# Euroopan unionin L 132/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.132.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 132 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta16. toukokuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.132.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 132

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta16. toukokuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 447/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, menettelyn vahvistamisesta niitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia varten, jotka päättävät hakea Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 448/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, menettelyn vahvistamisesta EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan viitejäsenvaltion määrittämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU nojalla | 3 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 449/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 6 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 450/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, vilja-alalla 16 päivästä toukokuuta 2013 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta | 8 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 447/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, menettelyn vahvistamisesta niitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia varten, jotka päättävät hakea Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 448/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, menettelyn vahvistamisesta EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan viitejäsenvaltion määrittämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU nojalla

3

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 449/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

6

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 450/2013, annettu 15 päivänä toukokuuta 2013, vilja-alalla 16 päivästä toukokuuta 2013 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta

8

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 521/12/KOL, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, päätöksellä N:o 363/11/KOL aloitetun kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Islanti) | 11 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 521/12/KOL, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, päätöksellä N:o 363/11/KOL aloitetun kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Islanti)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden

s3

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 447/2013,

annettu 15 päivänä toukokuuta 2013,

menettelyn vahvistamisesta niitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia varten, jotka päättävät hakea Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivien 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka täyttävät direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, voivat päättää hakea kyseisen direktiivin mukaisesti myönnettyjä oikeuksia sen 3 artiklan 4 kohdan nojalla. Kyseisen direktiivin mukaista kohtelua hakeneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin aletaan soveltaa direktiiviä 2011/61/EU kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(1)

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka täyttävät direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, voivat päättää hakea kyseisen direktiivin mukaisesti myönnettyjä oikeuksia sen 3 artiklan 4 kohdan nojalla. Kyseisen direktiivin mukaista kohtelua hakeneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin aletaan soveltaa direktiiviä 2011/61/EU kokonaisuudessaan.

| (2) | Direktiivissä 2011/61/EU säädetään vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin sovellettavasta lupamenettelystä. Kyseisen menettelyn aikana toimitettavissa asiakirjoissa ja tiedoissa annetaan riittävän yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakeneesta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta, minkä vuoksi samoja asiakirjoja ja samaa menettelyä olisi käytettävä haettaessa direktiivin mukaista kohtelua. Ei ole olemassa erityisiä syitä, jotka oikeuttaisivat sen, että direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua haettaessa käytettäisiin eri menettelyä kuin niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tapauksessa, joiden hoitamat varat ylittävät mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt rajat. Tämän vuoksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, jotka päättävät hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua, olisi noudatettava samaa menettelyä kuin niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, joilla on velvollisuus hakea toimilupaa direktiivin 2011/61/EU nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 2011/61/EU säädetään vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin sovellettavasta lupamenettelystä. Kyseisen menettelyn aikana toimitettavissa asiakirjoissa ja tiedoissa annetaan riittävän yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakeneesta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta, minkä vuoksi samoja asiakirjoja ja samaa menettelyä olisi käytettävä haettaessa direktiivin mukaista kohtelua. Ei ole olemassa erityisiä syitä, jotka oikeuttaisivat sen, että direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua haettaessa käytettäisiin eri menettelyä kuin niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tapauksessa, joiden hoitamat varat ylittävät mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt rajat. Tämän vuoksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, jotka päättävät hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua, olisi noudatettava samaa menettelyä kuin niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, joilla on velvollisuus hakea toimilupaa direktiivin 2011/61/EU nojalla.

| (3) | Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, joilla on oikeus hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua, ovat ne vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka oli joko rekisteröity aiemmin kyseisen direktiivin 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai jotka olivat saaneet luvan toimia siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (2) mukaisten arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten rahastoyhtiöinä. On aiheellista välttää kaksinkertainen raportointi ja ottaa huomioon asiakirjat ja tiedot, jotka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat ovat jo toimittaneet toimivaltaisille viranomaisille rekisteröinti- ja lupamenettelyiden aikana, edellyttäen, että kyseiset asiakirjat ja tiedot ovat ajantasaisia. |
| --- | --- |

(3)

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, joilla on oikeus hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua, ovat ne vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka oli joko rekisteröity aiemmin kyseisen direktiivin 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai jotka olivat saaneet luvan toimia siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (2) mukaisten arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten rahastoyhtiöinä. On aiheellista välttää kaksinkertainen raportointi ja ottaa huomioon asiakirjat ja tiedot, jotka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat ovat jo toimittaneet toimivaltaisille viranomaisille rekisteröinti- ja lupamenettelyiden aikana, edellyttäen, että kyseiset asiakirjat ja tiedot ovat ajantasaisia.

| (4) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi tutkittava direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua koskeva hakemus ja myönnettävä lupa kyseiseen kohteluun noudattaen samoja edellytyksiä ja samaa menettelyä kuin sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tapauksessa, joiden hoitamien varojen määrä ylittää mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt rajat. |
| --- | --- |

(4)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi tutkittava direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua koskeva hakemus ja myönnettävä lupa kyseiseen kohteluun noudattaen samoja edellytyksiä ja samaa menettelyä kuin sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tapauksessa, joiden hoitamien varojen määrä ylittää mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt rajat.

| (5) | On tärkeää selkeyttää, missä suhteessa menettely, jota sovelletaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka päättävät hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua, on vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien mainitun direktiivin nojalla saaman toimiluvan peruuttamiseen. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla, jolle on myönnetty toimilupa direktiivin 2011/61/EU nojalla ja jonka hoitamien varojen määrä alenee myöhemmin mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjen rajojen alle, on edelleen kyseisen direktiivin mukainen toimilupa, ja kyseistä direktiiviä sovelletaan siihen kokonaisuudessaan niin kauan kuin sen toimilupaa ei ole peruutettu. Toimiluvan saaneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamien varojen määrän aleneminen sovellettavan rajan alle ei saisi johtaa automaattisesti toimiluvan peruuttamiseen, vaan toimilupa olisi peruutettava vain vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan pyynnöstä. Tämän vuoksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ei pitäisi voida hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua niin kauan kuin sillä on kyseisen direktiivin mukainen toimilupa, kun taas sellaisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, jonka toimilupa on peruutettu sen omasta pyynnöstä, pitäisi edelleen voida hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua kyseisen direktiivin nojalla. |
| --- | --- |

(5)

On tärkeää selkeyttää, missä suhteessa menettely, jota sovelletaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka päättävät hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua, on vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien mainitun direktiivin nojalla saaman toimiluvan peruuttamiseen. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla, jolle on myönnetty toimilupa direktiivin 2011/61/EU nojalla ja jonka hoitamien varojen määrä alenee myöhemmin mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjen rajojen alle, on edelleen kyseisen direktiivin mukainen toimilupa, ja kyseistä direktiiviä sovelletaan siihen kokonaisuudessaan niin kauan kuin sen toimilupaa ei ole peruutettu. Toimiluvan saaneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamien varojen määrän aleneminen sovellettavan rajan alle ei saisi johtaa automaattisesti toimiluvan peruuttamiseen, vaan toimilupa olisi peruutettava vain vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan pyynnöstä. Tämän vuoksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ei pitäisi voida hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua niin kauan kuin sillä on kyseisen direktiivin mukainen toimilupa, kun taas sellaisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, jonka toimilupa on peruutettu sen omasta pyynnöstä, pitäisi edelleen voida hakea direktiivin 2011/61/EU mukaista kohtelua kyseisen direktiivin nojalla.

| (6) | Jäsenvaltiot velvoitetaan direktiivillä 2011/61/EU soveltamaan 22 päivästä heinäkuuta 2013 lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla kyseinen direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Myös tämän asetuksen soveltamista lykätään sen vuoksi kyseiseen päivämäärään. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltiot velvoitetaan direktiivillä 2011/61/EU soveltamaan 22 päivästä heinäkuuta 2013 lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla kyseinen direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Myös tämän asetuksen soveltamista lykätään sen vuoksi kyseiseen päivämäärään.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Direktiivin 2011/61/EU mukaisen kohtelun hakemisessa noudatettava menettely ja siinä noudatettavat edellytykset

1.   Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka täyttää direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset ja päättää hakea kyseisen direktiivin mukaista kohtelua, on toimitettava lupahakemus kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle.

Hakemuksen on noudatettava direktiivin 2011/61/EU 7 artiklan 1–5 kohdassa ja niiden täytäntöönpanoa koskevissa toimenpiteissä säädettyä menettelyä.

2.   Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa tarkoitetulle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle poikkeuksen direktiivin 2011/61/EU 7 artiklan nojalla vaadittavien tietojen ja asiakirjojen toimittamisesta edellyttäen, että poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvat tiedot tai asiakirjat on jo toimitettu toimivaltaiselle viranomaiselle rekisteröinnin yhteydessä kyseisen direktiivin 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai osana direktiivin 2009/65/EY 5 artiklan mukaista lupamenettelyä ja että tällaiset tiedot ja asiakirjat ovat edelleen ajan tasalla, minkä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja vahvistaa kirjallisesti.

3.   Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä toimilupa noudattaen direktiivin 2011/61/EU 8 artiklan 1–5 kohdassa säädetyn menettelyn kaltaista menettelyä.

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan 22 päivästä heinäkuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.

2

---

| 16.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 448/2013,

annettu 15 päivänä toukokuuta 2013,

menettelyn vahvistamisesta EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan viitejäsenvaltion määrittämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU nojalla

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivien 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU (1) ja erityisesti sen 37 artiklan 14 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan b alakohdassa, c alakohdan i alakohdassa, e ja f alakohdassa sekä g alakohdan i alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa sellaisen EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka aikoo hoitaa EU:hun sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja/tai markkinoida hoitamiaan vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, mahdollisia viitejäsenvaltioita voi olla useampia kuin yksi. Tällaisissa tapauksissa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on toimitettava pyyntö kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille viitejäsenvaltionsa määrittämistä varten. Pyyntöön olisi liitettävä kaikki merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen kyseisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan viitejäsenvaltion määrittämiseksi. Asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteinen päätös viitejäsenvaltion määrittämiseksi. On vahvistettava menettely, jota asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava viitejäsenvaltion määrittämisessä. Vaikka kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat yhdessä vastuussa viitejäsenvaltion nimeämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (2) perustetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) olisi varmistettava, että kaikki mahdolliset viitejäsenvaltiot ovat asianmukaisesti mukana päätöksenteossa, ja sen olisi myös avustettava sopimukseen pääsemisessä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan b alakohdassa, c alakohdan i alakohdassa, e ja f alakohdassa sekä g alakohdan i alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa sellaisen EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka aikoo hoitaa EU:hun sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja/tai markkinoida hoitamiaan vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, mahdollisia viitejäsenvaltioita voi olla useampia kuin yksi. Tällaisissa tapauksissa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on toimitettava pyyntö kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille viitejäsenvaltionsa määrittämistä varten. Pyyntöön olisi liitettävä kaikki merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen kyseisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan viitejäsenvaltion määrittämiseksi. Asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteinen päätös viitejäsenvaltion määrittämiseksi. On vahvistettava menettely, jota asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava viitejäsenvaltion määrittämisessä. Vaikka kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat yhdessä vastuussa viitejäsenvaltion nimeämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (2) perustetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) olisi varmistettava, että kaikki mahdolliset viitejäsenvaltiot ovat asianmukaisesti mukana päätöksenteossa, ja sen olisi myös avustettava sopimukseen pääsemisessä.

| (2) | Viitejäsenvaltion määrittämisessä noudatettava menettely eroaa menettelystä, jota noudatetaan passin hakemisessa direktiivin 2011/61/EU nojalla. Kun viitejäsenvaltio on määritetty, EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on haettava toimilupaa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta noudattaen samaa menettelyä ja samoja edellytyksiä, joita sovelletaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin direktiivin 2011/61/EU 7 ja 8 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Viitejäsenvaltion määrittämisessä noudatettava menettely eroaa menettelystä, jota noudatetaan passin hakemisessa direktiivin 2011/61/EU nojalla. Kun viitejäsenvaltio on määritetty, EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on haettava toimilupaa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta noudattaen samaa menettelyä ja samoja edellytyksiä, joita sovelletaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin direktiivin 2011/61/EU 7 ja 8 artiklan nojalla.

| (3) | Jäsenvaltiot velvoitetaan direktiivillä 2011/61/EU soveltamaan 22 päivästä heinäkuuta 2013 lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla mainittu direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Sen estämättä, mitä direktiivin 2011/61/EU 67 artiklan 6 kohdassa edellytetyssä delegoidussa säädöksessä säädetään, myös tämän asetuksen soveltamista lykätään samaan päivämäärään. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot velvoitetaan direktiivillä 2011/61/EU soveltamaan 22 päivästä heinäkuuta 2013 lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla mainittu direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Sen estämättä, mitä direktiivin 2011/61/EU 67 artiklan 6 kohdassa edellytetyssä delegoidussa säädöksessä säädetään, myös tämän asetuksen soveltamista lykätään samaan päivämäärään.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Menettely, jota noudatetaan viitejäsenvaltion määrittämisessä useiden mahdollisten viitejäsenvaltioiden joukosta

1.   Jos EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, joka aikoo hoitaa EU:hun sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja markkinoimatta niitä tai aikoo markkinoida hoitamiaan vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, toimittaa pyynnön viitejäsenvaltionsa määrittämiseksi direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla, kyseinen pyyntö on laadittava kirjallisena ja osoitettava kaikkien niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat mahdollisia viitejäsenvaltioita. Pyynnössä on lueteltava kaikki mahdolliset viitejäsenvaltiot.

2.   EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan pyynnössä on oltava kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen viitejäsenvaltion määrittämiseksi.

3.   Direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa tällaisissa tiedoissa ja asiakirjoissa on oltava

| a) | ilmoitus jäsenvaltioista, joihin EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamat vaihtoehtoiset sijoitusrahastot ovat sijoittautuneet; |
| --- | --- |

a)

ilmoitus jäsenvaltioista, joihin EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamat vaihtoehtoiset sijoitusrahastot ovat sijoittautuneet;

| b) | ilmoitus jäsenvaltioista, joissa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat varoja; |
| --- | --- |

b)

ilmoitus jäsenvaltioista, joissa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat varoja;

| c) | EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan eri jäsenvaltioissa hoitamien varojen määrät. |
| --- | --- |

c)

EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan eri jäsenvaltioissa hoitamien varojen määrät.

4.   Direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa tällaisissa tiedoissa ja asiakirjoissa on oltava

| a) | ilmoitus jäsenvaltiosta, johon EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitama vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on sijoittautunut; |
| --- | --- |

a)

ilmoitus jäsenvaltiosta, johon EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitama vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on sijoittautunut;

| b) | ilmoitus jäsenvaltiosta, jossa EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida vaihtoehtoista sijoitusrahastoa. |
| --- | --- |

b)

ilmoitus jäsenvaltiosta, jossa EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida vaihtoehtoista sijoitusrahastoa.

5.   Direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan e alakohdan ja g alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa tällaisissa tiedoissa ja asiakirjoissa on oltava

| a) | ilmoitus jäsenvaltioista, joihin EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamat vaihtoehtoiset sijoitusrahastot ovat sijoittautuneet; |
| --- | --- |

a)

ilmoitus jäsenvaltioista, joihin EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamat vaihtoehtoiset sijoitusrahastot ovat sijoittautuneet;

| b) | kuvaus markkinointistrategiasta, jolla voidaan osoittaa, että EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida tiettyä vaihtoehtoista sijoitusrahastoa tai useita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja tietyssä jäsenvaltiossa tai useammissa jäsenvaltioissa ja että se aikoo tosiasiallisesti harjoittaa markkinointia tietyissä jäsenvaltioissa, ja jossa ilmoitetaan vähintään seuraavat:






  i) | jäsenvaltiot, joissa jakelijat (ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, jos se aikoo huolehtia jakelusta itse) aikovat pitää myynnissä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita, mukaan lukien hoidettujen varojen odotettavissa oleva osuus unionissa myynnissä pidettävien osuuksien ja osakkeiden kokonaismäärästä; |
| --- | --- | --- |

b)

kuvaus markkinointistrategiasta, jolla voidaan osoittaa, että EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida tiettyä vaihtoehtoista sijoitusrahastoa tai useita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja tietyssä jäsenvaltiossa tai useammissa jäsenvaltioissa ja että se aikoo tosiasiallisesti harjoittaa markkinointia tietyissä jäsenvaltioissa, ja jossa ilmoitetaan vähintään seuraavat:

i)

jäsenvaltiot, joissa jakelijat (ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, jos se aikoo huolehtia jakelusta itse) aikovat pitää myynnissä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita, mukaan lukien hoidettujen varojen odotettavissa oleva osuus unionissa myynnissä pidettävien osuuksien ja osakkeiden kokonaismäärästä;

| ii) | arvio niiden kohderyhmään kuuluvien sijoittajien odotettavissa olevasta määrästä, joiden kotipaikka sijaitsee jäsenvaltioissa, joissa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastojaan; |
| --- | --- |

ii)

arvio niiden kohderyhmään kuuluvien sijoittajien odotettavissa olevasta määrästä, joiden kotipaikka sijaitsee jäsenvaltioissa, joissa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastojaan;

| iii) | jäsenvaltioiden viralliset kielet, joille tarjous- ja myynninedistämisasiakirjat on käännetty tai on tarkoitus kääntää; |
| --- | --- |

iii)

jäsenvaltioiden viralliset kielet, joille tarjous- ja myynninedistämisasiakirjat on käännetty tai on tarkoitus kääntää;

| iv) | markkinointitoiminnan jakautuminen niihin jäsenvaltioihin, joissa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastojaan, ottaen huomioon erityisesti mainosten ja markkinointitilaisuuksien näkyvyys ja tiheys. |
| --- | --- |

iv)

markkinointitoiminnan jakautuminen niihin jäsenvaltioihin, joissa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastojaan, ottaen huomioon erityisesti mainosten ja markkinointitilaisuuksien näkyvyys ja tiheys.

6.   Direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan f alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa tällaisissa tiedoissa ja asiakirjoissa on oltava tämän artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetyt tiedot.

7.   Toimivaltaisten viranomaisten, joihin EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on ollut yhteydessä mahdollisina viitejäsenvaltioiden toimivaltaisina viranomaisina, on välittömästi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön vastaanottamisen jälkeen ja viimeistään kolmen työpäivän kuluttua pyynnön vastaanottamisesta otettava yhteyttä toisiinsa ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiseen, jäljempänä ’EAMV’, tehdäkseen päätökseen siitä, voiko asia mahdollisesti koskea direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan nojalla myös muita unionin toimivaltaisia viranomaisia.

Toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi toimitettava EAMV:lle sen pyynnöstä EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan pyyntö täydellisenä.

8.   Jos päätetään, että asia voi koskea myös muita unionin toimivaltaisia viranomaisia, EAMV:n on ilmoitettava asiasta välittömästi kyseisille viranomaisille ja varmistettava, että EU:n ulkopuolisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan pyyntö toimitetaan niille täydellisenä.

9.   Kaikki menettelyyn osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV voivat pyytää EU:n ulkopuolelle sijoittautuneelta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalta asiaa koskevia lisätietoja ja -asiakirjoja, jotka ovat tarpeen viitejäsenvaltion määrittämiseksi.

Tällainen lisätieto- tai -asiakirjapyyntö on esitettävä kirjallisena, se on perusteltava ja se on annettava samaan aikaan tiedoksi kaikille muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille ja EAMV:lle.

Kun pyynnön esittänyt toimivaltainen viranomainen tai EAMV on vastaanottanut lisätiedot tai -asiakirjat, pyynnön esittäneen viranomaisen on toimitettava tiedot tai asiakirjat välittömästi kaikille muille asianomaisille viranomaisille ja tapauksen mukaan EAMV:lle.

10.   Yhden viikon kuluessa siitä, kun toimivaltaiset viranomaiset, joihin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on ollut yhteydessä, tai tarvittaessa 8 kohdan mukaiset muut unionin toimivaltaiset viranomaiset ovat vastaanottaneet 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön, kaikkien asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava toisilleen ja EAMV:lle lausunto asianmukaisen viitejäsenvaltion määrittämisestä.

11.   Tämän jälkeen kaikki toimivaltaiset viranomaiset määrittävät yhdessä viitejäsenvaltion. Määrittäminen on suoritettava viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan yksilöimät toimivaltaiset viranomaiset tai tarvittaessa 8 kohdan mukaiset unionin muut toimivaltaiset viranomaiset ovat vastaanottaneet pyynnön.

Jos pyydetään lisätietoja, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräaikaa on pidennettävä siten, että se sisältää jakson, joka alkaa 9 kohdassa tarkoitetun lisätieto- ja -asiakirjapyynnön esittämisestä ja päättyy kyseisien tietojen tai asiakirjojen vastaanottamiseen.

12.   EAMV avustaa asianomaisia toimivaltaisia viranomaisia ja tarvittaessa helpottaa asetuksen (EU) N:o 1095/2010 31 artiklan nojalla viitejäsenvaltion määrittämistä.

13.   Viitejäsenvaltioksi määritetyn jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava määrittämisestä viipymättä kirjallisesti EU:n ulkopuolelle sijoittautuneelle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle.

14.   Jos pyynnön esittäneelle EU:n ulkopuolelle sijoittautuneelle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle ei anneta kirjallista ilmoitusta seitsemän päivän kuluessa määrittämisestä tai asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset eivät ole määrittäneet viitejäsenvaltiota tämän artiklan 11 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun määräaikaan mennessä, pyynnön esittänyt EU:n ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja voi valita viitejäsenvaltionsa itse direktiivin 2011/61/EU 37 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettujen perusteiden mukaan.

EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on ilmoitettava kirjallisesti viitejäsenvaltion valinnastaan välittömästi kaikille toimivaltaisille viranomaisille, joihin se oli ottanut alun perin yhteyttä, ja EAMV:lle.

15.   Jos EU:n ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan valitsema viitejäsenvaltio ja toimivaltaisten viranomaisten määrittämä viitejäsenvaltio ovat erit, asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EU:n ulkopuolelle sijoittautuneelle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle määrittämisestä mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään kahden työpäivän kuluttua siitä, kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tekemästä valinnasta on ilmoitettu niille 14 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa etusijalle on asetettava määritetty viitejäsenvaltio.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan 22 päivästä heinäkuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

2

---

| 16.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 449/2013,

annettu 15 päivänä toukokuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 16.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 450/2013,

annettu 15 päivänä toukokuuta 2013,

vilja-alalla 16 päivästä toukokuuta 2013 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 20 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 642/2010 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (tavallinen vehnä, siemenvilja), ex 1001 99 00 (korkealaatuinen tavallinen vehnä, muu kuin siemenvilja), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (tavallinen vehnä, siemenvilja), ex 1001 99 00 (korkealaatuinen tavallinen vehnä, muu kuin siemenvilja), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (tavallinen vehnä, siemenvilja), ex 1001 99 00 (korkealaatuinen tavallinen vehnä, muu kuin siemenvilja), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään kyseisen asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (tavallinen vehnä, siemenvilja), ex 1001 99 00 (korkealaatuinen tavallinen vehnä, muu kuin siemenvilja), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään kyseisen asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä toukokuuta 2013 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä toukokuuta 2013 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

| (5) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(5)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan, liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella, tämän asetuksen liitteessä I 16 päivästä toukokuuta 2013 alkaen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 16 päivästä toukokuuta 2013 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (euroa/tonni) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| Heikkolaatuinen | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 0,00 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(euroa/tonni)

1001 19 00

1001 11 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

Heikkolaatuinen

0,00

ex 1001 91 20

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 99 00

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUIS

0,00

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

0,00

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

0,00

---

(1)  Tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 euroa/tonni, kun purkamissatama sijaitsee Välimerellä (Gibraltarinsalmelta Välimerelle) tai Mustallamerellä ja tavarat saapuvat unioniin Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta, |
| --- | --- |

—

3 euroa/tonni, kun purkamissatama sijaitsee Välimerellä (Gibraltarinsalmelta Välimerelle) tai Mustallamerellä ja tavarat saapuvat unioniin Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta,

| — | 2 euroa/tonni, kun purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla, jos tavarat saapuvat unioniin Atlantin valtameren kautta. |
| --- | --- |

—

2 euroa/tonni, kun purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla, jos tavarat saapuvat unioniin Atlantin valtameren kautta.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EU) N:o 642/2010 3 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteeraus | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Palkkio Meksikonlahdella | — | 26,75 | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 30,49 | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteeraus

242,77

195,50

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

251,21

241,21

221,21

Palkkio Meksikonlahdella

—

26,75

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

30,49

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 16,38 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 50,28 EUR/t |

2.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

16,38 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

50,28 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 euroa/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 euroa/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 euroa/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 16.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/11

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 521/12/KOL,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2012,

päätöksellä N:o 363/11/KOL aloitetun kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Islanti)

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 3 kohdan ja II osan 4 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan,

ON mainittujen määräysten (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   Menettely

| (1) | EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, vastaanotti 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä islantilaiselta arvopaperiyritykseltä H.F. Verðbréf hf. kantelun, jossa tämä väitti, että Islannin valtiokonttori oli maaliskuussa 2009 myöntänyt investointipankeille Saga Capital ja VBS sääntöjenvastaista valtiontukea muuntamalla näiden lyhytaikaiset velat Islannin keskuspankille pitkäaikaisiksi lainoiksi, joihin sovellettiin edullisia ehtoja. Valvontaviranomainen vastaanotti kirjeen ja kirjasi sen saapuneeksi 7 päivänä heinäkuuta 2010 (tapahtuma nro 563424). |
| --- | --- |

(1)

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, vastaanotti 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä islantilaiselta arvopaperiyritykseltä H.F. Verðbréf hf. kantelun, jossa tämä väitti, että Islannin valtiokonttori oli maaliskuussa 2009 myöntänyt investointipankeille Saga Capital ja VBS sääntöjenvastaista valtiontukea muuntamalla näiden lyhytaikaiset velat Islannin keskuspankille pitkäaikaisiksi lainoiksi, joihin sovellettiin edullisia ehtoja. Valvontaviranomainen vastaanotti kirjeen ja kirjasi sen saapuneeksi 7 päivänä heinäkuuta 2010 (tapahtuma nro 563424).

| (2) | Saatuaan Islannin viranomaisilta tarvittavat tiedot ja keskusteltuaan asiasta niiden kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2011 (2) pidetyssä kokouksessa valvontaviranomainen päätti 23 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan päätöksellä 363/11/KOL aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnetystä valtiontuesta (3). Valvontaviranomainen pyysi kyseisessä päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa. Islannin viranomaiset esittivät 21 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 363/11/KOL (tapahtuma nro 625875). |
| --- | --- |

(2)

Saatuaan Islannin viranomaisilta tarvittavat tiedot ja keskusteltuaan asiasta niiden kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2011 (2) pidetyssä kokouksessa valvontaviranomainen päätti 23 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan päätöksellä 363/11/KOL aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnetystä valtiontuesta (3). Valvontaviranomainen pyysi kyseisessä päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa. Islannin viranomaiset esittivät 21 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 363/11/KOL (tapahtuma nro 625875).

| (3) | Kesäkuussa 2012 valvontaviranomainen sai kantelun tekijänä olevalta yritykseltä H.F. Verðbréf hf. tietoja, jotka koskivat Saga Capital hf:n likvidaatiomenettelyä (tapahtuma nro 641907). Valvontaviranomainen on lisäksi saanut kyseistä menettelyä koskevia tietoja muista lähteistä ja seurannut tarkkaan päätöksen N:o 363/11/KOL kohteena olevien investointipankkien likvidaatiota. |
| --- | --- |

(3)

Kesäkuussa 2012 valvontaviranomainen sai kantelun tekijänä olevalta yritykseltä H.F. Verðbréf hf. tietoja, jotka koskivat Saga Capital hf:n likvidaatiomenettelyä (tapahtuma nro 641907). Valvontaviranomainen on lisäksi saanut kyseistä menettelyä koskevia tietoja muista lähteistä ja seurannut tarkkaan päätöksen N:o 363/11/KOL kohteena olevien investointipankkien likvidaatiota.

2.   Toimenpiteiden kuvaus

2.1   Islannin keskuspankin vakuudelliset lainat ja arvopaperien lainausjärjestely

| (4) | Valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 363/11/KOL alustavan arvioinnin kohteena olleet toimenpiteet liittyivät Islannin keskuspankin vakuudellisia lainoja (collateral loan) ja arvopaperilainausta koskevaan järjestelyyn. Osana keskuspankkitoimintaansa Islannin keskuspankki myönsi muiden keskuspankkien noudattaman rahapolitiikan mukaisesti viime käden lainanantajana lyhytaikaisia luottojärjestelyjä rahoitusalan yrityksille vakuudellisten lainojen (4) muodossa kyseisiin lainoihin soveltamiensa sääntöjen mukaisesti. Vakuudelliset lainat lisääntyivät vuosina 2007 ja 2008 tasaisesti, ja Islannin keskuspankista tuli rahoitusalan yritysten pääasiallinen likviditeettilähde. Kun kolme islantilaista liikepankkia teki konkurssin lokakuussa 2008, Islannin keskuspankilla oli kotimaisilta rahoitusalan yrityksiltä merkittävät saamiset, joilla oli erityyppisiä vakuuksia. |
| --- | --- |

(4)

Valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 363/11/KOL alustavan arvioinnin kohteena olleet toimenpiteet liittyivät Islannin keskuspankin vakuudellisia lainoja (collateral loan) ja arvopaperilainausta koskevaan järjestelyyn. Osana keskuspankkitoimintaansa Islannin keskuspankki myönsi muiden keskuspankkien noudattaman rahapolitiikan mukaisesti viime käden lainanantajana lyhytaikaisia luottojärjestelyjä rahoitusalan yrityksille vakuudellisten lainojen (4) muodossa kyseisiin lainoihin soveltamiensa sääntöjen mukaisesti. Vakuudelliset lainat lisääntyivät vuosina 2007 ja 2008 tasaisesti, ja Islannin keskuspankista tuli rahoitusalan yritysten pääasiallinen likviditeettilähde. Kun kolme islantilaista liikepankkia teki konkurssin lokakuussa 2008, Islannin keskuspankilla oli kotimaisilta rahoitusalan yrityksiltä merkittävät saamiset, joilla oli erityyppisiä vakuuksia.

| (5) | Pankkien romahduksen seurauksena vakuuksien arvo väheni ja kävi selväksi, että huonolaatuiset vakuudet olivat aiheuttaneet Islannin keskuspankille tappioita. Parlamentin annettua hyväksyntänsä Islannin valtiokonttori ja Islannin keskuspankki tekivät tammikuussa 2009 sopimuksen siitä, että Islannin keskuspankki siirtää osan rahoitusalan yrityksille myöntämiinsä vakuudellisiin lainoihin liittyvistä saamisista kohde-etuuksineen valtiovarainministeriölle. Ministeriö ja Islannin keskuspankki sopivat helmikuussa 2010 siitä, että keskuspankin ministeriölle aikaisemmin siirtämät saamiset olisi siirrettävä takaisin jokin aika sitten perustetulle keskuspankin holdingyhtiölle Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslandsille (ESÍ) alennettuun hintaan 31. joulukuuta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(5)

Pankkien romahduksen seurauksena vakuuksien arvo väheni ja kävi selväksi, että huonolaatuiset vakuudet olivat aiheuttaneet Islannin keskuspankille tappioita. Parlamentin annettua hyväksyntänsä Islannin valtiokonttori ja Islannin keskuspankki tekivät tammikuussa 2009 sopimuksen siitä, että Islannin keskuspankki siirtää osan rahoitusalan yrityksille myöntämiinsä vakuudellisiin lainoihin liittyvistä saamisista kohde-etuuksineen valtiovarainministeriölle. Ministeriö ja Islannin keskuspankki sopivat helmikuussa 2010 siitä, että keskuspankin ministeriölle aikaisemmin siirtämät saamiset olisi siirrettävä takaisin jokin aika sitten perustetulle keskuspankin holdingyhtiölle Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslandsille (ESÍ) alennettuun hintaan 31. joulukuuta 2009 alkaen.

| (6) | Islannin keskuspankin hallinnoima valtion velanhoidosta vastaava yksikkö tarjoaa lainausjärjestelyjä valtion liikkeeseen laskemien arvopapereiden päämarkkinatakaajille. Tämän arvopaperilainauksen tarkoituksena on parantaa markkinoiden toimivuutta ja ylläpitää likviditeettiä valtion velanhoidosta vastaava yksikön vastuulla olevien joukkovelkakirjasarjojen markkinoilla. Valtion velanhoidosta vastaavan yksikön valtion joukkovelkakirjojen ja velkasitoumusten vakuudeksi hyväksymät arvopaperit ovat kaikki sellaisia valtion joukkovelkakirjalainoja ja viitelainoiksi luokiteltuja kiinteistövakuudellisia joukkovelkakirjalainoja, joilla käydään sähköisesti kauppaa jälkimarkkinoilla. Myös muita arvopapereita, joilla käydään kauppaa sähköisesti, voidaan hyväksyä vakuudeksi järjestelyssä sovellettavien kriteerien mukaan. Näiden lainojen korko perustuu Islannin keskuspankin repokorkoon. Sopimuksen voimassaoloaika on enintään 28 päivää. (5) |
| --- | --- |

(6)

Islannin keskuspankin hallinnoima valtion velanhoidosta vastaava yksikkö tarjoaa lainausjärjestelyjä valtion liikkeeseen laskemien arvopapereiden päämarkkinatakaajille. Tämän arvopaperilainauksen tarkoituksena on parantaa markkinoiden toimivuutta ja ylläpitää likviditeettiä valtion velanhoidosta vastaava yksikön vastuulla olevien joukkovelkakirjasarjojen markkinoilla. Valtion velanhoidosta vastaavan yksikön valtion joukkovelkakirjojen ja velkasitoumusten vakuudeksi hyväksymät arvopaperit ovat kaikki sellaisia valtion joukkovelkakirjalainoja ja viitelainoiksi luokiteltuja kiinteistövakuudellisia joukkovelkakirjalainoja, joilla käydään sähköisesti kauppaa jälkimarkkinoilla. Myös muita arvopapereita, joilla käydään kauppaa sähköisesti, voidaan hyväksyä vakuudeksi järjestelyssä sovellettavien kriteerien mukaan. Näiden lainojen korko perustuu Islannin keskuspankin repokorkoon. Sopimuksen voimassaoloaika on enintään 28 päivää. (5)

2.2   Lyhytaikaisten luottojärjestelyjen muuntaminen pitkäaikaisiksi lainoiksi

| (7) | Valtiovarainministeriö teki maaliskuussa 2009 lainojen muuntamista koskevat sopimukset Saga Capital Investment Bank hf:n, VBS Investment Bank hf:n ja Askar Capital Investment Bank hf:n kanssa. Kaikki lainasopimukset tehtiin samankaltaisin ehdoin. Lainamäärät perustuivat vastaavien velkojen maksuun joulukuussa 2008. Sagalle ja VBS:lle myönnettyjen lainojen takaisinmaksuehdot olivat samat. Kyseiset lainat on maksettava takaisin seuraavien seitsemän vuoden kuluessa, ne ovat indeksisidonnaisia ja niiden korko on 2 prosenttia vuodessa. Askar Capitalille myönnetyn lainan takaisinmaksuehdot olivat samankaltaiset lukuun ottamatta korkoa, joka oli 3 prosenttia vuodessa. Velan yhteenlaskettu nimellismäärä edellä mainittujen kolmen investointipankin osalta oli pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun aikaan 52,4 miljardia Islannin kruunua. (6) |
| --- | --- |

(7)

Valtiovarainministeriö teki maaliskuussa 2009 lainojen muuntamista koskevat sopimukset Saga Capital Investment Bank hf:n, VBS Investment Bank hf:n ja Askar Capital Investment Bank hf:n kanssa. Kaikki lainasopimukset tehtiin samankaltaisin ehdoin. Lainamäärät perustuivat vastaavien velkojen maksuun joulukuussa 2008. Sagalle ja VBS:lle myönnettyjen lainojen takaisinmaksuehdot olivat samat. Kyseiset lainat on maksettava takaisin seuraavien seitsemän vuoden kuluessa, ne ovat indeksisidonnaisia ja niiden korko on 2 prosenttia vuodessa. Askar Capitalille myönnetyn lainan takaisinmaksuehdot olivat samankaltaiset lukuun ottamatta korkoa, joka oli 3 prosenttia vuodessa. Velan yhteenlaskettu nimellismäärä edellä mainittujen kolmen investointipankin osalta oli pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun aikaan 52,4 miljardia Islannin kruunua. (6)

| (8) | Edellä mainitut toimenpiteet perustuivat työryhmän ehdotuksiin. Kyseinen työryhmä toimitti 20 päivänä tammikuuta 2009 valtiovarainministerille muistion, joka käsitteli rahoitusalan yrityksillä olevan, Islannin keskuspankin kanssa toteutetuista vakuudellisia lainoja koskevista järjestelyistä johtuvan velan uudelleenjärjestelyä. Muistio perustui tietoihin rahoitusalan yrityksistä ja niiden velanmaksukyvystä. Muistiossa todettiin, etteivät kyseiset rahoitusalan yritykset pystyneet Islannissa tapahtuneen finanssiromahduksen vuoksi maksamaan velkojaan Islannin keskuspankille täysimääräisesti. Siinä huomautettiin lisäksi, että kaikki Islannin viranomaistahot keskittyivät kyseisenä ajankohtana pitämään maan rahoitusjärjestelmän toiminnassa ja suojaamaan tallettajien etuja. Tämän ja muiden asiaan liittyvien seikkojen perusteella katsottiin tarpeelliseksi toteuttaa tiettyjä järjestelyjä sen varmistamiseksi, että yritykset pystyisivät maksamaan velkansa. |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainitut toimenpiteet perustuivat työryhmän ehdotuksiin. Kyseinen työryhmä toimitti 20 päivänä tammikuuta 2009 valtiovarainministerille muistion, joka käsitteli rahoitusalan yrityksillä olevan, Islannin keskuspankin kanssa toteutetuista vakuudellisia lainoja koskevista järjestelyistä johtuvan velan uudelleenjärjestelyä. Muistio perustui tietoihin rahoitusalan yrityksistä ja niiden velanmaksukyvystä. Muistiossa todettiin, etteivät kyseiset rahoitusalan yritykset pystyneet Islannissa tapahtuneen finanssiromahduksen vuoksi maksamaan velkojaan Islannin keskuspankille täysimääräisesti. Siinä huomautettiin lisäksi, että kaikki Islannin viranomaistahot keskittyivät kyseisenä ajankohtana pitämään maan rahoitusjärjestelmän toiminnassa ja suojaamaan tallettajien etuja. Tämän ja muiden asiaan liittyvien seikkojen perusteella katsottiin tarpeelliseksi toteuttaa tiettyjä järjestelyjä sen varmistamiseksi, että yritykset pystyisivät maksamaan velkansa.

| (9) | Islannin viranomaisten mukaan korkoehdoista päätettäessä painopiste ei ollut siinä, mikä olisi ollut kohtuullinen ja normaali tuotto pääomalle, sillä jo etukäteen oli selvää, etteivät kyseiset yritykset pystyisi maksamaan velkojaan kokonaisuudessaan. Sen sijaan työryhmä keskittyi määrittämään sellaisen korkoprosentin, joka olisi kyseisten yritysten kannalta riittävän korkea ollakseen merkityksellinen muttei kuitenkaan niin korkea, että se olisi tehnyt takaisinmaksun mahdottomaksi ja samalla luonut tilanteen, jossa kyseisillä yrityksillä ei enää olisi ollut kannustimia rahoitusrakenteensa uudistamiseen. |
| --- | --- |

(9)

Islannin viranomaisten mukaan korkoehdoista päätettäessä painopiste ei ollut siinä, mikä olisi ollut kohtuullinen ja normaali tuotto pääomalle, sillä jo etukäteen oli selvää, etteivät kyseiset yritykset pystyisi maksamaan velkojaan kokonaisuudessaan. Sen sijaan työryhmä keskittyi määrittämään sellaisen korkoprosentin, joka olisi kyseisten yritysten kannalta riittävän korkea ollakseen merkityksellinen muttei kuitenkaan niin korkea, että se olisi tehnyt takaisinmaksun mahdottomaksi ja samalla luonut tilanteen, jossa kyseisillä yrityksillä ei enää olisi ollut kannustimia rahoitusrakenteensa uudistamiseen.

| (10) | Islannin viranomaiset asettivat kuitenkin velan muunnolle eräitä ehtoja. Näiden ehtojen mukaan velallinen ei muun muassa saanut maksaa osinkoja, ellei vastaavaa lainan lyhennystä ollut maksettu, eikä tehdä merkittäviä riskisitoumuksia, joiden osuus oli yli 20 prosenttia omasta pääomasta (vakavaraisuussuhde), ja kaikkien velallisen työntekijöille maksettavien bonusten oli oltava kohtuullisia, minkä lisäksi velallisten oli toimitettava lainanantajalle yksityiskohtaiset neljännesvuosikatsaukset toiminnastaan, eikä niiden vakavaraisuussuhde saanut supistua alle 10 prosenttiin. Jos Islannin keskuspankki olisi katsonut, ettei velallisten likviditeettiasema enää ollut hyväksyttävä, tai jos näiden vakavaraisuussuhde olisi supistunut alle 10 prosenttiin, lainanantaja olisi voinut vaatia, että lainan maksamatta oleva osuus korkoineen ja kustannuksineen muunnetaan omaksi pääomaksi. Näiden ehtojen tarkoituksena oli lisätä sen todennäköisyyttä, että lainat maksetaan takaisin kokonaisuudessaan, ja näin samalla turvata valtiokonttorin edut. |
| --- | --- |

(10)

Islannin viranomaiset asettivat kuitenkin velan muunnolle eräitä ehtoja. Näiden ehtojen mukaan velallinen ei muun muassa saanut maksaa osinkoja, ellei vastaavaa lainan lyhennystä ollut maksettu, eikä tehdä merkittäviä riskisitoumuksia, joiden osuus oli yli 20 prosenttia omasta pääomasta (vakavaraisuussuhde), ja kaikkien velallisen työntekijöille maksettavien bonusten oli oltava kohtuullisia, minkä lisäksi velallisten oli toimitettava lainanantajalle yksityiskohtaiset neljännesvuosikatsaukset toiminnastaan, eikä niiden vakavaraisuussuhde saanut supistua alle 10 prosenttiin. Jos Islannin keskuspankki olisi katsonut, ettei velallisten likviditeettiasema enää ollut hyväksyttävä, tai jos näiden vakavaraisuussuhde olisi supistunut alle 10 prosenttiin, lainanantaja olisi voinut vaatia, että lainan maksamatta oleva osuus korkoineen ja kustannuksineen muunnetaan omaksi pääomaksi. Näiden ehtojen tarkoituksena oli lisätä sen todennäköisyyttä, että lainat maksetaan takaisin kokonaisuudessaan, ja näin samalla turvata valtiokonttorin edut.

| (11) | Tarkempi kuvaus toimenpiteistä on julkaistu valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 363/11/KOL. (7) |
| --- | --- |

(11)

Tarkempi kuvaus toimenpiteistä on julkaistu valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 363/11/KOL. (7)

2.3   Toimenpiteen tarkoitus ja kansallinen oikeusperusta

| (12) | Islannin viranomaisten mukaan toimenpiteillä oli kaksi tavoitetta. Ensinnäkin niillä pyrittiin turvaamaan valtion valtavat saatavat varmistamalla, että valtiokonttori pystyy perimään mahdollisimman suuren osan saamisista. Toisena tarkoituksena oli antaa rahoitusalan yrityksille liikkumavaraa ja mahdollisuus ratkaista ongelmansa ja selvitä vaikeuksistaan. |
| --- | --- |

(12)

Islannin viranomaisten mukaan toimenpiteillä oli kaksi tavoitetta. Ensinnäkin niillä pyrittiin turvaamaan valtion valtavat saatavat varmistamalla, että valtiokonttori pystyy perimään mahdollisimman suuren osan saamisista. Toisena tarkoituksena oli antaa rahoitusalan yrityksille liikkumavaraa ja mahdollisuus ratkaista ongelmansa ja selvitä vaikeuksistaan.

| (13) | Toimenpiteet perustuvat valtion vuoden 2008 lisätalousarvion 7.20 kohdassa Islannin parlamentin antamaan valtuutukseen, jolla valtiovarainministeri valtuutettiin ostamaan valtiokonttorin puolesta Islannin keskuspankilta yritystodistuksia, jotka keskuspankille oli pantattu lainojen vakuudeksi, sekä suorittamaan kyseisiin saamisiin liittyvät maksut mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(13)

Toimenpiteet perustuvat valtion vuoden 2008 lisätalousarvion 7.20 kohdassa Islannin parlamentin antamaan valtuutukseen, jolla valtiovarainministeri valtuutettiin ostamaan valtiokonttorin puolesta Islannin keskuspankilta yritystodistuksia, jotka keskuspankille oli pantattu lainojen vakuudeksi, sekä suorittamaan kyseisiin saamisiin liittyvät maksut mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla.

2.4   Tuensaajat

| (14) | Kuten edellä on mainittu, toimenpiteiden kolme tuensaajaa olivat Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf. Tarkempi kuvaus näistä kolmesta tuensaajasta ja niiden toiminnan myöhemmästä kehityksestä on valvontaviranomaisen päätöksen N:o 363/11/KOL 2.5 ja 2.6 jaksossa. |
| --- | --- |

(14)

Kuten edellä on mainittu, toimenpiteiden kolme tuensaajaa olivat Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf. Tarkempi kuvaus näistä kolmesta tuensaajasta ja niiden toiminnan myöhemmästä kehityksestä on valvontaviranomaisen päätöksen N:o 363/11/KOL 2.5 ja 2.6 jaksossa.

3.   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (15) | Päätöksessään N:o 363/11/KOL valvontaviranomainen arvioi alustavasti, olivatko valtiokonttorin toimenpiteet, jotka koskivat lyhytaikaisten saamisten muuntamista edullisin ehdoin myönnetyiksi pitkäaikaisiksi lainoiksi, ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten mukaisia. Koska valtion asema yritysten merkittävänä velkojana oli kuitenkin seurausta aikaisemmista toimenpiteistä, jotka olivat Islannin keskuspankin vakuudelliset lainat ja arvopaperien lainausjärjestely, oli tarpeen tutkia, olivatko nämä toimenpiteet mahdollisesti valtiontukea. |
| --- | --- |

(15)

Päätöksessään N:o 363/11/KOL valvontaviranomainen arvioi alustavasti, olivatko valtiokonttorin toimenpiteet, jotka koskivat lyhytaikaisten saamisten muuntamista edullisin ehdoin myönnetyiksi pitkäaikaisiksi lainoiksi, ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten mukaisia. Koska valtion asema yritysten merkittävänä velkojana oli kuitenkin seurausta aikaisemmista toimenpiteistä, jotka olivat Islannin keskuspankin vakuudelliset lainat ja arvopaperien lainausjärjestely, oli tarpeen tutkia, olivatko nämä toimenpiteet mahdollisesti valtiontukea.

| (16) | Valvontaviranomainen analysoi sen vuoksi ensin Islannin keskuspankin rahoitusalan yrityksille myöntämiä lyhytaikaisia vakuudellisia lainoja. Islannin viranomaiset olivat korostaneet, että kyseiset lyhyen aikavälin luottojärjestelyt olivat osa Islannin keskuspankin normaalia rahapolitiikkaa ja finanssimarkkinatoimenpiteitä ja valtiokonttorin normaalia valtionvelanhoitoa. Valvontaviranomainen ei kiistänyt sitä, että toimenpiteet olivat osa rahapolitiikkaa ja valtionvelanhoitoa ja että ne perustuivat näitä osa-alueita koskeviin sääntöihin. (8) Toimenpiteet oli toteutettu kyseisten rahoitusalan yritysten aloitteesta, eikä Islannin keskuspankilla ollut kyseisenä ajankohtana ollut valtion vastatakausta. Valvontaviranomainen päätteli sen vuoksi, että Islannin keskuspankin rahoitusalan yrityksille myöntämät lyhytaikaiset vakuudelliset lainat ja valtiokonttorin lyhyen aikavälin lainausjärjestelyt eivät sisältäneet valtiontukea. |
| --- | --- |

(16)

Valvontaviranomainen analysoi sen vuoksi ensin Islannin keskuspankin rahoitusalan yrityksille myöntämiä lyhytaikaisia vakuudellisia lainoja. Islannin viranomaiset olivat korostaneet, että kyseiset lyhyen aikavälin luottojärjestelyt olivat osa Islannin keskuspankin normaalia rahapolitiikkaa ja finanssimarkkinatoimenpiteitä ja valtiokonttorin normaalia valtionvelanhoitoa. Valvontaviranomainen ei kiistänyt sitä, että toimenpiteet olivat osa rahapolitiikkaa ja valtionvelanhoitoa ja että ne perustuivat näitä osa-alueita koskeviin sääntöihin. (8) Toimenpiteet oli toteutettu kyseisten rahoitusalan yritysten aloitteesta, eikä Islannin keskuspankilla ollut kyseisenä ajankohtana ollut valtion vastatakausta. Valvontaviranomainen päätteli sen vuoksi, että Islannin keskuspankin rahoitusalan yrityksille myöntämät lyhytaikaiset vakuudelliset lainat ja valtiokonttorin lyhyen aikavälin lainausjärjestelyt eivät sisältäneet valtiontukea.

| (17) | Valtiokonttorin tekemät lainojen muuntamista koskevat sopimukset olivat valvontaviranomaisen alustavan näkemyksen mukaan kuitenkin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä otettiin esille seuraavat näkökohdat:






  i) | Valvontaviranomainen päätteli, että lainat oli selvästi myönnetty valtion varoista, koska niiden myöntäjänä oli valtiovarainministeriö valtion talousarviossa olevan valtuutuksen nojalla. |
| --- | --- | --- |

(17)

Valtiokonttorin tekemät lainojen muuntamista koskevat sopimukset olivat valvontaviranomaisen alustavan näkemyksen mukaan kuitenkin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä otettiin esille seuraavat näkökohdat:

i)

Valvontaviranomainen päätteli, että lainat oli selvästi myönnetty valtion varoista, koska niiden myöntäjänä oli valtiovarainministeriö valtion talousarviossa olevan valtuutuksen nojalla.

| ii) | Valvontaviranomainen katsoi, että kyseiset kolme investointipankkia saivat toimenpiteistä kaupallista hyötyä, sille kyseiset pankit saivat vapautuksen kuluista, jotka kattoivat korkomaksut ja muut Islannin keskuspankin kanssa sovittuihin lyhyen aikavälin luottojärjestelyihin liittyvät kustannukset ja jotka ne olisivat muutoin joutuneet kattamaan talousarvioistaan. Valvontaviranomainen esitti lisäksi epäilyksiä siitä, vastasivatko toimenpiteet yksityisen velkojan toimintaa vastaavanlaisessa oikeudellisessa ja todellisessa tilanteessa, kun otetaan huomioon lainojen edulliset takaisinmaksuehdot sekä se, ettei ehdoissa ollut määräystä, jonka mukaan korkoa korotetaan, jos velallisten taloudellinen tilanne paranee. |
| --- | --- |

ii)

Valvontaviranomainen katsoi, että kyseiset kolme investointipankkia saivat toimenpiteistä kaupallista hyötyä, sille kyseiset pankit saivat vapautuksen kuluista, jotka kattoivat korkomaksut ja muut Islannin keskuspankin kanssa sovittuihin lyhyen aikavälin luottojärjestelyihin liittyvät kustannukset ja jotka ne olisivat muutoin joutuneet kattamaan talousarvioistaan. Valvontaviranomainen esitti lisäksi epäilyksiä siitä, vastasivatko toimenpiteet yksityisen velkojan toimintaa vastaavanlaisessa oikeudellisessa ja todellisessa tilanteessa, kun otetaan huomioon lainojen edulliset takaisinmaksuehdot sekä se, ettei ehdoissa ollut määräystä, jonka mukaan korkoa korotetaan, jos velallisten taloudellinen tilanne paranee.

| iii) | Valikoivuuden osalta valvontaviranomainen päätteli, ettei toimenpiteitä voitu pitää luonteeltaan yleisinä, koska ne suosivat kolmea yritystä tietyllä toimialalla eivätkä muut toimialat tai yritykset hyötyneet niistä. Toimenpiteitä oli sen vuoksi pidettävä valikoivina. (9) Islannin viranomaiset eivät myöskään olleet esittäneet selkeitä todisteita siitä, että edullisin ehdoin tehtyjä lainojen muuntosopimuksia oli tosiasiassa tarjottu kaikille sellaisille yrityksille, jotka olivat vastaavassa oikeudellisessa ja todellisessa tilanteessa kuin Saga Capital, VBS ja Askar Capital. |
| --- | --- |

iii)

Valikoivuuden osalta valvontaviranomainen päätteli, ettei toimenpiteitä voitu pitää luonteeltaan yleisinä, koska ne suosivat kolmea yritystä tietyllä toimialalla eivätkä muut toimialat tai yritykset hyötyneet niistä. Toimenpiteitä oli sen vuoksi pidettävä valikoivina. (9) Islannin viranomaiset eivät myöskään olleet esittäneet selkeitä todisteita siitä, että edullisin ehdoin tehtyjä lainojen muuntosopimuksia oli tosiasiassa tarjottu kaikille sellaisille yrityksille, jotka olivat vastaavassa oikeudellisessa ja todellisessa tilanteessa kuin Saga Capital, VBS ja Askar Capital.

| iv) | Lopuksi valvontaviranomainen päätteli, että toimenpiteet olivat omiaan vääristämään kilpailua. Vaikka kyseiset investointipankit toimivat pääasiassa Islannin markkinoilla ja olivat kooltaan melko pieniä, ne tarjosivat kuitenkin rahoituspalveluja, jotka oli täysin avattu kilpailulle ja kaupalle Euroopan talousalueella. |
| --- | --- |

iv)

Lopuksi valvontaviranomainen päätteli, että toimenpiteet olivat omiaan vääristämään kilpailua. Vaikka kyseiset investointipankit toimivat pääasiassa Islannin markkinoilla ja olivat kooltaan melko pieniä, ne tarjosivat kuitenkin rahoituspalveluja, jotka oli täysin avattu kilpailulle ja kaupalle Euroopan talousalueella.

| (18) | Lisäksi valvontaviranomainen epäili, voitiinko valtiontukea pitää ETA-sopimuksen mukaisena. Islannin viranomaiset olivat viitanneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohtaan ja valvontaviranomaisen antamiin suuntaviivoihin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi perustellessaan väitettään siitä, että toimenpide on ETA-sopimuksen mukainen. Islannin viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet lainkaan todisteita, jotka olisivat tukeneet sitä, että toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta olisi arvioitava ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tai valvontaviranomaisen finanssikriisin johdosta antamien tilapäisten valtiontukisuuntaviivojen nojalla. Valvontaviranomainen korosti, että rahoitusalan yrityksille tarkoitetusta tuesta annetuissa tilapäisissä säännöissä määrätään tuen rajoittamisesta välttämättömään vähimmäismäärään, pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on estää kilpailun kohtuuton vääristyminen. Suuntaviivoissa annetaan etenkin sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa asianmukainen ja riittävä korvaus valtion toteuttamalle pääomapohjan vahvistamiselle. (10) Vaikuttaa siltä, että valtion myöntämien lainojen takaisinmaksuehdoissa ei ollut otettu huomioon edellä mainittuja periaatteita. Lainat oli myönnetty seitsemän vuoden takaisinmaksuajalla, ne oli indeksoitu ja niistä veloitettiin 2 prosentin kiinteä vuosikorko, joka oli huomattavasti markkinakorkoja alhaisempi, eikä korkoa ollut tarkoitus korottaa valtion pääoman maksuun kannustamiseksi. Tämän perusteella valvontaviranomainen päätteli, että kyseiset lainaehdot eivät olleet sen antamien valtiontukisuuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi valvontaviranomainen epäili, voitiinko valtiontukea pitää ETA-sopimuksen mukaisena. Islannin viranomaiset olivat viitanneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohtaan ja valvontaviranomaisen antamiin suuntaviivoihin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi perustellessaan väitettään siitä, että toimenpide on ETA-sopimuksen mukainen. Islannin viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet lainkaan todisteita, jotka olisivat tukeneet sitä, että toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuutta olisi arvioitava ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tai valvontaviranomaisen finanssikriisin johdosta antamien tilapäisten valtiontukisuuntaviivojen nojalla. Valvontaviranomainen korosti, että rahoitusalan yrityksille tarkoitetusta tuesta annetuissa tilapäisissä säännöissä määrätään tuen rajoittamisesta välttämättömään vähimmäismäärään, pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on estää kilpailun kohtuuton vääristyminen. Suuntaviivoissa annetaan etenkin sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa asianmukainen ja riittävä korvaus valtion toteuttamalle pääomapohjan vahvistamiselle. (10) Vaikuttaa siltä, että valtion myöntämien lainojen takaisinmaksuehdoissa ei ollut otettu huomioon edellä mainittuja periaatteita. Lainat oli myönnetty seitsemän vuoden takaisinmaksuajalla, ne oli indeksoitu ja niistä veloitettiin 2 prosentin kiinteä vuosikorko, joka oli huomattavasti markkinakorkoja alhaisempi, eikä korkoa ollut tarkoitus korottaa valtion pääoman maksuun kannustamiseksi. Tämän perusteella valvontaviranomainen päätteli, että kyseiset lainaehdot eivät olleet sen antamien valtiontukisuuntaviivojen mukaisia.

4.   Islannin viranomaisten huomautukset

| (19) | Islannin viranomaiset käsittelivät huomautuksissaan pääasiassa kantaansa, jonka mukaan toimenpiteet olivat ETA-sopimuksen mukaisia. Viranomaisten mukaan toimenpiteet eivät olleet olleet valikoivia, sillä kolmen investointipankin tilanne oli ollut ainutlaatuinen eivätkä muut pankit, kuten Straumur, SPB ja SPRON, olleet tuolloin olleet vastaavanlaisessa tilanteessa. Eräät muut pankit olivat jo jättäneet täyttämättä velvoitteitaan velkojiaan kohtaan, kun sopimukset lainojen muuntamisesta tehtiin, ja tällaisten pankkien uudelleenjärjestelytoimenpiteet olivat niin mittavia, ettei Islannin keskuspankille olevien velkojen muuntamisella olisi ollut suurta merkitystä niiden taloudellisissa uudelleenjärjestelyissä. Islannin viranomaiset katsoivat lisäksi, että niiden päätökset lainojen muuntamisesta olivat olleet yksityistä velkojaa koskevan periaatteen mukaisia, koska jokainen Islannin valtion kanssa samassa tilanteessa ollut velkoja olisi niiden mukaan toiminut Islannin valtion tavoin. |
| --- | --- |

(19)

Islannin viranomaiset käsittelivät huomautuksissaan pääasiassa kantaansa, jonka mukaan toimenpiteet olivat ETA-sopimuksen mukaisia. Viranomaisten mukaan toimenpiteet eivät olleet olleet valikoivia, sillä kolmen investointipankin tilanne oli ollut ainutlaatuinen eivätkä muut pankit, kuten Straumur, SPB ja SPRON, olleet tuolloin olleet vastaavanlaisessa tilanteessa. Eräät muut pankit olivat jo jättäneet täyttämättä velvoitteitaan velkojiaan kohtaan, kun sopimukset lainojen muuntamisesta tehtiin, ja tällaisten pankkien uudelleenjärjestelytoimenpiteet olivat niin mittavia, ettei Islannin keskuspankille olevien velkojen muuntamisella olisi ollut suurta merkitystä niiden taloudellisissa uudelleenjärjestelyissä. Islannin viranomaiset katsoivat lisäksi, että niiden päätökset lainojen muuntamisesta olivat olleet yksityistä velkojaa koskevan periaatteen mukaisia, koska jokainen Islannin valtion kanssa samassa tilanteessa ollut velkoja olisi niiden mukaan toiminut Islannin valtion tavoin.

| (20) | Lisäksi Islannin viranomaiset toimittivat tietoja edellä mainittujen kolmen investointipankin nykytilanteesta ja niiden tilanteessa valvontaviranomaisen päätöksen N:o 363/11/KOL antamisen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. (11) |
| --- | --- |

(20)

Lisäksi Islannin viranomaiset toimittivat tietoja edellä mainittujen kolmen investointipankin nykytilanteesta ja niiden tilanteessa valvontaviranomaisen päätöksen N:o 363/11/KOL antamisen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. (11)

| (21) | Kun otetaan huomioon se, että kaikki kolme tuensaajaa olivat lopettaneet kaiken taloudellisen toimintansa heti päätöksen N:o 363/11/KOL antamisen jälkeen ja kun lisäksi otetaan huomioon Euroopan komission ja valvontaviranomaisen vakiintunut käytäntö, jota nämä noudattavat toimenpiteiden luokittelun ja niiden sisämarkkinoille soveltumisen arvioinnin osalta vastaavissa olosuhteissa (12), Islannin viranomaiset katsoivat, ettei valvontaviranomaisella ollut syytä jatkaa asian käsittelyä. |
| --- | --- |

(21)

Kun otetaan huomioon se, että kaikki kolme tuensaajaa olivat lopettaneet kaiken taloudellisen toimintansa heti päätöksen N:o 363/11/KOL antamisen jälkeen ja kun lisäksi otetaan huomioon Euroopan komission ja valvontaviranomaisen vakiintunut käytäntö, jota nämä noudattavat toimenpiteiden luokittelun ja niiden sisämarkkinoille soveltumisen arvioinnin osalta vastaavissa olosuhteissa (12), Islannin viranomaiset katsoivat, ettei valvontaviranomaisella ollut syytä jatkaa asian käsittelyä.

II   ARVIOINTI

| (22) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(22)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (23) | Jotta toimenpiteitä voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, niihin on näin ollen sisällyttävä valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty avustus, niistä on oltava etua saajana olevalle yritykselle, niiden on oltava valikoivia ja kilpailua vääristäviä ja niiden on oltava omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(23)

Jotta toimenpiteitä voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, niihin on näin ollen sisällyttävä valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty avustus, niistä on oltava etua saajana olevalle yritykselle, niiden on oltava valikoivia ja kilpailua vääristäviä ja niiden on oltava omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan.

| (24) | Kuten edellä on todettu, valvontaviranomainen päätteli päätöksessään N:o 363/11/KOL alustavasti, että arvioitavina olleet toimenpiteet, eli lyhytaikaisten luottojärjestelyjen muuntaminen pitkäaikaisiksi lainoiksi, täyttivät ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset ja olivat sen vuoksi valtiontukea. Lisäksi ei ollut minkäänlaisia viitteitä siitä, että toimenpiteet olisivat olleet ETA-sopimuksen yleisten valtiontukimääräysten tai valvontaviranomaisen finanssikriisin johdosta antamien tilapäisten valtiontukisuuntaviivojen mukaisia. Valvontaviranomainen ei ole tutkintansa aikana saanut tietoja, jotka muuttaisivat sen alkuperäistä kantaa. Islannin viranomaiset eivät myöskään olleet tehneet valvontaviranomaiselle ilmoitusta menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kohteena olleista tukitoimenpiteistä ennen niiden toteuttamista. Ne olivat näin toimiessaan laiminlyöneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuutensa. Tukitoimenpiteiden toteuttaminen oli sen vuoksi sääntöjenvastaista. Tästä huolimatta valvontaviranomaisen on arvioitava, onko sillä aihetta jatkaa asian käsittelyä. |
| --- | --- |

(24)

Kuten edellä on todettu, valvontaviranomainen päätteli päätöksessään N:o 363/11/KOL alustavasti, että arvioitavina olleet toimenpiteet, eli lyhytaikaisten luottojärjestelyjen muuntaminen pitkäaikaisiksi lainoiksi, täyttivät ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset ja olivat sen vuoksi valtiontukea. Lisäksi ei ollut minkäänlaisia viitteitä siitä, että toimenpiteet olisivat olleet ETA-sopimuksen yleisten valtiontukimääräysten tai valvontaviranomaisen finanssikriisin johdosta antamien tilapäisten valtiontukisuuntaviivojen mukaisia. Valvontaviranomainen ei ole tutkintansa aikana saanut tietoja, jotka muuttaisivat sen alkuperäistä kantaa. Islannin viranomaiset eivät myöskään olleet tehneet valvontaviranomaiselle ilmoitusta menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kohteena olleista tukitoimenpiteistä ennen niiden toteuttamista. Ne olivat näin toimiessaan laiminlyöneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuutensa. Tukitoimenpiteiden toteuttaminen oli sen vuoksi sääntöjenvastaista. Tästä huolimatta valvontaviranomaisen on arvioitava, onko sillä aihetta jatkaa asian käsittelyä.

| (25) | Kuten päätöksessä N:o 363/11/KOL todetaan, Askar Capital Investment Bank hf. oli jo vuonna 2007 kärsinyt merkittävät tappiot sijoituksista strukturoituihin (subprime-)luottoihin, joiden kohde-etuutena oli yhdysvaltalaisia kiinnelainoja. Pankki joutui entistä suurempiin vaikeuksiin kesäkuussa 2010, kun Islannin korkein oikeus katsoi tuomiossaan, että ulkomaan valuutan määräiset lainat olivat lainvastaisia. Pankki hakeutui lopulta konkurssiin 14 päivänä heinäkuuta 2010, ja Islannin finanssivalvontaviranomainen otti sen hallintaansa samana päivänä. Valvontaviranomaiselle myöhemmin toimitettujen tietojen mukaan pankki on parhaillaan likvidaatiomenettelyssä ja se on lopettanut kaiken taloudellisen toiminnan. |
| --- | --- |

(25)

Kuten päätöksessä N:o 363/11/KOL todetaan, Askar Capital Investment Bank hf. oli jo vuonna 2007 kärsinyt merkittävät tappiot sijoituksista strukturoituihin (subprime-)luottoihin, joiden kohde-etuutena oli yhdysvaltalaisia kiinnelainoja. Pankki joutui entistä suurempiin vaikeuksiin kesäkuussa 2010, kun Islannin korkein oikeus katsoi tuomiossaan, että ulkomaan valuutan määräiset lainat olivat lainvastaisia. Pankki hakeutui lopulta konkurssiin 14 päivänä heinäkuuta 2010, ja Islannin finanssivalvontaviranomainen otti sen hallintaansa samana päivänä. Valvontaviranomaiselle myöhemmin toimitettujen tietojen mukaan pankki on parhaillaan likvidaatiomenettelyssä ja se on lopettanut kaiken taloudellisen toiminnan.

| (26) | Päätöksessä 363/11/KOL todetaan myös, että VBS Investment bank hf:n taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi sen jälkeen, kun sen velkojiensa ja osakkaidensa kanssa käymät neuvottelut olivat epäonnistuneet, minkä jälkeen pankin velkojat lopettivat kaikki neuvottelut vuonna 2010. Islannin finanssivalvontaviranomainen nimitti VBS:lle 3 päivänä maaliskuuta 2010 tekemällään päätöksellä väliaikaisen hallituksen ja VBS:n likvidaatiomenettely aloitettiin Reykjavikin käräjäoikeuden 9. huhtikuuta 2010 antamalla tuomiolla rahoitusalan yrityksistä annetun lain N:o 161/2002 101 §:n mukaisesti. Pankin toimilupa on nyt peruutettu, koska pankki on likvidaatiomenettelyssä. |
| --- | --- |

(26)

Päätöksessä 363/11/KOL todetaan myös, että VBS Investment bank hf:n taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi sen jälkeen, kun sen velkojiensa ja osakkaidensa kanssa käymät neuvottelut olivat epäonnistuneet, minkä jälkeen pankin velkojat lopettivat kaikki neuvottelut vuonna 2010. Islannin finanssivalvontaviranomainen nimitti VBS:lle 3 päivänä maaliskuuta 2010 tekemällään päätöksellä väliaikaisen hallituksen ja VBS:n likvidaatiomenettely aloitettiin Reykjavikin käräjäoikeuden 9. huhtikuuta 2010 antamalla tuomiolla rahoitusalan yrityksistä annetun lain N:o 161/2002 101 §:n mukaisesti. Pankin toimilupa on nyt peruutettu, koska pankki on likvidaatiomenettelyssä.

| (27) | Saga Capitalin toimilupa peruutettiin Islannin finanssivalvontaviranomaisen 28 päivänä syyskuuta 2011 tekemällä päätöksellä. Tämän jälkeen finanssivalvontaviranomainen vaati Saga Capitalin likvidaatiomenettelyn aloittamista ja likvidaatiolautakunnan nimittämistä. Koillis-Islannin käräjäoikeus antoi 16 päivänä toukokuuta 2012 finanssivalvontaviranomaisen vaatimuksen mukaisesti tuomion, jossa todettiin, että Saga Capital oli asetettava likvidaatiomenettelyyn. Islannin korkein oikeus vahvisti 14 päivänä kesäkuuta 2012 tämän tuomion. Islannin finanssivalvontaviranomaisen päätös peruuttaa Saga Capitalin toimilupa vahvistettiin Reykjavikin käräjäoikeuden 5 päivänä maaliskuuta 2012 antamassa tuomiossa. Tähän Reykjavikin käräjäoikeuden tuomioon on haettu muutosta korkeimmalta oikeudelta. Pankki on kuitenkin lopettanut kaiken luvanvaraisen toimintansa, koska sen rahoituslaitostoimilupa on peruutettu. |
| --- | --- |

(27)

Saga Capitalin toimilupa peruutettiin Islannin finanssivalvontaviranomaisen 28 päivänä syyskuuta 2011 tekemällä päätöksellä. Tämän jälkeen finanssivalvontaviranomainen vaati Saga Capitalin likvidaatiomenettelyn aloittamista ja likvidaatiolautakunnan nimittämistä. Koillis-Islannin käräjäoikeus antoi 16 päivänä toukokuuta 2012 finanssivalvontaviranomaisen vaatimuksen mukaisesti tuomion, jossa todettiin, että Saga Capital oli asetettava likvidaatiomenettelyyn. Islannin korkein oikeus vahvisti 14 päivänä kesäkuuta 2012 tämän tuomion. Islannin finanssivalvontaviranomaisen päätös peruuttaa Saga Capitalin toimilupa vahvistettiin Reykjavikin käräjäoikeuden 5 päivänä maaliskuuta 2012 antamassa tuomiossa. Tähän Reykjavikin käräjäoikeuden tuomioon on haettu muutosta korkeimmalta oikeudelta. Pankki on kuitenkin lopettanut kaiken luvanvaraisen toimintansa, koska sen rahoituslaitostoimilupa on peruutettu.

| (28) | Sen vuoksi on selvää, että kyseessä olevat kolme investointipankkia ovat nyt lopettaneet kaiken taloudellisen toimintansa, niiden toimiluvat on peruutettu, ne ovat parhaillaan likvidaatiomenettelyssä ja niiden omaisuuteen kohdistuvien vaateiden esittämiselle asetettu määräaika on umpeutunut. (13) Jos investointipankeille on myönnetty valtiontukea, kyseinen tuki ei enää vääristä kilpailua, ja jos niille on myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea, kyseisen tuen takaisinperintä ei enää ole mahdollista. Näissä olosuhteissa valvontaviranomaisen päätöksellä siitä, onko tarkasteltavissa toimenpiteissä kyse tuesta ja ovatko toimenpiteet yhteensopivia ETA-sopimuksen kanssa, ei olisi minkäänlaisia käytännön vaikutuksia. (14) |
| --- | --- |

(28)

Sen vuoksi on selvää, että kyseessä olevat kolme investointipankkia ovat nyt lopettaneet kaiken taloudellisen toimintansa, niiden toimiluvat on peruutettu, ne ovat parhaillaan likvidaatiomenettelyssä ja niiden omaisuuteen kohdistuvien vaateiden esittämiselle asetettu määräaika on umpeutunut. (13) Jos investointipankeille on myönnetty valtiontukea, kyseinen tuki ei enää vääristä kilpailua, ja jos niille on myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea, kyseisen tuen takaisinperintä ei enää ole mahdollista. Näissä olosuhteissa valvontaviranomaisen päätöksellä siitä, onko tarkasteltavissa toimenpiteissä kyse tuesta ja ovatko toimenpiteet yhteensopivia ETA-sopimuksen kanssa, ei olisi minkäänlaisia käytännön vaikutuksia. (14)

| (29) | Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn jatkaminen on sen vuoksi hyödytöntä, |
| --- | --- |

(29)

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn jatkaminen on sen vuoksi hyödytöntä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa kolmelle islantilaiselle investointipankille myönnettyä valtiontukea koskeva muodollinen tutkintamenettely lopetetaan.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannille.

3 artikla

Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2012.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Presidentti

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 23 päivänä marraskuuta 2011 annettu EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 363/11/KOL on julkaistu 26.1.2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 21, 26.1.2012, s. 2) ja ETA täydennysosassa N:o 4, 26.1.2012, s. 8.

1

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(2)  Ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 363/11/KOL 2–6 kohta.

2

(3)  Ks. julkaisutiedot alaviitteessä 1.

3

(4)  Vakuudellisia lainoja kutsutaan myös repolainoiksi ja repolla tarkoitetaan takaisinostosopimusta, jossa arvopaperien, kuten valtion velkasitoumusten, myyjä sitoutuu ostamaan ne takaisin tiettynä ajankohtana tiettyyn hintaan.

4

(5)  Tarkempia tietoja on Islannin keskuspankin valtiokonttorin puolesta markkinatakaajille tarjoamista arvopaperilainausjärjestelyistä 28 päivänä marraskuuta 2008 annetuissa säännöissä, jotka ovat saatavilla osoitteessa http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf.

5

(6)  Lisätietoja lainasopimuksista on päätöksen N:o 363/11/KOL 11–27 kohdassa.

6

(7)  Ks. erityisesti päätöksen 2.2 jakso.

7

(8)  Nämä säännöt korvattiin 26 päivänä kesäkuuta 2009 vastaavilla (nykyisin sovellettavilla) säännöillä N:o 553.

8

(9)  Ks. esimerkiksi asia C-75/97, Belgia v. komissio (Maribel kaksi ja kolme -ohjelmat), tuomio 17.6.1999 (Kok., s. I-3671) sekä äskettäin annetut tuomiot yhdistetyissä asioissa C-106/09 P ja C-107/09 P, komissio v. Government of Gibraltar, ei vielä julkaistu, 75 kohta.

9

(10)  Ks. esimerkiksi valvontaviranomaisen antamat pääomapohjan vahvistamista koskevat suuntaviivat osoitteessa http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1.

10

(11)  Valvontaviranomainen sai myöhemmin vastaavia tietoja kantelun tekijältä (tapahtuma nro 641907).

11

(12)  Komission päätös, tehty 25 päivänä syyskuuta 2007, tukitoimenpiteistä, joita Espanja on toteuttanut IZARin hyväksi, asia C 47/2003 (EUVL L 44, 20.2.2008, s. 33), komission päätös, tehty 9 päivänä marraskuuta 2005, toimenpiteestä, jonka Ranska on toteuttanut Mines de Potasse d’Alsacen hyväksi, asia C 53/2000 (EUVL L 86, 24.3.2006, s. 20) ja EFTAn valvontaviranomaisen päätös, tehty 27 päivänä toukokuuta 2009, väitetystä sääntöjenvastaisesta tuesta yritykselle NordBook AS, asia 245/09/KOL (EUVL L 282, 29.10.2009, s. 41).

12

(13)  On otettava huomioon, että kolmen pankin likvidaatiolautakunnille osoitettujen vaateiden esittämiselle asetettu määräaika on umpeutunut. Konkurssilain N:o 21/1991 85 §:n mukaan vaateiden esittämiselle asetettu määräaika on yleensä kaksi kuukautta. Poikkeustapauksissa selvitysmies voi kuitenkin päättää, että kyseinen määräaika on kolmesta kuuteen kuukautta. Vaateiden esittämiselle asetettu määräaika alkaa sen kestosta riippumatta siitä, kun velkojille osoitettu ilmoitus julkaistaan ensimmäisen kerran, mikä on ilmoitettava ilmoituksessa selkeästi. Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintää edellyttävä valvontaviranomaisen päätös olisi käsiteltävänä olevassa asiassa sen vuoksi merkityksetön. Koska Islannin viranomaiset eivät kuitenkaan noudattaneet valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan, valvontaviranomainen ei pystynyt aloittamaan toimenpiteiden tutkintaa ennen kuin marraskuussa 2011 antamallaan päätöksellä 363/11/KOL. Valvontaviranomainen odottaa joka tapauksessa, että kolmen investointipankin omaisuuden myynti toteutetaan markkinaehdoin ja että siinä noudatetaan konkurssimenettelyä koskevia yleisiä sääntöjä.

13

(14)  Komission päätös, tehty 25 päivänä syyskuuta 2007, tukitoimenpiteistä, joita Espanja on toteuttanut IZARin hyväksi, asia C 47/2003 (EUVL L 44, 20.2.2008, s. 33) ja komission päätös, tehty 9 päivänä marraskuuta 2005, toimenpiteestä, jonka Ranska on toteuttanut Mines de Potasse d’Alsacen hyväksi, asia C 53/2000 (EUVL L 86, 24.3.2006, s. 20).

14

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 132/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 216/2013 (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 1) mukaisesti 1. heinäkuuta 2013 lähtien vain sähköisessä muodossa julkaistu virallinen lehti on todistusvoimainen, ja vain sillä on oikeusvaikutuksia.

Jos virallisen lehden sähköistä versiota ei ole mahdollista julkaista ennakoimattomien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, virallisen lehden painettu versio on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia asetuksen (EU) N:o 216/2013 3 artiklassa esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

---