 34 %. Šis palielinājums atspoguļo izejmateriālu izmaksu vispārējo pieaugumu, ar ko ražošanas nozare šajā periodā saskārās. 2011. gadā un IP laikā Savienības ražotāji varēja tikai nedaudz celt cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas, un tas bija tikai tik daudz, lai 2011. gadā rentabilitāte būtu mazliet virs 1 %, bet IP laikā tās nebija nemaz. Tādēļ, kā redzams iepriekšējā tabulā, pat pārdošanas cenas ievērojams pieaugums neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas līmeni. |
| --- | --- |

(146)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 34 %. Šis palielinājums atspoguļo izejmateriālu izmaksu vispārējo pieaugumu, ar ko ražošanas nozare šajā periodā saskārās. 2011. gadā un IP laikā Savienības ražotāji varēja tikai nedaudz celt cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas, un tas bija tikai tik daudz, lai 2011. gadā rentabilitāte būtu mazliet virs 1 %, bet IP laikā tās nebija nemaz. Tādēļ, kā redzams iepriekšējā tabulā, pat pārdošanas cenas ievērojams pieaugums neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas līmeni.

(f)   Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (147) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem un spējas piesaistīt kapitālu tendences bija šādas. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | –18,5 % | –2,6 % | 1,4 % | 0,2 % |
| Naudas plūsma (EUR) | –19 790 367 | – 226 207 | 7 778 576 | 5 096 869 |
| Ieguldījumi (EUR) | 4 653 604 | 8 436 096 | 4 552 443 | 4 156 522 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 181 | 98 | 89 |
| Ienākums no ieguldījumiem | –68,8 % | –11,2 % | 6,7 % | 0,8 % |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem |

(147)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem un spējas piesaistīt kapitālu tendences bija šādas.

2009

2010

2011

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

–18,5 %

–2,6 %

1,4 %

0,2 %

Naudas plūsma (EUR)

–19 790 367

– 226 207

7 778 576

5 096 869

Ieguldījumi (EUR)

4 653 604

8 436 096

4 552 443

4 156 522

Indekss (2009. gads = 100)

100

181

98

89

Ienākums no ieguldījumiem

–68,8 %

–11,2 %

6,7 %

0,8 %

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem

| (148) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem izsakot procentos no attiecīgā apgrozījuma. 2009. gadā Savienības ražotāji cieta zaudējumus, taču tie sāka atgūties 2010. gadā vienlaikus ar 50 % patēriņa pieaugumu, kas aprakstīts 120. apsvērumā. Kaut arī rentabilitāte mazliet palielinājās, peļņas līmenis 0,2 % apjomā joprojām bija tālu no samērīgas rentabilitātes tērauda nozarē. Mērķa peļņas procents provizoriski tika noteikts 5 % apjomā, jo tiek uzskatīts, ka tas atbilst tādam peļņas procentam, ko šāda veida ražošanas nozare var pamatoti sasniegt saistībā ar izmeklējamo ražojumu normālos konkurences apstākļos, t. i., bez subsidēta importa klātbūtnes pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā, kā to norāda Savienības ražošanas nozare. Turklāt šie 5 % ir peļņas procents pirms nodokļu nomaksas, kas tika uzskatīts par piemērotu minimumu citā izmeklēšanā attiecībā uz līdzīgiem ražojumiem tajā pašā nozarē. |
| --- | --- |

(148)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem izsakot procentos no attiecīgā apgrozījuma. 2009. gadā Savienības ražotāji cieta zaudējumus, taču tie sāka atgūties 2010. gadā vienlaikus ar 50 % patēriņa pieaugumu, kas aprakstīts 120. apsvērumā. Kaut arī rentabilitāte mazliet palielinājās, peļņas līmenis 0,2 % apjomā joprojām bija tālu no samērīgas rentabilitātes tērauda nozarē. Mērķa peļņas procents provizoriski tika noteikts 5 % apjomā, jo tiek uzskatīts, ka tas atbilst tādam peļņas procentam, ko šāda veida ražošanas nozare var pamatoti sasniegt saistībā ar izmeklējamo ražojumu normālos konkurences apstākļos, t. i., bez subsidēta importa klātbūtnes pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā, kā to norāda Savienības ražošanas nozare. Turklāt šie 5 % ir peļņas procents pirms nodokļu nomaksas, kas tika uzskatīts par piemērotu minimumu citā izmeklēšanā attiecībā uz līdzīgiem ražojumiem tajā pašā nozarē.

| (149) | IP laikā atlasītie Savienības ražotāji spēja izvairīties no zaudējumiem, tomēr subsidētā importa izraisītais cenu spiediens neļāva tiem pielāgot savas cenas izmaksām un tādējādi sasniegt apmierinošus rezultātus. Šo situāciju izskaidro arī fakts, ka izmeklējamais ražojums ir uzskatāms par preci, un tādēļ cenas ir galvenais faktors, kas nosaka pircēju izvēli. |
| --- | --- |

(149)

IP laikā atlasītie Savienības ražotāji spēja izvairīties no zaudējumiem, tomēr subsidētā importa izraisītais cenu spiediens neļāva tiem pielāgot savas cenas izmaksām un tādējādi sasniegt apmierinošus rezultātus. Šo situāciju izskaidro arī fakts, ka izmeklējamais ražojums ir uzskatāms par preci, un tādēļ cenas ir galvenais faktors, kas nosaka pircēju izvēli.

| (150) | Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību un ko aprēķināja atbilstīgi darbībai, bija negatīva līdz 2010. gadam. Lai gan stāvoklis 2011. gadā uzlabojās, tā no 2011. gada līdz IP samazinājās par 34 %. |
| --- | --- |

(150)

Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību un ko aprēķināja atbilstīgi darbībai, bija negatīva līdz 2010. gadam. Lai gan stāvoklis 2011. gadā uzlabojās, tā no 2011. gada līdz IP samazinājās par 34 %.

| (151) | Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt ražošanā un kavēja to attīstību. Tādēļ Savienības ražotājiem bija grūti arī piesaistīt kapitālu un finansēt izdevumus. Lai gan atlasītie Savienības ražotāji spēja veikt atsevišķus ieguldījumus 2010. gadā, pēc tam ieguldījumi samazinājās – sevišķi IP tie samazinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Turklāt, lai gan ienākums no ieguldījumiem par līdzīgo ražojumu, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto grāmatvedības vērtības, 2011. gadā kļuva pozitīvs, tas IP laikā ievērojami samazinājās (par 5,9 procentu punktiem), sasniedzot zemo 0,8 % līmeni. |
| --- | --- |

(151)

Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt ražošanā un kavēja to attīstību. Tādēļ Savienības ražotājiem bija grūti arī piesaistīt kapitālu un finansēt izdevumus. Lai gan atlasītie Savienības ražotāji spēja veikt atsevišķus ieguldījumus 2010. gadā, pēc tam ieguldījumi samazinājās – sevišķi IP tie samazinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Turklāt, lai gan ienākums no ieguldījumiem par līdzīgo ražojumu, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto grāmatvedības vērtības, 2011. gadā kļuva pozitīvs, tas IP laikā ievērojami samazinājās (par 5,9 procentu punktiem), sasniedzot zemo 0,8 % līmeni.

| (152) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finansiālais stāvoklis IP laikā joprojām bija nedaudz nestabils. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finansiālais stāvoklis IP laikā joprojām bija nedaudz nestabils.

(g)   Krājumi

| (153) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 41 %, un šis pieaugums sevišķi IP laikā sakrita ar tirgus daļas zaudējumu. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 4 395 | 5 289 | 5 469 | 6 214 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 120 | 124 | 141 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem |

(153)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 41 %, un šis pieaugums sevišķi IP laikā sakrita ar tirgus daļas zaudējumu.

2009

2010

2011

IP

Krājumi perioda beigās (t)

4 395

5 289

5 469

6 214

Indekss (2009. gads = 100)

100

120

124

141

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem

(h)   Darbaspēka izmaksas

| (154) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās tikai mazliet, un tādēļ tās nav noteicošais faktors ražošanas izmaksu pieaugumā. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR) | 52 356 | 57 182 | 55 907 | 54 509 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 109 | 107 | 104 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem |

(154)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās tikai mazliet, un tādēļ tās nav noteicošais faktors ražošanas izmaksu pieaugumā.

2009

2010

2011

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)

52 356

57 182

55 907

54 509

Indekss (2009. gads = 100)

100

109

107

104

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem

5.4.   Secinājums par kaitējumu

| (155) | Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozare pilnībā neguva labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā un jo īpaši IP. Sākotnēji, 2009.–2010. gadā, vairums ar Savienības ražošanas nozari saistīto kaitējuma rādītāju lielā mērā uzlabojās, taču pēc tam tās ekonomiskais stāvoklis saglabājās nemainīgs vai pat pasliktinājās. |
| --- | --- |

(155)

Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozare pilnībā neguva labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā un jo īpaši IP. Sākotnēji, 2009.–2010. gadā, vairums ar Savienības ražošanas nozari saistīto kaitējuma rādītāju lielā mērā uzlabojās, taču pēc tam tās ekonomiskais stāvoklis saglabājās nemainīgs vai pat pasliktinājās.

| (156) | Plaukstošā tirgū daži Savienības ražošanas nozares rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms, ievērojami palielinājās 2009.–2010. gadā, bet vēlāk, no 2010. gada, atkal samazinājās. Tas notika, neraugoties uz nepārtraukto patēriņa pieaugumu. |
| --- | --- |

(156)

Plaukstošā tirgū daži Savienības ražošanas nozares rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms, ievērojami palielinājās 2009.–2010. gadā, bet vēlāk, no 2010. gada, atkal samazinājās. Tas notika, neraugoties uz nepārtraukto patēriņa pieaugumu.

| (157) | Turklāt cenu spiediens, kas īpaši IP laikā bija raksturīgs Savienības tirgū, ievērojami ietekmēja ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli saistītos kaitējuma rādītājus, piemēram, naudas plūsmu, ieguldījumus un rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare 2009.–2010. gadā nespēja pietiekami palielināt savas cenas, lai segtu ražošanas izmaksas. Rentabilitāte 2009.–2011. gadā uzlabojās, sasniedzot nelielu peļņu 1,4 % apmērā 2011. gadā, taču IP laikā tā atkal pasliktinājās un bija iespējams vienīgi izvairīties no zaudējumiem. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta arī Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un atgūties. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt cenu spiediens, kas īpaši IP laikā bija raksturīgs Savienības tirgū, ievērojami ietekmēja ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli saistītos kaitējuma rādītājus, piemēram, naudas plūsmu, ieguldījumus un rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare 2009.–2010. gadā nespēja pietiekami palielināt savas cenas, lai segtu ražošanas izmaksas. Rentabilitāte 2009.–2011. gadā uzlabojās, sasniedzot nelielu peļņu 1,4 % apmērā 2011. gadā, taču IP laikā tā atkal pasliktinājās un bija iespējams vienīgi izvairīties no zaudējumiem. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta arī Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un atgūties.

| (158) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

| (159) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports no Indijas ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai nodrošinātu, ka citu faktoru radītais kaitējums netiktu piedēvēts subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(159)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports no Indijas ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai nodrošinātu, ka citu faktoru radītais kaitējums netiktu piedēvēts subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

6.2.   Subsidētā importa ietekme

| (160) | Izmeklēšana liecināja, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 50 % un vienlaikus Indijas izcelsmes importa apjoms vairāk nekā divkāršojās. No otras puses, subsidētā importa apjoma pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos nesaistītiem pircējiem laikā no 2010. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(160)

Izmeklēšana liecināja, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 50 % un vienlaikus Indijas izcelsmes importa apjoms vairāk nekā divkāršojās. No otras puses, subsidētā importa apjoma pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos nesaistītiem pircējiem laikā no 2010. gada līdz IP.

| (161) | Ņemot vērā cenu spiedienu Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka Indijas izcelsmes importa vidējās cenas saglabājās ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas. IP laikā pārdodot ražojumus par cenām, kas bija vidēji par 12,5 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Indijas izcelsmes subsidētā importa tirgus daļa no 2009. gada līdz IP palielinājās par 40 %, kamēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4,7 procentu punktiem (no 67,6 % 2009. gadā līdz 62,9 % IP laikā). Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt tikai nelielu labumu no patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā cenu spiedienu Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka Indijas izcelsmes importa vidējās cenas saglabājās ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas. IP laikā pārdodot ražojumus par cenām, kas bija vidēji par 12,5 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Indijas izcelsmes subsidētā importa tirgus daļa no 2009. gada līdz IP palielinājās par 40 %, kamēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 4,7 procentu punktiem (no 67,6 % 2009. gadā līdz 62,9 % IP laikā). Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt tikai nelielu labumu no patēriņa pieauguma.

| (162) | Ievērojot ražošanas izmaksu pieaugumu, Savienības ražošanas nozare centās palielināt vienības cenu nesaistītiem pircējiem, kā aprakstīts 145. apsvērumā. Tomēr sakarā ar cenu spiedienu, ko izraisīja Indijas izcelsmes subsidētais imports, kā aprakstīts iepriekš, cenu palielinājums nebija pietiekams, lai kompensētu pieaugošās izmaksas, un tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt apmierinošu peļņas līmeni, ko varētu uzskatīt par samērīgu šai ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(162)

Ievērojot ražošanas izmaksu pieaugumu, Savienības ražošanas nozare centās palielināt vienības cenu nesaistītiem pircējiem, kā aprakstīts 145. apsvērumā. Tomēr sakarā ar cenu spiedienu, ko izraisīja Indijas izcelsmes subsidētais imports, kā aprakstīts iepriekš, cenu palielinājums nebija pietiekams, lai kompensētu pieaugošās izmaksas, un tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt apmierinošu peļņas līmeni, ko varētu uzskatīt par samērīgu šai ražošanas nozarei.

| (163) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Indijas izcelsmes subsidētā importa pieaugumam par cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicoša nozīme, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(163)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Indijas izcelsmes subsidētā importa pieaugumam par cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicoša nozīme, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

6.3.   Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Nesubsidēts imports

| (164) | Nākamajā tabulā parādītas nesubsidēta eksporta apjoma un cenu tendences attiecīgajā periodā. Tā apjoms bija mazāk nekā trešā daļa no Indijas eksporta IP laikā, un tendence bija tāda pati kā subsidētajam importam. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (indekss) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Vidējā cena (indekss) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem |

(164)

Nākamajā tabulā parādītas nesubsidēta eksporta apjoma un cenu tendences attiecīgajā periodā. Tā apjoms bija mazāk nekā trešā daļa no Indijas eksporta IP laikā, un tendence bija tāda pati kā subsidētajam importam.

2009

2010

2011

IP

Apjoms (indekss)

100

172

218

210

Vidējā cena (indekss)

100

118

137

135

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem

| (165) | Pamatojoties uz šiem faktiem, tiek uzskatīts, ka iespējamā negatīvā ietekme, kāda nesubsidētajam importam varētu būt bijusi Savienības tirgū, nebija tik liela, lai tā varētu izjaukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP laikā. |
| --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz šiem faktiem, tiek uzskatīts, ka iespējamā negatīvā ietekme, kāda nesubsidētajam importam varētu būt bijusi Savienības tirgū, nebija tik liela, lai tā varētu izjaukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP laikā.

6.3.2.   Imports no trešām valstīm

| Valsts | | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Apjoms (t) | 8 129 | 10 853 | 14 360 | 16 403 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 134 | 177 | 202 |
| | Tirgus daļa (%) | 6,2 % | 5,8 % | 7,3 % | 8,3 % |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 94 | 118 | 134 |
| | Vid. cena | 1 914 | 2 607 | 2 835 | 2 508 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 136 | 148 | 131 |
| | | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| Šveice | Apjoms (t) | 8 094 | 10 700 | 9 187 | 9 115 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 132 | 113 | 113 |
| | Tirgus daļa (%) | 6,2 % | 5,7 % | 4,7 % | 4,6 % |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 93 | 75 | 75 |
| | Vid. cena | 3 423 | 4 063 | 4 475 | 4 360 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 119 | 131 | 127 |
| Korejas Republika | | | | | |
| | Apjoms (t) | 4 900 | 6 775 | 6 355 | 6 266 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 138 | 130 | 128 |
| | Tirgus daļa (%) | 3,7 % | 3,6 % | 3,2 % | 3,2 % |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 97 | 87 | 85 |
| | Vid. cena | 3 717 | 4 165 | 4 761 | 4 627 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 112 | 128 | 124 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Indiju | | | | | |
| | Apjoms (t) | 25 793 | 33 586 | 35 749 | 37 712 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 130 | 139 | 146 |
| | Tirgus daļa (%) | 19,6 % | 17,9 % | 18,2 % | 19,1 % |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 91 | 93 | 97 |
| | Vid. cena | 3 609 | 4 214 | 4 748 | 4 483 |
| | Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 117 | 132 | 124 |

Valsts

2009

2010

2011

IP

ĶTR

Apjoms (t)

8 129

10 853

14 360

16 403

Indekss (2009. gads = 100)

100

134

177

202

Tirgus daļa (%)

6,2 %

5,8 %

7,3 %

8,3 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

94

118

134

Vid. cena

1 914

2 607

2 835

2 508

Indekss (2009. gads = 100)

100

136

148

131

2009

2010

2011

IP

Šveice

Apjoms (t)

8 094

10 700

9 187

9 115

Indekss (2009. gads = 100)

100

132

113

113

Tirgus daļa (%)

6,2 %

5,7 %

4,7 %

4,6 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

93

75

75

Vid. cena

3 423

4 063

4 475

4 360

Indekss (2009. gads = 100)

100

119

131

127

Korejas Republika

Apjoms (t)

4 900

6 775

6 355

6 266

Indekss (2009. gads = 100)

100

138

130

128

Tirgus daļa (%)

3,7 %

3,6 %

3,2 %

3,2 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

97

87

85

Vid. cena

3 717

4 165

4 761

4 627

Indekss (2009. gads = 100)

100

112

128

124

Visas trešās valstis kopā, izņemot Indiju

Apjoms (t)

25 793

33 586

35 749

37 712

Indekss (2009. gads = 100)

100

130

139

146

Tirgus daļa (%)

19,6 %

17,9 %

18,2 %

19,1 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

91

93

97

Vid. cena

3 609

4 214

4 748

4 483

Indekss (2009. gads = 100)

100

117

132

124

| (166) | Papildus subsidētajam importam no Indijas, kas bija 35 % no visa importa Savienības tirgū IP laikā, bija arī citi importa avoti, piemēram, Ķīnas Tautas Republika, Koreja un Šveice, kuri bija jāizmeklē cēloņsakarības noteikšanai. |
| --- | --- |

(166)

Papildus subsidētajam importam no Indijas, kas bija 35 % no visa importa Savienības tirgū IP laikā, bija arī citi importa avoti, piemēram, Ķīnas Tautas Republika, Koreja un Šveice, kuri bija jāizmeklē cēloņsakarības noteikšanai.

| (167) | Izmeklēšana liecināja, ka Korejas un Šveices ražotāju eksportētāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā saglabājās virs Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt to tirgus daļa IP laikā samazinājās attiecīgi par 0,5 un 1,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(167)

Izmeklēšana liecināja, ka Korejas un Šveices ražotāju eksportētāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā saglabājās virs Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt to tirgus daļa IP laikā samazinājās attiecīgi par 0,5 un 1,6 procentu punktiem.

| (168) | Vidējā cena importam no Ķīnas Tautas Republikas bija zem Savienības ražošanas nozares cenu līmeņa, un šīs valsts izcelsmes importa tirgus daļai attiecīgajā periodā bija tendence palielināties. Tomēr izmeklēšana liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumi tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares ražojumiem un Indijas izcelsmes ražojumiem Savienības tirgū. Tādēļ tika uzskatīts, ka Ķīnas eksports nevarēja ievērojami ietekmēt Savienības ražošanas nozares pārdoto galveno ražojuma veidu stāvokli Savienības tirgū. Tādējādi Ķīnas izcelsmes importa iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu bija neliela. |
| --- | --- |

(168)

Vidējā cena importam no Ķīnas Tautas Republikas bija zem Savienības ražošanas nozares cenu līmeņa, un šīs valsts izcelsmes importa tirgus daļai attiecīgajā periodā bija tendence palielināties. Tomēr izmeklēšana liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumi tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares ražojumiem un Indijas izcelsmes ražojumiem Savienības tirgū. Tādēļ tika uzskatīts, ka Ķīnas eksports nevarēja ievērojami ietekmēt Savienības ražošanas nozares pārdoto galveno ražojuma veidu stāvokli Savienības tirgū. Tādējādi Ķīnas izcelsmes importa iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu bija neliela.

| (169) | Kāds ražotājs eksportētājs tomēr apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda stiepļu imports no Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Šveices būtu bijis jāiekļauj šīs izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

(169)

Kāds ražotājs eksportētājs tomēr apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda stiepļu imports no Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Šveices būtu bijis jāiekļauj šīs izmeklēšanas jomā.

| (170) | Papildus iepriekš izklāstītajiem faktiem un apsvērumiem būtu jānorāda, ka izmeklēšanas sākumposmā un līdz šim nav nekādu pierādījumu par subsidēšanu, kaitējumu un/vai cēloņsakarību, kas pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu saistībā ar minēto valstu izcelsmes importu. Turklāt, pat ja būtu kādi pierādījumi, kas pamatotu cita importa izmeklēšanu, dažāda attieksme, tas ir, antisubsidēšanas procedūras sākšana saistībā ar Indijas izcelsmes importu, netiktu uzskatīta par diskriminējošu. Tāpēc apgalvojums, ka šīs valstis būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, nav pamatots un tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(170)

Papildus iepriekš izklāstītajiem faktiem un apsvērumiem būtu jānorāda, ka izmeklēšanas sākumposmā un līdz šim nav nekādu pierādījumu par subsidēšanu, kaitējumu un/vai cēloņsakarību, kas pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu saistībā ar minēto valstu izcelsmes importu. Turklāt, pat ja būtu kādi pierādījumi, kas pamatotu cita importa izmeklēšanu, dažāda attieksme, tas ir, antisubsidēšanas procedūras sākšana saistībā ar Indijas izcelsmes importu, netiktu uzskatīta par diskriminējošu. Tāpēc apgalvojums, ka šīs valstis būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, nav pamatots un tiek noraidīts.

| (171) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka eksports no trešajām valstīm ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(171)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka eksports no trešajām valstīm ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

6.3.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

| (172) | Savienības ražošanas nozares saražotā attiecīgā ražojuma kopējais eksports IP bija 8,5 % no kopējā ražošanas apjoma. Līdzīga situācija vērojama saistībā ar atlasīto Savienības ražotāju eksportu IP nesaistītiem pircējiem – 7 % no ražošanas apjoma, un cenas bija par 36 % augstākas nekā cenas ES tirgū tajā pašā laika posmā. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt bijusi iespējamais būtiskā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(172)

Savienības ražošanas nozares saražotā attiecīgā ražojuma kopējais eksports IP bija 8,5 % no kopējā ražošanas apjoma. Līdzīga situācija vērojama saistībā ar atlasīto Savienības ražotāju eksportu IP nesaistītiem pircējiem – 7 % no ražošanas apjoma, un cenas bija par 36 % augstākas nekā cenas ES tirgū tajā pašā laika posmā. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt bijusi iespējamais būtiskā kaitējuma cēlonis.

6.3.4.   Ekonomikas krīze un izejmateriālu cenas

| (173) | Kā minēts 120. apsvērumā, sakarā ar ārkārtīgi augsto niķeļa cenu un ekonomikas krīzes ietekmi patēriņš 2009. gadā bija īpaši zems. Tas noteikti izskaidro Savienības ražošanas nozares īpaši slikto stāvokli 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka arī patēriņa pieauguma laikā no 2010. gada subsidētā importa par zemām cenām rādītāji ir pretēji Savienības ražošanas nozares rādītājiem. |
| --- | --- |

(173)

Kā minēts 120. apsvērumā, sakarā ar ārkārtīgi augsto niķeļa cenu un ekonomikas krīzes ietekmi patēriņš 2009. gadā bija īpaši zems. Tas noteikti izskaidro Savienības ražošanas nozares īpaši slikto stāvokli 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka arī patēriņa pieauguma laikā no 2010. gada subsidētā importa par zemām cenām rādītāji ir pretēji Savienības ražošanas nozares rādītājiem.

| (174) | Izmeklēšanā atklājās, ka pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa un attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu, kamēr Indijas subsidētais eksports ieguva lielāku tirgus daļu. |
| --- | --- |

(174)

Izmeklēšanā atklājās, ka pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa un attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu, kamēr Indijas subsidētais eksports ieguva lielāku tirgus daļu.

| (175) | Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze un izejmateriālu cenu pieaugums, iespējams, veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, kopumā tomēr nevar uzskatīt, ka tiem ir bijusi tāda ietekme, lai izjauktu cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze un izejmateriālu cenu pieaugums, iespējams, veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, kopumā tomēr nevar uzskatīt, ka tiem ir bijusi tāda ietekme, lai izjauktu cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (176) | Ir pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās Indijas izcelsmes subsidētā importa apjoms un tā tirgus daļa (attiecīgi 110 % un 40 %). Turklāt tika konstatēts, ka minētais imports nepārtraukti un jo īpaši IP laikā tika pārdots par cenām zem Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū (vidēji par 12,5 %). |
| --- | --- |

(176)

Ir pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās Indijas izcelsmes subsidētā importa apjoms un tā tirgus daļa (attiecīgi 110 % un 40 %). Turklāt tika konstatēts, ka minētais imports nepārtraukti un jo īpaši IP laikā tika pārdots par cenām zem Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū (vidēji par 12,5 %).

| (177) | Šis Indijas izcelsmes subsidētā importa apjoma un tā tirgus daļas pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa lēno attīstību, īpaši no 2010. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare nespēja pienācīgā līmenī nodot tālāk pircējiem ražošanas izmaksu pieaugumu, tādēļ tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumi saglabājās zemā līmenī. |
| --- | --- |

(177)

Šis Indijas izcelsmes subsidētā importa apjoma un tā tirgus daļas pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa lēno attīstību, īpaši no 2010. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare nespēja pienācīgā līmenī nodot tālāk pircējiem ražošanas izmaksu pieaugumu, tādēļ tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumi saglabājās zemā līmenī.

| (178) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka tie nav tādi, lai izjauktu cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(178)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka tie nav tādi, lai izjauktu cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (179) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no subsidētā eksporta kaitnieciskās ietekmes, tiek provizoriski secināts, ka subsidētais imports no Indijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(179)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no subsidētā eksporta kaitnieciskās ietekmes, tiek provizoriski secināts, ka subsidētais imports no Indijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (180) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko konstatējumu par subsidēšanas radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. |
| --- | --- |

(180)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko konstatējumu par subsidēšanas radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (181) | Savienības ražošanas nozare sastāv no 27 zināmiem ražotājiem, kas pārstāv līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozari. Šie ražotāji atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 1 747 cilvēkus. |
| --- | --- |

(181)

Savienības ražošanas nozare sastāv no 27 zināmiem ražotājiem, kas pārstāv līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozari. Šie ražotāji atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 1 747 cilvēkus.

| (182) | Viena Savienības ražotājs, kas pārstāv salīdzinoši mazu daļu Savienības ražošanas apjoma un kam ir saistīts uzņēmums Indijā, iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā norādīts 22. apsvērumā, tas arī apgalvoja, ka tai nevajadzētu attiekties uz ļoti tehniskajiem ražojumiem un ka Savienības interesēs nav noteikt tādus pašus pasākumus šim ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(182)

Viena Savienības ražotājs, kas pārstāv salīdzinoši mazu daļu Savienības ražošanas apjoma un kam ir saistīts uzņēmums Indijā, iebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā norādīts 22. apsvērumā, tas arī apgalvoja, ka tai nevajadzētu attiekties uz ļoti tehniskajiem ražojumiem un ka Savienības interesēs nav noteikt tādus pašus pasākumus šim ražojuma veidam.

| (183) | Kā norādīts 126. apsvērumā, šī problēma tika risināta anketā, paplašinot PCN un izmeklēšanā skaidri identificējot šos ražojuma veidus. Tomēr šajā izmeklēšanas posmā tika konstatēts, ka ļoti tehniskie ražojumi tika ietverti izmeklēšanā un ka Indijas ražotāji eksportētāji eksportēja tikai nelielu daudzumu šā ražojuma veida. Tādēļ minētā ražotāja apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem un noraidīja. |
| --- | --- |

(183)

Kā norādīts 126. apsvērumā, šī problēma tika risināta anketā, paplašinot PCN un izmeklēšanā skaidri identificējot šos ražojuma veidus. Tomēr šajā izmeklēšanas posmā tika konstatēts, ka ļoti tehniskie ražojumi tika ietverti izmeklēšanā un ka Indijas ražotāji eksportētāji eksportēja tikai nelielu daudzumu šā ražojuma veida. Tādēļ minētā ražotāja apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem un noraidīja.

| (184) | Tika konstatēts, ka subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā izmantot patēriņa pieaugumu un tās finansiālais stāvoklis joprojām bija nestabils. |
| --- | --- |

(184)

Tika konstatēts, ka subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā izmantot patēriņa pieaugumu un tās finansiālais stāvoklis joprojām bija nestabils.

| (185) | Sagaidāms, ka, nosakot kompensācijas maksājumus, tiks atjaunoti godīgas tirdzniecības apstākļi Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(185)

Sagaidāms, ka, nosakot kompensācijas maksājumus, tiks atjaunoti godīgas tirdzniecības apstākļi Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām.

| (186) | Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana ļaus ražošanas nozarei saglabāt un izvērst sāktos rentabilitātes uzlabošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(186)

Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana ļaus ražošanas nozarei saglabāt un izvērst sāktos rentabilitātes uzlabošanas pasākumus.

| (187) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(187)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās.

| (188) | Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka antisubsidēšanas pasākumu noteikšana Indijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(188)

Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka antisubsidēšanas pasākumu noteikšana Indijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Lietotāju intereses

| (189) | Deviņiem lietotājiem Savienībā tika nosūtītas anketas. Uz tām atbildēja tikai trīs lietotāji, pārstāvot apmēram 6 % no kopējā Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa IP laikā. Šie lietotāji darbojas ar pārtikas pārstrādi saistītās nozarēs, tostarp virtuvju un ēdināšanas, mājsaimniecības aprīkojuma un autobūves nozarē. |
| --- | --- |

(189)

Deviņiem lietotājiem Savienībā tika nosūtītas anketas. Uz tām atbildēja tikai trīs lietotāji, pārstāvot apmēram 6 % no kopējā Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa IP laikā. Šie lietotāji darbojas ar pārtikas pārstrādi saistītās nozarēs, tostarp virtuvju un ēdināšanas, mājsaimniecības aprīkojuma un autobūves nozarē.

| (190) | Attiecīgā ražojuma pirkumi no Indijas bija vidēji 67 % no to kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem, un tikai vienam lietotājam Indija bija vienīgais piegādes avots. IP laikā vidējais to ražojumu apgrozījums, kur bija ietverts attiecīgais ražojums, bija 54 % no to kopējā šo lietotāju apgrozījuma. |
| --- | --- |

(190)

Attiecīgā ražojuma pirkumi no Indijas bija vidēji 67 % no to kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem, un tikai vienam lietotājam Indija bija vienīgais piegādes avots. IP laikā vidējais to ražojumu apgrozījums, kur bija ietverts attiecīgais ražojums, bija 54 % no to kopējā šo lietotāju apgrozījuma.

| (191) | Izmeklēšana liecināja, ka nozarēs, kurās izmanto attiecīgo ražojumu, IP laikā visu lietotāju, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte bija virs 9 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(191)

Izmeklēšana liecināja, ka nozarēs, kurās izmanto attiecīgo ražojumu, IP laikā visu lietotāju, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte bija virs 9 % no apgrozījuma.

| (192) | Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika vērtēta, pamatojoties uz lietotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un visu attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Savienības tirgu. Izskatot sliktāko scenāriju Savienības tirgum, t. i., ka cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no Indijas iepriekšējā apjomā, maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti nozīmētu tās samazināšanos par apmēram 0,2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(192)

Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika vērtēta, pamatojoties uz lietotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un visu attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Savienības tirgu. Izskatot sliktāko scenāriju Savienības tirgum, t. i., ka cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no Indijas iepriekšējā apjomā, maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti nozīmētu tās samazināšanos par apmēram 0,2 procentu punktiem.

| (193) | Jānorāda, ka viens lietotājs ieņēma neitrālu nostāju pret izmeklēšanu, jo uzskatīja, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmēs tirgus cenas tādēļ, ka iespējamo cenas pieaugumu uzņemsies izplatītāji. |
| --- | --- |

(193)

Jānorāda, ka viens lietotājs ieņēma neitrālu nostāju pret izmeklēšanu, jo uzskatīja, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmēs tirgus cenas tādēļ, ka iespējamo cenas pieaugumu uzņemsies izplatītāji.

| (194) | Vēl kāds lietotājs izteica bažas, ka pasākumu noteikšanas gadījumā tie ietekmētu arī konkrētus ražojuma veidus, kurus Savienībā vairs neražo. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka šā lietotāja minētos ražojuma veidus Savienībā joprojām ražo un ka pieprasījums pēc šīm nerūsējošā tērauda klasēm nav ievērojams. Turklāt būtu jānorāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neražoja ar pilnu jaudu, tādēļ, ja pieprasījums palielinātos, ražošanas apjomu varētu attiecīgi pielāgot. |
| --- | --- |

(194)

Vēl kāds lietotājs izteica bažas, ka pasākumu noteikšanas gadījumā tie ietekmētu arī konkrētus ražojuma veidus, kurus Savienībā vairs neražo. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka šā lietotāja minētos ražojuma veidus Savienībā joprojām ražo un ka pieprasījums pēc šīm nerūsējošā tērauda klasēm nav ievērojams. Turklāt būtu jānorāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neražoja ar pilnu jaudu, tādēļ, ja pieprasījums palielinātos, ražošanas apjomu varētu attiecīgi pielāgot.

| (195) | Būtu jānorāda, ka sakarā ar to, ka attiecīgais ražojums ir standarta ražojums konkrētajā nozarē un izmantojumā, lietotāji var viegli mainīt savus piegādes avotus, ciktāl tas ir saistīts ar ražojuma kvalitāti vai cenu. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju importēt attiecīgo ražojumu no citām valstīm un pat no Indijas, kad būs novērsti ar subsidēšanu saistītie tirdzniecības izkropļojumi. |
| --- | --- |

(195)

Būtu jānorāda, ka sakarā ar to, ka attiecīgais ražojums ir standarta ražojums konkrētajā nozarē un izmantojumā, lietotāji var viegli mainīt savus piegādes avotus, ciktāl tas ir saistīts ar ražojuma kvalitāti vai cenu. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju importēt attiecīgo ražojumu no citām valstīm un pat no Indijas, kad būs novērsti ar subsidēšanu saistītie tirdzniecības izkropļojumi.

| (196) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai gan dažus lietotājus Indijas izcelsmes importam noteiktie pasākumi skars negatīvāk nekā citus, to kopējā ietekme uz lietotājiem ir uzskatāma par ierobežotu. |
| --- | --- |

(196)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai gan dažus lietotājus Indijas izcelsmes importam noteiktie pasākumi skars negatīvāk nekā citus, to kopējā ietekme uz lietotājiem ir uzskatāma par ierobežotu.

7.4.   Importētāju intereses

| (197) | Nesaistīto importētāju sadarbība bija neliela. Atlasei nepieciešamo informāciju sniedza 9 importētāji, taču sadarbojās tikai viens. Šis uzņēmums IP laikā importēja apmēram 7 % no visa Indijas izcelsmes importa. Uzņēmums iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Indija ir tā pārliecinoši svarīgākais piegādātājs. Lai gan pasākumu noteikšana augstāku cenu dēļ negatīvi ietekmētu importētāja uzņēmuma rentabilitāti, tam vajadzētu spēt nodot vismaz daļu palielināto izmaksu tālāk pircējiem. |
| --- | --- |

(197)

Nesaistīto importētāju sadarbība bija neliela. Atlasei nepieciešamo informāciju sniedza 9 importētāji, taču sadarbojās tikai viens. Šis uzņēmums IP laikā importēja apmēram 7 % no visa Indijas izcelsmes importa. Uzņēmums iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Indija ir tā pārliecinoši svarīgākais piegādātājs. Lai gan pasākumu noteikšana augstāku cenu dēļ negatīvi ietekmētu importētāja uzņēmuma rentabilitāti, tam vajadzētu spēt nodot vismaz daļu palielināto izmaksu tālāk pircējiem.

| (198) | Turklāt importētāji varētu pārslēgties uz citiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozari un citām eksportētājvalstīm. |
| --- | --- |

(198)

Turklāt importētāji varētu pārslēgties uz citiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozari un citām eksportētājvalstīm.

| (199) | Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka kompensācijas pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(199)

Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka kompensācijas pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (200) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(200)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.

| (201) | Turklāt, izvērtējot antisubsidēšanas pasākumu kopējo ietekmi uz Savienības tirgu, pozitīvā ietekme, īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, pārspēj iespējamo negatīvo ietekmi uz citām, mazākām interešu grupām. |
| --- | --- |

(201)

Turklāt, izvērtējot antisubsidēšanas pasākumu kopējo ietekmi uz Savienības tirgu, pozitīvā ietekme, īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, pārspēj iespējamo negatīvo ietekmi uz citām, mazākām interešu grupām.

8.   PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMU PRIEKŠLIKUMS

| (202) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, kuru subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(202)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, kuru subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (203) | Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un maksājuma apjoms, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(203)

Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un maksājuma apjoms, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (204) | Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa. |
| --- | --- |

(204)

Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa.

| (205) | Tādējādi kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, salīdzinot subsidētā importa vidējo svērto cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos saskaņā ar 130. apsvērumu, ar līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares cenu, kura nerada zaudējumus. Cena, kas nerada zaudējumus, tika noteikta, ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu peļņu. Mērķa peļņas procents provizoriski tika noteikts 5 % apjomā, kā norādīts 148. apsvērumā. |
| --- | --- |

(205)

Tādējādi kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, salīdzinot subsidētā importa vidējo svērto cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos saskaņā ar 130. apsvērumu, ar līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares cenu, kura nerada zaudējumus. Cena, kas nerada zaudējumus, tika noteikta, ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu peļņu. Mērķa peļņas procents provizoriski tika noteikts 5 % apjomā, kā norādīts 148. apsvērumā.

| (206) | Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas (sk. 208. apsvērumu). |
| --- | --- |

(206)

Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas (sk. 208. apsvērumu).

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (207) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – subsīdijas starpības un kaitējuma starpības – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(207)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – subsīdijas starpības un kaitējuma starpības – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (208) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību ar subsīdijas starpību. Tāpēc ierosināto pagaidu kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.








  Uzņēmums | Subsīdijas starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajaraatna Metal Industries | 4,3 % | 17,2 % | 4,3 % |
| Venus group | 3,1 % | 26,1 % | 3,1 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 1,5 % | 32,1 % | 0,0 % |
| Neatlasītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 3,8 % | 20,4 % | 3,8 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 4,3 % | 26,1 % | 4,3 % |

(208)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību ar subsīdijas starpību. Tāpēc ierosināto pagaidu kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.

Uzņēmums

Subsīdijas starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu kompensācijas maksājuma likme

Rajaraatna Metal Industries

4,3 %

17,2 %

4,3 %

Venus group

3,1 %

26,1 %

3,1 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

1,5 %

32,1 %

0,0 %

Neatlasītie uzņēmumi, kas sadarbojās

3,8 %

20,4 %

3,8 %

Visi pārējie uzņēmumi

4,3 %

26,1 %

4,3 %

| (209) | Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antidempinga izmeklēšanu jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punkta otro daļu un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8), 14. panta 1. punktu nevienu ražojumu nepakļauj abiem (gan antidempinga, gan kompensācijas) maksājumiem, risinot vienu un to pašu situāciju, kura izriet no dempinga vai eksporta subsīdijām. Kā norādīts 29.–112. apsvērumā, visas subsīdiju shēmas attiecas uz eksporta subsidēšanu. Attiecīgo ražotāju eksportētāju pagaidu antidempinga maksājuma likmes tiks pēc vajadzības koriģētas vienlaikus notiekošajā antidempinga izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(209)

Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antidempinga izmeklēšanu jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punkta otro daļu un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8), 14. panta 1. punktu nevienu ražojumu nepakļauj abiem (gan antidempinga, gan kompensācijas) maksājumiem, risinot vienu un to pašu situāciju, kura izriet no dempinga vai eksporta subsīdijām. Kā norādīts 29.–112. apsvērumā, visas subsīdiju shēmas attiecas uz eksporta subsidēšanu. Attiecīgo ražotāju eksportētāju pagaidu antidempinga maksājuma likmes tiks pēc vajadzības koriģētas vienlaikus notiekošajā antidempinga izmeklēšanā.

| (210) | Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājumu likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo šās izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājuma likmei, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Indijā un kuru ražojuši konkrēti minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrēti minētie tiesību subjekti. Importētajiem attiecīgajiem ražojumiem, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(210)

Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājumu likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo šās izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājuma likmei, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Indijā un kuru ražojuši konkrēti minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrēti minētie tiesību subjekti. Importētajiem attiecīgajiem ražojumiem, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (211) | Visi lūgumi piemērot individuālas uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (9), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(211)

Visi lūgumi piemērot individuālas uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (9), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (212) | Lai nodrošinātu pareizu antisubsidēšanas maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(212)

Lai nodrošinātu pareizu antisubsidēšanas maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neeksportēja uz Savienību.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (213) | Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas ir pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir provizoriski konstatējumi, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(213)

Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas ir pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir provizoriski konstatējumi, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu kompensācijas maksājums šādas nerūsējošā tērauda stieples importam:

| — | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

| — | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.

2.   Pagaidu kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstīto ražojumu, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 4,3 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,1 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,1 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 3,1 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 3,1 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra | 0,0 | B780 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 3,8 | B781 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 4,3 | B999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

TARIC papildu kods

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

4,3

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,1

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,1

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

3,1

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

3,1

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra

0,0

B780

Pielikumā minētie uzņēmumi

3,8

B781

Visi pārējie uzņēmumi

4,3

B999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 3. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 240, 10.8.2012., 6. lpp.

2

(3)  OV C 240, 10.8.2012., 15. lpp.

3

(4)  Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas.

4

(5)  Kopējā subsīdijas starpība, pamatojoties uz konsolidētiem aprēķiniem visai grupai.

5

(6)  de minimis.

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1599/1999., OV L 189, 22.7.1999., 126. lpp., Padomes Regula (EK) Nr. 1600/1999, OV L 189, 22.7.1999., 19. lpp. un Padomes Regula (EK) Nr. 1601/1999, OV L 189, 22.7.1999., 1. lpp., Padomes 1999. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1599/1999 un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1601/1999, OV L 189 22.7.1999.

7

(8)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

8

(9)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, N105, 8/20 1049 Brussels, Belgium.

9

---

PIELIKUMS

Neatlasītie Indijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās

TARIC papildu kods B781

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| KEI Industries | New Delhi |
| Macro Bars and Wires | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

KEI Industries

New Delhi

Macro Bars and Wires

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 126/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 126/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 420/2013

(2013. gada 7. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 7. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 63,8 |
| TN | 91,7 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 91,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| TR | 129,7 |
| ZZ | 97,4 |
| 0709 93 10 | AL | 78,9 |
| TR | 134,8 |
| ZZ | 106,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| IL | 71,7 |
| MA | 53,0 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | TR | 80,9 |
| ZA | 117,5 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 10 80 | AR | 111,8 |
| BR | 107,1 |
| CL | 117,0 |
| CN | 83,5 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 135,9 |
| US | 202,7 |
| ZA | 118,9 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

63,8

TN

91,7

TR

119,2

ZZ

91,6

0707 00 05

AL

65,0

TR

129,7

ZZ

97,4

0709 93 10

AL

78,9

TR

134,8

ZZ

106,9

0805 10 20

EG

52,8

IL

71,7

MA

53,0

TR

72,9

ZZ

62,6

0805 50 10

TR

80,9

ZA

117,5

ZZ

99,2

0808 10 80

AR

111,8

BR

107,1

CL

117,0

CN

83,5

MK

31,3

NZ

135,9

US

202,7

ZA

118,9

ZZ

113,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

8.5.2013

| 8.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 126/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 126/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---