# Az Európai Unió L 197/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.197.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 197 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. július 20. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.197.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 197

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. július 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 691/2013/EU rendelete (2013. július 19.) a 152/2009/EK rendeletnek a mintavételi és vizsgálati módszerek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | | A Bizottság 692/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | | A Bizottság 693/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) a 616/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2013 júliusának első hét napján benyújtott kérelmekhez kapcsolódó behozatali engedélyek kibocsátásáról és behozatali jogok odaítéléséről | 15 |
| | | A Bizottság 694/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2013. július 1. és 7. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről | 17 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 691/2013/EU rendelete (2013. július 19.) a 152/2009/EK rendeletnek a mintavételi és vizsgálati módszerek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

A Bizottság 692/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

A Bizottság 693/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) a 616/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2013 júliusának első hét napján benyújtott kérelmekhez kapcsolódó behozatali engedélyek kibocsátásáról és behozatali jogok odaítéléséről

15

A Bizottság 694/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2013. július 1. és 7. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.7.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/1

---

A BIZOTTSÁG 691/2013/EU RENDELETE

(2013. július 19.)

a 152/2009/EK rendeletnek a mintavételi és vizsgálati módszerek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2009. január 27-i 152/2009/EK bizottsági rendelet (2) elismerte, hogy a mintavételezésre vonatkozó rendelkezéseket a takarmányok előállítási, tárolási, szállítási és forgalmazási módja terén a közelmúltban elért fejlődést figyelembe véve ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(1)

A takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2009. január 27-i 152/2009/EK bizottsági rendelet (2) elismerte, hogy a mintavételezésre vonatkozó rendelkezéseket a takarmányok előállítási, tárolási, szállítási és forgalmazási módja terén a közelmúltban elért fejlődést figyelembe véve ki kell igazítani.

| (2) | A növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételezést a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 11-i 2002/63/EK bizottsági irányelvnek (3) megfelelően kell elvégezni. A 2002/63/EK irányelvben meghatározott mintavételi követelmények minimumkövetelmények, és az e rendeletben rögzített mintavételi követelmények általában legalább a minimumkövetelményekkel egyenértékűek, vagy azoknál szigorúbbak, kivéve néhány árucikk tekintetében a végső minta méretére vonatkozó követelményt. Az e rendeletben meghatározott mintavételi módszerek – a peszticid-szermaradványok ellenőrzése céljából vett végső minták méretére vonatkozó rendelkezésekkel kiegészítve – ugyancsak alkalmazhatók a peszticid-szermaradványok ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(2)

A növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételezést a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 11-i 2002/63/EK bizottsági irányelvnek (3) megfelelően kell elvégezni. A 2002/63/EK irányelvben meghatározott mintavételi követelmények minimumkövetelmények, és az e rendeletben rögzített mintavételi követelmények általában legalább a minimumkövetelményekkel egyenértékűek, vagy azoknál szigorúbbak, kivéve néhány árucikk tekintetében a végső minta méretére vonatkozó követelményt. Az e rendeletben meghatározott mintavételi módszerek – a peszticid-szermaradványok ellenőrzése céljából vett végső minták méretére vonatkozó rendelkezésekkel kiegészítve – ugyancsak alkalmazhatók a peszticid-szermaradványok ellenőrzésére.

| (3) | A 619/2011/EU bizottsági rendelet (4) megállapítja a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazandó, olyan, géntechnológiával módosított anyagok jelenlétére vonatkozó mintavételi és vizsgálati módszereket, amelyek esetében az engedélyezési eljárás függőben van, vagy amelyek esetében az engedély lejárt. A mintavételezés tekintetében a 619/2011/EU rendelet a 152/2009/EK rendeletben foglalt rendelkezésekre hivatkozik, amelyeket a vizsgálandó minta méretére vonatkozó külön rendelkezésekkel egészít ki. Mivel az e rendelettel bevezetett módosítások révén a minta méretére vonatkozó egyedi előírások lépnek hatályba, a 152/2009/EK rendeletben meghatározott, jelen rendelettel módosított mintavételi módszereket szintén alkalmazni kell a 619/2011/EU rendeletnek való megfelelés ellenőrzése során. |
| --- | --- |

(3)

A 619/2011/EU bizottsági rendelet (4) megállapítja a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazandó, olyan, géntechnológiával módosított anyagok jelenlétére vonatkozó mintavételi és vizsgálati módszereket, amelyek esetében az engedélyezési eljárás függőben van, vagy amelyek esetében az engedély lejárt. A mintavételezés tekintetében a 619/2011/EU rendelet a 152/2009/EK rendeletben foglalt rendelkezésekre hivatkozik, amelyeket a vizsgálandó minta méretére vonatkozó külön rendelkezésekkel egészít ki. Mivel az e rendelettel bevezetett módosítások révén a minta méretére vonatkozó egyedi előírások lépnek hatályba, a 152/2009/EK rendeletben meghatározott, jelen rendelettel módosított mintavételi módszereket szintén alkalmazni kell a 619/2011/EU rendeletnek való megfelelés ellenőrzése során.

| (4) | Az új mintavételi módszer bevezetésére célszerű elegendő időt hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Az új mintavételi módszer bevezetésére célszerű elegendő időt hagyni.

| (5) | A 152/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 152/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 152/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  A takarmányok hatósági ellenőrzésére, különös tekintettel az alkotóelemek, többek között a géntechnológiával módosított szervezeteket (GMO-kat) tartalmazó, azokból álló, illetve azokból előállított anyagok, az 1831/2003/EK rendelet (5) szerinti takarmány-adalékanyagok és a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti nemkívánatos anyagok meghatározására szolgáló mintavételezést az I. mellékletben meghatározott módszereknek megfelelően kell elvégezni.
  Az I. mellékletben foglalt mintavételi módszer alkalmazandó a takarmányoknál előforduló peszticid-szermaradványok 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti meghatározására irányuló ellenőrzés, valamint a 619/2011/EU rendeletnek való megfelelés ellenőrzése során. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A takarmányok hatósági ellenőrzésére, különös tekintettel az alkotóelemek, többek között a géntechnológiával módosított szervezeteket (GMO-kat) tartalmazó, azokból álló, illetve azokból előállított anyagok, az 1831/2003/EK rendelet (5) szerinti takarmány-adalékanyagok és a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti nemkívánatos anyagok meghatározására szolgáló mintavételezést az I. mellékletben meghatározott módszereknek megfelelően kell elvégezni.

Az I. mellékletben foglalt mintavételi módszer alkalmazandó a takarmányoknál előforduló peszticid-szermaradványok 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti meghatározására irányuló ellenőrzés, valamint a 619/2011/EU rendeletnek való megfelelés ellenőrzése során.

| 2. | Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| 3. | A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

3.

A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. július 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 54., 2009.2.26., 1. o.

2

(3)  HL L 187., 2002.7.16., 30. o.

3

(4)  HL L 166., 2011.6.25., 9. o.

4

(5)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

5

(6)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

6

(7)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.”

7

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

MINTAVÉTELI MÓDSZEREK

1.   CÉL ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLET

A takarmányok hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételezést az alábbiakban leírt módszerek szerint kell elvégezni. Az így nyert mintákat a mintavételi tételek reprezentatív részének kell tekinteni.

A reprezentatív mintavétel célja kisebb mennyiséget venni a tételből oly módon, hogy e mennyiség bármely jellemző tulajdonságának meghatározásával az adott tulajdonságot illetően a teljes tételre érvényes középértéket kapjunk. A mintavételezés során a tétel különböző részeiből ismételten elemi mintákat kell venni. Ezen elemi mintákat össze kell keverni annak érdekében, hogy az így nyert átlagolt mintából reprezentatív osztással reprezentatív végső mintákat lehessen kialakítani.

Ha a mintavételre kerülő takarmányadagok szemrevételezés alapján minőségi eltérést mutatnak a takarmány ugyanazon tételének többi részéhez képest, a szóban forgó adagokat el kell különíteni és altételként kell kezelni őket. Amennyiben a takarmányt nem lehet különálló altételekre osztani, azt egyetlen tételként kell mintavételezni. Ebben az esetben erről a tényről említést kell tenni a mintavételi jegyzőkönyvben.

Ha az e rendelet előírásai alapján mintavételezett takarmányról megállapítják, hogy nem felel meg az uniós követelményeknek, továbbá az egy azonos osztályú vagy megnevezésű takarmánytétel részét képezi, abból kell kiindulni, hogy a tétel többi része sem biztonságos, kivéve, ha a részletes átvizsgálás során nem bizonyítható, hogy a tétel többi része nem felel meg az uniós követelményeknek.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

—   Tétel: azonosított mennyiségű takarmány, amely közös jellemzőkkel rendelkezik, úgymint eredet, fajta, a csomagolás típusa, csomagoló, feladó, címkézés, valamint – előállítási folyamat esetében – az egyetlen üzemben egységes előállítási paraméterek mellett előállított termelési egység vagy – amennyiben azokat egymás után folyamatosan állítják elő és együtt tárolják – több ilyen egység.

—   Mintavételi tétel: egy tétel, illetve a tétel vagy altétel egy azonosított része.

—   Lepecsételt minta: pecséttel oly módon ellátott minta, hogy a pecsét felsértése vagy eltávolítása nélkül ne lehessen hozzáférni a mintához.

—   Elemi minta: a mintavételi tétel egy pontjából vett mennyiség.

—   Átlagolt minta: ugyanazon mintavételi tételből vett elemi minták egyesítésével nyert minta.

—   Redukált minta: az átlagolt minta olyan része, amelyet az utóbbiból reprezentatív redukálási folyamattal nyernek.

—   Végső minta: a redukált minta vagy a homogenizált átlagolt minta egy része.

—   Laboratóriumi minta: a laboratórium részére szánt minta (a laboratóriumba érkező minta), amely lehet végső, redukált vagy átlagolt minta.

3.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

| — | A mintavételt végző személyzet: a mintavételezést az illetékes hatóságok által erre a feladatra felhatalmazott személyek végzik. |
| --- | --- |

—

A mintavételt végző személyzet: a mintavételezést az illetékes hatóságok által erre a feladatra felhatalmazott személyek végzik.

| — | A mintát pecséttel kell ellátni úgy, hogy a pecsét felsértése vagy eltávolítása nélkül ne lehessen hozzáférni a mintához. A pecsétjelnek egyértelműen azonosíthatónak és jól láthatónak kell lennie. Egy másik lehetőség szerint a mintát zárható edénybe kell helyezni oly módon, hogy azt a tárolóedény vagy tartály visszafordíthatatlan roncsolása nélkül ne lehessen felnyitni, elkerülve így a tárolóedény vagy tartály esetleges újrafelhasználását. |
| --- | --- |

—

A mintát pecséttel kell ellátni úgy, hogy a pecsét felsértése vagy eltávolítása nélkül ne lehessen hozzáférni a mintához. A pecsétjelnek egyértelműen azonosíthatónak és jól láthatónak kell lennie. Egy másik lehetőség szerint a mintát zárható edénybe kell helyezni oly módon, hogy azt a tárolóedény vagy tartály visszafordíthatatlan roncsolása nélkül ne lehessen felnyitni, elkerülve így a tárolóedény vagy tartály esetleges újrafelhasználását.

| — | A minta azonosítása: a mintát letörölhetetlenül meg kell jelölni és azonosítani kell oly módon, hogy egyértelmű kapcsolata a mintavételi jegyzőkönyvvel megállapítható legyen. |
| --- | --- |

—

A minta azonosítása: a mintát letörölhetetlenül meg kell jelölni és azonosítani kell oly módon, hogy egyértelmű kapcsolata a mintavételi jegyzőkönyvvel megállapítható legyen.

| — | Valamennyi átlagolt mintából legalább kettő végső mintát kell venni: egyet az ellenőrzéshez (hatósági ellenőrzés), egyet pedig a takarmányipari vállalkozó részére (védelem). Adott esetben referencia céljából is lehet végső mintát venni. Amennyiben a teljes átlagolt minta homogenizált, a végső mintákat a homogenizált átlagolt mintából kell venni, ha ez az eljárás nem ütközik az adott tagállam takarmányipari vállalkozói jogokra vonatkozó jogszabályaiba. |
| --- | --- |

—

Valamennyi átlagolt mintából legalább kettő végső mintát kell venni: egyet az ellenőrzéshez (hatósági ellenőrzés), egyet pedig a takarmányipari vállalkozó részére (védelem). Adott esetben referencia céljából is lehet végső mintát venni. Amennyiben a teljes átlagolt minta homogenizált, a végső mintákat a homogenizált átlagolt mintából kell venni, ha ez az eljárás nem ütközik az adott tagállam takarmányipari vállalkozói jogokra vonatkozó jogszabályaiba.

4.   BERENDEZÉS

4.1.   A mintavételi eszközöket olyan anyagokból kell készíteni, amelyek nem szennyezhetik a mintavételre kerülő termékeket. A többszöri használatra szánt eszközöknek könnyen tisztíthatónak kell lenniük a keresztszennyeződések elkerülése érdekében.

4.2.   Szilárd takarmányok mintavételére ajánlott eszközök

4.2.1.   Kézi mintavétel

4.2.1.1.   Lapos fenekű, függőleges oldalú lapát.

4.2.1.2.   Nyílással vagy rekeszekkel rendelkező mintavételi szúrcsap. A mintavételi szúrcsap méretének összhangban kell lennie a mintavételi tétel jellemzőivel (a tartály mélysége, a göngyöleg nagysága stb.), valamint a takarmány részecskeméretével.

Amennyiben a mintavételi szúrcsapon több nyílás található, e nyílásokat rekeszekkel kell elválasztani, vagy a szúrcsapnak lépcsősen elhelyezett, szekvenciális nyílásokkal kell rendelkeznie annak biztosítására, hogy a mintavételezés a szúrcsap egymás mellett elhelyezkedő különböző pontjain történjen.

4.2.2.   Gépi mintavétel

Mozgásban lévő takarmányok mintavételére megfelelő gépi eszközök használhatók. Az eszköz megfelelőnek tekinthető, ha alkalmas legalább az anyagáram teljes keresztmetszetének mintavételezésére.

A (magas áramlási sebességgel) mozgásban lévő takarmányok esetében automata mintavevőket lehet használni.

4.2.3.   Mintaosztó

Ha lehetséges és indokolt, a minta megközelítően egyenlő részekre való felosztására tervezett eszközt kell használni a redukált minták reprezentatív elkészítéséhez.

5.   AZ ELEMI MINTÁK SZÁMÁRA VONATKOZÓ MENNYISÉGI KÖVETELMÉNYEK

| — | Az elemi minták számára vonatkozóan az 5.1. és 5.2. pontban leírt mennyiségi követelmények alkalmazandók az 500 tonnát meg nem haladó tömegű és a reprezentatív módon mintavételezhető tételek esetében. A bemutatott mintavételi eljárás érvényes a mintavételi tétel előírt maximális méreténél nagyobb mennyiségekre is, feltéve, hogy figyelmen kívül hagyják az elemi minták alábbi táblázatokban feltüntetett maximális számát, hogy az elemi minták számának meghatározása az eljárás megfelelő részénél megadott négyzetgyökös képlettel történik (lásd: az 5.3. pont), valamint hogy az átlagolt minta minimális méretét arányosan növelték. Ez nem zárja ki egy nagy tétel kisebb altételekre történő felosztását, amelyet követően minden egyes altételt az 5.1. és 5.2. pontban leírt eljárással összhangban kell mintavételezni. |
| --- | --- |

—

Az elemi minták számára vonatkozóan az 5.1. és 5.2. pontban leírt mennyiségi követelmények alkalmazandók az 500 tonnát meg nem haladó tömegű és a reprezentatív módon mintavételezhető tételek esetében. A bemutatott mintavételi eljárás érvényes a mintavételi tétel előírt maximális méreténél nagyobb mennyiségekre is, feltéve, hogy figyelmen kívül hagyják az elemi minták alábbi táblázatokban feltüntetett maximális számát, hogy az elemi minták számának meghatározása az eljárás megfelelő részénél megadott négyzetgyökös képlettel történik (lásd: az 5.3. pont), valamint hogy az átlagolt minta minimális méretét arányosan növelték. Ez nem zárja ki egy nagy tétel kisebb altételekre történő felosztását, amelyet követően minden egyes altételt az 5.1. és 5.2. pontban leírt eljárással összhangban kell mintavételezni.

| — | A mintavételi tételnek akkorának kell lennie, hogy minden egyes alkotórészéből mintát lehessen venni. |
| --- | --- |

—

A mintavételi tételnek akkorának kell lennie, hogy minden egyes alkotórészéből mintát lehessen venni.

| — | Igen nagy tömegű (> 500 tonna) tételek és altételek, valamint azon tételek esetében, amelyek szállítása vagy tárolása nem teszi lehetővé az e fejet 5.1. és 5.2. pontja szerinti mintavételi eljárást, az 5.3. pontban bemutatott eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

Igen nagy tömegű (> 500 tonna) tételek és altételek, valamint azon tételek esetében, amelyek szállítása vagy tárolása nem teszi lehetővé az e fejet 5.1. és 5.2. pontja szerinti mintavételi eljárást, az 5.3. pontban bemutatott eljárást kell alkalmazni.

| — | Ha a takarmányipari vállalkozót kötelező monitoringrendszer keretében jogszabályok kötelezik az e rendeletben foglaltaknak való megfelelésre, a vállalkozó a működési jellemzők figyelembevétele érdekében – az illetékes hatóság engedélyét követően – eltérhet az e fejezetben megállapított mennyiségi követelményektől, feltéve, hogy az illetékes hatóság számára kielégítő módon bizonyította a mintavételi eljárás egyenértékűségét a reprezentativitás tekintetében. |
| --- | --- |

—

Ha a takarmányipari vállalkozót kötelező monitoringrendszer keretében jogszabályok kötelezik az e rendeletben foglaltaknak való megfelelésre, a vállalkozó a működési jellemzők figyelembevétele érdekében – az illetékes hatóság engedélyét követően – eltérhet az e fejezetben megállapított mennyiségi követelményektől, feltéve, hogy az illetékes hatóság számára kielégítő módon bizonyította a mintavételi eljárás egyenértékűségét a reprezentativitás tekintetében.

| — | Különleges esetekben, amikor (a csomagolási forma, szállítás és tárolás módja stb. miatt) a mennyiségi követelmények szerinti mintavételi módszer nem alkalmazható a tételen bekövetkező elfogadhatatlan gazdasági kár miatt” alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. |
| --- | --- |

—

Különleges esetekben, amikor (a csomagolási forma, szállítás és tárolás módja stb. miatt) a mennyiségi követelmények szerinti mintavételi módszer nem alkalmazható a tételen bekövetkező elfogadhatatlan gazdasági kár miatt” alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják.

5.1.   A takarmányban egyenletesen eloszló anyagok és termékek ellenőrzése kapcsán az elemi mintákra vonatkozó mennyiségi követelmények

5.1.1.   Ömlesztett szilárd takarmány

| A mintavételi tétel tömege | Az elemi minták minimális száma |
| --- | --- |
| ≤ 2,5 tonna | 7 |
| > 2,5 tonna | a mintavételi tételt (1) kitevő tonnák számának √20-szorosa, legfeljebb 40 elemi minta |

A mintavételi tétel tömege

Az elemi minták minimális száma

≤ 2,5 tonna

7

> 2,5 tonna

a mintavételi tételt (1) kitevő tonnák számának √20-szorosa, legfeljebb 40 elemi minta

5.1.2.   Ömlesztett folyékony takarmány

| A mintavételi tétel tömege | Az elemi minták minimális száma |
| --- | --- |
| ≤ 2,5 tonna vagy ≤ 2 500 liter | 4 (2) |
| > 2,5 tonna vagy > 2 500 liter | 7 (2) |

A mintavételi tétel tömege

Az elemi minták minimális száma

≤ 2,5 tonna vagy ≤ 2 500 liter

4 (2)

> 2,5 tonna vagy > 2 500 liter

7 (2)

5.1.3.   Kiszerelt takarmány

A (szilárd és folyékony) takarmányt zsákokba, göngyölegekbe, dobozokba, hordókba stb. lehet csomagolni, amelyek a táblázatban egységek néven szerepelnek. A nagy egységek (≥ 500 kg vagy liter) esetében a mintavételezésnek az ömlesztett takarmányokra érvényes előírásokkal összhangban kell történnie (lásd: az 5.1.1. és az 5.1.2. pont).

| A mintavételi tétel tömege | Azon egységek minimális száma, amelyekből (legalább) egy elemi mintát kell venni (3) |
| --- | --- |
| 1–20 egység | 1 egység (4) |
| 21–150 egység | 3 egység (4) |
| 151–400 egység | 5 egység (4) |
| > 400 egység | a mintavételi tételt (5) kitevő egységek √számának egy negyede, legfeljebb 40 egység |

A mintavételi tétel tömege

Azon egységek minimális száma, amelyekből (legalább) egy elemi mintát kell venni (3)

1–20 egység

1 egység (4)

21–150 egység

3 egység (4)

151–400 egység

5 egység (4)

> 400 egység

a mintavételi tételt (5) kitevő egységek √számának egy negyede, legfeljebb 40 egység

5.1.4.   Takarmánytömbök és nyalósók

A 25 egységből álló mintavételi tételenként legalább egy, legfeljebb 4 tömböt vagy nyalósót kell mintaként venni.

Az egyenként 1 kg-ot meg nem haladó tömegű tömbök és nyalósók esetében az elemi mintának egy tömbnek vagy egy nyalósónak kell lennie.

5.1.5.   Szálastakarmány/zöldtakarmány

| A mintavételi tétel tömege | Az elemi minták minimális száma (6) |
| --- | --- |
| ≤ 5 tonna | 5 |
| > 5 tonna | a mintavételi tételt (7) kitevő tonnák számának √5-szorosa, legfeljebb 40 elemi minta |

A mintavételi tétel tömege

Az elemi minták minimális száma (6)

≤ 5 tonna

5

> 5 tonna

a mintavételi tételt (7) kitevő tonnák számának √5-szorosa, legfeljebb 40 elemi minta

5.2.   A takarmányban egyenetlenül eloszló anyagok és termékek ellenőrzése kapcsán az elemi mintákra vonatkozó mennyiségi követelmények

Az elemi minták számára vonatkozóan itt ismertetett követelményeket az alábbi esetekben kell alkalmazni:

| — | takarmány-alapanyagokban előforduló aflatoxinok, anyarozs, más mikotoxinok és káros botanikai szennyeződések ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

takarmány-alapanyagokban előforduló aflatoxinok, anyarozs, más mikotoxinok és káros botanikai szennyeződések ellenőrzése,

| — | alkotóelemek, többek között a géntechnológiával módosított anyagok okozta keresztszennyeződés, illetve a takarmány-alapanyagokban feltételezhetően egyenetlenül eloszló anyagok ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

alkotóelemek, többek között a géntechnológiával módosított anyagok okozta keresztszennyeződés, illetve a takarmány-alapanyagokban feltételezhetően egyenetlenül eloszló anyagok ellenőrzése.

Amennyiben az ellenőrzést végző hatóságnak erős a gyanúja, hogy ez az egyenetlen eloszlás valamely alkotóelem, illetve az összetett takarmányban található valamely anyag okozta keresztszennyeződés nyomán is fellép, az alábbi táblázatban feltüntetett mennyiségi követelményeket lehet alkalmazni.

| A mintavételi tétel tömege | Az elemi minták minimális száma |
| --- | --- |
| < 80 tonna | Lásd: az 5.1. pont szerinti mennyiségi követelmények. Az elemi minták szükséges számát meg kell szorozni 2,5-tel. |
| ≥ 80 tonna | 100 |

A mintavételi tétel tömege

Az elemi minták minimális száma

< 80 tonna

Lásd: az 5.1. pont szerinti mennyiségi követelmények. Az elemi minták szükséges számát meg kell szorozni 2,5-tel.

≥ 80 tonna

100

5.3.   Az igen nagyméretű tételek esetében az elemi mintákra vonatkozó mennyiségi követelmények

A nagyméretű mintavételi tételek (> 500 tonna) esetében az elemi minták szükséges száma = 40 elemi minta + √tonna a takarmányban egyenletesen eloszló anyagok és termékek ellenőrzése esetén, vagy 100 elemi minta + √tonna a takarmányban feltételezhetően egyenetlenül eloszló anyagok és termékek ellenőrzése esetén.

6.   AZ ÁTLAGOLT MINTÁRA VONATKOZÓ MENNYISÉGI KÖVETELMÉNYEK

| Mintavételi tételenként egy átlagolt minta szükséges. |
| --- |
| | A takarmány jellege | Az átlagolt minta minimális tömege (8)
   (9) |
| 6.1. | Ömlesztett takarmány | 4 kg |
| 6.2. | Kiszerelt takarmányok | 4 kg (10) |
| 6.3. | Folyékony vagy félfolyékony takarmányok | 4 liter |
| 6.4. | Takarmánytömbök vagy nyalósók |
| 6.4.1. | 1 kg-nál nagyobb egyedi tömeg | 4 kg |
| 6.4.2. | legfeljebb 1 kg-os egyedi tömeg | négy eredeti tömb vagy nyalósó tömege |
| 6.5. | Szálastakarmány/zöldtakarmány | 4 kg (11) |

Mintavételi tételenként egy átlagolt minta szükséges.

A takarmány jellege

Az átlagolt minta minimális tömege (8)
   (9)

6.1.

Ömlesztett takarmány

4 kg

6.2.

Kiszerelt takarmányok

4 kg (10)

6.3.

Folyékony vagy félfolyékony takarmányok

4 liter

6.4.

Takarmánytömbök vagy nyalósók

6.4.1.

1 kg-nál nagyobb egyedi tömeg

4 kg

6.4.2.

legfeljebb 1 kg-os egyedi tömeg

négy eredeti tömb vagy nyalósó tömege

6.5.

Szálastakarmány/zöldtakarmány

4 kg (11)

7.   A VÉGSŐ MINTÁKRA VONATKOZÓ MENNYISÉGI KÖVETELMÉNYEK

Végső minták

Legalább egy végső minta elemzése szükséges. Az analizálásra szolgáló végső minta nem lehet kisebb a következőknél:

| Szilárd takarmányok | 500 g (12)
   (13)
   (14) |
| --- | --- |
| Folyékony vagy félfolyékony takarmányok | 500 ml (12) |

Szilárd takarmányok

500 g (12)
   (13)
   (14)

Folyékony vagy félfolyékony takarmányok

500 ml (12)

8.   IGEN NAGYMÉRETŰ TÉTELEK, ILLETVE OLY MÓDON TÁROLT VAGY SZÁLLÍTOTT TÉTELEK MINTAVÉTELEZÉSE, AMELY NEM TESZI LEHETŐVÉ A MINTAVÉTELEZÉSÉT A TÉTEL EGÉSZÉBEN

8.1.   Általános elvek

Amennyiben egy tétel szállítási vagy tárolási módja nem teszi lehetővé, hogy elemi mintákat vegyünk a tétel valamennyi részéből, a mintavételezésre lehetőleg akkor kell sort keríteni, amikor a tétel mozgásban van.

Takarmányok tárolására szolgáló nagyméretű raktárak esetében a raktárak üzemeltetőit ösztönözni kell olyan berendezések felszerelésére, amelyek segítségével (automatikusan) mintát lehet venni az ott tárolt teljes tételből.

Az e 8. fejezetben meghatározott mintavételi eljárások alkalmazása esetén a takarmányipari vállalkozó vagy annak képviselője tisztában van a mintavételi eljárással. Ha a takarmányipari vállalkozó vagy annak képviselője kétségbe vonja a mintavételi eljárást, lehetővé kell tennie az illetékes hatóság számára, hogy a vállalkozó saját költségén a tétel minden részéből mintát tudjon venni.

8.2.   Hajóval szállított nagy tételek

8.2.1.   A hajóval szállított nagy tételek dinamikus mintavételezése

A hajóval szállított nagy tételek mintavételezésére lehetőleg akkor kell sort keríteni, amikor az mozgásban van (dinamikus mintavételezés).

A mintavételezést rakterenként (fizikailag elkülöníthető egységenként) kell végezni. A rakterek kiürítése azonban egymás után, részlegesen történik, ezért a kezdeti fizikai elkülönítés a tárolólétesítménybe történő áthelyezést követően már nem áll fenn. A mintavételezést ennek megfelelően vagy a kezdeti fizikai elkülönítés, vagy a tárolólétesítménybe történő áthelyezést követő elkülönítés függvényében lehet elvégezni.

A hajó rakterének kiürítése néhány napot is igénybe vehet. A mintavételezést rendszerint a kiürítés teljes időtartama alatt, szabályos időközönként kell végezni. Hatósági ellenőr jelenléte azonban nem mindig lehetséges vagy célszerű a teljes kiürítési művelet alatt. A mintavételezést tehát a tétel egy részén (mintavételi tétel) is el lehet végezni. Az elemi minták számának meghatározása a mintavételi tétel méretének figyelembevételével történik.

Ha azonos osztályú vagy megnevezésű takarmánytétel egy részének mintavételezése esetén azt állapítják meg, hogy a tétel szóban forgó része nem felel meg az uniós követelményeknek, abból kell kiindulni, hogy a tétel többi része sem biztonságos, kivéve, ha a részletes átvizsgálás során nem bizonyítható, hogy a tétel többi része nem felel meg az uniós követelményeknek.

Abban az esetben is, ha a hatósági mintát automata mintavevő segítségével veszik, indokolt az ellenőr jelenléte. Amennyiben azonban az automatikus mintavételezés előre beállított paraméterekkel történik, és a csalás bármely formáját megelőzendő a mintákat pecséttel ellátott tárolóedényekbe gyűjtik, az ellenőrnek kizárólag a mintavételezés megkezdésekor és befejezésekor, valamint akkor kell jelen lennie, amikor a tárolóedényeket cserélni kell.

8.2.2.   A hajóval szállított nagy tételek statikus mintavételezése

Statikus mintavételezés esetén a felülről hozzáférhető tárolók (silók) tekintetében előírt eljárást kell alkalmazni (lásd: 8.4.1. pont).

A mintavételezést a tétel/raktér hozzáférhető részén (felülről) kell elvégezni. Az elemi minták számának meghatározása a mintavételi tétel méretének figyelembevételével történik. Ha azonos osztályú vagy megnevezésű takarmánytétel egy részének mintavételezése esetén azt állapítják meg, hogy a tétel szóban forgó része nem felel meg az uniós követelményeknek, abból kell kiindulni, hogy a tétel többi része sem biztonságos, kivéve, ha a részletes átvizsgálás során nem bizonyítható, hogy a tétel többi része nem felel meg az uniós követelményeknek.

8.3.   A raktárakban tárolt nagy tételek mintavételezése

A mintavételezést a tétel hozzáférhető részén kell elvégezni. Az elemi minták számának meghatározása a mintavételi tétel méretének figyelembevételével történik. Ha azonos osztályú vagy megnevezésű takarmánytétel egy részének mintavételezése esetén azt állapítják meg, hogy a tétel szóban forgó része nem felel meg az uniós követelményeknek, abból kell kiindulni, hogy a tétel többi része sem biztonságos, kivéve, ha a részletes átvizsgálás során nem bizonyítható, hogy a tétel többi része nem felel meg az uniós követelményeknek.

8.4.   A raktározási létesítmények (silók) mintavételezése

8.4.1.   A felülről (könnyen) hozzáférhető silók mintavételezése

A mintavételezést a tétel hozzáférhető részén kell elvégezni. Az elemi minták számának meghatározása a mintavételi tétel méretének figyelembevételével történik. Ha azonos osztályú vagy megnevezésű takarmánytétel egy részének mintavételezése esetén azt állapítják meg, hogy a tétel szóban forgó része nem felel meg az uniós követelményeknek, abból kell kiindulni, hogy a tétel többi része sem biztonságos, kivéve, ha a részletes átvizsgálás során nem bizonyítható, hogy a tétel többi része nem felel meg az uniós követelményeknek.

8.4.2.   A felülről nem hozzáférhető (zárt) silók mintavételezése

8.4.2.1.   Felülről nem hozzáférhető (zárt), 100 tonnát meghaladó kapacitású silók

Az ilyen típusú silókban tárolt takarmányból nem lehet statikusan mintát venni. Ezért amennyiben el kell végezni a silóban tárolt takarmány mintavételezését, továbbá nincs lehetőség a tétel mozgatására, meg kell állapodni a létesítmény üzemeltetőjével, hogy az értesíteni fogja az ellenőrt a siló kiürítésének időpontjáról annak érdekében, hogy mintát lehessen venni a mozgásban lévő takarmányból.

8.4.2.2.   Felülről nem hozzáférhető (zárt), legfeljebb 100 tonna kapacitású silók

A mintavételi eljárás 50–100 kg közötti mennyiségben a takarmány tartályba történő engedéséből és e mennyiség megmintázásából áll. Az átlagolt minta mérete a teljes tételnek, az elemi minták száma pedig a silóból mintavételezési céllal a tartályba engedett takarmány mennyiségének felel meg. Ha azonos osztályú vagy megnevezésű takarmánytétel egy részének mintavételezése esetén azt állapítják meg, hogy a tétel szóban forgó része nem felel meg az uniós követelményeknek, abból kell kiindulni, hogy a tétel többi része sem biztonságos, kivéve, ha a részletes átvizsgálás során nem bizonyítható, hogy a tétel többi része nem felel meg az uniós követelményeknek.

8.5.   Nagyméretű zárt tartályokban tárolt ömlesztett takarmány mintavételezése

Az ilyen típusú tételekből sokszor csak a tartályból történő eltávolítás során lehet mintát venni. Bizonyos esetekben erre nincs lehetőség a behozatal vagy az ellenőrzés helyén, ezért a mintavételezésre a tartály kiürítésekor kell sort keríteni.

9.   A MINTAVÉTELRE, A MINTÁK ELŐKÉSZÍTÉSÉRE ÉS CSOMAGOLÁSÁRA VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK

9.1.   Általános megjegyzések

A mintákat indokolatlan késedelem nélkül kell vételezni és előkészíteni, mindvégig ügyelve a szükséges óvintézkedések betartására, amelyek biztosítják azt, hogy a termék ne változzon meg, illetve ne szennyeződjön. A mintákkal közvetlenül érintkező eszközöknek, felületeknek és tartályoknak tisztáknak és szárazaknak kell lenniük.

9.2.   Elemi minták

A teljes mintavételi tételből véletlenszerűen, körülbelül egyforma nagyságú elemi mintákat kell venni.

Az elemi minta minimális tömege 100 gramm, illetve 25 gramm a kis fajlagos tömegű szálastakarmányok és zöldtakarmányok esetében.

Amennyiben a 8. fejezetben meghatározott mintavételi eljárásra vonatkozó szabályok alapján kevesebb mint 40 elemi mintát kell venni, az elemi minták méretét az átlagolt minta előírt méretének függvényében kell meghatározni (lásd: 6. fejezet).

Kiszerelt takarmány kis tételeinek mintavételezésekor – amikor is a mennyiségi követelmények szerint korlátozott számú elemi mintát kell venni – az elemi minta egy olyan eredeti egység tartalma, amelynek tartalma nem haladja meg az 1 kg-ot vagy az 1 litert.

Kis egységű (pl.: < 250 g) kiszerelt takarmány mintavételezésekor az elemi minta mérete az egység méretéről függ.

9.2.1.   Ömlesztett takarmány

Adott esetben, a mintavételi tétel mozgatása közben (berakodáskor, illetve kirakodáskor) is végre lehet hajtani a mintavételt.

9.2.2.   Kiszerelt takarmány

Miután a mintavétel elvégzésére az 5. fejezet szerint kiválasztottuk az előírt számú egységet, minden egység tartalmának egy részét szúrcsap vagy lapát segítségével ki kell venni. Ha szükséges, az egységek egyenkénti kiürítése után is le lehet venni a mintákat.

9.2.3.   Homogén vagy homogenizálható folyékony vagy félfolyékony takarmányok

Miután a mintavétel elvégzésére az 5. fejezet szerint kiválasztottuk az előírt számú egységet, az egységek tartalmát szükség esetén homogenizálni kell, és minden egyes egységből ki kell venni egy bizonyos mennyiséget.

Az elemi mintákat a tartályok kiürítésekor is lehet vételezni.

9.2.4.   Nem homogenizálható, folyékony vagy félfolyékony takarmányok

Miután a mintavétel elvégzésére az 5. fejezet szerint kiválasztottuk az előírt számú egységet, a különböző rétegekből kell a mintákat levenni.

A tartályok tartalmának kiürítésekor is lehet mintákat venni, ám ebben az esetben az első frakciókat el kell önteni.

A minta összesített űrtartalmának mindkét esetben legalább 10 liternek kell lennie.

9.2.5.   Takarmánytömbök és nyalósók

Miután a mintavétel elvégzésére az 5. fejezet szerint kiválasztottuk a kívánt számú blokkot vagy tömböt, minden blokk vagy tömb egy részét lehet venni. Nem homogén blokk vagy tömb gyanúja esetén a teljes blokkot vagy tömböt fel lehet mintaként használni.

Az egyenként 1 kg-ot meg nem haladó tömegű blokkok és tömbök esetében az elemi minta egy blokk vagy egy tömb.

9.3.   Átlagolt minták elkészítése

Az átlagolt minta kialakítása érdekében az elemi mintákat össze kell keverni.

9.4.   Végső minták elkészítése

Az átlagolt mintában lévő anyagot gondosan össze kell keverni (15).

| — | Valamennyi vizsgálati mintát egy, a célnak megfelelő külön tartályba/edénybe kell tenni. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a minta összetételének a szállítás vagy tárolás során előforduló esetleges megváltozásának, illetve a minta beszennyeződésének vagy meghamisításának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

—

Valamennyi vizsgálati mintát egy, a célnak megfelelő külön tartályba/edénybe kell tenni. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a minta összetételének a szállítás vagy tárolás során előforduló esetleges megváltozásának, illetve a minta beszennyeződésének vagy meghamisításának elkerülése érdekében.

| — | A takarmányban egyenletesen eloszló alkotóelemek vagy anyagok ellenőrzésekor az átlagolt minta tömegét reprezentatív módon, lehetőleg mechanikus vagy automata osztóval minimum 2 kg-ra vagy 2 literre lehet csökkenteni (redukált minta) (16). Peszticid-szermaradványok hüvelyesekben, gabonafélékben és fán termő héjas gyümölcsűekben való jelenlétének ellenőrzésekor a redukált minta minimális tömegének 3 kg-nak kell lennie. Ha a takarmány jellege nem teszi lehetővé az osztó használatát, vagy az osztó nem elérhető, a mintát a negyedeléses módszer segítségével lehet csökkenteni. Ezt követően a redukált mintákból megközelítőleg egyenlő számú (ellenőrzési, védelmi és referencia célra szánt) végső mintát kell készíteni a 7. fejezetben bemutatott mennyiségi követelményeknek megfelelően. Alkotóelemek, többek között géntechnológiával módosított anyagok, illetve a takarmány-alapanyagokban feltételezhetően egyenetlenül eloszló anyagok ellenőrzésekor az átlagolt minta:






  — | teljesen homogenizált kell, hogy legyen, majd végső mintákra kell azt felosztani, vagy |
| --- | --- | --- |

—

A takarmányban egyenletesen eloszló alkotóelemek vagy anyagok ellenőrzésekor az átlagolt minta tömegét reprezentatív módon, lehetőleg mechanikus vagy automata osztóval minimum 2 kg-ra vagy 2 literre lehet csökkenteni (redukált minta) (16). Peszticid-szermaradványok hüvelyesekben, gabonafélékben és fán termő héjas gyümölcsűekben való jelenlétének ellenőrzésekor a redukált minta minimális tömegének 3 kg-nak kell lennie. Ha a takarmány jellege nem teszi lehetővé az osztó használatát, vagy az osztó nem elérhető, a mintát a negyedeléses módszer segítségével lehet csökkenteni. Ezt követően a redukált mintákból megközelítőleg egyenlő számú (ellenőrzési, védelmi és referencia célra szánt) végső mintát kell készíteni a 7. fejezetben bemutatott mennyiségi követelményeknek megfelelően. Alkotóelemek, többek között géntechnológiával módosított anyagok, illetve a takarmány-alapanyagokban feltételezhetően egyenetlenül eloszló anyagok ellenőrzésekor az átlagolt minta:

—

teljesen homogenizált kell, hogy legyen, majd végső mintákra kell azt felosztani, vagy

| — | tömegét mechanikus vagy automata osztóval legalább 2 kg-ra, illetve 2 literre kell csökkenteni (17). A mintát szükség esetén negyedeléses módszerrel is lehet csökkenteni, de kizárólag abban az esetben, ha a takarmány jellege nem teszi lehetővé az osztó használatát. A géntechnológiával módosított anyagok jelenlétének 619/2011/EU rendelet szerinti ellenőrzésekor a redukált mintának legalább 35 000 magot/szemet kell tartalmaznia annak érdekében, hogy el lehessen érni a hatósági, valamint a védelmi és a referenciacélra szánt végső minták esetében érvényes, minimálisan 10 000 mag/szem számot (lásd: a 6. fejezet (**) jelölésű és a 7. fejezet (*) jelölésű lábjegyzete). |
| --- | --- |

—

tömegét mechanikus vagy automata osztóval legalább 2 kg-ra, illetve 2 literre kell csökkenteni (17). A mintát szükség esetén negyedeléses módszerrel is lehet csökkenteni, de kizárólag abban az esetben, ha a takarmány jellege nem teszi lehetővé az osztó használatát. A géntechnológiával módosított anyagok jelenlétének 619/2011/EU rendelet szerinti ellenőrzésekor a redukált mintának legalább 35 000 magot/szemet kell tartalmaznia annak érdekében, hogy el lehessen érni a hatósági, valamint a védelmi és a referenciacélra szánt végső minták esetében érvényes, minimálisan 10 000 mag/szem számot (lásd: a 6. fejezet (**) jelölésű és a 7. fejezet (*) jelölésű lábjegyzete).

9.5.   A minta csomagolása

A tartályokat, illetve csomagokat le kell pecsételni és címkével kell ellátni oly módon, hogy a pecsét felsértése nélkül ne lehessen kinyitni azokat. A pecsétnek magában kell foglalnia a teljes címkét.

9.6.   A minták laboratóriumba történő küldése

A mintát – a vegyelemző számára szükséges információkkal együtt – indokolatlan késedelem nélkül el kell küldeni az arra a kijelölt vizsgálati laboratóriumba.

10.   MINTAVÉTELI JEGYZŐKÖNYV

Minden egyes mintáról jegyzőkönyvet kell vezetni, amely lehetővé teszi az egyes mintavételi tételek és azok méretének egyértelmű azonosítását.

Jegyzőkönyvbe kell foglalni az e rendeletben meghatározott mintavételi eljárástól történő bármely eltérést.

A jegyzőkönyvet elérhetővé kell tenni a hatósági ellenőrző laboratórium, továbbá a takarmányipari vállalkozó és/vagy a takarmányipari vállalkozó által kijelölt laboratórium számára.

---

(1)  Amennyiben az eredmény törtszám, fel kell kerekíteni a legközelebbi egész számra.

1

(2)  Amennyiben nem lehet homogén folyadékot elérni, növelni kell az elemi minták számát.

2

(3)  Ha egy egység felbontása befolyásolhatja a vizsgálatot (pl. romlandó nedves takarmányoknál), az elemi mintának a felbontatlan egységnek kell lennie.

3

(4)  Az 1 kg-ot vagy 1 litert meg nem haladó egységek esetében az elemi mintának egy eredeti egység tartalmának kell lennie.

4

(5)  Amennyiben az eredmény törtszám, fel kell kerekíteni a legközelebbi egész számra.

5

(6)  Elismert tény, hogy bizonyos helyzetekben (pl. silótakarmányok esetében) a tétel elfogadhatatlan mértékű sérülése nélkül nem lehet teljesíteni az elemi minták számára vonatkozó előírást. Ekkor alternatív módszerhez lehet folyamodni, és még e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt útmutató készül az ilyen típusú tételek mintavételezéséhez.

6

(7)  Amennyiben az eredmény törtszám, fel kell kerekíteni a legközelebbi egész számra.

7

(8)  A nagy értékű megmintázott takarmány esetében az előírtnál kisebb mennyiségű átlagolt mintát lehet venni azzal a feltétellel, hogy mindezt a mintavételi jegyzőkönyvben ismertetik és dokumentálják.

8

(9)  A takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszereknek a géntechnológiával módosított anyagok – amelyek esetében az engedélyezési eljárás függőben van vagy amelyek esetében az engedély lejárt – jelenléte tekintetében történő megállapításáról szóló, 2011. június 24-i 619/2011/EU bizottsági rendelet (HL L 166., 2011.6.25., 9. o.) előírásainak megfelelően a géntechnológiával módosított anyagok jelenlétének ellenőrzésére szolgáló átlagolt mintának legalább 35 000 magot/szemet kell tartalmaznia. Ez azt jelenti, hogy a kukorica esetében az átlagolt minta tömege legalább 10,5 kg, a szójabab esetében pedig 7 kg. Más magvak és szemek, mint például az árpa, a köles, a zab, a rizs, a rozs, a búza és a repcemag tekintetében az átlagolt minta 4 kg-os tömege több mint 35 000 magnak felel meg.

9

(10)  Kiszerelt takarmányok esetében is előfordulhat, hogy a kiszerelési egységek méretének függvényében az átlagolt minta tömege nem éri el a 4 kg-ot.

10

(11)  A kis fajlagos tömegű szálastakarmányok és zöldtakarmányok (pl. széna, szalma) tekintetében az átlagolt minta minimális tömegének 1 kg-nak kell lennie.

11

(12)  A 619/2011/EU rendelet előírásainak megfelelően a géntechnológiával módosított anyagok jelenlétének ellenőrzésére szolgáló végső mintának legalább 10 000 magot/szemet kell tartalmaznia. Ez azt jelenti, hogy a kukorica esetében a végső minta tömege legalább 3 000 g, a szójabab esetében pedig 2 000 g. Más magvak és szemek, mint például az árpa, a köles, a zab, a rizs, a rozs, a búza és a repcemag tekintetében a végső 500 g-os minta tömege több mint 10 000 magnak felel meg.

12

(13)  Amennyiben az átlagolt minta tömege lényegesen kevesebb, mint 4 kg vagy liter (lásd: a 6. fejezet lábjegyzetei), az előírtnál kisebb mennyiségű végső mintát lehet venni azzal a feltétellel, hogy mindezt a mintavételi jegyzőkönyvben ismertetik és dokumentálják.

13

(14)  Hüvelyesek, gabonafélék és fán termő héjas gyümölcsűek mintavételezésekor a peszticid-szermaradványok meghatározásához vett végső minta tömegének – a 2002/63/EK bizottsági irányelv (HL L 187., 2002.7.16., 30. o.) rendelkezéseivel összhangban – legalább 1 kg-nak kell lennie.

14

(15)  Az esetlegesen előforduló csomókat össze kell törni (a csomókat szükség esetén ki is lehet venni, porlasztás után pedig visszatenni a mintába).

15

(16)  Kivéve a kis fajlagos tömegű szálastakarmányokat vagy zöldtakarmányokat.

16

(17)  Kivéve a kis fajlagos tömegű szálastakarmányokat vagy zöldtakarmányokat.”

17

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A TAKARMÁNYVIZSGÁLATI MÓDSZEREKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

A.   MINTÁK ANALITIKAI VIZSGÁLATRA TÖRTÉNŐ ELŐKÉSZÍTÉSE

1.   Cél

Az alábbiakban leírt eljárások az I. mellékletben megállapított rendelkezéseknek megfelelő mintavételezés után, az ellenőrző laboratóriumoknak megküldött minták analitikai vizsgálat céljából történő előkészítésére vonatkoznak.

A laboratóriumi mintákat oly módon kell előkészíteni, hogy a vizsgálati módszerekben előírt kimért mennyiségek homogének és a végső mintákra jellemzőek legyenek.

2.   Óvintézkedések

A követendő mintaelőkészítési eljárás függ az alkalmazandó vizsgálati módszertől és az ellenőrizendő alkotóelemektől, illetve anyagoktól. Ezért elsőrendű fontosságú annak biztosítása, hogy a követett minta-előkészítési eljárás megfeleljen az alkalmazott vizsgálati módszernek, valamint az ellenőrizendő alkotóelemeknek, illetve anyagoknak.

Minden szükséges műveletet oly módon kell elvégezni, hogy minimális legyen a minta beszennyeződésének és összetétele megváltozásának lehetősége.

Az őrlést, keverést és rostálást haladéktalanul végre kell hajtani azért, hogy a minta a lehető legrövidebb ideig érintkezzen a levegővel és a fénnyel. Kerülni kell az olyan daráló- és őrlőgépek használatát, amelyek a mintát érzékelhetően felmelegítik.

A különösen hőérzékeny takarmányok esetében a kézi őrlés alkalmazása javasolt. Figyelmet kell fordítani annak biztosítására is, hogy az eszköz maga ne lehessen szennyeződés forrása.

Ha az előkészítést nem lehet a minta nedvességtartalmának jelentős megváltozása nélkül elvégezni, akkor a nedvességtartalmat az előkészítés előtt és után is meg kell határozni a III. melléklet A. részében meghatározott módszer szerint.

3.   Az eljárás

3.1.   Általános eljárás

A vizsgálati aliquotot a végső mintából kell venni. Az átlós negyedeléssel történő mintavétel nem ajánlott, mivel magas eloszlási hibát tartalmazó vizsgálati aliquotokat eredményezhet.

3.1.1.   Előkészítés nélkül őrölhető takarmányok

| — | Keverjük össze az átrostált végső mintát, és vegyük fel egy megfelelően tiszta, száraz, légmentesen záródó tartályba. Közvetlenül a vizsgálatra szánt mennyiség (vizsgálati aliquot) kimérése előtt keverjük újra össze a teljes homogenitás elérése érdekében. |
| --- | --- |

—

Keverjük össze az átrostált végső mintát, és vegyük fel egy megfelelően tiszta, száraz, légmentesen záródó tartályba. Közvetlenül a vizsgálatra szánt mennyiség (vizsgálati aliquot) kimérése előtt keverjük újra össze a teljes homogenitás elérése érdekében.

3.1.2.   Szárítás után őrölhető takarmányok

| — | Amennyiben a vizsgálati módszerekben másképpen nem írják elő, a III. melléklet A. részében említett nedvességmeghatározási módszer 4.3. pontja szerint leírt előzetes szárítási eljárásnak megfelelően szárítsuk a végső mintát 8–12 %-os nedvességtartalmúra. Ezt követően a 3.1.1. szakaszban leírtak szerint járjunk el. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a vizsgálati módszerekben másképpen nem írják elő, a III. melléklet A. részében említett nedvességmeghatározási módszer 4.3. pontja szerint leírt előzetes szárítási eljárásnak megfelelően szárítsuk a végső mintát 8–12 %-os nedvességtartalmúra. Ezt követően a 3.1.1. szakaszban leírtak szerint járjunk el.

3.1.3.   Folyékony vagy félfolyékony takarmányok

| — | Vegyük fel a végső mintát egy megfelelően tiszta, száraz, légmentesen záródó tartályba. Közvetlenül a vizsgálatra szánt mennyiség (vizsgálati aliquot) kimérése előtt alaposan keverjük össze a teljes homogenitás elérése érdekében. |
| --- | --- |

—

Vegyük fel a végső mintát egy megfelelően tiszta, száraz, légmentesen záródó tartályba. Közvetlenül a vizsgálatra szánt mennyiség (vizsgálati aliquot) kimérése előtt alaposan keverjük össze a teljes homogenitás elérése érdekében.

3.1.4.   Egyéb takarmányok

| — | Azok a végső minták, amelyek a fent említett eljárások egyikével sem készíthetők elő, bármely egyéb, olyan eljárással kezelhetők, amely biztosítja, hogy a vizsgálatra kimért mennyiségek (vizsgálati aliquotok) homogének és a végső mintákra jellemzőek legyenek. |
| --- | --- |

—

Azok a végső minták, amelyek a fent említett eljárások egyikével sem készíthetők elő, bármely egyéb, olyan eljárással kezelhetők, amely biztosítja, hogy a vizsgálatra kimért mennyiségek (vizsgálati aliquotok) homogének és a végső mintákra jellemzőek legyenek.

3.2.   A szemrevételezéses vagy mikroszkópos vizsgálat, illetve a teljes egészében homogenizált átlagolt minta esetében alkalmazandó külön eljárás

| — | A szemrevételezéses (mikroszkóp alkalmazása nélküli) ellenőrzés a teljes laboratóriumi minta felhasználásával történik. |
| --- | --- |

—

A szemrevételezéses (mikroszkóp alkalmazása nélküli) ellenőrzés a teljes laboratóriumi minta felhasználásával történik.

| — | Mikroszkópos ellenőrzés esetén a laboratórium redukálhatja az átlagolt mintát, vagy tovább redukálhatja a már redukált mintát. A védelem és adott esetben a referencia céljait szolgáló végső mintákat a hatósági ellenőrzéshez használt végső mintákra érvényes eljárással egyenértékű eljárást követve kell venni. |
| --- | --- |

—

Mikroszkópos ellenőrzés esetén a laboratórium redukálhatja az átlagolt mintát, vagy tovább redukálhatja a már redukált mintát. A védelem és adott esetben a referencia céljait szolgáló végső mintákat a hatósági ellenőrzéshez használt végső mintákra érvényes eljárással egyenértékű eljárást követve kell venni.

| — | Amennyiben a teljes átlagolt minta homogenizált, a végső mintákat a homogenizált átlagolt mintából kell venni. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a teljes átlagolt minta homogenizált, a végső mintákat a homogenizált átlagolt mintából kell venni.

4.   A minták tárolása

A mintákat olyan hőmérsékleten kell tárolni, amely összetételüket nem változtatja meg. A vitaminok vagy fényre különösen érzékeny anyagok vizsgálatára szánt mintákat a fény esetleges hátrányos hatását kizáró feltételek mellett kell tárolni.

B.   A VIZSGÁLATI MÓDSZEREK SORÁN HASZNÁLT REAGENSEKRE ÉS ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

| 1. | Amennyiben a vizsgálati módszerekben másképpen nem írják elő, minden analitikai reagensnek analitikai tisztaságúnak (a. t.) kell lennie. Nyomelem-analízis végrehajtásakor a reagensek tisztaságát vakpróbával kell ellenőrizni. Az így kapott eredmények a reagensek esetleges további tisztítását tehetik szükségessé. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a vizsgálati módszerekben másképpen nem írják elő, minden analitikai reagensnek analitikai tisztaságúnak (a. t.) kell lennie. Nyomelem-analízis végrehajtásakor a reagensek tisztaságát vakpróbával kell ellenőrizni. Az így kapott eredmények a reagensek esetleges további tisztítását tehetik szükségessé.

| 2. | A vizsgálati módszerek leírásában említett bármely oldatkészítési, hígítási, öblítési vagy mosási művelet esetében, ahol az alkalmazott oldószer vagy hígítószer fajtáját nem tüntetik fel, vizet kell használni. Általános szabályként ioncserélt vagy desztillált vizet kell használni. A vizsgálati módszerekben jelzett különleges esetekben a vizet speciális tisztítási eljárásokkal kell kezelni. |
| --- | --- |

2.

A vizsgálati módszerek leírásában említett bármely oldatkészítési, hígítási, öblítési vagy mosási művelet esetében, ahol az alkalmazott oldószer vagy hígítószer fajtáját nem tüntetik fel, vizet kell használni. Általános szabályként ioncserélt vagy desztillált vizet kell használni. A vizsgálati módszerekben jelzett különleges esetekben a vizet speciális tisztítási eljárásokkal kell kezelni.

| 3. | Az ellenőrző laboratóriumokban megtalálható alapfelszerelésre való tekintettel a vizsgálati módszerek leírásában csak a speciális vagy speciális használatot megkövetelő eszközöket és készülékeket említik. Ezeknek tisztáknak kell lenniük, különösen a nagyon kis anyagmennyiségek meghatározása esetén. |
| --- | --- |

3.

Az ellenőrző laboratóriumokban megtalálható alapfelszerelésre való tekintettel a vizsgálati módszerek leírásában csak a speciális vagy speciális használatot megkövetelő eszközöket és készülékeket említik. Ezeknek tisztáknak kell lenniük, különösen a nagyon kis anyagmennyiségek meghatározása esetén.

C.   A VIZSGÁLATI MÓDSZEREK ALKALMAZÁSA ÉS AZ EREDMÉNYEK KIFEJEZÉSE

1.   Extrahálási eljárás

Számos módszer külön extrahálási eljárást határoz meg. Főszabályként a módszerben említettől eltérő extrahálási eljárást is lehet követni, feltéve, hogy az alkalmazott extrahálási eljárás hatékonysága a vizsgált mátrix tekintetében bizonyítottan egyenértékű a módszerben említett eljárás extrahálási hatékonyságával.

2.   Tisztítási eljárás

Számos módszer külön tisztítási eljárást határoz meg. Főszabályként a módszerben említettől eltérő tisztítási eljárást is lehet követni, feltéve, hogy az alkalmazott tisztítási eljárás a vizsgált mátrix tekintetében bizonyítottan a módszerben említett eljárással egyenértékű vizsgálati eredményt ad.

3.   Meghatározások száma

Nemkívánatos anyagok vizsgálata esetében, ha az első meghatározás eredménye jelentősen (> 50 %) alacsonyabb, mint a megengedett határérték, nincs szükség további meghatározásokra, feltéve, hogy a megfelelő minőségügyi eljárásokat alkalmazzák. Eltérő esetben párhuzamos vizsgálatra (második meghatározásra) van szükség ahhoz, hogy kizárjuk a minták belső keresztszennyeződésének, valamint esetleges összecserélődésének veszélyét. A mérési bizonytalanságot is figyelembe véve, a két meghatározás számtani középértéke szolgál a megfelelőség ellenőrzésére.

Valamely anyag vagy összetevő feltüntetett mennyiségére végzett vizsgálat esetében, ha az első meghatározás eredménye igazolja a feltüntetett mennyiséget, azaz az vizsgálati eredmény a feltüntetett tartalom elfogadható szórási tartományába esik, nincs szükség további meghatározásokra, feltéve, hogy a megfelelő minőségügyi eljárásokat alkalmazzák. Ettől eltérő esetben párhuzamos vizsgálatra (második meghatározásra) van szükség ahhoz, hogy kizárjuk a minták belső keresztszennyeződésének, valamint esetleges összecserélődésének veszélyét. A mérési bizonytalanságot is figyelembe véve, a két meghatározás számtani középértéke szolgál a megfelelőség ellenőrzésére.

Néhány esetben az elfogadható szórási tartományról jogszabályok rendelkeznek, mint például a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1).

4.   Az alkalmazott vizsgálati módszer jegyzőkönyvi feltüntetése

A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az alkalmazott vizsgálati módszert.

5.   Az vizsgálati eredmények jegyzőkönyvi feltüntetése

A vizsgálati eredményt a vizsgálati módszerben meghatározott módon és megfelelő helyiérték-számmal kell kifejezni, és ha szükséges, akkor a végső minta előkészítés előtti nedvességtartalmára kell korrigálni.

6.   Mérési bizonytalanság és visszanyerési arány nemkívánatos anyagok vizsgálata esetében

A 2002/32/EK irányelv szerinti nemkívánatos anyagok tekintetében valamely takarmányozásra szánt termék akkor minősül meg nem felelőnek a megengedett határérték szempontjából, ha úgy ítélik meg, hogy a 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkoztatott vizsgálati eredmény – figyelembe véve a kiterjesztett mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót – meghaladja a megengedett határértéket. A megfelelés megállapítására a mért koncentrációt alkalmazzák a visszanyerés alapján végzett korrekció, valamint a kiterjesztett mérési bizonytalanság kivonása után. Ezt az eljárást csak olyan esetekben lehet alkalmazni, amikor a vizsgálati módszer lehetővé teszi a mérési bizonytalanság becslését és a visszanyerési korrekciót (pl. mikroszkópos elemzésnél nem lehetséges).

A vizsgálati eredményt a következők szerint kell a jegyzőkönyvben feltüntetni (amennyiben az alkalmazott vizsgálati módszer lehetővé teszi a mérési bizonytalanság és a visszanyerés becslését):

| a) | visszanyerésre korrigáltan, ebben az esetben fel kell tüntetni a visszanyerés mértékét. Nem szükséges feltüntetni a visszanyerési korrekciót, ha a visszanyerés aránya 90–110 % közötti; |
| --- | --- |

a)

visszanyerésre korrigáltan, ebben az esetben fel kell tüntetni a visszanyerés mértékét. Nem szükséges feltüntetni a visszanyerési korrekciót, ha a visszanyerés aránya 90–110 % közötti;

| b) | x +/– U formában, ahol x a vizsgálati eredmény, U a kiterjesztett mérési bizonytalanság, a kiterjesztési tényező 2, amely körülbelül 95 %-os konfidenciaszintet eredményez. |
| --- | --- |

b)

x +/– U formában, ahol x a vizsgálati eredmény, U a kiterjesztett mérési bizonytalanság, a kiterjesztési tényező 2, amely körülbelül 95 %-os konfidenciaszintet eredményez.

Ha azonban a vizsgálat eredménye jelentősen (> 50 %) alacsonyabb, mint a megengedett határérték, és feltéve, hogy megfelelő minőségi eljárásokat alkalmaznak és az analízis célja kizárólag a jogszabályi rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzése, a vizsgálati eredményeket fel lehet tüntetni a jegyzőkönyvben a visszanyerési korrekció nélkül, és ezekben az esetekben el lehet hagyni a visszanyerés arányának és a mérési bizonytalanságnak jegyzőkönyvi feltüntetését.”

---

(1)  HL L 229., 2009.9.1., 1. o.

1

---

| 20.7.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/13

---

A BIZOTTSÁG 692/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. július 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. július 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 18,5 |
| ZZ | 18,5 |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0805 50 10 | AR | 84,5 |
| CL | 81,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 70,0 |
| ZA | 89,1 |
| ZZ | 79,1 |
| 0808 10 80 | AR | 142,3 |
| BR | 119,0 |
| CL | 128,0 |
| CN | 93,1 |
| NZ | 140,8 |
| US | 157,7 |
| ZA | 132,4 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 30 90 | AR | 135,9 |
| CL | 131,4 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 162,9 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 131,9 |
| 0809 10 00 | TR | 195,0 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 29 00 | TR | 319,5 |
| ZZ | 319,5 |
| 0809 30 | TR | 182,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0809 40 05 | BA | 106,1 |
| MK | 99,6 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 103,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

18,5

ZZ

18,5

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

132,4

ZZ

132,4

0805 50 10

AR

84,5

CL

81,7

TR

70,0

UY

70,0

ZA

89,1

ZZ

79,1

0808 10 80

AR

142,3

BR

119,0

CL

128,0

CN

93,1

NZ

140,8

US

157,7

ZA

132,4

ZZ

130,5

0808 30 90

AR

135,9

CL

131,4

CN

67,2

NZ

162,9

TR

174,5

ZA

119,7

ZZ

131,9

0809 10 00

TR

195,0

ZZ

195,0

0809 29 00

TR

319,5

ZZ

319,5

0809 30

TR

182,5

ZZ

182,5

0809 40 05

BA

106,1

MK

99,6

XS

103,8

ZZ

103,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.7.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/15

---

A BIZOTTSÁG 693/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. július 19.)

a 616/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2013 júliusának első hét napján benyújtott kérelmekhez kapcsolódó behozatali engedélyek kibocsátásáról és behozatali jogok odaítéléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 616/2007/EK bizottsági rendelet (3) vámkontingenseket nyitott meg a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 616/2007/EK bizottsági rendelet (3) vámkontingenseket nyitott meg a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az 1., a 2., a 4A., a 6A., a 7. és a 8. csoport esetében a 2013. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2013 júliusának első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

Az 1., a 2., a 4A., a 6A., a 7. és a 8. csoport esetében a 2013. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2013 júliusának első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | Az 5A. csoport esetében a 2013. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2013 júliusának első hét napján benyújtott, behozatali jog iránti kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mennyiségekre ítélhetők oda, |
| --- | --- |

(3)

Az 5A. csoport esetében a 2013. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2013 júliusának első hét napján benyújtott, behozatali jog iránti kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mennyiségekre ítélhetők oda,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 616/2007/EK rendelet alapján az 1., a 2., a 4A., a 6A., a 7. és a 8. csoport vonatkozásában a 2013. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

(2)   A 616/2007/EK rendelet alapján az 5A. csoport vonatkozásában a 2013. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott, behozatali jog iránti kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2013. július 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. július 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 142., 2007.6.5., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszám | Tételszám | A 2013. október 1-jétől2013. december 31-ig tartó alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1. | 09.4211 | 0,533575 |
| 4A. | 09.4214 | 0,824203 |
| 09.4251 | 1,170672 |
| 09.4252 | 4,941327 |
| 6A. | 09.4216 | 0,553315 |
| 09.4260 | 2,617807 |

Csoportszám

Tételszám

A 2013. október 1-jétől2013. december 31-ig tartó alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

1.

09.4211

0,533575

4A.

09.4214

0,824203

09.4251

1,170672

09.4252

4,941327

6A.

09.4216

0,553315

09.4260

2,617807

| Csoportszám | Tételszám | A 2013. október 1-jétől2013. december 31-ig tartó alidőszakra benyújtott, behozatali jog iránti kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A. | 09.4215 | 0,707568 |
| 09.4254 | 0,947779 |
| 09.4255 | 10,752722 |

Csoportszám

Tételszám

A 2013. október 1-jétől2013. december 31-ig tartó alidőszakra benyújtott, behozatali jog iránti kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

5A.

09.4215

0,707568

09.4254

0,947779

09.4255

10,752722

---

| 20.7.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/17

---

A BIZOTTSÁG 694/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. július 19.)

a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2013. július 1. és 7. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2009. szeptember 25-i 891/2009/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 891/2009/EK rendeletnek és a Horvátország csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. február 25-i 170/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (4) megfelelően az illetékes hatóságoknak 2013. július 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a 09.4367 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséget. |
| --- | --- |

(1)

A 891/2009/EK rendeletnek és a Horvátország csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. február 25-i 170/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (4) megfelelően az illetékes hatóságoknak 2013. július 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a 09.4367 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséget.

| (2) | A 891/2009/EK rendeletnek és a 170/2013/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően az illetékes hatóságoknak 2013. július 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségek megegyeznek a 09.4325 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel. |
| --- | --- |

(2)

A 891/2009/EK rendeletnek és a 170/2013/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően az illetékes hatóságoknak 2013. július 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségek megegyeznek a 09.4325 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel.

| (3) | Ezért helyénvaló az 1301/2006/EK rendelettel összhangban odaítélési együtthatót megállapítani a 09.4367 tételszám tekintetében kibocsátott engedélyekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló az 1301/2006/EK rendelettel összhangban odaítélési együtthatót megállapítani a 09.4367 tételszám tekintetében kibocsátott engedélyekre vonatkozóan.

| (4) | A 891/2009/EK rendelettel összhangban indokolt a 09.4325 és 09.4367 tételszámokra vonatkozó további engedélykérelmek benyújtását a gazdasági év végéig felfüggeszteni, |
| --- | --- |

(4)

A 891/2009/EK rendelettel összhangban indokolt a 09.4325 és 09.4367 tételszámokra vonatkozó további engedélykérelmek benyújtását a gazdasági év végéig felfüggeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 891/2009/EK rendelet és a 170/2013/EU végrehajtási rendelet alapján 2013. július 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

(2)   A mellékletben szereplő tételszámokra vonatkozó további engedélykérelmek benyújtását a 2012/2013. gazdasági év végéig fel kell függeszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. július 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 254., 2009.9.26., 82. o.

3

(4)  HL L 55., 2013.2.27., 1. o.

4

---

MELLÉKLET

CXL engedményes cukor

2012/2013. gazdasági év

2013.7.1. és 2013.7.7. között benyújtott kérelmek

| Tételszám | Ország | Odaítélési együttható
  (%) | További kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | — | Felfüggesztve |
| 09.4318 | Brazília | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | Felfüggesztve |
| 09.4320 | Bármely harmadik ország | — | Felfüggesztve |
| 09.4321 | India | — | Felfüggesztve |
| — | : | Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem. |

Tételszám

Ország

Odaítélési együttható

(%)

További kérelmek

09.4317

Ausztrália

—

Felfüggesztve

09.4318

Brazília

—

09.4319

Kuba

—

Felfüggesztve

09.4320

Bármely harmadik ország

—

Felfüggesztve

09.4321

India

—

Felfüggesztve

—

:

Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem.

Balkáni cukor

2012/2013. gazdasági év

2013.7.1. és 2013.7.7. között benyújtott kérelmek

| Tételszám | Ország | Odaítélési együttható
  (%) | További kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | — | |
| 09.4325 | Bosznia-Hercegovina | (1) | Felfüggesztve |
| 09.4326 | Szerbia | (1) | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | — | |
| — | : | Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem. |

Tételszám

Ország

Odaítélési együttható

(%)

További kérelmek

09.4324

Albánia

—

09.4325

Bosznia-Hercegovina

(1)

Felfüggesztve

09.4326

Szerbia

(1)

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

—

—

:

Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem.

Átmeneti intézkedések, kivételes és ipari behozatalból származó cukor

2012/2013. gazdasági év

2013.7.1. és 2013.7.7. között benyújtott kérelmek

| Tételszám | Típus | Odaítélési együttható
  (%) | További kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4367 | Átmeneti (Horvátország) | 33,333333 | Felfüggesztve |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | — | |
| — | : | Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem. |

Tételszám

Típus

Odaítélési együttható

(%)

További kérelmek

09.4367

Átmeneti (Horvátország)

33,333333

Felfüggesztve

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

—

—

:

Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem.

---

(1)  Nem alkalmazandó: a kérelmek nem lépik túl a rendelkezésre álló mennyiségeket és teljes mértékben elfogadhatók.

---

20.7.2013

| 20.7.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---