# Uradni list L 352/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 352 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5923. december 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 352

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5923. december 2016

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2016/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji | 18 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2016/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

18

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2016/2372 z dne 19. decembra 2016 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2016/2373 z dne 22. decembra 2016 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1127 | 31 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2374 z dne 12. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah | 33 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2375 z dne 12. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah | 39 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2376 z dne 13. oktobra 2016 o načrtu za zavržke za venernice Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah | 48 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2377 z dne 14. oktobra 2016 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1394/2014 o načrtu za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah | 50 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2378 z dne 21. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 52 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2379 z dne 22. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 55 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2380 z dne 13. decembra 2016 o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2016) | 57 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2381 z dne 14. decembra 2016 o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/2/2016) | 59 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/2382 z dne 21. decembra 2016 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) in razveljavitvi Sklepa 2013/189/SZVP | 60 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/2383 z dne 21. decembra 2016 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 74 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/2384 z dne 22. decembra 2016 o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1136 | 92 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2016/2372 z dne 19. decembra 2016 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju

26

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2016/2373 z dne 22. decembra 2016 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1127

31

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2374 z dne 12. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah

33

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2375 z dne 12. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah

39

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2376 z dne 13. oktobra 2016 o načrtu za zavržke za venernice Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah

Venus

48

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2377 z dne 14. oktobra 2016 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1394/2014 o načrtu za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah

50

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2378 z dne 21. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

52

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2379 z dne 22. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

55

SKLEPI

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2380 z dne 13. decembra 2016 o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2016)

57

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2381 z dne 14. decembra 2016 o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

59

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/2382 z dne 21. decembra 2016 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) in razveljavitvi Sklepa 2013/189/SZVP

60

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/2383 z dne 21. decembra 2016 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

74

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/2384 z dne 22. decembra 2016 o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1136

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/1

---

DIREKTIVA (EU) 2016/2370 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) vzpostavlja enotno evropsko železniško območje s skupnimi pravili o upravljanju prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, financiranju infrastrukture in zaračunavanju uporabnin, pogojih za dostop do železniške infrastrukture in storitev ter o regulatornem nadzoru trga storitev v železniškem prometu. Za dokončno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja bi bilo treba razširiti načelo prostega dostopa na trge notranjega železniškega prometa in spremeniti upravljanje infrastrukture, da bi zagotovili enak dostop do nje. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) vzpostavlja enotno evropsko železniško območje s skupnimi pravili o upravljanju prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, financiranju infrastrukture in zaračunavanju uporabnin, pogojih za dostop do železniške infrastrukture in storitev ter o regulatornem nadzoru trga storitev v železniškem prometu. Za dokončno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja bi bilo treba razširiti načelo prostega dostopa na trge notranjega železniškega prometa in spremeniti upravljanje infrastrukture, da bi zagotovili enak dostop do nje.

| (2) | Rast železniškega potniškega prometa zaostaja za razvojem drugih vrst prevoza. Dokončna vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja bi morala prispevati k nadaljnjemu razvoju železniškega prometa kot zanesljive alternative drugim vrstam prevoza. Pri tem je ključno, da se začne zakonodaja o vzpostavitvi enotnega železniškega območja dejansko uporabljati v predpisanih rokih. |
| --- | --- |

(2)

Rast železniškega potniškega prometa zaostaja za razvojem drugih vrst prevoza. Dokončna vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja bi morala prispevati k nadaljnjemu razvoju železniškega prometa kot zanesljive alternative drugim vrstam prevoza. Pri tem je ključno, da se začne zakonodaja o vzpostavitvi enotnega železniškega območja dejansko uporabljati v predpisanih rokih.

| (3) | Trga Unije za storitve železniškega tovornega prometa in mednarodne storitve železniškega potniškega prometa sta za konkurenco odprta od leta 2007 oziroma 2010 v skladu z Direktivo 2004/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) in Direktivo 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Poleg tega so nekatere države članice konkurenci odprle tudi svoje notranje storitve potniškega prometa z uvedbo pravic do prostega dostopa ali objavljanjem razpisov za sklepanje pogodb za opravljanje javne službe ali z obema ukrepoma. Odprtje trga bi moralo pozitivno vplivati na delovanje enotnega evropskega železniškega območja ter omogočiti boljše storitve za uporabnike. |
| --- | --- |

(3)

Trga Unije za storitve železniškega tovornega prometa in mednarodne storitve železniškega potniškega prometa sta za konkurenco odprta od leta 2007 oziroma 2010 v skladu z Direktivo 2004/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) in Direktivo 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Poleg tega so nekatere države članice konkurenci odprle tudi svoje notranje storitve potniškega prometa z uvedbo pravic do prostega dostopa ali objavljanjem razpisov za sklepanje pogodb za opravljanje javne službe ali z obema ukrepoma. Odprtje trga bi moralo pozitivno vplivati na delovanje enotnega evropskega železniškega območja ter omogočiti boljše storitve za uporabnike.

| (4) | Konkretna izvzetja iz področja uporabe Direktive 2012/34/EU bi morala državam članicam omogočati, da upoštevajo specifične značilnosti strukture in organizacije železniških sistemov na svojem ozemlju, obenem pa zagotavljati celovitost enotnega evropskega železniškega območja. |
| --- | --- |

(4)

Konkretna izvzetja iz področja uporabe Direktive 2012/34/EU bi morala državam članicam omogočati, da upoštevajo specifične značilnosti strukture in organizacije železniških sistemov na svojem ozemlju, obenem pa zagotavljati celovitost enotnega evropskega železniškega območja.

| (5) | Obratovanje železniške infrastrukture v omrežju vključuje vodenje-upravljanje in signalizacijo. Dokler proga obratuje, bi moral upravljavec infrastrukture zlasti zagotoviti, da je infrastruktura primerna za predvideno uporabo. |
| --- | --- |

(5)

Obratovanje železniške infrastrukture v omrežju vključuje vodenje-upravljanje in signalizacijo. Dokler proga obratuje, bi moral upravljavec infrastrukture zlasti zagotoviti, da je infrastruktura primerna za predvideno uporabo.

| (6) | Da bi ugotovili, ali bi bilo treba določeno podjetje šteti za vertikalno integrirano, bi bilo treba uporabiti koncept nadzora v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (7). Kadar sta upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu popolnoma neodvisna drug od drugega, a ju država članica nadzoruje neposredno brez vmesnega subjekta, bi morala šteti za ločena subjekta. Vladno ministrstvo, ki nadzoruje prevoznika v železniškem prometu in upravljavca železniške infrastrukture, ne bi smeli šteti za vmesni subjekt. |
| --- | --- |

(6)

Da bi ugotovili, ali bi bilo treba določeno podjetje šteti za vertikalno integrirano, bi bilo treba uporabiti koncept nadzora v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (7). Kadar sta upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu popolnoma neodvisna drug od drugega, a ju država članica nadzoruje neposredno brez vmesnega subjekta, bi morala šteti za ločena subjekta. Vladno ministrstvo, ki nadzoruje prevoznika v železniškem prometu in upravljavca železniške infrastrukture, ne bi smeli šteti za vmesni subjekt.

| (7) | Direktiva uvaja dodatne zahteve za zagotovitev neodvisnosti upravljavca infrastrukture. Države članice bi morale imeti možnost izbirati med različnimi organizacijskimi modeli, ki bi zajemali vse od popolne strukturne ločitve do vertikalne integracije, vendar bi bilo treba pri tem uporabljati ustrezna varovala, ki bi zagotavljala nepristranskost upravljavca infrastrukture glede bistvenih funkcij, upravljanja prometa in načrtovanja vzdrževanja. Države članice bi morale zagotoviti, da je upravljavec infrastrukture glede bistvenih funkcij organizacijsko in pri odločanju neodvisen, ob upoštevanju omejitev, določenih z vzpostavljenim okvirom za zaračunavanje uporabnin in dodeljevanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva uvaja dodatne zahteve za zagotovitev neodvisnosti upravljavca infrastrukture. Države članice bi morale imeti možnost izbirati med različnimi organizacijskimi modeli, ki bi zajemali vse od popolne strukturne ločitve do vertikalne integracije, vendar bi bilo treba pri tem uporabljati ustrezna varovala, ki bi zagotavljala nepristranskost upravljavca infrastrukture glede bistvenih funkcij, upravljanja prometa in načrtovanja vzdrževanja. Države članice bi morale zagotoviti, da je upravljavec infrastrukture glede bistvenih funkcij organizacijsko in pri odločanju neodvisen, ob upoštevanju omejitev, določenih z vzpostavljenim okvirom za zaračunavanje uporabnin in dodeljevanje zmogljivosti.

| (8) | V vertikalno integriranih podjetjih bi bilo treba z varovali zagotoviti, da drugi pravni subjekti v tovrstnih podjetjih ne bi imeli odločilnega vpliva na imenovanje in odpuščanje oseb, pristojnih za odločanje o bistvenih funkcijah. Države članice bi morale zato zagotoviti, da so vzpostavljeni pritožbeni postopki. |
| --- | --- |

(8)

V vertikalno integriranih podjetjih bi bilo treba z varovali zagotoviti, da drugi pravni subjekti v tovrstnih podjetjih ne bi imeli odločilnega vpliva na imenovanje in odpuščanje oseb, pristojnih za odločanje o bistvenih funkcijah. Države članice bi morale zato zagotoviti, da so vzpostavljeni pritožbeni postopki.

| (9) | Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni okvir za ocenjevanje nasprotja interesov. V tem okviru bi moral regulatorni organ upoštevati vse osebne, finančne, gospodarske ali poslovne interese, ki bi lahko neprimerno vplivali na nepristranskost upravljavca infrastrukture. Kadar sta upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu neodvisna drug od drugega, dejstvo, da ju neposredno nadzira isti organ države članice, ne bi smelo šteti kot razlog za nasprotje interesov v smislu te direktive. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni okvir za ocenjevanje nasprotja interesov. V tem okviru bi moral regulatorni organ upoštevati vse osebne, finančne, gospodarske ali poslovne interese, ki bi lahko neprimerno vplivali na nepristranskost upravljavca infrastrukture. Kadar sta upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu neodvisna drug od drugega, dejstvo, da ju neposredno nadzira isti organ države članice, ne bi smelo šteti kot razlog za nasprotje interesov v smislu te direktive.

| (10) | Odločanje upravljavcev infrastrukture glede dodeljevanja vlakovnih poti in odločanje glede zaračunavanja uporabnin sta bistveni funkciji, ki sta ključni za zagotavljanje pravičnega in nediskriminatornega dostopa do železniške infrastrukture. Vzpostaviti bi bilo treba močna varovala, ki bi preprečevala vzpostavitev vsakršnega neustreznega vpliva na odločitve upravljavca infrastrukture v zvezi s takimi funkcijami. Ta varovala bi morala biti ustrezno prilagojena različnim strukturam upravljanja pri železniških subjektih. |
| --- | --- |

(10)

Odločanje upravljavcev infrastrukture glede dodeljevanja vlakovnih poti in odločanje glede zaračunavanja uporabnin sta bistveni funkciji, ki sta ključni za zagotavljanje pravičnega in nediskriminatornega dostopa do železniške infrastrukture. Vzpostaviti bi bilo treba močna varovala, ki bi preprečevala vzpostavitev vsakršnega neustreznega vpliva na odločitve upravljavca infrastrukture v zvezi s takimi funkcijami. Ta varovala bi morala biti ustrezno prilagojena različnim strukturam upravljanja pri železniških subjektih.

| (11) | Da bi preprečili izkrivljanje konkurence, bi bilo treba sprejeti tudi ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili nepristransko izvajanje funkcij upravljanja prometa in načrtovanja vzdrževanja. Upravljavci infrastrukture bi v tem okviru morali prevoznikom v železniškem prometu zagotoviti dostop do ustreznih informacij. Če bi pri tem upravljavci infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu odobrili dodatni dostop do procesa upravljanja prometa, bi ga morali pod enakimi pogoji odobriti vsem zadevnim prevoznikom v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(11)

Da bi preprečili izkrivljanje konkurence, bi bilo treba sprejeti tudi ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili nepristransko izvajanje funkcij upravljanja prometa in načrtovanja vzdrževanja. Upravljavci infrastrukture bi v tem okviru morali prevoznikom v železniškem prometu zagotoviti dostop do ustreznih informacij. Če bi pri tem upravljavci infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu odobrili dodatni dostop do procesa upravljanja prometa, bi ga morali pod enakimi pogoji odobriti vsem zadevnim prevoznikom v železniškem prometu.

| (12) | Če bistvene funkcije izvaja neodvisni organ za zaračunavanje uporabnin in/ali za dodeljevanje poti, bi bilo treba zagotoviti nepristranskost upravljavca infrastrukture glede funkcij upravljanja prometa in vzdrževanja, vendar pa teh funkcij ne bi bilo treba prenesti na neodvisni organ. |
| --- | --- |

(12)

Če bistvene funkcije izvaja neodvisni organ za zaračunavanje uporabnin in/ali za dodeljevanje poti, bi bilo treba zagotoviti nepristranskost upravljavca infrastrukture glede funkcij upravljanja prometa in vzdrževanja, vendar pa teh funkcij ne bi bilo treba prenesti na neodvisni organ.

| (13) | Regulatorni organi bi morali biti pristojni za spremljanje upravljanja prometa, načrtovanja obnavljanja ter načrtovanih ali nenačrtovanih vzdrževalnih del, da bi zagotovili, da pri tem ne bi prihajalo do diskriminacije. |
| --- | --- |

(13)

Regulatorni organi bi morali biti pristojni za spremljanje upravljanja prometa, načrtovanja obnavljanja ter načrtovanih ali nenačrtovanih vzdrževalnih del, da bi zagotovili, da pri tem ne bi prihajalo do diskriminacije.

| (14) | Države članice bi načeloma morale zagotoviti, da je upravljavec infrastrukture odgovoren za obratovanje, vzdrževanje in obnavljanje omrežja ter da je pooblaščen za razvoj železniške infrastrukture v tem omrežju. Če so te funkcije oddane v podizvajanje različnim subjektom, pa bi moral upravljavec infrastrukture vendarle ohraniti nadzorna pooblastila in nositi končno odgovornost za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi načeloma morale zagotoviti, da je upravljavec infrastrukture odgovoren za obratovanje, vzdrževanje in obnavljanje omrežja ter da je pooblaščen za razvoj železniške infrastrukture v tem omrežju. Če so te funkcije oddane v podizvajanje različnim subjektom, pa bi moral upravljavec infrastrukture vendarle ohraniti nadzorna pooblastila in nositi končno odgovornost za njihovo izvajanje.

| (15) | Upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno integriranega podjetja, lahko pod pogoji iz te direktive v podizvajanje poleg bistvenih funkcij oddajo tudi druge funkcije v okviru zadevnega podjetja, če to ne povzroči nasprotja interesov in če je zagotovljena zaupnost poslovno občutljivih informacij. Bistvenih funkcij ne bi smeli oddati v podizvajanje nobenemu drugemu subjektu vertikalno integriranega podjetja, razen če ta subjekt opravlja izključno bistvene funkcije. |
| --- | --- |

(15)

Upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno integriranega podjetja, lahko pod pogoji iz te direktive v podizvajanje poleg bistvenih funkcij oddajo tudi druge funkcije v okviru zadevnega podjetja, če to ne povzroči nasprotja interesov in če je zagotovljena zaupnost poslovno občutljivih informacij. Bistvenih funkcij ne bi smeli oddati v podizvajanje nobenemu drugemu subjektu vertikalno integriranega podjetja, razen če ta subjekt opravlja izključno bistvene funkcije.

| (16) | Če je to ustrezno, zlasti zaradi večje učinkovitosti, so funkcije upravljanja infrastrukture lahko porazdeljene med več upravljavcev infrastrukture, tudi v primerih javno-zasebnih partnerstev. Vsak posamezni upravljavec infrastrukture bi moral biti v celoti odgovoren za funkcije, ki jih opravlja. |
| --- | --- |

(16)

Če je to ustrezno, zlasti zaradi večje učinkovitosti, so funkcije upravljanja infrastrukture lahko porazdeljene med več upravljavcev infrastrukture, tudi v primerih javno-zasebnih partnerstev. Vsak posamezni upravljavec infrastrukture bi moral biti v celoti odgovoren za funkcije, ki jih opravlja.

| (17) | Finančne transferje med upravljavcem infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, v vertikalno integriranih podjetjih pa med upravljavcem infrastrukture in vsemi drugimi pravnimi subjekti v integriranem podjetju, ki bi lahko – zlasti zaradi navzkrižnega subvencioniranja – povzročili izkrivljanje konkurence na trgu, bi bilo treba preprečiti. |
| --- | --- |

(17)

Finančne transferje med upravljavcem infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, v vertikalno integriranih podjetjih pa med upravljavcem infrastrukture in vsemi drugimi pravnimi subjekti v integriranem podjetju, ki bi lahko – zlasti zaradi navzkrižnega subvencioniranja – povzročili izkrivljanje konkurence na trgu, bi bilo treba preprečiti.

| (18) | Upravljavci infrastrukture lahko uporabijo prihodke od dejavnosti upravljanja infrastrukturnega omrežja, ki vključujejo uporabo javnih sredstev, za financiranje svojega poslovanja ali izplačilo dividend svojim vlagateljem kot dobiček od njihovih naložb v železniško infrastrukturo. Takšni vlagatelji so lahko država in kateri koli zasebni delničar, ne pa podjetja, ki so del vertikalno integriranega podjetja ter ki izvajajo nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu in zadevnim upravljavcem infrastrukture. Dividende, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne vključujejo uporabe javnih sredstev ali prihodkov iz uporabnin za uporabo železniške infrastrukture, lahko porabijo tudi podjetja, ki so del vertikalno integriranega podjetja ter ki izvajajo nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu in zadevnim upravljavcem infrastrukture. |
| --- | --- |

(18)

Upravljavci infrastrukture lahko uporabijo prihodke od dejavnosti upravljanja infrastrukturnega omrežja, ki vključujejo uporabo javnih sredstev, za financiranje svojega poslovanja ali izplačilo dividend svojim vlagateljem kot dobiček od njihovih naložb v železniško infrastrukturo. Takšni vlagatelji so lahko država in kateri koli zasebni delničar, ne pa podjetja, ki so del vertikalno integriranega podjetja ter ki izvajajo nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu in zadevnim upravljavcem infrastrukture. Dividende, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne vključujejo uporabe javnih sredstev ali prihodkov iz uporabnin za uporabo železniške infrastrukture, lahko porabijo tudi podjetja, ki so del vertikalno integriranega podjetja ter ki izvajajo nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu in zadevnim upravljavcem infrastrukture.

| (19) | Načela pri zaračunavanju uporabnin ne bi smela preprečevati, da bi se prihodki od infrastrukturne uporabnine stekali preko državnih računov. |
| --- | --- |

(19)

Načela pri zaračunavanju uporabnin ne bi smela preprečevati, da bi se prihodki od infrastrukturne uporabnine stekali preko državnih računov.

| (20) | Če upravljavec infrastrukture znotraj vertikalno integriranega podjetja nima ločene pravne osebnosti, bistvene funkcije pa so prenesene na zunanjega izvajalca in je za njih zadolžen neodvisen organ za zaračunavanje uporabnin in/ali dodeljevanje poti, bi bilo treba na ravni določenih oddelkov v podjetju smiselno uporabljati ustrezne določbe o finančni preglednosti in neodvisnosti upravljavcev infrastrukture. |
| --- | --- |

(20)

Če upravljavec infrastrukture znotraj vertikalno integriranega podjetja nima ločene pravne osebnosti, bistvene funkcije pa so prenesene na zunanjega izvajalca in je za njih zadolžen neodvisen organ za zaračunavanje uporabnin in/ali dodeljevanje poti, bi bilo treba na ravni določenih oddelkov v podjetju smiselno uporabljati ustrezne določbe o finančni preglednosti in neodvisnosti upravljavcev infrastrukture.

| (21) | Za učinkovito upravljanje omrežja in učinkovito uporabo infrastrukture bi bilo treba z uporabo ustreznih usklajevalnih mehanizmov zagotoviti boljše usklajevanje med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(21)

Za učinkovito upravljanje omrežja in učinkovito uporabo infrastrukture bi bilo treba z uporabo ustreznih usklajevalnih mehanizmov zagotoviti boljše usklajevanje med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu.

| (22) | Da bi omogočili učinkovito in uspešno opravljanje storitev železniškega prometa v Uniji, bi bilo treba vzpostaviti evropsko mrežo upravljavcev infrastrukture, ki bi temeljila na obstoječih platformah. Za namene sodelovanja v tej mreži bi bilo treba državam članicam omogočiti, da same določijo organ ali organe, ki bi jih bilo treba šteti za njihove glavne upravljavce infrastrukture. |
| --- | --- |

(22)

Da bi omogočili učinkovito in uspešno opravljanje storitev železniškega prometa v Uniji, bi bilo treba vzpostaviti evropsko mrežo upravljavcev infrastrukture, ki bi temeljila na obstoječih platformah. Za namene sodelovanja v tej mreži bi bilo treba državam članicam omogočiti, da same določijo organ ali organe, ki bi jih bilo treba šteti za njihove glavne upravljavce infrastrukture.

| (23) | Glede na raznolikost omrežij, kar zadeva njihovo velikost in gostoto, različne organizacijske strukture nacionalnih in lokalnih ali regionalnih organov ter izkušnje teh organov pri odpiranju trga, bi bilo treba državam članicam dopustiti dovolj prožnosti, da bi svoja železniška omrežja organizirale tako, da bi bilo mogoče izvajati storitve s prostim dostopom in storitve v okviru pogodb za opravljanje javne službe, in sicer da bi zagotovile visoko kakovost storitev, lahko dostopnih za vse potnike. |
| --- | --- |

(23)

Glede na raznolikost omrežij, kar zadeva njihovo velikost in gostoto, različne organizacijske strukture nacionalnih in lokalnih ali regionalnih organov ter izkušnje teh organov pri odpiranju trga, bi bilo treba državam članicam dopustiti dovolj prožnosti, da bi svoja železniška omrežja organizirale tako, da bi bilo mogoče izvajati storitve s prostim dostopom in storitve v okviru pogodb za opravljanje javne službe, in sicer da bi zagotovile visoko kakovost storitev, lahko dostopnih za vse potnike.

| (24) | Podelitev pravice dostopa do železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu Unije za izvajanje notranjih storitev potniškega prometa v vseh državah članicah bi lahko vplivala na organizacijo in financiranje železniških storitev potniškega prometa, zagotovljenih v okviru pogodb za opravljanje javne službe. Države članice bi morale imeti možnost, da na podlagi odločitve ustreznega regulatornega organa takšno pravico dostopa omejijo, če bi lahko ogrozila ekonomsko ravnovesje navedenih pogodb za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(24)

Podelitev pravice dostopa do železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu Unije za izvajanje notranjih storitev potniškega prometa v vseh državah članicah bi lahko vplivala na organizacijo in financiranje železniških storitev potniškega prometa, zagotovljenih v okviru pogodb za opravljanje javne službe. Države članice bi morale imeti možnost, da na podlagi odločitve ustreznega regulatornega organa takšno pravico dostopa omejijo, če bi lahko ogrozila ekonomsko ravnovesje navedenih pogodb za opravljanje javne službe.

| (25) | Pravica prevoznikov v železniškem prometu, da se jim odobri dostop do infrastrukture, ne vpliva na možnost pristojnega organa, da dodeli izključne pravice v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali da pogodbo za opravljanje javne službe sklene neposredno pod pogoji, določenimi v členu 5 navedene uredbe. Država članica zaradi obstoja take pogodbe za opravljanje javne službe ne bi smela imeti pravice, da drugim prevoznikom v železniškem prometu omeji pravico dostopa do zadevne železniške infrastrukture za opravljanje storitev železniškega potniškega prometa, razen če bi te storitve ogrozile ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(25)

Pravica prevoznikov v železniškem prometu, da se jim odobri dostop do infrastrukture, ne vpliva na možnost pristojnega organa, da dodeli izključne pravice v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali da pogodbo za opravljanje javne službe sklene neposredno pod pogoji, določenimi v členu 5 navedene uredbe. Država članica zaradi obstoja take pogodbe za opravljanje javne službe ne bi smela imeti pravice, da drugim prevoznikom v železniškem prometu omeji pravico dostopa do zadevne železniške infrastrukture za opravljanje storitev železniškega potniškega prometa, razen če bi te storitve ogrozile ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe.

| (26) | Regulatorni organi bi morali na zahtevo zainteresiranih strani na podlagi objektivne ekonomske analize oceniti, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje obstoječih pogodb za opravljanje javne službe ogroženo. |
| --- | --- |

(26)

Regulatorni organi bi morali na zahtevo zainteresiranih strani na podlagi objektivne ekonomske analize oceniti, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje obstoječih pogodb za opravljanje javne službe ogroženo.

| (27) | Pri ocenjevanju bi morali upoštevati, da je treba vsem udeležencem na trgu zagotoviti zadostno pravno varnost, da lahko razvijajo svoje dejavnosti. Postopek bi moral biti čim bolj enostaven, učinkovit in pregleden ter skladen s postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(27)

Pri ocenjevanju bi morali upoštevati, da je treba vsem udeležencem na trgu zagotoviti zadostno pravno varnost, da lahko razvijajo svoje dejavnosti. Postopek bi moral biti čim bolj enostaven, učinkovit in pregleden ter skladen s postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti.

| (28) | Pod pogojem, da je zagotovljen nediskriminatorni dostop, države članice lahko določijo posebne pogoje za pridobitev pravice dostopa do infrastrukture, da bi s tem omogočile izvajanje integriranega sistema voznih redov za storitve železniškega potniškega prometa. |
| --- | --- |

(28)

Pod pogojem, da je zagotovljen nediskriminatorni dostop, države članice lahko določijo posebne pogoje za pridobitev pravice dostopa do infrastrukture, da bi s tem omogočile izvajanje integriranega sistema voznih redov za storitve železniškega potniškega prometa.

| (29) | Razvoj železniške infrastrukture in izboljšanje kakovosti storitev železniškega potniškega prometa sta glavni prednostni nalogi pri spodbujanju trajnostnega prometnega sistema in sistema mobilnosti v Evropi. Z razvojem železniškega omrežja za visoke hitrosti bi lahko zlasti vzpostavili boljše in hitrejše povezave med gospodarskimi in kulturnimi središči Evrope. Storitve železniškega prometa visokih hitrosti ljudem in trgom omogočajo hitro, zanesljivo, okolju prijazno in stroškovno učinkovito povezovanje ter spodbujajo potnike, naj začnejo uporabljati železniški prevoz. Zato je posebej pomembno spodbujati tako javne kot zasebne naložbe v železniško infrastrukturo za visoke hitrosti, da bi ustvarili ugodne razmere za pozitivno donosnost naložb ter kar najbolje izkoristili gospodarske in družbene koristi takih naložb. Države članice bi morale imeti še naprej možnost, da se odločijo za različne načine spodbujanja naložb v železniško infrastrukturo za visoke hitrosti in uporabo prog za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

(29)

Razvoj železniške infrastrukture in izboljšanje kakovosti storitev železniškega potniškega prometa sta glavni prednostni nalogi pri spodbujanju trajnostnega prometnega sistema in sistema mobilnosti v Evropi. Z razvojem železniškega omrežja za visoke hitrosti bi lahko zlasti vzpostavili boljše in hitrejše povezave med gospodarskimi in kulturnimi središči Evrope. Storitve železniškega prometa visokih hitrosti ljudem in trgom omogočajo hitro, zanesljivo, okolju prijazno in stroškovno učinkovito povezovanje ter spodbujajo potnike, naj začnejo uporabljati železniški prevoz. Zato je posebej pomembno spodbujati tako javne kot zasebne naložbe v železniško infrastrukturo za visoke hitrosti, da bi ustvarili ugodne razmere za pozitivno donosnost naložb ter kar najbolje izkoristili gospodarske in družbene koristi takih naložb. Države članice bi morale imeti še naprej možnost, da se odločijo za različne načine spodbujanja naložb v železniško infrastrukturo za visoke hitrosti in uporabo prog za visoke hitrosti.

| (30) | Da bi razvili trg storitev potniškega prometa visokih hitrosti ter spodbujali optimalno uporabo razpoložljive infrastrukture in konkurenčnost storitev potniškega prometa visokih hitrosti, kar bi imelo pozitivne posledice za potnike, bi bilo treba odprt dostop do storitev potniškega prometa visokih hitrosti omejiti le v posebnih okoliščinah in na podlagi objektivne ekonomske analize regulatornega organa. |
| --- | --- |

(30)

Da bi razvili trg storitev potniškega prometa visokih hitrosti ter spodbujali optimalno uporabo razpoložljive infrastrukture in konkurenčnost storitev potniškega prometa visokih hitrosti, kar bi imelo pozitivne posledice za potnike, bi bilo treba odprt dostop do storitev potniškega prometa visokih hitrosti omejiti le v posebnih okoliščinah in na podlagi objektivne ekonomske analize regulatornega organa.

| (31) | Da bi potnikom omogočili dostop do podatkov, ki jih potrebujejo za načrtovanje poti in rezervacijo vozovnic v Uniji, bi bilo treba spodbujati uporabo skupnih informacijskih sistemov in sistemov za izdajanje vozovnic, veljavnih za vse proge, ki so bili razviti na trgu. Glede na pomen spodbujanja neprekinjenih sistemov javnega prevoza bi bilo treba prevoznike v železniškem prometu spodbujati k razvijanju takšnih sistemov, s čimer bi se omogočile multimodalne in čezmejne možnosti ter možnosti za mobilnost od vrat do vrat. |
| --- | --- |

(31)

Da bi potnikom omogočili dostop do podatkov, ki jih potrebujejo za načrtovanje poti in rezervacijo vozovnic v Uniji, bi bilo treba spodbujati uporabo skupnih informacijskih sistemov in sistemov za izdajanje vozovnic, veljavnih za vse proge, ki so bili razviti na trgu. Glede na pomen spodbujanja neprekinjenih sistemov javnega prevoza bi bilo treba prevoznike v železniškem prometu spodbujati k razvijanju takšnih sistemov, s čimer bi se omogočile multimodalne in čezmejne možnosti ter možnosti za mobilnost od vrat do vrat.

| (32) | Sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, bi morali biti interoperabilni in nediskriminatorni. Prevozniki v železniškem prometu bi morali k razvoju takšnih sistemov prispevati tako, da bi vse ustrezne podatke, potrebne za načrtovanje poti in rezervacijo vozovnic, dali na voljo nediskriminatorno in v interoperabilni obliki. Države članice bi morale zagotoviti, da takšni sistemi ne diskriminirajo med prevozniki v železniškem prometu ter da upoštevajo potrebo po zagotavljanju zaupnosti poslovnih informacij, varstva osebnih podatkov in spoštovanja pravil o konkurenci. Komisija bi morala spremljati in poročati o razvoju teh sistemov ter po potrebi predložiti zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(32)

Sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, bi morali biti interoperabilni in nediskriminatorni. Prevozniki v železniškem prometu bi morali k razvoju takšnih sistemov prispevati tako, da bi vse ustrezne podatke, potrebne za načrtovanje poti in rezervacijo vozovnic, dali na voljo nediskriminatorno in v interoperabilni obliki. Države članice bi morale zagotoviti, da takšni sistemi ne diskriminirajo med prevozniki v železniškem prometu ter da upoštevajo potrebo po zagotavljanju zaupnosti poslovnih informacij, varstva osebnih podatkov in spoštovanja pravil o konkurenci. Komisija bi morala spremljati in poročati o razvoju teh sistemov ter po potrebi predložiti zakonodajne predloge.

| (33) | Države članice bi morale zagotoviti, da so pri opravljanju storitev železniškega prometa upoštevane zahteve v zvezi z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, obenem pa bi morale poskrbeti za nemoten napredek pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja. Pri tem bi bilo treba spoštovati obveznosti, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izhajajo iz zavezujočih kolektivnih pogodb ali sporazumov, sklenjenih med socialnimi partnerji, in ustrezne socialne standarde. Te obveznosti ne bi smele posegati v zakonodajo Unije na področju socialnega in delovnega prava. Komisija bi morala dejavno podpirati prizadevanja v okviru sektorskega socialnega dialoga o železnicah. |
| --- | --- |

(33)

Države članice bi morale zagotoviti, da so pri opravljanju storitev železniškega prometa upoštevane zahteve v zvezi z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, obenem pa bi morale poskrbeti za nemoten napredek pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja. Pri tem bi bilo treba spoštovati obveznosti, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izhajajo iz zavezujočih kolektivnih pogodb ali sporazumov, sklenjenih med socialnimi partnerji, in ustrezne socialne standarde. Te obveznosti ne bi smele posegati v zakonodajo Unije na področju socialnega in delovnega prava. Komisija bi morala dejavno podpirati prizadevanja v okviru sektorskega socialnega dialoga o železnicah.

| (34) | Komisija bi morala v okviru že začetega pregleda Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) oceniti, ali so potrebni novi zakonodajni akti o izdajanju spričeval za vlakovno osebje. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala v okviru že začetega pregleda Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) oceniti, ali so potrebni novi zakonodajni akti o izdajanju spričeval za vlakovno osebje.

| (35) | Države članice bi morale imeti možnost, da same odločajo o ustreznih finančnih strategijah za pospešitev vgradnje evropskega sistema za nadzor vlakov (ETCS), zlasti o uporabi diferenciranih uporabnin za dostop do tirov. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi morale imeti možnost, da same odločajo o ustreznih finančnih strategijah za pospešitev vgradnje evropskega sistema za nadzor vlakov (ETCS), zlasti o uporabi diferenciranih uporabnin za dostop do tirov.

| (36) | Upravljavci infrastrukture bi morali v zvezi z incidenti ali nesrečami, ki vplivajo na čezmejni promet, med seboj sodelovati, da bi si izmenjali vse pomembne informacije, ki bi omogočile hitro obnovitev normalnih prometnih razmer. |
| --- | --- |

(36)

Upravljavci infrastrukture bi morali v zvezi z incidenti ali nesrečami, ki vplivajo na čezmejni promet, med seboj sodelovati, da bi si izmenjali vse pomembne informacije, ki bi omogočile hitro obnovitev normalnih prometnih razmer.

| (37) | Da bi izpolnili cilje enotnega evropskega železniškega območja in zagotovili nediskirminatorni dostop do železniške infrastrukture, bi morali regulatorni organi med seboj sodelovati. |
| --- | --- |

(37)

Da bi izpolnili cilje enotnega evropskega železniškega območja in zagotovili nediskirminatorni dostop do železniške infrastrukture, bi morali regulatorni organi med seboj sodelovati.

| (38) | Bistveno je zlasti sodelovanje regulatornih organov pri zadevah v zvezi s storitvami mednarodnega železniškega prometa ali železniško infrastrukturo dveh držav, pri katerih so potrebne odločitve dveh ali več regulatornih organov, in sicer zaradi usklajevanja pri sprejemanju svojih odločitev, da bi se izognili pravni negotovosti in zagotovili učinkovitost storitev mednarodnega železniškega prometa. |
| --- | --- |

(38)

Bistveno je zlasti sodelovanje regulatornih organov pri zadevah v zvezi s storitvami mednarodnega železniškega prometa ali železniško infrastrukturo dveh držav, pri katerih so potrebne odločitve dveh ali več regulatornih organov, in sicer zaradi usklajevanja pri sprejemanju svojih odločitev, da bi se izognili pravni negotovosti in zagotovili učinkovitost storitev mednarodnega železniškega prometa.

| (39) | V procesu odpiranja nacionalnih trgov železniških storitev konkurenci z odobritvijo dostopa do omrežij vsem prevoznikom v železniškem prometu bi morale imeti države članice na voljo zadostno prehodno obdobje za prilagoditev nacionalnega prava in organizacijskih struktur. Države članice bi zato morale imeti možnost, da veljavne nacionalne predpise o dostopu do trga ohranijo do konca prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(39)

V procesu odpiranja nacionalnih trgov železniških storitev konkurenci z odobritvijo dostopa do omrežij vsem prevoznikom v železniškem prometu bi morale imeti države članice na voljo zadostno prehodno obdobje za prilagoditev nacionalnega prava in organizacijskih struktur. Države članice bi zato morale imeti možnost, da veljavne nacionalne predpise o dostopu do trga ohranijo do konca prehodnega obdobja.

| (40) | Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (10) zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bodo pojasnile razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – |
| --- | --- |

(40)

Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (10) zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bodo pojasnile razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2012/34/EU se spremeni:

| 1. | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice lahko iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 in 13 ter poglavja IV izvzamejo:“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice lahko iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 in 13 ter poglavja IV izvzamejo:“;

| (b) | vstavijo se naslednji odstavki:

  „3a.   Države članice lahko iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c, 7d in 8 izvzamejo:
  lokalne proge z omejenim prometom, katerih dolžina ne presega 100 km in ki se uporabljajo za tovorni promet med glavno prometno povezavo ter odpravnimi mesti in namembnimi kraji pošiljk vzdolž teh prog, če te proge upravljajo drugi subjekti kot glavni upravljavec infrastrukture in če (a) jih uporablja le en tovorni prevoznik ali če (b) bistvene funkcije v zvezi s temi progami izvaja organ, ki ni pod nadzorom nobenega prevoznika v železniškem prometu. Kadar je en sam tovorni prevoznik, ga lahko države članice izvzamejo tudi iz uporabe poglavja IV, dokler za zmogljivost ne zaprosi drug prosilec. Ta odstavek se lahko uporablja tudi, kadar se proga v omejenem obsegu uporablja tudi za storitve potniškega prometa. Države članice obvestijo Komisijo o nameravanem izvzetju takšnih prog iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c, 7d in 8.


  3b.   Države članice lahko iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c in 7d izvzamejo:
  regionalna omrežja z omejenim prometom, ki jih upravlja drug subjekt kot glavni upravljavec infrastrukture in se uporabljajo za opravljanje storitev regionalnega potniškega prometa, ki jih zagotavlja en sam prevoznik v železniškem prometu – ki ni glavni prevoznik v železniškem prometu države članice – dokler ni vložena prošnja za zmogljivost za storitve potniškega prometa v tem omrežju in pod pogojem, da je prevoznik neodvisen od prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve tovornega prometa. Ta odstavek se lahko uporablja tudi, kadar se proga v omejenem obsegu uporablja za storitve tovornega prometa. Države članice obvestijo Komisijo o nameravanem izvzetju takšnih prog iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c in 7d.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednji odstavki:

„3a.   Države članice lahko iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c, 7d in 8 izvzamejo:

lokalne proge z omejenim prometom, katerih dolžina ne presega 100 km in ki se uporabljajo za tovorni promet med glavno prometno povezavo ter odpravnimi mesti in namembnimi kraji pošiljk vzdolž teh prog, če te proge upravljajo drugi subjekti kot glavni upravljavec infrastrukture in če (a) jih uporablja le en tovorni prevoznik ali če (b) bistvene funkcije v zvezi s temi progami izvaja organ, ki ni pod nadzorom nobenega prevoznika v železniškem prometu. Kadar je en sam tovorni prevoznik, ga lahko države članice izvzamejo tudi iz uporabe poglavja IV, dokler za zmogljivost ne zaprosi drug prosilec. Ta odstavek se lahko uporablja tudi, kadar se proga v omejenem obsegu uporablja tudi za storitve potniškega prometa. Države članice obvestijo Komisijo o nameravanem izvzetju takšnih prog iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c, 7d in 8.

3b.   Države članice lahko iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c in 7d izvzamejo:

regionalna omrežja z omejenim prometom, ki jih upravlja drug subjekt kot glavni upravljavec infrastrukture in se uporabljajo za opravljanje storitev regionalnega potniškega prometa, ki jih zagotavlja en sam prevoznik v železniškem prometu – ki ni glavni prevoznik v železniškem prometu države članice – dokler ni vložena prošnja za zmogljivost za storitve potniškega prometa v tem omrežju in pod pogojem, da je prevoznik neodvisen od prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve tovornega prometa. Ta odstavek se lahko uporablja tudi, kadar se proga v omejenem obsegu uporablja za storitve tovornega prometa. Države članice obvestijo Komisijo o nameravanem izvzetju takšnih prog iz uporabe členov 7, 7a, 7b, 7c in 7d.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Brez poseganja v odstavek 3 lahko države članice iz uporabe člena 8(3) izvzamejo lokalne in regionalne železniške infrastrukture, ki nimajo strateškega pomena za delovanje trga storitev v železniškem prometu, iz uporabe členov 7, 7a in 7c ter poglavja IV pa lokalne železniške infrastrukture, ki nimajo strateškega pomena za delovanje trga storitev v železniškem prometu. Države članice o nameravanem izvzetju takšnih železniških infrastruktur uradno obvestijo Komisijo. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči, ali se lahko šteje, da takšna železniška infrastruktura nima strateškega pomena. Pri tem upošteva dolžino zadevnih železniških prog, njihovo raven uporabe in obseg prometa, ki bi ga to lahko zadevalo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 62(2).“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Brez poseganja v odstavek 3 lahko države članice iz uporabe člena 8(3) izvzamejo lokalne in regionalne železniške infrastrukture, ki nimajo strateškega pomena za delovanje trga storitev v železniškem prometu, iz uporabe členov 7, 7a in 7c ter poglavja IV pa lokalne železniške infrastrukture, ki nimajo strateškega pomena za delovanje trga storitev v železniškem prometu. Države članice o nameravanem izvzetju takšnih železniških infrastruktur uradno obvestijo Komisijo. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči, ali se lahko šteje, da takšna železniška infrastruktura nima strateškega pomena. Pri tem upošteva dolžino zadevnih železniških prog, njihovo raven uporabe in obseg prometa, ki bi ga to lahko zadevalo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 62(2).“;

| (d) | vstavi se naslednji odstavek:

  „8a.   Države članice lahko za obdobje 10 let po 24. decembru 2016 izvzamejo iz uporabe poglavij II in IV te direktive, z izjemo členov 10, 13 in 56, izolirane železniške proge, ki so krajše od 500 km in katerih tirna širina ni enaka tirni širini glavnega domačega omrežja ter ki so povezava s tretjo državo, v kateri se železniška zakonodaja Unije ne uporablja, in jih upravlja upravljavec infrastrukture, ki ne upravlja glavnega domačega omrežja. Prevozniki v železniškem prometu, ki delujejo izključno na takšnih progah, se lahko izvzamejo iz uporabe poglavja II.
  Takšna izvzetja je mogoče podaljšati za obdobja, ki ne presegajo pet let. Država članica, ki namerava podaljšati izvzetje, o svoji nameri obvesti Komisijo najpozneje 12 mesecev pred iztekom izvzetja. Komisija preuči, ali so pogoji za izvzetje iz prvega pododstavka še vedno izpolnjeni. Če pogoji niso izpolnjeni, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o prenehanju izvzetja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 62(2).“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek:

„8a.   Države članice lahko za obdobje 10 let po 24. decembru 2016 izvzamejo iz uporabe poglavij II in IV te direktive, z izjemo členov 10, 13 in 56, izolirane železniške proge, ki so krajše od 500 km in katerih tirna širina ni enaka tirni širini glavnega domačega omrežja ter ki so povezava s tretjo državo, v kateri se železniška zakonodaja Unije ne uporablja, in jih upravlja upravljavec infrastrukture, ki ne upravlja glavnega domačega omrežja. Prevozniki v železniškem prometu, ki delujejo izključno na takšnih progah, se lahko izvzamejo iz uporabe poglavja II.

Takšna izvzetja je mogoče podaljšati za obdobja, ki ne presegajo pet let. Država članica, ki namerava podaljšati izvzetje, o svoji nameri obvesti Komisijo najpozneje 12 mesecev pred iztekom izvzetja. Komisija preuči, ali so pogoji za izvzetje iz prvega pododstavka še vedno izpolnjeni. Če pogoji niso izpolnjeni, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o prenehanju izvzetja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 62(2).“;

| (e) | dodata se naslednja odstavka:

  „12.   Če je v okviru obstoječega javno-zasebnega partnerstva, sklenjenega pred 16. junijem 2015, zasebna stran tega partnerstva tudi prevoznik v železniškem prometu, ki je pristojen za zagotavljanje storitev potniškega železniškega prometa na infrastrukturi, lahko države članice takšno zasebno stran še naprej izvzamejo iz uporabe členov 7, 7a in 7d ter omejijo pravico do pobiranja in odlaganja potnikov v zvezi s tistimi storitvami, ki jih prevoznik v železniškem prometu opravlja na isti infrastrukturi kot storitve potniškega prometa, ki jih zasebna stran opravlja v okviru javno-zasebnega partnerstva.


  13.   Zasebni upravljavci infrastrukture, ki so del javno-zasebnih partnerstev, sklenjenih pred 24. decembrom 2016, in ne prejemajo javnih sredstev, se izvzamejo iz uporabe člena 7d, pod pogojem, da posojila in finančna jamstva, s katerimi upravlja upravljavec infrastrukture, niti neposredno niti posredno ne koristijo posameznim prevoznikom v železniškem prometu.“; |
| --- | --- |

(e)

dodata se naslednja odstavka:

„12.   Če je v okviru obstoječega javno-zasebnega partnerstva, sklenjenega pred 16. junijem 2015, zasebna stran tega partnerstva tudi prevoznik v železniškem prometu, ki je pristojen za zagotavljanje storitev potniškega železniškega prometa na infrastrukturi, lahko države članice takšno zasebno stran še naprej izvzamejo iz uporabe členov 7, 7a in 7d ter omejijo pravico do pobiranja in odlaganja potnikov v zvezi s tistimi storitvami, ki jih prevoznik v železniškem prometu opravlja na isti infrastrukturi kot storitve potniškega prometa, ki jih zasebna stran opravlja v okviru javno-zasebnega partnerstva.

13.   Zasebni upravljavci infrastrukture, ki so del javno-zasebnih partnerstev, sklenjenih pred 24. decembrom 2016, in ne prejemajo javnih sredstev, se izvzamejo iz uporabe člena 7d, pod pogojem, da posojila in finančna jamstva, s katerimi upravlja upravljavec infrastrukture, niti neposredno niti posredno ne koristijo posameznim prevoznikom v železniškem prometu.“;

| 2. | člen 3 se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | ‚upravljavec infrastrukture‘ pomeni vsak organ ali podjetje, odgovorno za obratovanje, vzdrževanje in obnavljanje železniške infrastrukture v omrežju ter odgovorno za sodelovanje pri njenem razvoju, v skladu s pravili, ki jih določi država članica v okviru svoje splošne politike za razvoj in financiranje infrastrukture;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

‚upravljavec infrastrukture‘ pomeni vsak organ ali podjetje, odgovorno za obratovanje, vzdrževanje in obnavljanje železniške infrastrukture v omrežju ter odgovorno za sodelovanje pri njenem razvoju, v skladu s pravili, ki jih določi država članica v okviru svoje splošne politike za razvoj in financiranje infrastrukture;“;

| (b) | vstavijo se naslednje točke:






  „(2a) | ‚razvoj železniške infrastrukture‘ pomeni načrtovanje omrežja, finančno načrtovanje in načrtovanje naložb ter gradnjo in posodabljanje infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednje točke:

„(2a)

‚razvoj železniške infrastrukture‘ pomeni načrtovanje omrežja, finančno načrtovanje in načrtovanje naložb ter gradnjo in posodabljanje infrastrukture;

| (2b) | ‚obratovanje železniške infrastrukture‘ pomeni dodeljevanje vlakovnih poti, upravljanje prometa in zaračunavanje uporabnin za infrastrukturo; |
| --- | --- |

(2b)

‚obratovanje železniške infrastrukture‘ pomeni dodeljevanje vlakovnih poti, upravljanje prometa in zaračunavanje uporabnin za infrastrukturo;

| (2c) | ‚vzdrževanje železniške infrastrukture‘ pomeni dela za vzdrževanje stanja in zmogljivosti obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(2c)

‚vzdrževanje železniške infrastrukture‘ pomeni dela za vzdrževanje stanja in zmogljivosti obstoječe infrastrukture;

| (2d) | ‚obnavljanje železniške infrastrukture‘ pomeni večja dela za zamenjavo obstoječe infrastrukture, ki ne spremenijo njenega splošnega delovanja; |
| --- | --- |

(2d)

‚obnavljanje železniške infrastrukture‘ pomeni večja dela za zamenjavo obstoječe infrastrukture, ki ne spremenijo njenega splošnega delovanja;

| (2e) | ‚posodabljanje železniške infrastrukture‘ pomeni večja dela za spremembo obstoječe infrastrukture, ki izboljšajo njeno splošno delovanje; |
| --- | --- |

(2e)

‚posodabljanje železniške infrastrukture‘ pomeni večja dela za spremembo obstoječe infrastrukture, ki izboljšajo njeno splošno delovanje;

| (2f) | ‚bistvene funkcije upravljanja infrastrukture‘ pomenijo odločanje glede dodeljevanja vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo ter oceno razpoložljivosti in dodeljevanja posameznih vlakovnih poti, ter odločanje glede zaračunavanja uporabnin za infrastrukturo, vključno z določanjem in pobiranjem uporabnin, v skladu z okvirom za zaračunavanje uporabnin in okvirom za dodeljevanje zmogljivosti, ki ju države članice določijo na podlagi členov 29 in 39;“; |
| --- | --- |

(2f)

‚bistvene funkcije upravljanja infrastrukture‘ pomenijo odločanje glede dodeljevanja vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo ter oceno razpoložljivosti in dodeljevanja posameznih vlakovnih poti, ter odločanje glede zaračunavanja uporabnin za infrastrukturo, vključno z določanjem in pobiranjem uporabnin, v skladu z okvirom za zaračunavanje uporabnin in okvirom za dodeljevanje zmogljivosti, ki ju države članice določijo na podlagi členov 29 in 39;“;

| (c) | dodajo se naslednje točke:






  „(31) | ‚vertikalno integrirano podjetje‘ pomeni podjetje, v katerem v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (*1):






  (a) | upravljavca infrastrukture nadzoruje podjetje, ki obenem nadzoruje tudi enega ali več prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve železniškega prometa v omrežju upravljavca infrastrukture; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednje točke:

„(31)

‚vertikalno integrirano podjetje‘ pomeni podjetje, v katerem v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (*1):

*1

(a)

upravljavca infrastrukture nadzoruje podjetje, ki obenem nadzoruje tudi enega ali več prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve železniškega prometa v omrežju upravljavca infrastrukture;

| (b) | upravljavca infrastrukture nadzoruje en ali več prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve železniškega prometa v omrežju upravljavca infrastrukture, ali |
| --- | --- |

(b)

upravljavca infrastrukture nadzoruje en ali več prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve železniškega prometa v omrežju upravljavca infrastrukture, ali

| (c) | upravljavec infrastrukture nadzoruje enega ali več prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve železniškega prometa v omrežju upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

(c)

upravljavec infrastrukture nadzoruje enega ali več prevoznikov v železniškem prometu, ki opravljajo storitve železniškega prometa v omrežju upravljavca infrastrukture.

Pomeni tudi podjetje, ki ima različne oddelke, vključno z upravljavcem infrastrukture in enim ali več oddelki, ki opravljajo prevozne storitve in nimajo ločene pravne osebnosti.

Če sta upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu popolnoma neodvisna drug od drugega, a država članica oba nadzoruje neposredno brez vmesnega subjekta, ne štejeta za vertikalno integrirano podjetje za namene te direktive;

| (32) | ‚javno-zasebno partnerstvo“ pomeni zavezujoč dogovor med javnimi organi in enim ali več podjetji, ki niso glavni upravljavec infrastrukture države članice, na podlagi katerega podjetja deloma ali v celoti zgradijo in/ali financirajo železniško infrastrukturo in/ali pridobijo pravico za opravljanje funkcij, naštetih v točki 2, za vnaprej določeno obdobje. Dogovor je lahko v kakršni koli ustrezni pravno zavezujoči obliki, določeni v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(32)

‚javno-zasebno partnerstvo“ pomeni zavezujoč dogovor med javnimi organi in enim ali več podjetji, ki niso glavni upravljavec infrastrukture države članice, na podlagi katerega podjetja deloma ali v celoti zgradijo in/ali financirajo železniško infrastrukturo in/ali pridobijo pravico za opravljanje funkcij, naštetih v točki 2, za vnaprej določeno obdobje. Dogovor je lahko v kakršni koli ustrezni pravno zavezujoči obliki, določeni v nacionalni zakonodaji;

| (33) | ‚upravni odbor“ pomeni višji organ podjetja, ki opravlja izvršilne in upravne funkcije ter je pristojen in odgovoren za tekoče vodenje podjetja; |
| --- | --- |

(33)

‚upravni odbor“ pomeni višji organ podjetja, ki opravlja izvršilne in upravne funkcije ter je pristojen in odgovoren za tekoče vodenje podjetja;

| (34) | ‚nadzorni odbor“ pomeni najvišji organ podjetja, ki opravlja nadzorne naloge, vključno z izvajanjem nadzora nad upravnim odborom in splošnimi strateškimi odločitvami v zvezi s podjetjem; |
| --- | --- |

(34)

‚nadzorni odbor“ pomeni najvišji organ podjetja, ki opravlja nadzorne naloge, vključno z izvajanjem nadzora nad upravnim odborom in splošnimi strateškimi odločitvami v zvezi s podjetjem;

| (35) | ‚vozovnica, ki velja za vse proge“ pomeni vozovnico ali vozovnice, ki predstavljajo prevozno pogodbo o zaporednih storitvah železniškega prometa enega ali več prevoznikov v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(35)

‚vozovnica, ki velja za vse proge“ pomeni vozovnico ali vozovnice, ki predstavljajo prevozno pogodbo o zaporednih storitvah železniškega prometa enega ali več prevoznikov v železniškem prometu;

| (36) | ‚storitve potniškega prometa visokih hitrosti“ pomenijo storitve železniškega potniškega prometa, ki se opravljajo brez vmesnih postankov med dvema krajema, oddaljenima več kot 200 km, na posebej zgrajenih progah za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrost 250 km/h ali več in na katerih se v povprečju dosega taka hitrost. |
| --- | --- |

(36)

‚storitve potniškega prometa visokih hitrosti“ pomenijo storitve železniškega potniškega prometa, ki se opravljajo brez vmesnih postankov med dvema krajema, oddaljenima več kot 200 km, na posebej zgrajenih progah za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrost 250 km/h ali več in na katerih se v povprečju dosega taka hitrost.

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).“;"

*1

| 3. | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za namene tega člena države članice, ki uporabljajo člen 7a(3), zahtevajo, da je podjetje organizacijsko razdeljeno na različne oddelke, ki nimajo ločene pravne osebnosti znotraj zadevnega podjetja.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Za namene tega člena države članice, ki uporabljajo člen 7a(3), zahtevajo, da je podjetje organizacijsko razdeljeno na različne oddelke, ki nimajo ločene pravne osebnosti znotraj zadevnega podjetja.“;

| 4. | člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7
  Neodvisnost upravljavca infrastrukture

  1.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec infrastrukture odgovoren za obratovanje, vzdrževanje in obnavljanje omrežja ter da je pooblaščen za razvoj železniške infrastrukture v tem omrežju, v skladu z nacionalnim pravom.
  Države članice zagotovijo, da noben drug pravni subjekt znotraj vertikalno integriranega podjetja nima odločilnega vpliva na odločitve upravljavca infrastrukture v zvezi z bistvenimi funkcijami.
  Države članice zagotovijo, da člani nadzornega odbora in upravnega odbora upravljavca infrastrukture ter njim neposredno odgovorni vodstveni delavci ravnajo nediskriminatorno in da na njihovo nepristranskost ne vpliva nobeno nasprotje interesov.


  2.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec infrastrukture organiziran kot subjekt, ki je pravno ločen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu in, pri vertikalno integriranih podjetjih, od katerih koli drugih pravnih subjektov znotraj podjetja.


  3.   Države članice zagotovijo, da isti posamezniki ne morejo biti hkrati imenovani oziroma zaposleni:






  (a) | kot člani upravnega odbora upravljavca infrastrukture in kot člani upravnega odbora prevoznika v železniškem prometu; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Neodvisnost upravljavca infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec infrastrukture odgovoren za obratovanje, vzdrževanje in obnavljanje omrežja ter da je pooblaščen za razvoj železniške infrastrukture v tem omrežju, v skladu z nacionalnim pravom.

Države članice zagotovijo, da noben drug pravni subjekt znotraj vertikalno integriranega podjetja nima odločilnega vpliva na odločitve upravljavca infrastrukture v zvezi z bistvenimi funkcijami.

Države članice zagotovijo, da člani nadzornega odbora in upravnega odbora upravljavca infrastrukture ter njim neposredno odgovorni vodstveni delavci ravnajo nediskriminatorno in da na njihovo nepristranskost ne vpliva nobeno nasprotje interesov.

2.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec infrastrukture organiziran kot subjekt, ki je pravno ločen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu in, pri vertikalno integriranih podjetjih, od katerih koli drugih pravnih subjektov znotraj podjetja.

3.   Države članice zagotovijo, da isti posamezniki ne morejo biti hkrati imenovani oziroma zaposleni:

(a)

kot člani upravnega odbora upravljavca infrastrukture in kot člani upravnega odbora prevoznika v železniškem prometu;

| (b) | kot osebe, pristojne za odločanje o bistvenih funkcijah, in kot člani upravnega odbora prevoznika v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(b)

kot osebe, pristojne za odločanje o bistvenih funkcijah, in kot člani upravnega odbora prevoznika v železniškem prometu;

| (c) | če obstaja nadzorni odbor, kot člani nadzornega odbora upravljavca infrastrukture in kot člani nadzornega odbora prevoznika v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(c)

če obstaja nadzorni odbor, kot člani nadzornega odbora upravljavca infrastrukture in kot člani nadzornega odbora prevoznika v železniškem prometu;

| (d) | kot člani nadzornega odbora podjetja, ki je del vertikalno integriranega podjetja in ki izvaja nadzor tako nad prevoznikom v železniškem prometu kot nad upravljavcem infrastrukture, in kot člani upravnega odbora tega upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

(d)

kot člani nadzornega odbora podjetja, ki je del vertikalno integriranega podjetja in ki izvaja nadzor tako nad prevoznikom v železniškem prometu kot nad upravljavcem infrastrukture, in kot člani upravnega odbora tega upravljavca infrastrukture.

4.   Pri vertikalno integriranih podjetjih člani upravnega odbora upravljavca infrastrukture in osebe, pristojne za odločanje o bistvenih funkcijah, ne prejemajo plačil za uspešnost od nobenega drugega pravnega subjekta znotraj vertikalno integriranega podjetja, niti ne prejemajo nobenih bonusov, povezanih predvsem s finančno uspešnostjo posameznih prevoznikov v železniškem prometu. Lahko pa se jim ponudijo spodbude v zvezi s splošnim delovanjem železniškega sistema.

5.   Če imajo različni subjekti znotraj vertikalno integriranega podjetja skupne informacijske sisteme, je dostop do občutljivih informacij v zvezi z bistvenimi funkcijami omejen na pooblaščeno osebje upravljavca infrastrukture. Občutljive informacije se ne pošiljajo drugim subjektom znotraj vertikalno integriranega podjetja.

6.   Določbe odstavka 1 tega člena ne posegajo v pravice držav članic do odločanja o razvoju in financiranju železniške infrastrukture ter v pristojnosti držav članic glede financiranja infrastrukture in zaračunavanja uporabnin za infrastrukturo, pa tudi glede dodeljevanja zmogljivosti, kot je določeno v členu 4(2) in členih 8, 29 in 39.“;

| 5. | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 7a
  Neodvisnost bistvenih funkcij

  1.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec infrastrukture glede bistvenih funkcij organizacijsko in na ravni odločanja neodvisen, v okviru omejitev, določenih v členu 4(2) in členih 29 in 39.


  2.   Pri uporabi odstavka 1 države članice zagotovijo zlasti, da:






  (a) | prevoznik v železniškem prometu ali kateri koli drug pravni subjekt nima odločilnega vpliva na upravljavca infrastrukture v zvezi z bistvenimi funkcijami, brez poseganja v vlogo držav članic glede določanja okvira za zaračunavanje uporabnin in okvira za dodeljevanje zmogljivosti ter posebnih pravil za zaračunavanje uporabnin v skladu s členoma 29 in 39; |
| --- | --- | --- |

5.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 7a

Neodvisnost bistvenih funkcij

1.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec infrastrukture glede bistvenih funkcij organizacijsko in na ravni odločanja neodvisen, v okviru omejitev, določenih v členu 4(2) in členih 29 in 39.

2.   Pri uporabi odstavka 1 države članice zagotovijo zlasti, da:

(a)

prevoznik v železniškem prometu ali kateri koli drug pravni subjekt nima odločilnega vpliva na upravljavca infrastrukture v zvezi z bistvenimi funkcijami, brez poseganja v vlogo držav članic glede določanja okvira za zaračunavanje uporabnin in okvira za dodeljevanje zmogljivosti ter posebnih pravil za zaračunavanje uporabnin v skladu s členoma 29 in 39;

| (b) | prevoznik v železniškem prometu ali kateri koli drug pravni subjekt znotraj vertikalno povezanega podjetja nima odločilnega vpliva na imenovanje in odpuščanje oseb, pristojnih za odločanje o bistvenih funkcijah; |
| --- | --- |

(b)

prevoznik v železniškem prometu ali kateri koli drug pravni subjekt znotraj vertikalno povezanega podjetja nima odločilnega vpliva na imenovanje in odpuščanje oseb, pristojnih za odločanje o bistvenih funkcijah;

| (c) | mobilnost oseb, pristojnih za bistvene funkcije, ne povzroči nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(c)

mobilnost oseb, pristojnih za bistvene funkcije, ne povzroči nasprotja interesov.

3.   Države članice lahko odločijo, da zaračunavanje uporabnin za infrastrukturo oziroma dodeljevanje poti izvajata organ za zaračunavanje uporabnin in/ali organ za dodeljevanje poti, ki sta po pravni obliki, organizaciji in odločanju neodvisna od prevoznika v železniškem prometu. V tem primeru lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale določb člena 7(2) ter točk (c) in (d) člena 7(3).

Točka (a) člena 7(3) in člen 7(4) se smiselno uporabljata za vodje oddelkov, pristojne za upravljanje infrastrukture in zagotavljanje storitev železniškega prometa.

4.   Določbe te direktive, ki se navezujejo na bistvene funkcije upravljavca infrastrukture, se uporabljajo za neodvisni organ za zaračunavanje uporabnin in/ali za dodeljevanje poti.

Člen 7b

Nepristranskost upravljavca infrastrukture v zvezi z upravljanjem prometa in načrtovanjem vzdrževanja

1.   Države članice zagotovijo, da se funkciji upravljanja prometa in načrtovanja vzdrževanja izvajata pregledno in nediskriminatorno ter da na osebe, pristojne za odločanje glede teh funkcij, ne vpliva nobeno nasprotje interesov.

2.   Države članice v zvezi z upravljanjem prometa zagotovijo, da imajo prevozniki v železniškem prometu v primeru motenj, ki jih zadevajo, celovit in pravočasen dostop do ustreznih informacij. Če upravljavec infrastrukture odobri dodaten dostop do procesa upravljanja prometa, to stori za zadevnega prevoznika v železniškem prometu pregledno in nediskriminatorno.

3.   Upravljavec infrastrukture se v zvezi z dolgoročnim načrtovanjem večjih vzdrževalnih del in/ali obnavljanjem železniške infrastrukture posvetuje s prosilci in v kar največji meri upošteva izražene pomisleke.

Upravljavec infrastrukture vzdrževalna dela načrtuje nediskriminatorno.

Člen 7c

Podizvajanje in deljeno opravljanje funkcij upravljavca infrastrukture

1.   Če se ne pojavijo nasprotja interesov in če je zagotovljena zaupnost poslovno občutljivih informacij, lahko upravljavec infrastrukture:

| (a) | odda funkcije v podizvajanje drugemu subjektu, če ta ni prevoznik v železniškem prometu, ne nadzoruje prevoznika v železniškem prometu, niti ga ne nadzoruje prevoznik v železniškem prometu. Znotraj vertikalno integriranega podjetja se bistvene funkcije ne oddajo v podizvajanje nobenemu drugemu subjektu vertikalno integriranega podjetja, razen če ta subjekt opravlja izključno bistvene funkcije; |
| --- | --- |

(a)

odda funkcije v podizvajanje drugemu subjektu, če ta ni prevoznik v železniškem prometu, ne nadzoruje prevoznika v železniškem prometu, niti ga ne nadzoruje prevoznik v železniškem prometu. Znotraj vertikalno integriranega podjetja se bistvene funkcije ne oddajo v podizvajanje nobenemu drugemu subjektu vertikalno integriranega podjetja, razen če ta subjekt opravlja izključno bistvene funkcije;

| (b) | odda v podizvajanje izvedbo del in povezanih nalog v zvezi z razvojem, vzdrževanjem in obnavljanjem železniške infrastrukture, in sicer prevoznikom v železniškem prometu ali podjetjem, ki nadzorujejo prevoznika v železniškem prometu ali ki jih nadzoruje prevoznik v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(b)

odda v podizvajanje izvedbo del in povezanih nalog v zvezi z razvojem, vzdrževanjem in obnavljanjem železniške infrastrukture, in sicer prevoznikom v železniškem prometu ali podjetjem, ki nadzorujejo prevoznika v železniškem prometu ali ki jih nadzoruje prevoznik v železniškem prometu.

Upravljavec infrastrukture obdrži nadzorna pooblastila – in nosi končno odgovornost – za izvajanje funkcij iz člena 3(2). Subjekt, ki izvaja bistvene funkcije, ravna v skladu s členi 7, 7a, 7b in 7d.

2.   Z odstopanjem od člena 7(1) lahko funkcije upravljanja infrastrukture izvajajo različni upravljavci infrastrukture, vključno s strankami javno-zasebnih partnerskih dogovorov, pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve iz člena 7(2) do (6) in členov 7a, 7b in 7d ter da prevzamejo celotno odgovornost za izvajanje zadevnih funkcij.

3.   Kadar bistvene funkcije niso dodeljene operaterju oskrbe z električno energijo, se ta izvzame iz pravil, ki se uporabljajo za upravljavce infrastrukture, pod pogojem, da je zagotovljena skladnost z ustreznimi določbami o razvoju omrežja, zlasti členom 8.

4.   Upravljavec infrastrukture lahko pod nadzorom regulatornega organa ali katerega koli drugega neodvisnega pristojnega organa, ki ga določijo države članice, nediskriminatorno sklepa dogovore o sodelovanju z enim ali več prevozniki v železniškem prometu z namenom zagotoviti koristi strankam, na primer manjše stroške ali boljše delovanje dela omrežja, na katerega se nanaša dogovor.

Ta organ spremlja izvajanje takšnih dogovorov in lahko v utemeljenih primerih svetuje, naj se prekinejo.

Člen 7d

Finančna preglednost

1.   Ob upoštevanju nacionalnih postopkov, ki se uporabljajo v posameznih državah članicah, lahko upravljavec infrastrukture prihodke od dejavnosti upravljanja infrastrukturnega omrežja, vključno z javnimi sredstvi, uporablja le za financiranje svojega poslovanja, med drugim za servisiranje svojih posojil. Upravljavec infrastrukture lahko te prihodke uporabi tudi za izplačilo dividend lastnikom družbe, med katerimi so lahko tudi zasebni delničarji, izvzeta pa so podjetja, ki so del vertikalno integriranega podjetja ter ki izvajajo nadzor tako nad prevoznikom v železniškem prometu kot nad tem upravljavcem infrastrukture.

2.   Upravljavci infrastrukture ne odobrijo posojil prevoznikom v železniškem prometu, ne neposredno ne posredno.

3.   Prevozniki v železniškem prometu ne odobrijo posojil upravljavcem infrastrukture, ne neposredno ne posredno.

4.   Posojila med pravnimi subjekti vertikalno integriranega podjetja se odobrijo, izplačajo in servisirajo le po tržnih obrestnih merah in pod pogoji, ki odražajo posamezni profil tveganja zadevnega subjekta.

5.   Posojila med pravnimi subjekti vertikalno integriranega podjetja, odobrena pred 24. decembrom 2016, so veljavna do zapadlosti, če so bila sklenjena po tržnih obrestnih merah in če se dejansko izplačajo in servisirajo.

6.   Vse storitve, ki jih drugi pravni subjekti vertikalno integriranega podjetja nudijo upravljavcu infrastrukture, se opravljajo na podlagi pogodb in se plačajo bodisi po tržnih cenah bodisi po cenah, ki odražajo seštevek proizvodnih stroškov in primerne stopnje dobičke.

7.   Dolgovi, pripisani upravljavcu infrastrukture, so jasno ločeni od dolgov, pripisanih drugim pravnim subjektom znotraj vertikalno integriranega podjetja. Ti dolgovi se servisirajo ločeno. To ne pomeni, da se končno plačilo dolgov ne more opraviti prek podjetja, ki je del vertikalno integriranega podjetja in ki izvaja nadzor tako nad prevoznikom v železniškem prometu kot nad upravljavcem infrastrukture, ali prek drugega subjekta znotraj podjetja.

8.   Računi upravljavca infrastrukture in drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno integriranega podjetja se vodijo na način, ki zagotavlja izpolnjevanje teh določb ter omogoča ločeno računovodstvo in pregledne finančne tokove znotraj podjetja.

9.   Znotraj vertikalno integriranega podjetja upravljavec infrastrukture vodi podrobno evidenco o vseh poslovnih in finančnih razmerjih z drugimi pravnimi subjekti znotraj navedenega podjetja.

10.   Če ključne funkcije opravlja neodvisni organ za zaračunavanje in/ali dodeljevanje poti v skladu s členom 7a(3) in če države članice ne uporabljajo člena 7(2), se smiselno uporabljajo določbe tega člena. Sklicevanje na upravljavca infrastrukture, prevoznika v železniškem prometu in druge pravne subjekte vertikalno integriranega podjetja iz tega člena se razumejo kot sklicevanje na zadevne oddelke podjetja. Upoštevanje zahtev iz tega člena se prikaže v ločenih računih ustreznih oddelkov podjetja.

Člen 7e

Mehanizmi usklajevanja

Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni ustrezni mehanizmi usklajevanja za zagotovitev usklajevanja med njihovimi glavnimi upravljavci infrastrukture in vsemi zainteresiranimi prevozniki v železniškem prometu ter prosilci iz člena 8(3). Po potrebi so k sodelovanju povabljeni predstavniki uporabnikov storitev železniškega tovornega in potniškega prometa ter nacionalni, lokalni ali regionalni organi. Zadevni regulatorni organ lahko sodeluje kot opazovalec. Usklajevanje med drugim zadeva:

| (a) | potrebe prosilcev glede vzdrževanja in razvoja zmogljivosti železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

potrebe prosilcev glede vzdrževanja in razvoja zmogljivosti železniške infrastrukture;

| (b) | vsebino k uporabnikom naravnanih ciljev uspešnosti, ki jih vsebujejo pogodbeni dogovori iz člena 30, ter spodbude iz člena 30(1) in njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

vsebino k uporabnikom naravnanih ciljev uspešnosti, ki jih vsebujejo pogodbeni dogovori iz člena 30, ter spodbude iz člena 30(1) in njihovo izvajanje;

| (c) | vsebino in izvajanje programa omrežja iz člena 27; |
| --- | --- |

(c)

vsebino in izvajanje programa omrežja iz člena 27;

| (d) | vprašanja intermodalnosti in interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(d)

vprašanja intermodalnosti in interoperabilnosti;

| (e) | vsa druga vprašanja, povezana s pogoji za dostop, uporabo infrastrukture ter kakovostjo storitev upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

(e)

vsa druga vprašanja, povezana s pogoji za dostop, uporabo infrastrukture ter kakovostjo storitev upravljavca infrastrukture.

Upravljavec infrastrukture po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi pripravi in objavi smernice za usklajevanje. Usklajevanje se izvede vsaj enkrat letno in upravljavec infrastrukture na svojem spletnem mestu objavi pregled dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi tega člena.

Usklajevanje, ki poteka v skladu s tem členom, ne posega v pravico prosilcev do vložitve pritožbe pri regulatornem organu in v pristojnosti regulatornega organa iz člena 56.

Člen 7f

Evropska mreža upravljavcev infrastrukture

1.   Da bi olajšali opravljanje učinkovitih in uspešnih storitev železniškega prometa v Uniji, države članice zagotovijo, da so njihovi glavni upravljavci infrastrukture udeleženi in sodelujejo v mreži, ki se redno sestaja zaradi:

| (a) | razvoja železniške infrastrukture Unije; |
| --- | --- |

(a)

razvoja železniške infrastrukture Unije;

| (b) | podpiranja pravočasnega in učinkovitega izvajanja enotnega evropskega železniškega območja; |
| --- | --- |

(b)

podpiranja pravočasnega in učinkovitega izvajanja enotnega evropskega železniškega območja;

| (c) | izmenjave najboljših praks; |
| --- | --- |

(c)

izmenjave najboljših praks;

| (d) | spremljanja in primerjanja rezultatov; |
| --- | --- |

(d)

spremljanja in primerjanja rezultatov;

| (e) | prispevanja k dejavnostim spremljanja trga iz člena 15; |
| --- | --- |

(e)

prispevanja k dejavnostim spremljanja trga iz člena 15;

| (f) | odpravljanja čezmejnih ozkih grl ter |
| --- | --- |

(f)

odpravljanja čezmejnih ozkih grl ter

| (g) | obravnave uporabe členov 37 in 40. |
| --- | --- |

(g)

obravnave uporabe členov 37 in 40.

Za namene točke (d) se v okviru mreže opredelijo skupna načela in prakse za dosledno spremljanje in primerjanje rezultatov.

Usklajevanje, ki poteka v skladu s tem členom, ne posega v pravico prosilcev do vložitve pritožbe pri regulatornem organu in v pristojnosti regulatornega organa iz člena 56.

2.   Komisija je članica mreže. Podpira delo mreže in lajša usklajevanje.“;

| 6. | člen 10 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije in držav članic, lahko države članice, ki mejijo na tretjo državo, omejijo pravico dostopa iz tega člena za storitve iz in v navedeno tretjo državo, ki se opravljajo na omrežju, katerega tirna širina ni enaka tirni širini glavnega železniškega omrežja znotraj Unije, če pride do izkrivljanja konkurence v čezmejnem železniškem prometu med državami članicami in navedeno tretjo državo. Takšno izkrivljanje je med drugim lahko posledica pomanjkanja nediskriminatornega dostopa do železniške infrastrukture in povezanih storitev v zadevni tretji državi.
  Če namerava država članica v skladu s tem odstavkom sprejeti odločitev, da se omeji pravica dostopa, osnutek odločitve predloži Komisiji in se o tem posvetuje z drugimi državami članicami.
  Če v treh mesecih po predložitvi osnutka odločitve ne Komisija ne druga država članica temu ne ugovarjata, lahko država članica sprejme odločitev.
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se podrobno določi postopek, ki ga je treba upoštevati pri uporabi tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 62(3).“; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 10 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije in držav članic, lahko države članice, ki mejijo na tretjo državo, omejijo pravico dostopa iz tega člena za storitve iz in v navedeno tretjo državo, ki se opravljajo na omrežju, katerega tirna širina ni enaka tirni širini glavnega železniškega omrežja znotraj Unije, če pride do izkrivljanja konkurence v čezmejnem železniškem prometu med državami članicami in navedeno tretjo državo. Takšno izkrivljanje je med drugim lahko posledica pomanjkanja nediskriminatornega dostopa do železniške infrastrukture in povezanih storitev v zadevni tretji državi.

Če namerava država članica v skladu s tem odstavkom sprejeti odločitev, da se omeji pravica dostopa, osnutek odločitve predloži Komisiji in se o tem posvetuje z drugimi državami članicami.

Če v treh mesecih po predložitvi osnutka odločitve ne Komisija ne druga država članica temu ne ugovarjata, lahko država članica sprejme odločitev.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se podrobno določi postopek, ki ga je treba upoštevati pri uporabi tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 62(3).“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1370/2007 se prevoznikom v železniškem prometu pod enakopravnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji odobri pravica dostopa do železniške infrastrukture v vseh državah članicah zaradi opravljanja storitev železniškega potniškega prometa. Prevozniki v železniškem prometu imajo pravico, da potnike pobirajo na kateri koli postaji in jih odlagajo na drugi. Ta pravica vključuje dostop do infrastrukture, ki povezuje objekte za izvajanje storitev železniškega prometa iz točke 2 Priloge II k tej direktivi.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1370/2007 se prevoznikom v železniškem prometu pod enakopravnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji odobri pravica dostopa do železniške infrastrukture v vseh državah članicah zaradi opravljanja storitev železniškega potniškega prometa. Prevozniki v železniškem prometu imajo pravico, da potnike pobirajo na kateri koli postaji in jih odlagajo na drugi. Ta pravica vključuje dostop do infrastrukture, ki povezuje objekte za izvajanje storitev železniškega prometa iz točke 2 Priloge II k tej direktivi.“;

| (c) | odstavka 3 in 4 se črtata; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 4 se črtata;

| 7. | člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa, določeno v členu 10(2), na storitve potniškega prometa med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem, če je ista proga ali alternativna proga vključena v eno ali več pogodb za opravljanje javne službe in bi uveljavljanje te pravice ogrozilo ekonomsko ravnovesje zadevne pogodbe ali pogodb za opravljanje javne službe.“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa, določeno v členu 10(2), na storitve potniškega prometa med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem, če je ista proga ali alternativna proga vključena v eno ali več pogodb za opravljanje javne službe in bi uveljavljanje te pravice ogrozilo ekonomsko ravnovesje zadevne pogodbe ali pogodb za opravljanje javne službe.“;

| (b) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Da se določi, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe ogroženo, ustrezni regulatorni organ oziroma organi iz člena 55 opravijo objektivno ekonomsko analizo, njihova odločitev pa temelji na vnaprej določenih merilih. To določijo na podlagi zahteve, ki jo v enem mesecu po prejemu informacije o načrtovani storitvi potniškega prometa iz člena 38(4) predloži kateri koli od naslednjih subjektov:






  (a) | pristojni organ oziroma pristojni organi, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Da se določi, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe ogroženo, ustrezni regulatorni organ oziroma organi iz člena 55 opravijo objektivno ekonomsko analizo, njihova odločitev pa temelji na vnaprej določenih merilih. To določijo na podlagi zahteve, ki jo v enem mesecu po prejemu informacije o načrtovani storitvi potniškega prometa iz člena 38(4) predloži kateri koli od naslednjih subjektov:

(a)

pristojni organ oziroma pristojni organi, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe;

| (b) | kateri koli drugi zainteresirani pristojni organ, ki ima v skladu s tem členom pravico omejiti dostop; |
| --- | --- |

(b)

kateri koli drugi zainteresirani pristojni organ, ki ima v skladu s tem členom pravico omejiti dostop;

| (c) | upravljavec infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec infrastrukture;

| (d) | prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe.“; |
| --- | --- |

(d)

prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Regulatorni organ predloži obrazložitev svoje odločitve in pogoje, v skladu s katerimi lahko kateri koli od spodaj navedenih subjektov v enem mesecu po obvestitvi zahteva ponovno preučitev odločitve:






  (a) | ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Regulatorni organ predloži obrazložitev svoje odločitve in pogoje, v skladu s katerimi lahko kateri koli od spodaj navedenih subjektov v enem mesecu po obvestitvi zahteva ponovno preučitev odločitve:

(a)

ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi;

| (b) | upravljavec infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec infrastrukture;

| (c) | prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(c)

prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe;

| (d) | prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop. |
| --- | --- |

(d)

prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop.

Kadar se regulatorni organ odloči, da bi bilo zaradi načrtovane storitve potniškega prometa iz člena 38(4) ogroženo ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe, navede možne spremembe te storitve, ki bi zagotovile, da so izpolnjeni pogoji za odobritev pravice dostopa iz člena 10(2).“;

| (d) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija na podlagi izkušenj regulatornih organov, pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu ter na podlagi dejavnosti mreže iz člena 57(1) do 16. decembra 2018 sprejme izvedbene akte, s katerimi se podrobno določijo postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi odstavkov 1, 2 in 3 tega člena, kar zadeva notranje storitve potniškega prometa. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 62(3).“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija na podlagi izkušenj regulatornih organov, pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu ter na podlagi dejavnosti mreže iz člena 57(1) do 16. decembra 2018 sprejme izvedbene akte, s katerimi se podrobno določijo postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi odstavkov 1, 2 in 3 tega člena, kar zadeva notranje storitve potniškega prometa. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 62(3).“;

| (e) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Države članice lahko prav tako omejijo pravico dostopa do železniške infrastrukture zaradi opravljanja notranjih storitev potniškega prometa med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem v isti državi članici, če:






  (a) | so bile izključne pravice za prevoz potnikov med navedenima postajama dodeljene s pogodbo za opravljanje javne službe, ki je bila sklenjena pred 16. junijem 2015, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Države članice lahko prav tako omejijo pravico dostopa do železniške infrastrukture zaradi opravljanja notranjih storitev potniškega prometa med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem v isti državi članici, če:

(a)

so bile izključne pravice za prevoz potnikov med navedenima postajama dodeljene s pogodbo za opravljanje javne službe, ki je bila sklenjena pred 16. junijem 2015, ali

| (b) | je bila dodatna pravica/dovoljenje za opravljanje komercialnih storitev potniškega prometa, ki so konkurenčne storitvam drugega prevoznika med navedenima postajama, dodeljena do 25. decembra 2018 na podlagi poštenega in konkurenčnega razpisnega postopka, |
| --- | --- |

(b)

je bila dodatna pravica/dovoljenje za opravljanje komercialnih storitev potniškega prometa, ki so konkurenčne storitvam drugega prevoznika med navedenima postajama, dodeljena do 25. decembra 2018 na podlagi poštenega in konkurenčnega razpisnega postopka,

in če prevozniki ne prejmejo nikakršnega nadomestila za opravljanje teh storitev.

Taka omejitev lahko velja do izteka prvotne veljavnosti pogodbe ali dovoljenja oziroma do 25. decembra 2026, kar nastopi prej.“;

| 8. | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 11a
  Storitve potniškega prometa visokih hitrosti

  1.   Z namenom razvoja trga za storitve potniškega prometa visokih hitrosti, podpiranja optimalne uporabe razpoložljive infrastrukture in da bi spodbudili konkurenčnost storitev potniškega prometa visokih hitrosti, kar bi imelo pozitivne posledice za potnike, brez poseganja v člen 11(5), lahko za uveljavljanje pravice dostopa iz člena 10, kar zadeva storitve potniškega prometa visokih hitrosti, veljajo le zahteve, ki jih določi regulatorni organ v skladu s tem členom.


  2.   Če regulatorni organ na podlagi analize, predvidene v členu 11(2), (3) in (4), odloči, da načrtovana storitev potniškega prometa visokih hitrosti med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem ogroža ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe, ki se nanaša na isto ali alternativno progo, navede možne spremembe storitve, s katerimi bi zagotovili izpolnjevanje pogojev za odobritev pravice dostopa iz člena 10(2). Take spremembe lahko zajemajo spremembo načrtovane storitve.“



  „Člen 13a
  Skupni informacijski sistemi in sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge

  1.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) in Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3) lahko države članice zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo notranje storitve potniškega prometa, da sodelujejo v skupnem informacijskem sistemu in integriranem sistemu za izdajanje vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij, ali pristojne organe pooblastijo za vzpostavitev takšnega sistema. Če je takšen sistem vzpostavljen, države članice zagotovijo, da ne povzroča izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu in da ga upravlja javni ali zasebni pravni subjekt ali združenje vseh prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve potniškega prometa.


  2.   Komisija spremlja dogajanje na železniškem trgu v zvezi z uvedbo in uporabo skupnih informacijskih sistemov in sistemov za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ter oceni, ali je potrebno ukrepanje na ravni Unije, pri čemer upošteva tržne pobude. Preuči zlasti nediskriminatoren dostop potnikov v železniškem prometu do podatkov, potrebnih za načrtovanje poti in rezervacijo vozovnic. Do 31. decembra 2022 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o razpoložljivosti takih skupnih informacijskih sistemov in sistemov za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge; poročilu po potrebi priloži zakonodajne predloge.


  3.   Države članice zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve v potniškem prometu, da zagotovijo načrte dela v izrednih razmerah ter zagotovijo ustrezno usklajevanje med njimi, da bi v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 1371/2007 zagotovili pomoč potnikom v primeru večjih motenj pri izvajanju storitev.



  (*2)  Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14)."


  (*3)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).“;" |
| --- | --- |

8.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 11a

Storitve potniškega prometa visokih hitrosti

1.   Z namenom razvoja trga za storitve potniškega prometa visokih hitrosti, podpiranja optimalne uporabe razpoložljive infrastrukture in da bi spodbudili konkurenčnost storitev potniškega prometa visokih hitrosti, kar bi imelo pozitivne posledice za potnike, brez poseganja v člen 11(5), lahko za uveljavljanje pravice dostopa iz člena 10, kar zadeva storitve potniškega prometa visokih hitrosti, veljajo le zahteve, ki jih določi regulatorni organ v skladu s tem členom.

2.   Če regulatorni organ na podlagi analize, predvidene v členu 11(2), (3) in (4), odloči, da načrtovana storitev potniškega prometa visokih hitrosti med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem ogroža ekonomsko ravnovesje pogodbe za opravljanje javne službe, ki se nanaša na isto ali alternativno progo, navede možne spremembe storitve, s katerimi bi zagotovili izpolnjevanje pogojev za odobritev pravice dostopa iz člena 10(2). Take spremembe lahko zajemajo spremembo načrtovane storitve.“

„Člen 13a

Skupni informacijski sistemi in sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge

1.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) in Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3) lahko države članice zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo notranje storitve potniškega prometa, da sodelujejo v skupnem informacijskem sistemu in integriranem sistemu za izdajanje vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij, ali pristojne organe pooblastijo za vzpostavitev takšnega sistema. Če je takšen sistem vzpostavljen, države članice zagotovijo, da ne povzroča izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu in da ga upravlja javni ali zasebni pravni subjekt ali združenje vseh prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve potniškega prometa.

2.   Komisija spremlja dogajanje na železniškem trgu v zvezi z uvedbo in uporabo skupnih informacijskih sistemov in sistemov za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ter oceni, ali je potrebno ukrepanje na ravni Unije, pri čemer upošteva tržne pobude. Preuči zlasti nediskriminatoren dostop potnikov v železniškem prometu do podatkov, potrebnih za načrtovanje poti in rezervacijo vozovnic. Do 31. decembra 2022 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o razpoložljivosti takih skupnih informacijskih sistemov in sistemov za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge; poročilu po potrebi priloži zakonodajne predloge.

3.   Države članice zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve v potniškem prometu, da zagotovijo načrte dela v izrednih razmerah ter zagotovijo ustrezno usklajevanje med njimi, da bi v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 1371/2007 zagotovili pomoč potnikom v primeru večjih motenj pri izvajanju storitev.

(*2)  Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14)."

*2

(*3)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).“;"

*3

| 9. | v členu 19 se doda naslednja točka:






  „(e) | niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja na podlagi obveznosti, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izhajajo iz zavezujočih kolektivnih pogodb, kadar je to ustrezno.“; |
| --- | --- | --- |

9.

v členu 19 se doda naslednja točka:

„(e)

niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja na podlagi obveznosti, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izhajajo iz zavezujočih kolektivnih pogodb, kadar je to ustrezno.“;

| 10. | v členu 32 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Infrastrukturne uporabnine za uporabo železniških koridorjev, opredeljenih v Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (*4), se lahko diferencirajo, da bi se spodbudila opremljenost vlakov z ETCS, ki je skladen z različico, sprejeto z Odločbo Komisije 2008/386/ES (*5), in s poznejšimi različicami. Takšna diferenciacija ne sme povzročiti nobenega povečanja skupnih prihodkov upravljavca železniške infrastrukture.
  Države članice lahko odločijo, da se ta diferenciacija infrastrukturnih uporabnin ne uporablja na železniških progah, opredeljenih v Uredbi (EU) 2016/919, na katerih lahko vozijo le vlaki, opremljeni z ETCS.
  Države članice lahko odločijo, da se ta diferenciacija razširi na železniške proge, ki niso opredeljene v Uredbi (EU) 2016/919.


  (*4)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1)."


  (*5)  Odločba Komisije 2008/386/ES z dne 23. aprila 2008 o spremembi Priloge A k Odločbi 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti ter Priloge A k Odločbi 2006/860/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje – upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 136, 24.5.2008, str. 11).“;" |
| --- | --- |

10.

v členu 32 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Infrastrukturne uporabnine za uporabo železniških koridorjev, opredeljenih v Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (*4), se lahko diferencirajo, da bi se spodbudila opremljenost vlakov z ETCS, ki je skladen z različico, sprejeto z Odločbo Komisije 2008/386/ES (*5), in s poznejšimi različicami. Takšna diferenciacija ne sme povzročiti nobenega povečanja skupnih prihodkov upravljavca železniške infrastrukture.

Države članice lahko odločijo, da se ta diferenciacija infrastrukturnih uporabnin ne uporablja na železniških progah, opredeljenih v Uredbi (EU) 2016/919, na katerih lahko vozijo le vlaki, opremljeni z ETCS.

Države članice lahko odločijo, da se ta diferenciacija razširi na železniške proge, ki niso opredeljene v Uredbi (EU) 2016/919.

(*4)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1)."

*4

(*5)  Odločba Komisije 2008/386/ES z dne 23. aprila 2008 o spremembi Priloge A k Odločbi 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti ter Priloge A k Odločbi 2006/860/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje – upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 136, 24.5.2008, str. 11).“;"

*5

| 11. | v členu 38 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Če namerava prosilec zaprositi za infrastrukturne zmogljivosti, da bi izvajal storitev potniškega prometa, v državi članici, v kateri je pravica dostopa do železniške infrastrukture omejena v skladu s členom 11, zadevne upravljavce infrastrukture in regulatorne organe obvesti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti delovnega voznega reda, na katerega se nanaša zaprosilo za zmogljivosti. Da bi lahko zadevni regulatorni organi ocenili, kakšni so morebitni ekonomski učinki na obstoječe pogodbe za opravljanje javne službe, regulatorni organi zagotovijo, da se brez nepotrebnega odlašanja, najpozneje pa v desetih dneh, obvestijo vsi pristojni organi, ki so dodelili storitev železniškega potniškega prometa na tej progi, opredeljeno v pogodbi za opravljanje javne službe, vsi drugi zainteresirani pristojni organi, ki imajo pravico omejiti dostop v skladu s členom 11, ter vsi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo pogodbo za opravljanje javne službe na progi te storitve potniškega prometa.“; |
| --- | --- |

11.

v členu 38 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Če namerava prosilec zaprositi za infrastrukturne zmogljivosti, da bi izvajal storitev potniškega prometa, v državi članici, v kateri je pravica dostopa do železniške infrastrukture omejena v skladu s členom 11, zadevne upravljavce infrastrukture in regulatorne organe obvesti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti delovnega voznega reda, na katerega se nanaša zaprosilo za zmogljivosti. Da bi lahko zadevni regulatorni organi ocenili, kakšni so morebitni ekonomski učinki na obstoječe pogodbe za opravljanje javne službe, regulatorni organi zagotovijo, da se brez nepotrebnega odlašanja, najpozneje pa v desetih dneh, obvestijo vsi pristojni organi, ki so dodelili storitev železniškega potniškega prometa na tej progi, opredeljeno v pogodbi za opravljanje javne službe, vsi drugi zainteresirani pristojni organi, ki imajo pravico omejiti dostop v skladu s členom 11, ter vsi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo pogodbo za opravljanje javne službe na progi te storitve potniškega prometa.“;

| 12. | v odstavku 3 člena 53 se doda naslednji pododstavek:
  „Regulatorni organ lahko od upravljavca infrastrukture zahteva, da mu da te informacije na voljo, če meni, da je to potrebno.“; |
| --- | --- |

12.

v odstavku 3 člena 53 se doda naslednji pododstavek:

„Regulatorni organ lahko od upravljavca infrastrukture zahteva, da mu da te informacije na voljo, če meni, da je to potrebno.“;

| 13. | v členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   V primeru motenj voženj vlaka zaradi tehnične napake ali nesreče upravljavec infrastrukture sprejme vse potrebne ukrepe za vzpostavitev normalnega stanja. V ta namen izdela načrt dela v izrednih razmerah, ki vsebuje seznam različnih organov, ki jih je treba obvestiti v primeru hudih nesreč ali resnih motenj voženj vlaka. V primeru motnje, ki bi lahko vplivala na čezmejni promet, upravljavec infrastrukture pošlje vse ustrezne informacije drugim upravljavcem infrastrukture, na čigar omrežja in promet bi motnja lahko vplivala. Zadevni upravljavci infrastrukture sodelujejo, da se vzpostavi normalen čezmejni promet.“; |
| --- | --- |

13.

v členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V primeru motenj voženj vlaka zaradi tehnične napake ali nesreče upravljavec infrastrukture sprejme vse potrebne ukrepe za vzpostavitev normalnega stanja. V ta namen izdela načrt dela v izrednih razmerah, ki vsebuje seznam različnih organov, ki jih je treba obvestiti v primeru hudih nesreč ali resnih motenj voženj vlaka. V primeru motnje, ki bi lahko vplivala na čezmejni promet, upravljavec infrastrukture pošlje vse ustrezne informacije drugim upravljavcem infrastrukture, na čigar omrežja in promet bi motnja lahko vplivala. Zadevni upravljavci infrastrukture sodelujejo, da se vzpostavi normalen čezmejni promet.“;

| 14. | člen 56 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodajo naslednje točke:






  „(h) | upravljanjem prometa; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

člen 56 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodajo naslednje točke:

„(h)

upravljanjem prometa;

| (i) | načrtovanjem obnavljanja ter načrtovanim ali nenačrtovanim vzdrževanjem; |
| --- | --- |

(i)

načrtovanjem obnavljanja ter načrtovanim ali nenačrtovanim vzdrževanjem;

| (j) | skladnostjo z zahtevami, tudi z zahtevami glede nasprotja interesov, iz člena 2(13) ter členov 7, 7a, 7b, 7c in 7d.“; |
| --- | --- |

(j)

skladnostjo z zahtevami, tudi z zahtevami glede nasprotja interesov, iz člena 2(13) ter členov 7, 7a, 7b, 7c in 7d.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, za varstvo konkurence na trgih storitev železniškega prometa je regulatorni organ pristojen za spremljanje konkurenčnih razmer na trgih storitev železniškega prometa, vključno zlasti s trgom za storitve potniškega prometa visokih hitrosti, in dejavnosti upravljavcev infrastrukture v povezavi s točkami (a) do (j) odstavka 1. Regulatorni organ na lastno pobudo in zaradi preprečevanja diskriminacije prosilcev zlasti preverja skladnost s točkami (a) do (j) odstavka 1. Predvsem preverja, ali program omrežja vsebuje diskriminatorne določbe ali daje upravljavcu infrastrukture diskrecijska pooblastila, ki bi se lahko uporabila za diskriminacijo prosilcev.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, za varstvo konkurence na trgih storitev železniškega prometa je regulatorni organ pristojen za spremljanje konkurenčnih razmer na trgih storitev železniškega prometa, vključno zlasti s trgom za storitve potniškega prometa visokih hitrosti, in dejavnosti upravljavcev infrastrukture v povezavi s točkami (a) do (j) odstavka 1. Regulatorni organ na lastno pobudo in zaradi preprečevanja diskriminacije prosilcev zlasti preverja skladnost s točkami (a) do (j) odstavka 1. Predvsem preverja, ali program omrežja vsebuje diskriminatorne določbe ali daje upravljavcu infrastrukture diskrecijska pooblastila, ki bi se lahko uporabila za diskriminacijo prosilcev.“;

| (c) | v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „9.   Regulatorni organ preuči vsako pritožbo in po potrebi zaprosi za ustrezne informacije ter prične posvetovanja z vsemi zadevnimi stranmi v roku enega meseca od prejema pritožbe. Organ odloča o vsaki pritožbi, sprejme ukrepe za ureditev razmer in o svoji obrazloženi odločitvi obvesti zadevne strani v vnaprej določenem razumnem roku, v vsakem primeru pa najpozneje v šestih tednih po prejemu vseh potrebnih informacij. Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, za varstvo konkurence na trgih storitev železniškega prometa regulatorni organ po potrebi in na lastno pobudo odloči o primernih ukrepih, da se popravi diskriminacija prosilcev, izkrivljanje trga in druge oblike nezaželenega razvoja dogodkov na teh trgih, zlasti ob upoštevanju točk (a) do (j) odstavka 1.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„9.   Regulatorni organ preuči vsako pritožbo in po potrebi zaprosi za ustrezne informacije ter prične posvetovanja z vsemi zadevnimi stranmi v roku enega meseca od prejema pritožbe. Organ odloča o vsaki pritožbi, sprejme ukrepe za ureditev razmer in o svoji obrazloženi odločitvi obvesti zadevne strani v vnaprej določenem razumnem roku, v vsakem primeru pa najpozneje v šestih tednih po prejemu vseh potrebnih informacij. Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, za varstvo konkurence na trgih storitev železniškega prometa regulatorni organ po potrebi in na lastno pobudo odloči o primernih ukrepih, da se popravi diskriminacija prosilcev, izkrivljanje trga in druge oblike nezaželenega razvoja dogodkov na teh trgih, zlasti ob upoštevanju točk (a) do (j) odstavka 1.“;

| (d) | odstavek 12 se nadomesti z naslednjim:

  „12.   Da se preveri upoštevanje določb glede ločenih poslovnih računov iz člena 6 in določb o finančni preglednosti iz člena 7d, je regulatorni organ pristojen, da izvede revizije ali sproži zunanje revizije pri upravljavcih infrastrukture, upravljavcih objektov za izvajanje železniških storitev in po potrebi pri prevoznikih v železniškem prometu. Pri vertikalno integriranih podjetjih se te pristojnosti razširijo na vse pravne subjekte. Regulatorni organ ima pravico zahtevati vse ustrezne informacije. Regulatorni organ je zlasti pristojen, da od upravljavca infrastrukture, upravljavcev objektov za izvajanje železniških storitev in vseh prevoznikov ali drugih subjektov, ki izvajajo ali integrirajo različne tipe železniškega prevoza ali upravljanja infrastrukture, kot je določeno v členu 6(1) in (2) ter členu 13, zahteva predložitev vseh ali nekaterih računovodskih informacij, navedenih v Prilogi VIII, ki so dovolj podrobne, da lahko veljajo za potrebne in sorazmerne.
  Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za vprašanja državne pomoči, lahko regulatorni organ na podlagi poslovnih računov sprejme tudi zaključke v zvezi z vprašanji državne pomoči in jih sporoči tem organom.
  Finančne tokove iz člena 7d(1), posojila iz člena 7d(4) in (5) ter dolgove iz člena 7d(7) spremlja regulatorni organ.
  Če država članica imenuje regulatorni organ kot neodvisni pristojni organ iz člena 7c(4), regulatorni organ oceni dogovore o sodelovanju iz navedenega člena.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 12 se nadomesti z naslednjim:

„12.   Da se preveri upoštevanje določb glede ločenih poslovnih računov iz člena 6 in določb o finančni preglednosti iz člena 7d, je regulatorni organ pristojen, da izvede revizije ali sproži zunanje revizije pri upravljavcih infrastrukture, upravljavcih objektov za izvajanje železniških storitev in po potrebi pri prevoznikih v železniškem prometu. Pri vertikalno integriranih podjetjih se te pristojnosti razširijo na vse pravne subjekte. Regulatorni organ ima pravico zahtevati vse ustrezne informacije. Regulatorni organ je zlasti pristojen, da od upravljavca infrastrukture, upravljavcev objektov za izvajanje železniških storitev in vseh prevoznikov ali drugih subjektov, ki izvajajo ali integrirajo različne tipe železniškega prevoza ali upravljanja infrastrukture, kot je določeno v členu 6(1) in (2) ter členu 13, zahteva predložitev vseh ali nekaterih računovodskih informacij, navedenih v Prilogi VIII, ki so dovolj podrobne, da lahko veljajo za potrebne in sorazmerne.

Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za vprašanja državne pomoči, lahko regulatorni organ na podlagi poslovnih računov sprejme tudi zaključke v zvezi z vprašanji državne pomoči in jih sporoči tem organom.

Finančne tokove iz člena 7d(1), posojila iz člena 7d(4) in (5) ter dolgove iz člena 7d(7) spremlja regulatorni organ.

Če država članica imenuje regulatorni organ kot neodvisni pristojni organ iz člena 7c(4), regulatorni organ oceni dogovore o sodelovanju iz navedenega člena.“;

| 15. | člen 57 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednje odstavek:

  „3a.   V zadevah, ki se nanašajo na mednarodno storitev in v katerih so potrebne odločitve dveh ali več regulatornih organov, zadevni regulatorni organi sodelujejo pri oblikovanju svojih odločitev za rešitev zadeve. V ta namen zadevni regulatorni organi svoje naloge opravljajo v skladu s členom 56.“; |
| --- | --- | --- |

15.

člen 57 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednje odstavek:

„3a.   V zadevah, ki se nanašajo na mednarodno storitev in v katerih so potrebne odločitve dveh ali več regulatornih organov, zadevni regulatorni organi sodelujejo pri oblikovanju svojih odločitev za rešitev zadeve. V ta namen zadevni regulatorni organi svoje naloge opravljajo v skladu s členom 56.“;

| (b) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Regulatorni organi vzpostavijo skupna načela in prakse za sprejemanje odločitev, za katere so pooblaščeni v skladu s to direktivo. Taka skupna načela in prakse vključujejo ureditve za reševanje sporov v okviru odstavka 3a. Komisija lahko na podlagi izkušenj regulatornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter če je to potrebno za zagotovitev učinkovitega sodelovanja regulatornih organov, sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo taka skupna načela in prakse. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 62(3).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Regulatorni organi vzpostavijo skupna načela in prakse za sprejemanje odločitev, za katere so pooblaščeni v skladu s to direktivo. Taka skupna načela in prakse vključujejo ureditve za reševanje sporov v okviru odstavka 3a. Komisija lahko na podlagi izkušenj regulatornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter če je to potrebno za zagotovitev učinkovitega sodelovanja regulatornih organov, sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo taka skupna načela in prakse. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 62(3).“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „10.   Pri odločitvah glede infrastrukture dveh držav lahko obe zadevni državi članici kadar koli po 24. decembru 2016 soglašata, da je potrebno usklajevanje med zadevnimi regulatornimi organi, da se uskladi učinek njihovih odločitev.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„10.   Pri odločitvah glede infrastrukture dveh držav lahko obe zadevni državi članici kadar koli po 24. decembru 2016 soglašata, da je potrebno usklajevanje med zadevnimi regulatornimi organi, da se uskladi učinek njihovih odločitev.“;

| 16. | v členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Komisija do 31. decembra 2024 oceni vpliv te direktive na železniški sektor ter Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o njenem izvajanju.
  V poročilu se oceni zlasti razvoj storitev železniškega prometa visokih hitrosti in presodi, ali se dostop do železniških prog za visoke hitrosti izvaja diskriminatorno. Komisija preuči, ali je potrebno predložiti zakonodajne predloge.
  Do istega datuma Komisija oceni, ali v povezavi z upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno integriranega podjetja, še obstajajo diskriminatorno ravnanje ali druge vrste izkrivljanja konkurence. Komisija po potrebi predloži zakonodajne predloge.“ |
| --- | --- |

16.

v členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija do 31. decembra 2024 oceni vpliv te direktive na železniški sektor ter Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o njenem izvajanju.

V poročilu se oceni zlasti razvoj storitev železniškega prometa visokih hitrosti in presodi, ali se dostop do železniških prog za visoke hitrosti izvaja diskriminatorno. Komisija preuči, ali je potrebno predložiti zakonodajne predloge.

Do istega datuma Komisija oceni, ali v povezavi z upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno integriranega podjetja, še obstajajo diskriminatorno ravnanje ali druge vrste izkrivljanja konkurence. Komisija po potrebi predloži zakonodajne predloge.“

Člen 2

1.   Ne glede na člen 3(2) države članice do 25. decembra 2018 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

1.   Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Točke 6 do 8 in 11 člena 1 se uporabljajo od 1. januarja 2019, pravočasno za delovni vozni red, ki se začne uporabljati 14. decembra 2020.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  
  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  
  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2016 (UL C 431, 22.11.2016, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

4

(5)  Direktiva 2004/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (UL L 164, 30.4.2004, str. 164).

5

(6)  Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture (UL L 315, 3.12.2007, str. 44).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).

9

(10)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

10

---

SKLEPI

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/18

---

SKLEP (EU) 2016/2371 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala pridružitveni sporazum (2) z Unijo, ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi navedenega sporazuma sta Unija in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati sporazum o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov (3). Leta 2010 sta se EU in Jordanija dogovorili o partnerstvu „naprednega statusa“, ki razširja področje sodelovanja. Protokol o mehanizmu za reševanje sporov v trgovinskih odnosih med EU in Jordanijo, ki je bil parafiran decembra 2009, je začel veljati 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru pridružitvenega sporazuma in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2014–2017. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala pridružitveni sporazum (2) z Unijo, ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi navedenega sporazuma sta Unija in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati sporazum o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov (3). Leta 2010 sta se EU in Jordanija dogovorili o partnerstvu „naprednega statusa“, ki razširja področje sodelovanja. Protokol o mehanizmu za reševanje sporov v trgovinskih odnosih med EU in Jordanijo, ki je bil parafiran decembra 2009, je začel veljati 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru pridružitvenega sporazuma in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2014–2017.

| (2) | Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakoni o decentralizaciji in občinah. |
| --- | --- |

(2)

Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakoni o decentralizaciji in občinah.

| (3) | Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi stalnih nemirov v regiji, zlasti v sosednjem Iraku in Siriji. Skupaj s slabšim svetovnim okoljem so ti regionalni nemiri izredno negativno vplivali na zunanje prihodke in izčrpali javne finance. Jordanija se spopada z negativnim vplivom na turizem in tuje neposredne naložbe, zaprtimi trgovskimi potmi in motnjami dobave zemeljskega plina iz Egipta. Poleg tega na jordansko gospodarstvo vpliva tudi velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na njen fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo. |
| --- | --- |

(3)

Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi stalnih nemirov v regiji, zlasti v sosednjem Iraku in Siriji. Skupaj s slabšim svetovnim okoljem so ti regionalni nemiri izredno negativno vplivali na zunanje prihodke in izčrpali javne finance. Jordanija se spopada z negativnim vplivom na turizem in tuje neposredne naložbe, zaprtimi trgovskimi potmi in motnjami dobave zemeljskega plina iz Egipta. Poleg tega na jordansko gospodarstvo vpliva tudi velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na njen fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo.

| (4) | Po izbruhu konfliktov v Siriji leta 2011 je Unija izrazila nedvoumno zavezo, da bo podpirala Jordanijo pri odpravljanju gospodarskih in socialnih posledic sirske krize, zlasti zaradi prisotnosti velikega števila sirskih beguncev na njenem ozemlju. Povečala je finančno podporo Jordaniji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Poleg tega je Unija Jordaniji ponudila možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine. |
| --- | --- |

(4)

Po izbruhu konfliktov v Siriji leta 2011 je Unija izrazila nedvoumno zavezo, da bo podpirala Jordanijo pri odpravljanju gospodarskih in socialnih posledic sirske krize, zlasti zaradi prisotnosti velikega števila sirskih beguncev na njenem ozemlju. Povečala je finančno podporo Jordaniji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Poleg tega je Unija Jordaniji ponudila možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine.

| (5) | V teh težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) avgusta 2012 dogovorili o prvem programu za gospodarsko prilagoditev, ki je bil podprt s triletnim aranžmajem „stand-by“ v višini 2 000 milijonov USD. Ta program je bil avgusta 2015 uspešno zaključen. Jordanija je v okviru tega programa zelo napredovala pri fiskalni konsolidaciji, h kateri je prispevalo tudi znižanje cen nafte, in številnih strukturnih reformah. |
| --- | --- |

(5)

V teh težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) avgusta 2012 dogovorili o prvem programu za gospodarsko prilagoditev, ki je bil podprt s triletnim aranžmajem „stand-by“ v višini 2 000 milijonov USD. Ta program je bil avgusta 2015 uspešno zaključen. Jordanija je v okviru tega programa zelo napredovala pri fiskalni konsolidaciji, h kateri je prispevalo tudi znižanje cen nafte, in številnih strukturnih reformah.

| (6) | Decembra 2012 je Jordanija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil decembra 2013 (4) sprejet sklep o zagotavljanju makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-I, je začel veljati 18. marca 2014. Po izvedbi dogovorjenih strateških ukrepov je bila prva tranša MFA-I izplačana 10. februarja 2015, druga pa 15. oktobra 2015. |
| --- | --- |

(6)

Decembra 2012 je Jordanija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil decembra 2013 (4) sprejet sklep o zagotavljanju makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-I, je začel veljati 18. marca 2014. Po izvedbi dogovorjenih strateških ukrepov je bila prva tranša MFA-I izplačana 10. februarja 2015, druga pa 15. oktobra 2015.

| (7) | Od začetka sirske krize je Unija Jordaniji namenila skoraj 1 130 milijonov EUR. Poleg 180 milijonov EUR iz prvega ukrepa makrofinančne pomoči ta znesek vključuje 500 milijonov EUR v obliki rednega programiranega dvostranskega sodelovanja za Jordanijo, financiranega v okviru evropskega instrumenta sosedstva, približno 250 milijonov EUR iz proračuna za humanitarno pomoč in več kot 30 milijonov EUR iz instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 dala na voljo posojila v višini 264 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(7)

Od začetka sirske krize je Unija Jordaniji namenila skoraj 1 130 milijonov EUR. Poleg 180 milijonov EUR iz prvega ukrepa makrofinančne pomoči ta znesek vključuje 500 milijonov EUR v obliki rednega programiranega dvostranskega sodelovanja za Jordanijo, financiranega v okviru evropskega instrumenta sosedstva, približno 250 milijonov EUR iz proračuna za humanitarno pomoč in več kot 30 milijonov EUR iz instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 dala na voljo posojila v višini 264 milijonov EUR.

| (8) | Okrepitev sirske krize leta 2015 je Jordanijo močno prizadela zaradi učinkov na trgovino, turizem in zaupanje vlagateljev. Jordanijo je prizadelo tudi zmanjšanje finančne podpore držav Sveta za sodelovanje v Zalivu zaradi znižanja cen nafte. Zato se je gospodarska rast ponovno upočasnila, brezposelnost se je povečala in pojavile so se nove fiskalne potrebe in potrebe po zunanjem financiranju. |
| --- | --- |

(8)

Okrepitev sirske krize leta 2015 je Jordanijo močno prizadela zaradi učinkov na trgovino, turizem in zaupanje vlagateljev. Jordanijo je prizadelo tudi zmanjšanje finančne podpore držav Sveta za sodelovanje v Zalivu zaradi znižanja cen nafte. Zato se je gospodarska rast ponovno upočasnila, brezposelnost se je povečala in pojavile so se nove fiskalne potrebe in potrebe po zunanjem financiranju.

| (9) | V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Jordanije pri njenem procesu reform in spopadanja z gospodarskimi in socialnimi izzivi. To zavezo je zlasti izrazila na konferenci „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, Unija obljubila finančno podporo v višini 2 390 milijonov EUR v obdobju 2016–2017. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru ESP. |
| --- | --- |

(9)

V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Jordanije pri njenem procesu reform in spopadanja z gospodarskimi in socialnimi izzivi. To zavezo je zlasti izrazila na konferenci „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, Unija obljubila finančno podporo v višini 2 390 milijonov EUR v obdobju 2016–2017. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru ESP.

| (10) | Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Jordanije sta MDS in Jordanija prav tako začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi lahko imela obliko instrumenta za povečanje financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS), obsegala pa bi verjetno obdobje treh let z začetkom v drugi polovici leta 2016. Namen novega programa MDS bi bilo zmanjšanje kratkoročnih plačilnobilančnih težav Jordanije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Jordanije sta MDS in Jordanija prav tako začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi lahko imela obliko instrumenta za povečanje financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS), obsegala pa bi verjetno obdobje treh let z začetkom v drugi polovici leta 2016. Namen novega programa MDS bi bilo zmanjšanje kratkoročnih plačilnobilančnih težav Jordanije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov.

| (11) | Jordanija je marca 2016 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč. |
| --- | --- |

(11)

Jordanija je marca 2016 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

| (12) | Ker je Jordanija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(12)

Ker je Jordanija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

| (13) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja. |
| --- | --- |

(13)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

| (14) | Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnitvijo sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podprla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije. |
| --- | --- |

(14)

Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnitvijo sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podprla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije.

| (15) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(15)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

| (16) | Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Jordaniji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(16)

Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Jordaniji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

| (17) | Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli in cilji na različnih področjih zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v zvezi z navedenimi področji, ter drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli in cilji na različnih področjih zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v zvezi z navedenimi področji, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (18) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije. |
| --- | --- |

(18)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

| (19) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(19)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (20) | Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev.

| (21) | Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

| (22) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa. |
| --- | --- |

(22)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

| (23) | Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(23)

Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru.

| (24) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(24)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (25) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (26) | Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za posle, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda – |
| --- | --- |

(26)

Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za posle, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Jordaniji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 200 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Jordanije. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se Jordaniji zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v imenu Unije najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in nato izposojena sredstva posodi naprej Jordaniji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Jordanijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenemu sporazumu med EU in Jordanijo, enotnem okviru podpore za obdobje 2014–2017 ter prihodnjih prednostnih nalogah partnerstva. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.   Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč prekine ali ukine.

Člen 2

1.   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2.   Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (6).

Člen 3

1.   Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) z jordanskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), ki vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih izvaja Jordanija ob podpori MDS.

2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in jordanski organi.

4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (7).

3.   Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predpogoj iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

predpogoj iz člena 2;

| (b) | trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter |
| --- | --- |

(b)

trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

| (c) | zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka.

4.   Kadar pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača Centralni banki Jordanije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1.   Najemanje in dajanje posojil v povezavi z makrofinančno pomočjo Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2.   Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Jordanija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

5.   Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (8) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).

2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3.   Sporazum o posojilu iz člena 3(3) vsebuje določbe o:

| (a) | zagotovitvi, da Jordanija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitvi, da Jordanija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

| (b) | zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(b)

zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12);

| (c) | izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

| (d) | izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; in |
| --- | --- |

(d)

izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; in

| (e) | zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4.   Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Jordanije, ki so pomembni za pomoč.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V tem poročilu se:

| (a) | preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(a)

preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

| (b) | ocenijo gospodarske razmere in obeti za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

ocenijo gospodarske razmere in obeti za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1);

| (c) | navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(c)

navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 8. decembra 2016.

1

(2)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (UL L 129, 15.5.2002, str. 3).

2

(3)  Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzajemnih ukrepih liberalizacije in spremembi Pridružitvenega sporazuma ter nadomestitvi prilog I, II, III in IV in protokolov št. 1 in 2 k navedenemu Sporazumu (UL L 41, 13.2.2006, str. 3).

3

(4)  Sklep št. 1351/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (UL L 341, 18.12.2013, str. 4).

4

(5)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

5

(6)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

6

(7)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

---

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Ob upoštevanju fiskalnih izzivov in izrednih okoliščin, s katerimi se Jordanija sooča zaradi sprejema več kot 1,3 milijona Sircev, bo Komisija leta 2017 po potrebi predložila nov predlog za podaljšanje in povečanje makrofinančne pomoči Jordaniji, če bo drugi ukrep makrofinančne pomoči uspešno zaključen in če bodo izpolnjeni običajni predpogoji za to vrsto pomoči, vključno s posodobljeno oceno Komisije o potrebah Jordanije po zunanjem financiranju. Ta pomoč, ki je za Jordanijo ključnega pomena, bi ji pomagala ohraniti makroekonomsko stabilnost, pa tudi razvojne dosežke in nadaljevanje izvajanja programa reform v državi.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/26

---

UREDBA SVETA (EU) 2016/2372

z dne 19. decembra 2016

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

| (2) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj ter tudi, če je ustrezno, poročil, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj ter tudi, če je ustrezno, poročil, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

| (3) | Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti glede na vrsto ribolova ali skupino vrst ribolova v Črnem morju, vključno – če je to ustrezno – z nekaterimi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani. V skladu s členom 16(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti med države članice razdelijo tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribolov in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz člena 2(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti glede na vrsto ribolova ali skupino vrst ribolova v Črnem morju, vključno – če je to ustrezno – z nekaterimi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani. V skladu s členom 16(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti med države članice razdelijo tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribolov in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz člena 2(2) navedene uredbe.

| (4) | Ribolovne možnosti bi morale biti določene na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji in upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(4)

Ribolovne možnosti bi morale biti določene na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji in upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi.

| (5) | Za ribolov na papalino se obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uporablja od 1. januarja 2015. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določijo tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. |
| --- | --- |

(5)

Za ribolov na papalino se obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uporablja od 1. januarja 2015. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določijo tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove.

| (6) | Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, velja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (2) ter zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih bodo države članice uporabljale pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanji staležev, za katere velja ta uredba. |
| --- | --- |

(6)

Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, velja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (2) ter zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih bodo države članice uporabljale pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanji staležev, za katere velja ta uredba.

| (7) | V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (3) je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (3) je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi iz navedene uredbe.

| (8) | Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati ob doslednem spoštovanju veljavnega prava Unije. |
| --- | --- |

(8)

Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati ob doslednem spoštovanju veljavnega prava Unije.

| (9) | Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, je pomembno, da se zadevne vrste ribolova v Črnem morju odprejo 1. januarja 2017. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati nemudoma po objavi – |
| --- | --- |

(9)

Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, je pomembno, da se zadevne vrste ribolova v Črnem morju odprejo 1. januarja 2017. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati nemudoma po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa ribolovne možnosti za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo Bolgarije in Romunije, za leto 2017 za nekatere staleže rib v Črnem morju:

| (a) | romba (Psetta maxima); |
| --- | --- |

(a)

romba (Psetta maxima);

Psetta maxima

| (b) | papalino (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

(b)

papalino (Sprattus sprattus).

Sprattus sprattus

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Črnem morju.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „GFCM“ pomeni Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

(a)

„GFCM“ pomeni Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju;

| (b) | „Črno morje“ pomeni geografsko podobmočje 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4); |
| --- | --- |

(b)

„Črno morje“ pomeni geografsko podobmočje 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4);

4

| (c) | „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(c)

„ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov;

| (d) | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| (e) | „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

„stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja;

| (f) | „avtonomna kvota Unije“ pomeni omejitev ulova, samostojno dodeljeno ribiškim plovilom Unije, če ni dogovora o TAC; |
| --- | --- |

(f)

„avtonomna kvota Unije“ pomeni omejitev ulova, samostojno dodeljeno ribiškim plovilom Unije, če ni dogovora o TAC;

| (g) | „analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki je bila v znanstvenem pregledu označena kot dovolj kakovostna za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove. |
| --- | --- |

(g)

„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki je bila v znanstvenem pregledu označena kot dovolj kakovostna za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 4

Dodelitev ribolovnih možnosti

Avtonomne kvote EU za ribiška plovila Unije, dodelitev teh kvot državam članicam in pogoji, ki so z njo funkcionalno povezani, so, kot je ustrezno, določeni v Prilogi.

Člen 5

Posebne določbe o dodelitvah

Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v:

| (a) | izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(b)

odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (c) | odbitke v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(c)

odbitke v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova, za katera ne velja obveznost iztovarjanja

Ulov in prilov pri ribolovu na romba se obdržita na krovu ali iztovarjata le, kadar sta bila ulovljena z ribiškimi plovili Unije, ki plujejo pod zastavo države članice s kvoto, ki ni izčrpana.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 7

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovorjenimi količinami ujetih staležev, uporabijo kode staležev iz Priloge k tej uredbi.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

L. SÓLYMOS

---

(1)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 347, 30.12.2011, str. 44).

4

---

PRILOGA

Ribolovne možnosti, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije

V naslednjih preglednicah so določene kvote (v tonah žive teže) po staležih in pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani.

Staleži rib so navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska preglednica latinskih in splošnih imen:

| Znanstveno ime | Tričrkovna koda | Splošno ime |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Romb |
| Sprattus sprattus | SPR | Papalina |

Znanstveno ime

Tričrkovna koda

Splošno ime

Psetta maxima

TUR

Romb

Sprattus sprattus

SPR

Papalina

| Vrsta: | Romb

  Psetta maxima | Območje: | vode Unije v Črnem morju
  TUR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | 43,2 | | |
| Romunija | 43,2 | | |
| | (*1) | | |
| Unija | 86,4 | | |
| TAC | Ni relevantno / Ni dogovorjeno | | Analitični nasveti o staležih
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Romb

Psetta maxima

Območje:

vode Unije v Črnem morju

TUR/F37.4.2.C

Bolgarija

43,2

Romunija

43,2

(*1)

Unija

86,4

TAC

Ni relevantno / Ni dogovorjeno

Analitični nasveti o staležih

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | Papalina

  Sprattus sprattus | Območje: | vode Unije v Črnem morju
  SPR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | 8 032,5 | | |
| Romunija | 3 442,5 | | |
| Unija | 11 475 | | |
| TAC | Ni relevantno / Ni dogovorjeno | | Analitični nasveti o staležih
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Papalina

Sprattus sprattus

Območje:

vode Unije v Črnem morju

SPR/F37.4.2.C

Bolgarija

8 032,5

Romunija

3 442,5

Unija

11 475

TAC

Ni relevantno / Ni dogovorjeno

Analitični nasveti o staležih

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

---

(*1)  Od 15. aprila do 15. junija 2017 ni dovoljena nobena ribolovna dejavnost, vključno s pretovarjanjem, sprejemanjem na krov, iztovarjanjem in prvo prodajo.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/31

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2016/2373

z dne 22. decembra 2016

o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1127

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. julija 2016 sprejel Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1127 (2) o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001, v kateri je posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. julija 2016 sprejel Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1127 (2) o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001, v kateri je posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001.

| (2) | Svet je ugotovil, da so bile dodatne tri osebe vpletene v teroristična dejanja v smislu členov 1(2) in (3) Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP (3), da je pristojni organ v zvezi z njimi sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča in da bi morali zanje veljati posebni omejevalni ukrepi iz Uredbe (ES) št. 2580/2001. |
| --- | --- |

(2)

Svet je ugotovil, da so bile dodatne tri osebe vpletene v teroristična dejanja v smislu členov 1(2) in (3) Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP (3), da je pristojni organ v zvezi z njimi sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča in da bi morali zanje veljati posebni omejevalni ukrepi iz Uredbe (ES) št. 2580/2001.

| (3) | Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001, bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001, bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1127 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

M. LAJČÁK

---

(1)  
  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

1

(2)  Izvedbena uredba Sveta (EU) 2016/1127 z dne 12. julija 2016 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2425 (UL L 188, 13.7.2016, str. 1).

2

posebnih

(3)  Skupno stališče Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (UL L 344, 28.12.2001, str. 93).

3

---

PRILOGA

Na seznam oseb iz oddelka I (Osebe) Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/1127 se dodajo naslednje osebe:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, rojen 22. marca 1988 v Zaghdraiyi, Sidon (Libanon), državljan Kanade; št. potnega lista: JX446643 (Kanada); |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, rojen 22. marca 1988 v Zaghdraiyi, Sidon (Libanon), državljan Kanade; št. potnega lista: JX446643 (Kanada);

| — | MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), rojen 5. novembra 1980 v Sydneyju (Avstralija), državljan Avstralije; št. potnega lista: M2719127 (Avstralija); |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), rojen 5. novembra 1980 v Sydneyju (Avstralija), državljan Avstralije; št. potnega lista: M2719127 (Avstralija);

| — | ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), rojen 13. oktobra 1976 v Pülümürju (Turčija). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), rojen 13. oktobra 1976 v Pülümürju (Turčija).

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/33

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2374

z dne 12. oktobra 2016

o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti.

| (3) | Z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2439 (2) je Komisija sprejela načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah za obdobje 2016–2018 na podlagi skupnega priporočila, ki so ga države članice predložile leta 2015. |
| --- | --- |

(3)

Z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2439 (2) je Komisija sprejela načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah za obdobje 2016–2018 na podlagi skupnega priporočila, ki so ga države članice predložile leta 2015.

| (4) | Belgija, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v jugozahodnih vodah. Navedene države so 31. maja 2016 po posvetovanju s svetovalnim svetom za jugozahodne vode Komisiji predložile skupno priporočilo. Pridobljeni so bili znanstveni prispevki zadevnih znanstvenih organov, ki jih je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013, lahko se vključijo v to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v jugozahodnih vodah. Navedene države so 31. maja 2016 po posvetovanju s svetovalnim svetom za jugozahodne vode Komisiji predložile skupno priporočilo. Pridobljeni so bili znanstveni prispevki zadevnih znanstvenih organov, ki jih je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013, lahko se vključijo v to uredbo.

| (5) | Glede jugozahodnih voda se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse vrste, ki opredeljujejo ribolov, uporablja obveznost iztovarjanja najpozneje od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(5)

Glede jugozahodnih voda se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse vrste, ki opredeljujejo ribolov, uporablja obveznost iztovarjanja najpozneje od 1. januarja 2016.

| (6) | Delegirana Uredba (EU) 2015/2439 je določila določbe za uvedbo obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah za obdobje 2016–2018. |
| --- | --- |

(6)

Delegirana Uredba (EU) 2015/2439 je določila določbe za uvedbo obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah za obdobje 2016–2018.

| (7) | V skladu z novim skupnim priporočilom, ki so ga države članice preložile leta 2016, bi moral načrt za zavržke iz leta 2017 zajemati ribolov na morskega lista, osliča, morsko spako in škampa (le znotraj območij razširjenosti staležev, ki so navedena kot „funkcionalne enote“) v razdelkih ICES VIIIa, b, d, e, ribolov na škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa (le znotraj funkcionalnih enot), ribolov na morskega lista in morsko ploščo v razdelku ICES IXa, ribolov na osliča v razdelkih ICES VIIIc in IXa ter ribolov na morsko spako v razdelkih ICES VIIIa, b, c, d, e in IXa. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z novim skupnim priporočilom, ki so ga države članice preložile leta 2016, bi moral načrt za zavržke iz leta 2017 zajemati ribolov na morskega lista, osliča, morsko spako in škampa (le znotraj območij razširjenosti staležev, ki so navedena kot „funkcionalne enote“) v razdelkih ICES VIIIa, b, d, e, ribolov na škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa (le znotraj funkcionalnih enot), ribolov na morskega lista in morsko ploščo v razdelku ICES IXa, ribolov na osliča v razdelkih ICES VIIIc in IXa ter ribolov na morsko spako v razdelkih ICES VIIIa, b, c, d, e in IXa.

| (8) | V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme za te vrste, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema za obveznost iztovarjanja za škampa, ki se lovi z vlečnimi mrežami na podobmočjih ICES VIII in IX, saj obstoječi znanstveni dokazi kažejo morebitne visoke stopnje preživetja. Odbor STECF je v svoji oceni ugotovil, da najnovejši preskusi kažejo stopnje preživetja v območju stopnje preživetja v predhodnem delu. Načrtujejo se nadaljnje študije, ki naj bi zagotovile dodatne podatke o verjetnih stopnjah preživetja pri tej vrsti ribolova. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo za leto 2017 z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke iz tekočih preskusov, ki bi odboru STECF omogočili, da v celoti oceni utemeljitev izjeme. |
| --- | --- |

(8)

V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme za te vrste, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema za obveznost iztovarjanja za škampa, ki se lovi z vlečnimi mrežami na podobmočjih ICES VIII in IX, saj obstoječi znanstveni dokazi kažejo morebitne visoke stopnje preživetja. Odbor STECF je v svoji oceni ugotovil, da najnovejši preskusi kažejo stopnje preživetja v območju stopnje preživetja v predhodnem delu. Načrtujejo se nadaljnje študije, ki naj bi zagotovile dodatne podatke o verjetnih stopnjah preživetja pri tej vrsti ribolova. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo za leto 2017 z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke iz tekočih preskusov, ki bi odboru STECF omogočili, da v celoti oceni utemeljitev izjeme.

| (9) | Skupno priporočilo vključuje tri izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Dokaze, ki so jih predložile države članice, je pregledal odbor STECF. Odbor STECF ugotavlja, da skupno priporočilo vsebuje utemeljene dokaze, da je povečanje selektivnosti težko doseči in glede nesorazmernih stroškov ravnanja z naključnim ulovom. Ob upoštevanju navedenega je ustrezno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnim deležem, predlaganim v skupnem priporočilu, in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(9)

Skupno priporočilo vključuje tri izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Dokaze, ki so jih predložile države članice, je pregledal odbor STECF. Odbor STECF ugotavlja, da skupno priporočilo vsebuje utemeljene dokaze, da je povečanje selektivnosti težko doseči in glede nesorazmernih stroškov ravnanja z naključnim ulovom. Ob upoštevanju navedenega je ustrezno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnim deležem, predlaganim v skupnem priporočilu, in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (10) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo in pridnene vlečne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev te izjeme. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(10)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo in pridnene vlečne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev te izjeme. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo.

| (11) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo.

| (12) | Izjema de minimis za osliča, do največ 7 % v letu 2017 in 6 % v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže za ribolov na to vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da zagotovljeni dodatni podatki o selektivnosti niso vsebovali dodatnih dokazov, ki bi dokazali, da je selektivnost zelo težko doseči za ribolovne dejavnosti, ki so vključene. Zato bi bilo treba opraviti dodatno delo za izboljšanje upravičenosti za to izjemo. To izjemo bi bilo zato treba vključiti v to uredbo za leto 2017, tj. samo za eno leto, in pod pogojem, da države članice zagotovijo izboljšane podatke v podporo tej izjemi, ki bi jih ocenil odbor STECF. |
| --- | --- |

(12)

Izjema de minimis za osliča, do največ 7 % v letu 2017 in 6 % v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže za ribolov na to vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da zagotovljeni dodatni podatki o selektivnosti niso vsebovali dodatnih dokazov, ki bi dokazali, da je selektivnost zelo težko doseči za ribolovne dejavnosti, ki so vključene. Zato bi bilo treba opraviti dodatno delo za izboljšanje upravičenosti za to izjemo. To izjemo bi bilo zato treba vključiti v to uredbo za leto 2017, tj. samo za eno leto, in pod pogojem, da države članice zagotovijo izboljšane podatke v podporo tej izjemi, ki bi jih ocenil odbor STECF.

| (13) | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2015/2439 bi bilo zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(13)

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2015/2439 bi bilo zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (14) | Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2017. |
| --- | --- |

(14)

Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2017.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvajanje obveznosti iztovarjanja

Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja v podobmočjih ICES VIII, IX, X in conah CECAF 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0 za vrste ribolova, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Izjema na podlagi stopnje preživetja

1.   Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se uporablja za škampa (Nephrops norvegicus), ki se lovi na podobmočjih ICES VIII in IX z vlečnimi mrežami (kode orodja (3): OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT in TX).

2.   Države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah Komisiji pred 1. majem 2017 predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) navedene znanstvene podatke oceni pred 1. septembrom 2017.

Člen 3

Izjeme de minimis

1.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko zavržejo naslednje količine:

| (a) | za osliča (Merluccius merluccius), do največ 7 % v letu 2017 in do 6 % v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže in potegalke (kode orodja: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX in SV) za ribolov na navedeno vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX. |
| --- | --- |

(a)

za osliča (Merluccius merluccius), do največ 7 % v letu 2017 in do 6 % v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže in potegalke (kode orodja: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX in SV) za ribolov na navedeno vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX.

| (b) | za morskega lista (Solea solea), do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo (koda orodja: TBB), pridnene vlečne mreže (kode orodja: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT in TX) za ribolov na navedeno vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb; |
| --- | --- |

(b)

za morskega lista (Solea solea), do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo (koda orodja: TBB), pridnene vlečne mreže (kode orodja: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT in TX) za ribolov na navedeno vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb;

| (c) | za morskega lista (Solea solea), do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže (kode orodja: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR in GEN) za ribolov na navedeno vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb; |
| --- | --- |

(c)

za morskega lista (Solea solea), do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže (kode orodja: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR in GEN) za ribolov na navedeno vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb;

2.   Pred 1. majem 2017 države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah Komisiji predložijo dodatne podatke o zavržkih in morebitne druge zadevne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1(a). Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) navedene podatke oceni pred 1. septembrom 2017.

Člen 4

Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja

Države članice v skladu z merili, določenimi v Prilogi k tej uredbi, določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja, za vsak posamezen ribolov.

Za plovila, za katera je veljala obveznost iztovarjanja za nekatere vrste ribolova v letu 2016, še naprej velja obveznost iztovarjanja za navedene vrste ribolova.

Zadevne države članice pred 31. decembrom 2016 Komisiji ter drugim državam članicam prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo seznam plovil, ki so bila določena v skladu z odstavkom 1 za vsak posamezen ribolov iz Priloge. Države članice navedene sezname posodabljajo.

Člen 5

Razveljavitev

Delegirana uredba (EU) 2015/2439 se razveljavi.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2018.

Člen 4 se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2439 z dne 12. oktobra 2015 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah (UL L 336, 23.12.2015, str. 36).

2

(3)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, je opredelila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.

3

---

PRILOGA

Ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja

a)   Ribolov v razdelkih ICES VIIIa, b, d in e

| Ribolov (vrste) | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | vse pridnene vlečne mreže | velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm | ves ulovmorskega lista |
| TBB | vse vlečne mreže z gredjo | velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | vse pridnene vlečne mreže in potegalke | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm | ves ulovosliča |
| LL, LLS | vsi parangali | vse |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | vse zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm |
| morska spaka
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | vse zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 200 mm | ves ulov morske spake |
| škamp (Nephrops norvegicus)
  samo znotraj funkcionalnih enot | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | vse pridnene vlečne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm | ves ulovškampa |

Ribolov (vrste)

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

morski list

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

vse pridnene vlečne mreže

velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm

ves ulovmorskega lista

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

oslič

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

vse pridnene vlečne mreže in potegalke

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

ves ulovosliča

LL, LLS

vsi parangali

vse

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

vse zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

morska spaka

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

vse zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 200 mm

ves ulov morske spake

škamp (Nephrops norvegicus)

samo znotraj funkcionalnih enot

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

vse pridnene vlečne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm

ves ulovškampa

b)   Ribolov v razdelkih ICES VIIIc in IXa

| Ribolov (vrste) | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| morska spaka
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | vse zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 200 mm | ves ulov morske spake |
| škamp
  (Nephrops norvegicus)
  samo znotraj funkcionalnih enot | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB | vse pridnene vlečne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm | ves ulov škampa |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | vse pridnene vlečne mreže in potegalke | Plovila, ki izpolnjujejo naslednja kumulativna merila:






  1. | uporabljajo mrežna očesa z velikostjo 70 mm ali več; |

Ribolov (vrste)

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morska spaka

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

vse zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 200 mm

ves ulov morske spake

škamp

(Nephrops norvegicus)

samo znotraj funkcionalnih enot

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB

vse pridnene vlečne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm

ves ulov škampa

oslič

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

vse pridnene vlečne mreže in potegalke

Plovila, ki izpolnjujejo naslednja kumulativna merila:

1.

uporabljajo mrežna očesa z velikostjo 70 mm ali več;

| 2. | skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2014/2015 (1) sestavlja: več kot 5 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 5 metričnih ton. |
| --- | --- |

2.

skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2014/2015 (1) sestavlja: več kot 5 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 5 metričnih ton.

ves ulov osliča

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

vse zabodne mreže

velikost mrežnega očesa med 80 mm in 99 mm

LL, LLS

vsi parangali

velikost trnka znaša več kot 3,85 cm +/- 1,15 cm po dolžini in 1,6 cm +/- 0,4 cm po širini;

c)   Ribolov v razdelku ICES IXa

| Ribolov (vrste) | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) in morska plošča (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm | ves ulov morskega listain morske plošče |

Ribolov (vrste)

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morski list (Solea solea) in morska plošča (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

ves ulov morskega listain morske plošče

---

(1)  Referenčno obdobje bo posodobljeno v naslednjih letih, tj. leta 2018 bo referenčno obdobje leto 2015 in leto 2016.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/39

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2375

z dne 12. oktobra 2016

o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti.

| (3) | Z Delegirano uredbo (EU) 2015/2438 (2) je Komisija sprejela načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah za obdobje 2016–2018 na podlagi skupnega priporočila, ki so ga države članice predložile leta 2015. |
| --- | --- |

(3)

Z Delegirano uredbo (EU) 2015/2438 (2) je Komisija sprejela načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah za obdobje 2016–2018 na podlagi skupnega priporočila, ki so ga države članice predložile leta 2015.

| (4) | Belgija, Irska, Španija, Francija, Nizozemska in Združeno kraljestvo imajo neposredni upravljalni interes za ribolov v severozahodnih vodah. Navedene države so 3. junija 2016 po posvetovanju s svetovalnim svetom za severozahodne vode Komisiji predložile novo skupno priporočilo. Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se lahko vključijo v to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Irska, Španija, Francija, Nizozemska in Združeno kraljestvo imajo neposredni upravljalni interes za ribolov v severozahodnih vodah. Navedene države so 3. junija 2016 po posvetovanju s svetovalnim svetom za severozahodne vode Komisiji predložile novo skupno priporočilo. Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se lahko vključijo v to uredbo.

| (5) | Glede severozahodnih voda se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja uporablja za vrste, ki opredeljujejo ribolov, za katerega veljajo omejitve ulova najpozneje od 1. januarja 2016. V skupnem priporočilu so določene flote, ki bi bile predmet obveznosti iztovarjanja pri ribolovu na več vrst na trsko, vahnjo, mola in saja; pri ribolovu na škampa; pri ribolovu na več vrst na morskega lista in morsko ploščo; pri ribolovu na osliča in polaka. |
| --- | --- |

(5)

Glede severozahodnih voda se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja uporablja za vrste, ki opredeljujejo ribolov, za katerega veljajo omejitve ulova najpozneje od 1. januarja 2016. V skupnem priporočilu so določene flote, ki bi bile predmet obveznosti iztovarjanja pri ribolovu na več vrst na trsko, vahnjo, mola in saja; pri ribolovu na škampa; pri ribolovu na več vrst na morskega lista in morsko ploščo; pri ribolovu na osliča in polaka.

| (6) | Delegirana uredba (EU) 2015/2438 je določila določbe za uvedbo obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v severozahodnih vodah za obdobje 2016–2018. |
| --- | --- |

(6)

Delegirana uredba (EU) 2015/2438 je določila določbe za uvedbo obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v severozahodnih vodah za obdobje 2016–2018.

| (7) | V skladu z novim skupnim priporočilom, ki so ga države članice predložile leta 2016, bi moral načrt za zavržke od leta 2017 zajemati dodatne vrste, ki opredeljujejo izrazit ribolov na več vrst na trsko, vahnjo, mola in saja, ribolov na škampa, ribolov na več vrst na morskega lista in morsko ploščo ter ribolov na osliča in polaka. Pri nekaterih vrstah ribolova bi bilo treba zajeti tudi vrste iz prilova. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z novim skupnim priporočilom, ki so ga države članice predložile leta 2016, bi moral načrt za zavržke od leta 2017 zajemati dodatne vrste, ki opredeljujejo izrazit ribolov na več vrst na trsko, vahnjo, mola in saja, ribolov na škampa, ribolov na več vrst na morskega lista in morsko ploščo ter ribolov na osliča in polaka. Pri nekaterih vrstah ribolova bi bilo treba zajeti tudi vrste iz prilova.

| (8) | V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema od obveznosti iztovarjanja škampa, ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami v razdelku ICES VI in na podobmočju VII, za katerega znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi morala biti ta izjema še naprej vključena v to uredbo. |
| --- | --- |

(8)

V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema od obveznosti iztovarjanja škampa, ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami v razdelku ICES VI in na podobmočju VII, za katerega znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi morala biti ta izjema še naprej vključena v to uredbo.

| (9) | V skupnem priporočilu je bila predlagana izjema od obveznosti iztovarjanja za ulov morskega lista pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se lovi z 80–99 mm vlečnimi mrežami s širilkami v razdelku ICES VIId znotraj šestih morskih milj od obale in zunaj opredeljenih območij gojišč v okviru ribolovnih dejavnosti, ki izpolnjujejo določene posebne pogoje. Znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, ob upoštevanju značilnosti ribolovnega orodja in ekosistema. STECF je ugotovil, da je preživetje odvisno od številnih dejavnikov, in je priporočil previdnost pri prenašanju ugotovitev preskusa na druge vrste ribolova ter poudaril, da bi bili potrebni nadaljnji ustrezni preskusi v podporo tej zahtevi. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo za leto 2017 pod pogojem, da flota, ki uporablja to izjemo, deluje pod pogoji, primerljivimi s pogoji preskušanja, in da zadevne države članice opravijo dodatne preskuse. Rezultate teh dodatnih preskusov bi moral STECF oceniti v letu 2017. |
| --- | --- |

(9)

V skupnem priporočilu je bila predlagana izjema od obveznosti iztovarjanja za ulov morskega lista pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se lovi z 80–99 mm vlečnimi mrežami s širilkami v razdelku ICES VIId znotraj šestih morskih milj od obale in zunaj opredeljenih območij gojišč v okviru ribolovnih dejavnosti, ki izpolnjujejo določene posebne pogoje. Znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, ob upoštevanju značilnosti ribolovnega orodja in ekosistema. STECF je ugotovil, da je preživetje odvisno od številnih dejavnikov, in je priporočil previdnost pri prenašanju ugotovitev preskusa na druge vrste ribolova ter poudaril, da bi bili potrebni nadaljnji ustrezni preskusi v podporo tej zahtevi. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo za leto 2017 pod pogojem, da flota, ki uporablja to izjemo, deluje pod pogoji, primerljivimi s pogoji preskušanja, in da zadevne države članice opravijo dodatne preskuse. Rezultate teh dodatnih preskusov bi moral STECF oceniti v letu 2017.

| (10) | Skupno priporočilo vključuje sedem izjem de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Odbor STECF je proučil dokaze, ki so jih predložile države članice, in ugotovil, da skupno priporočilo na splošno vsebuje utemeljene argumente o tem, da je dodatna izboljšanja glede selektivnosti težko doseči, in/ali o nesorazmernih stroških ravnanja z naključnim ulovom, ki so v nekaterih primerih podprti s kvalitativno oceno stroškov. Ob upoštevanju navedenega in odsotnosti drugačnih znanstvenih podatkov je primerno vključiti te izjeme de minimis v to uredbo v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Skupno priporočilo vključuje sedem izjem de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Odbor STECF je proučil dokaze, ki so jih predložile države članice, in ugotovil, da skupno priporočilo na splošno vsebuje utemeljene argumente o tem, da je dodatna izboljšanja glede selektivnosti težko doseči, in/ali o nesorazmernih stroških ravnanja z naključnim ulovom, ki so v nekaterih primerih podprti s kvalitativno oceno stroškov. Ob upoštevanju navedenega in odsotnosti drugačnih znanstvenih podatkov je primerno vključiti te izjeme de minimis v to uredbo v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (11) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v obdobju 2017–2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema dobro opredeljena in bi jo bilo zato treba vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v obdobju 2017–2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema dobro opredeljena in bi jo bilo zato treba vključiti v to uredbo.

| (12) | Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm ter pelagične vlečne mreže za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. |
| --- | --- |

(12)

Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm ter pelagične vlečne mreže za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči.

| (13) | Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. |
| --- | --- |

(13)

Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči.

| (14) | Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v podobmočju ICES (razen VIIa, VIId in VIIe), temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. |
| --- | --- |

(14)

Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v podobmočju ICES (razen VIIa, VIId in VIIe), temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči.

| (15) | Kar zadeva tri izjeme de minimis za mola, je Delegirana uredba (EU) 2015/2438 od zadevnih držav članic zahtevala, da Komisiji predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo. STECF je pripomnil, da so bili z dodatnimi podatki razjasnjeni nekateri njegovi dvomi, vendar podatki še vedno niso popolni. STECF je poudaril potrebo po bolj usklajenem pristopu do tega staleža. Na podlagi znanstvenih dokazov, ki jih je pregledal STECF, in ob upoštevanju, da so bili dodatni dokazi, ki podpirajo izjemo, izboljšani, se ta izjema lahko nadaljuje in bi jo bilo treba vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva tri izjeme de minimis za mola, je Delegirana uredba (EU) 2015/2438 od zadevnih držav članic zahtevala, da Komisiji predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo. STECF je pripomnil, da so bili z dodatnimi podatki razjasnjeni nekateri njegovi dvomi, vendar podatki še vedno niso popolni. STECF je poudaril potrebo po bolj usklajenem pristopu do tega staleža. Na podlagi znanstvenih dokazov, ki jih je pregledal STECF, in ob upoštevanju, da so bili dodatni dokazi, ki podpirajo izjemo, izboljšani, se ta izjema lahko nadaljuje in bi jo bilo treba vključiti v to uredbo.

| (16) | Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(16)

Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letu 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo.

| (17) | Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VI, temelji na dejstvu, da je povečanja selektivnosti zelo težko doseči in da obstajajo količinski podatki, ki potrjujejo nesorazmerne stroške ravnanja z naključnim ulovom. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(17)

Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VI, temelji na dejstvu, da je povečanja selektivnosti zelo težko doseči in da obstajajo količinski podatki, ki potrjujejo nesorazmerne stroške ravnanja z naključnim ulovom. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo.

| (18) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v letih 2017 in 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa 80–119 mm s povečano selektivnostjo v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je navedel, da je namen izjeme kompenzirati uporabo selektivnejšega orodja in da se izjema de minimis zahteva za pokritje preostalih zavržkov. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(18)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v letih 2017 in 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa 80–119 mm s povečano selektivnostjo v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je navedel, da je namen izjeme kompenzirati uporabo selektivnejšega orodja in da se izjema de minimis zahteva za pokritje preostalih zavržkov. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo.

| (19) | Delegirano uredbo (EU) 2015/2438 bi bilo zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(19)

Delegirano uredbo (EU) 2015/2438 bi bilo zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (20) | Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2017 – |
| --- | --- |

(20)

Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2017 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvajanje obveznosti iztovarjanja

Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja v conah ICES V (razen Va in samo v vodah Unije Vb), VI in VII za vrste ribolova, določene v tej uredbi.

Člen 2

Izjema na podlagi stopnje preživetja

1.   Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se uporablja:

| (a) | za škampa (Nephrops norvegicus), ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami (kodi orodja (3) FPO in FIX) na podobmočjih ICES VI in VII; |
| --- | --- |

(a)

za škampa (Nephrops norvegicus), ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami (kodi orodja (3) FPO in FIX) na podobmočjih ICES VI in VII;

| (b) | v letu 2017 za ulov morskega lista (Solea solea) pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se lovi z vlečnimi mrežami s širilkami (kode orodij OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) z velikostjo mrežnega očesa 80–99 mm v razdelku ICES VIId znotraj šestih morskih milj od obale in zunaj opredeljenih območij gojišč v okviru ribolovnih operacij, ki izpolnjujejo določene posebne pogoje: plovila z dolžino največ 10 metrov, močjo motorja največ 180 kW, kadar lovijo v vodah globine 15 metrov ali manj in z omejenim trajanjem vleke, najdlje uro in pol. Takšen ulov morskega lista se takoj izpusti. |
| --- | --- |

(b)

v letu 2017 za ulov morskega lista (Solea solea) pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se lovi z vlečnimi mrežami s širilkami (kode orodij OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) z velikostjo mrežnega očesa 80–99 mm v razdelku ICES VIId znotraj šestih morskih milj od obale in zunaj opredeljenih območij gojišč v okviru ribolovnih operacij, ki izpolnjujejo določene posebne pogoje: plovila z dolžino največ 10 metrov, močjo motorja največ 180 kW, kadar lovijo v vodah globine 15 metrov ali manj in z omejenim trajanjem vleke, najdlje uro in pol. Takšen ulov morskega lista se takoj izpusti.

2.   Pred 1. majem 2017 države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah Komisiji predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1(b). Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) navedene podatke oceni pred 1. septembrom 2017.

Člen 3

Izjeme de minimis

Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko zavržejo naslednje količine:

| (a) | za mola (Merlangius merlangus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT in TX), ter pelagične vlečne mreže (OTM, PTM) za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe; |
| --- | --- |

(a)

za mola (Merlangius merlangus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT in TX), ter pelagične vlečne mreže (OTM, PTM) za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe;

Merlangius merlangus

| (b) | za mola (Merlangius merlangus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT in TX), ter pelagične vlečne mreže (OTM, PTM) za ribolov na mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj; |
| --- | --- |

(b)

za mola (Merlangius merlangus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT in TX), ter pelagične vlečne mreže (OTM, PTM) za ribolov na mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj;

Merlangius merlangus

| (c) | za mola (Merlangius merlangus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT in TX), ter pelagične vlečne mreže (OTM, PTM) za ribolov na mola na podobmočju ICES VII, razen razdelkov VIIa, VIId in VIIe; |
| --- | --- |

(c)

za mola (Merlangius merlangus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja mola in uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT in TX), ter pelagične vlečne mreže (OTM, PTM) za ribolov na mola na podobmočju ICES VII, razen razdelkov VIIa, VIId in VIIe;

Merlangius merlangus

| (d) | za škampa (Nephrops norvegicus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova navedene vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII; |
| --- | --- |

(d)

za škampa (Nephrops norvegicus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova navedene vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII;

Nephrops norvegicus

| (e) | za škampa (Nephrops norvegicus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VI; |
| --- | --- |

(e)

za škampa (Nephrops norvegicus), do največ 7 %, v letu 2017, in do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VI;

Nephrops norvegicus

| (f) | za morskega lista (Solea solea), do največ 3 %, v letih 2017 in 2018, celotnega letnega ulova zadevne vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg; |
| --- | --- |

(f)

za morskega lista (Solea solea), do največ 3 %, v letih 2017 in 2018, celotnega letnega ulova zadevne vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg;

Solea solea

| (g) | za morskega lista (Solea solea), do največ 3 %, v letih 2017 in 2018, celotnega letnega ulova navedene vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja morskega lista in ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa 80–119 mm s povečano selektivnostjo (na primer podaljšek z velikimi mrežnimi očesi), v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh. |
| --- | --- |

(g)

za morskega lista (Solea solea), do največ 3 %, v letih 2017 in 2018, celotnega letnega ulova navedene vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja morskega lista in ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa 80–119 mm s povečano selektivnostjo (na primer podaljšek z velikimi mrežnimi očesi), v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh.

Solea solea

Člen 4

Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja

1.   Države članice v skladu z merili, določenimi v Prilogi k tej uredbi, določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja, za vsak posamezen ribolov.

Za plovila, za katera je veljala obveznost iztovarjanja za nekatere vrste ribolova v letu 2016, še naprej velja obveznost iztovarjanja za navedene vrste ribolova.

2.   Zadevne države članice pred 31. decembrom 2016 Komisiji ter drugim državam članicam prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo seznam plovil, ki so bila določena v skladu z odstavkom 1 za vsak posamezen ribolov iz Priloge. Države članice navedene sezname posodabljajo.

Člen 5

Razveljavitev

Delegirana uredba (EU) 2015/2438 se razveljavi.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2018.

Člen 4 se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2438 z dne 12. oktobra 2015 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah (UL L 336, 23.12.2015, str. 29).

2

(3)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, je opredelila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.

3

---

PRILOGA

Ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja

| a) | Ribolov v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočja ICES VI in razdelka Vb









  Ribolov | Koda orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | Ves ulov mola in prilov morskega lista, morske plošče in krilatega romba, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2014 in 2015 (*1) vseboval več kot 5 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj |
| škamp (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare | vse | ves ulov škampa in prilov vahnje, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*1) vseboval več kot 20 % škampa. |

a)

Ribolov v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočja ICES VI in razdelka Vb

Ribolov

Koda orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

Ves ulov mola in prilov morskega lista, morske plošče in krilatega romba, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2014 in 2015 (*1) vseboval več kot 5 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj

škamp (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare

vse

ves ulov škampa in prilov vahnje, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*1) vseboval več kot 20 % škampa.

| b) | Ribolov osliča s celotnim dovoljenim ulovom (TAC) v podobmočjih ICES VI in VII ter vodah Unije in mednarodnih vodah razdelka ICES Vb









  Ribolov | Koda orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| oslič (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | ves ulov osliča, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*2) vseboval več kot 20 % osliča |
| oslič (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse zabodne mreže | vse | ves ulov osliča |
| oslič (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | vsi parangali | vse | ves ulov osliča |

b)

Ribolov osliča s celotnim dovoljenim ulovom (TAC) v podobmočjih ICES VI in VII ter vodah Unije in mednarodnih vodah razdelka ICES Vb

Ribolov

Koda orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

oslič (Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

ves ulov osliča, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*2) vseboval več kot 20 % osliča

oslič (Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse zabodne mreže

vse

ves ulov osliča

oslič (Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

vsi parangali

vse

ves ulov osliča

| c) | Ribolov s celotnim dovoljenim ulovom, ki zajema podobmočje ICES VII za škampa









  Ribolov | Koda orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| škamp (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare | vse | ves ulov škampa, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*3) vseboval več kot 20 % škampa |

c)

Ribolov s celotnim dovoljenim ulovom, ki zajema podobmočje ICES VII za škampa

Ribolov

Koda orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

škamp (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare

vse

ves ulov škampa, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*3) vseboval več kot 20 % škampa

| d) | Ribolov v razdelku ICES VIIa









  Ribolov | Koda orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | ves ulov vahnje, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*4) vseboval več kot 10 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj |

d)

Ribolov v razdelku ICES VIIa

Ribolov

Koda orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

ves ulov vahnje, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*4) vseboval več kot 10 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj

| e) | Ribolov v razdelku ICES VIId









  Ribolov | Koda orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) | TBB | vse vlečne mreže z gredjo | vse | ves ulov morskega lista |
| morski list (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | vlečne mreže | < 100 mm | ves ulov morskega lista, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*5) vseboval več kot 5 % morskega lista |
| morski list (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | ves ulov morskega lista |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | ves ulov mola, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*5) vseboval več kot 20 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj |

e)

Ribolov v razdelku ICES VIId

Ribolov

Koda orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

morski list (Solea solea)

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

vse

ves ulov morskega lista

morski list (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

vlečne mreže

< 100 mm

ves ulov morskega lista, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*5) vseboval več kot 5 % morskega lista

morski list (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

ves ulov morskega lista

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

ves ulov mola, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*5) vseboval več kot 20 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj

| f) | Ribolov v razdelku ICES VIIe za morskega lista









  Ribolov | Koda orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) | TBB | vse vlečne mreže z gredjo | vse | ves ulov morskega lista, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*6) vseboval več kot 5 % morskega lista |
| morski list (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | ves ulov morskega lista |

f)

Ribolov v razdelku ICES VIIe za morskega lista

Ribolov

Koda orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

morski list (Solea solea)

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

vse

ves ulov morskega lista, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*6) vseboval več kot 5 % morskega lista

morski list (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

ves ulov morskega lista

| g) | Ribolov v razdelkih ICES VIId in VIIe za polaka









  Ribolov | Koda orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| polak (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | ves ulov polaka |

g)

Ribolov v razdelkih ICES VIId in VIIe za polaka

Ribolov

Koda orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

polak (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

ves ulov polaka

| h) | Ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc in VIIf–VIIk









  Ribolov | Koda orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) | TBB | vse vlečne mreže z gredjo | vse | ves ulov morskega lista, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*7) vseboval več kot 5 % morskega lista |
| morski list (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | ves ulov morskega lista |

h)

Ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc in VIIf–VIIk

Ribolov

Koda orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

morski list (Solea solea)

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

vse

ves ulov morskega lista, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*7) vseboval več kot 5 % morskega lista

morski list (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

ves ulov morskega lista

| i) | ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc, VIIe in VIIf–VIIk









  Ribolov | Koda orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Vrsta za iztovor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | ves ulov mola, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*8) vseboval več kot 20 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj |

i)

ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc, VIIe in VIIf–VIIk

Ribolov

Koda orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Vrsta za iztovor

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

ves ulov mola, če je skupni iztovorjeni ulov na plovilo vseh vrst v letih 2014 in 2015 (*8) vseboval več kot 20 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trska, vahnja, mol in saj skupaj

---

(*1)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*2)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*3)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*4)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*5)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*6)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*7)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

(*8)  Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu z Delegirano Uredbo (EU) 2015/2438, ostanejo na seznamu iz člena 4 te uredbe kljub spremembi referenčnega obdobja in za njih še naprej velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/48

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2376

z dne 13. oktobra 2016

o načrtu za zavržke za venernice Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (2) ter zlasti člena 15a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranimi akti sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta. Načrti za zavržke lahko vključujejo tudi tehnične ukrepe v zvezi z ribolovom. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranimi akti sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta. Načrti za zavržke lahko vključujejo tudi tehnične ukrepe v zvezi z ribolovom.

| (3) | Italija je kot edina država članica z neposrednim upravljalnim interesom za nabiranje venernic Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah Komisiji predložila priporočilo v skladu s postopkom iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Priporočilo je bilo predloženo v obliki nacionalnega načrta za upravljanje zavržkov staleža Venus spp. po posvetovanju s svetovalnim svetom za Sredozemsko morje (MEDAC). Ob predložitvi priporočila je Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) pregledal znanstvene prispevke, ki jih je predstavila Italija. Ukrepi iz skupnega priporočila so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Italija je kot edina država članica z neposrednim upravljalnim interesom za nabiranje venernic Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah Komisiji predložila priporočilo v skladu s postopkom iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Priporočilo je bilo predloženo v obliki nacionalnega načrta za upravljanje zavržkov staleža Venus spp. po posvetovanju s svetovalnim svetom za Sredozemsko morje (MEDAC). Ob predložitvi priporočila je Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) pregledal znanstvene prispevke, ki jih je predstavila Italija. Ukrepi iz skupnega priporočila so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (4) | Člen 15a Uredbe (ES) št. 1967/2006 Komisijo pooblašča, da zaradi sprejetja načrtov za zavržke za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov. Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja lahko po potrebi odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi III k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Člen 15a Uredbe (ES) št. 1967/2006 Komisijo pooblašča, da zaradi sprejetja načrtov za zavržke za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov. Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja lahko po potrebi odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi III k navedeni uredbi.

| (5) | V skladu s sklepi zasedanja STECF o nacionalnem načrtu za upravljanje zavržkov staleža Venus spp. spada vrsta Venus spp. med vrste z visoko stopnjo preživetja, kar upravičuje prošnjo za odstopanje od obveznosti iztovarjanja za zavrženi del ulova. Zmanjšanje najmanjše referenčne velikosti ohranjanja s 25 mm na 22 mm ni nezdružljivo z dolžino ob zrelosti, zato ne bi smelo imeti bistvenega vpliva na varovanje nedoraslih organizmov. Po napovedih naj bi se reproduktivni potencial staleža le malo zmanjšal, kar naj ne bi imelo pomembnega vpliva na stalež. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da bi predlagani program znanstvenega spremljanja verjetno zagotovil dovolj podatkov za oceno učinkov načrta za zavržke. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s sklepi zasedanja STECF o nacionalnem načrtu za upravljanje zavržkov staleža Venus spp. spada vrsta Venus spp. med vrste z visoko stopnjo preživetja, kar upravičuje prošnjo za odstopanje od obveznosti iztovarjanja za zavrženi del ulova. Zmanjšanje najmanjše referenčne velikosti ohranjanja s 25 mm na 22 mm ni nezdružljivo z dolžino ob zrelosti, zato ne bi smelo imeti bistvenega vpliva na varovanje nedoraslih organizmov. Po napovedih naj bi se reproduktivni potencial staleža le malo zmanjšal, kar naj ne bi imelo pomembnega vpliva na stalež. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da bi predlagani program znanstvenega spremljanja verjetno zagotovil dovolj podatkov za oceno učinkov načrta za zavržke.

| (6) | Da se zagotovi ustrezen nadzor nad izvajanjem obveznosti iztovarjanja, bi morala država članica oblikovati seznam plovil, za katere velja ta uredba. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi ustrezen nadzor nad izvajanjem obveznosti iztovarjanja, bi morala država članica oblikovati seznam plovil, za katere velja ta uredba.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovom in načrtovanjem ribolovne sezone plovil Unije, zato bi morala uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi se morala ta uredba uporabljati največ tri leta – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovom in načrtovanjem ribolovne sezone plovil Unije, zato bi morala uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi se morala ta uredba uporabljati največ tri leta –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa podrobnosti za izvajanje obveznosti iztovarjanja, ki se uporabljajo za nabiranje vrste Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah v skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Venus

Člen 2

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

1.   Z odstopanjem od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, določene v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1967/2006, in za namene člena 15(11) Uredbe (EU) št. 1380/2013 znaša najmanjša referenčna velikost ohranjanja vrste Venus spp. v italijanskih teritorialnih vodah 22 mm celotne dolžine.

2.   Merjenje velikosti vrste Venus spp. poteka v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 1967/2006.

Člen 3

Seznam plovil

1.   Organi države članice določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja.

2.   Organi države članice do 31. decembra 2016 Komisiji prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo seznam vseh plovil, ki imajo dovoljenje za nabiranje vrste Venus spp. s hidravličnimi strgačami v italijanskih teritorialnih vodah. Seznam ves čas posodabljajo.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019.

Člen 3 pa se uporablja od datuma začetka veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 13. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  
  UL L 409, 30.12.2006, str. 9.

2

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/50

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2377

z dne 14. oktobra 2016

o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1394/2014 o načrtu za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti.

| (3) | Delegirana Uredba Komisije (EU) št. 1394/2014 (2) določa načrt za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah, da bi se olajšalo izvajanje obveznosti iztovarjanja z nekaterimi mehanizmi prožnosti. |
| --- | --- |

(3)

Delegirana Uredba Komisije (EU) št. 1394/2014 (2) določa načrt za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah, da bi se olajšalo izvajanje obveznosti iztovarjanja z nekaterimi mehanizmi prožnosti.

| (4) | V skladu s členom 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko načrti za zavržke vsebujejo določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko načrti za zavržke vsebujejo določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja.

| (5) | Belgija, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v jugozahodnih vodah. Po posvetovanju s svetovalnim svetom za jugozahodne vode in svetovalnim svetom za pelagične staleže so navedene države članice 30. maja 2016 Komisiji predložile skupno priporočilo, v katerem so ji predlagale, z odstopanjem od Priloge XII k Uredbi Sveta (ES) št. 850/1998 (3), da se najmanjša referenčna velikost ohranjanja za šura (Trachurus spp.) v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX določi na 12 cm za 5 % zadevnih kvot Španije in Portugalske. Poleg tega je bilo v skupnem priporočilu predlagano, da se v okviru omejitve 5 % kvote šura, v malem ribolovu z obalnimi potegalkami (xávega) v razdelku ICES IXa, 1 % kvote Portugalske lahko ulovi z velikostjo manj kot 12 cm. |
| --- | --- |

(5)

Belgija, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v jugozahodnih vodah. Po posvetovanju s svetovalnim svetom za jugozahodne vode in svetovalnim svetom za pelagične staleže so navedene države članice 30. maja 2016 Komisiji predložile skupno priporočilo, v katerem so ji predlagale, z odstopanjem od Priloge XII k Uredbi Sveta (ES) št. 850/1998 (3), da se najmanjša referenčna velikost ohranjanja za šura (Trachurus spp.) v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX določi na 12 cm za 5 % zadevnih kvot Španije in Portugalske. Poleg tega je bilo v skupnem priporočilu predlagano, da se v okviru omejitve 5 % kvote šura, v malem ribolovu z obalnimi potegalkami (xávega) v razdelku ICES IXa, 1 % kvote Portugalske lahko ulovi z velikostjo manj kot 12 cm.

| (6) | Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Odbor STECF je menil, da je zmanjšanje najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ki je predlagano v skupnem priporočilu, povezano s šibkim tveganjem spremembe ustaljenega vzorca izkoriščanja zadevnega ribolova. Navedeni vzorec izkoriščanja, kombiniran z zmernimi ravnmi izkoriščanja, verjetno ne škoduje dinamiki zadevnih staležev. STECF je obenem poudaril, da bi bil lahko nadzor ulova z različnimi omejitvami glede velikosti otežen, v primeru neustreznega nadzora pa bi se lahko povečala umrljivost. Poleg tega je pomembno, da se odstotne omejitve, določene za manjše velikosti, spoštujejo. Zato je pomembno, da zadevne države članice vzpostavijo ustrezne nadzorne ukrepe za zadevni ribolov. |
| --- | --- |

(6)

Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Odbor STECF je menil, da je zmanjšanje najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ki je predlagano v skupnem priporočilu, povezano s šibkim tveganjem spremembe ustaljenega vzorca izkoriščanja zadevnega ribolova. Navedeni vzorec izkoriščanja, kombiniran z zmernimi ravnmi izkoriščanja, verjetno ne škoduje dinamiki zadevnih staležev. STECF je obenem poudaril, da bi bil lahko nadzor ulova z različnimi omejitvami glede velikosti otežen, v primeru neustreznega nadzora pa bi se lahko povečala umrljivost. Poleg tega je pomembno, da se odstotne omejitve, določene za manjše velikosti, spoštujejo. Zato je pomembno, da zadevne države članice vzpostavijo ustrezne nadzorne ukrepe za zadevni ribolov.

| (7) | Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se zato lahko vključijo v načrt za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se zato lahko vključijo v načrt za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah.

| (8) | Delegirano uredbo (EU) št. 1394/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Delegirano uredbo (EU) št. 1394/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2017 – |
| --- | --- |

(9)

Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2017 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4 Delegirane uredbe (EU) št. 1394/2014 se doda naslednji odstavek:

„Z odstopanjem od Priloge XII k Uredbi (ES) št. 850/98 je najmanjša referenčna velikost ohranjanja za šura (Trachurus spp.), ki se lovi v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX, 12 cm za 5 % zadevnih kvot Španije in Portugalske na zadevnih območjih. V okviru omejitve 5 % v malem ribolovu z obalnimi potegalkami (xávega) v razdelku ICES IXa se 1 % kvote Portugalske lahko ulovi z velikostjo manj kot 12 cm.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1394/2014 z dne 20. oktobra 2014 o načrtu za zavržke pri ribolovu nekaterih pelagičnih vrst v jugozahodnih vodah (UL L 370, 30.12.2014, str. 31).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1).

3

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2378

z dne 21. decembra 2016

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1484/95 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1484/95 ustrezno spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 121,8 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 142,0
  158,9 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 281,0
  177,5
  284,9
  211,5 | 6
  41
  5
  27 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 331,0
  344,5 | 0
  0 | BR
  CL |
| | Jajca brez lupine, sušena | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravljeni proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, nekuhani | 171,3 | 39 | BR |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

121,8

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

142,0

158,9

0

0

AR

BR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

281,0

177,5

284,9

211,5

6

41

5

27

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

331,0

344,5

0

0

BR

CL

Jajca brez lupine, sušena

350,2

0

AR

1602 32 11

Pripravljeni proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, nekuhani

171,3

39

BR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚druga porekla‘.“

1

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/55

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2379

z dne 22. decembra 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 99,1 |
| TN | 262,8 |
| TR | 115,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 156,6 |
| ZZ | 117,9 |
| 0709 93 10 | MA | 230,7 |
| TR | 176,6 |
| ZZ | 203,7 |
| 0805 10 20 | TR | 81,7 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 76,3 |
| 0805 20 10 | MA | 67,6 |
| ZZ | 67,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 163,3 |
| JM | 129,1 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 123,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 79,2 |
| ZZ | 78,0 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 87,8 |
| ZZ | 87,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

99,1

TN

262,8

TR

115,2

ZZ

159,0

0707 00 05

MA

79,2

TR

156,6

ZZ

117,9

0709 93 10

MA

230,7

TR

176,6

ZZ

203,7

0805 10 20

TR

81,7

ZA

70,9

ZZ

76,3

0805 20 10

MA

67,6

ZZ

67,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

163,3

JM

129,1

TR

77,1

ZZ

123,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

79,2

ZZ

78,0

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

87,8

ZZ

87,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/57

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/2380

z dne 13. decembra 2016

o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2016)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/452/SZVP z dne 12. avgusta 2010 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (1), in zlasti člena 10(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Sklepa 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Sklepa 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

| (2) | PVO je 19. decembra 2014 sprejel Sklep EUMM Georgia/1/2014 (2), na podlagi katerega je bil Kęstutis JANKAUSKAS imenovan za vodjo misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2015. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 19. decembra 2014 sprejel Sklep EUMM Georgia/1/2014 (2), na podlagi katerega je bil Kęstutis JANKAUSKAS imenovan za vodjo misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2015.

| (3) | PVO je dne 13. novembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015) (3), s katerim je bil podaljšan mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje nadzorne misije EUMM Georgia od 15. decembra 2015 do 14. decembra 2016. |
| --- | --- |

(3)

PVO je dne 13. novembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015) (3), s katerim je bil podaljšan mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje nadzorne misije EUMM Georgia od 15. decembra 2015 do 14. decembra 2016.

| (4) | Svet je 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP ) 2016/2238 (4) o podaljšanju mandata misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2016 do 14. decembra 2018. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP ) 2016/2238 (4) o podaljšanju mandata misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2016 do 14. decembra 2018.

| (5) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje misije EUMM Georgia podaljša za obdobje od 15. decembra 2016 do 14. decembra 2017 – |
| --- | --- |

(5)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje misije EUMM Georgia podaljša za obdobje od 15. decembra 2016 do 14. decembra 2017 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje misije EUMM Georgia se podaljša do 14. decembra 2017.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 13. decembra 2016

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 213, 13.8.2010, str. 43.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora EUMM Georgia/1/2014 z dne 19. decembra 2014 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (UL L 369, 24.12.2014, str. 78).

2

(3)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2200 z dne 13. novembra 2015 o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2015) (UL L 313, 28.11.2015, str. 40).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2238 z dne 12. decembra 2016 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 337, 13.12.2016, str. 15).

4

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/59

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/2381

z dne 14. decembra 2016

o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/219/SZVP z dne 15. aprila 2014 o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (1) in zlasti člena 7(1) Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/76 z dne 19. januarja 2015 o začetku misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) in spremembi Sklepa 2014/219/SZVP (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politični in varnostni odbor (PVO) je na podlagi Sklepa 2014/219/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe sprejme ustrezne odločitve glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije EUCAP Sahel Mali, vključno s sklepom o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Politični in varnostni odbor (PVO) je na podlagi Sklepa 2014/219/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe sprejme ustrezne odločitve glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije EUCAP Sahel Mali, vključno s sklepom o imenovanju vodje misije.

| (2) | PVO je 26. maja 2014 sprejel Sklep EUCAP Sahel Mali/1/2014 (3), s katerim je za vodjo misije EUCAP Sahel Mali za obdobje od 26. maja 2014 do 14. januarja 2015 imenoval Albrechta CONZEJA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 26. maja 2014 sprejel Sklep EUCAP Sahel Mali/1/2014 (3), s katerim je za vodjo misije EUCAP Sahel Mali za obdobje od 26. maja 2014 do 14. januarja 2015 imenoval Albrechta CONZEJA.

| (3) | Mandat Albrechta CONZEJA kot vodje misije EUCAP Sahel Mali je bil večkrat podaljšan, zadnjič s Sklepom PVO (SZVP) 2016/938 (4), s katerim je bil njegov mandat kot vodje misije EUCAP Sahel Mali podaljšan do 14. januarja 2017. |
| --- | --- |

(3)

Mandat Albrechta CONZEJA kot vodje misije EUCAP Sahel Mali je bil večkrat podaljšan, zadnjič s Sklepom PVO (SZVP) 2016/938 (4), s katerim je bil njegov mandat kot vodje misije EUCAP Sahel Mali podaljšan do 14. januarja 2017.

| (4) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se mandat Albrechta CONZEJA kot vodje misije EUCAP Sahel Mali podaljša od 15. januarja 2017 do 14. julija 2017 – |
| --- | --- |

(4)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se mandat Albrechta CONZEJA kot vodje misije EUCAP Sahel Mali podaljša od 15. januarja 2017 do 14. julija 2017 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mandat Albrechta CONZEJA kot vodje misije EUCAP Sahel Mali se podaljša do 14. julija 2017.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 14. decembra 2016

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 113, 16.4.2014, str. 21.

1

(2)  
  UL L 13, 20.1.2015, str. 5.

2

(3)  Sklep Političnega in varnostnega odbora EUCAP Sahel Mali/1/2014 z dne 26. maja 2014 o imenovanju vodje misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (UL L 164, 3.6.2014, str. 43).

3

(4)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/938 z dne 31. maja 2016 o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali/1/2016) (UL L 155, 14.6.2016, str. 23).

4

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/60

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2382

z dne 21. decembra 2016

o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) in razveljavitvi Sklepa 2013/189/SZVP

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1), 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/575/SZVP o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (v nadaljnjem besedilu: EAVO) (1). Navedeni skupni ukrep je bil nadomeščen s Skupnim ukrepom 2008/550/SZVP (2). Ta skupni ukrep je bil nato razveljavljen s Sklepom Sveta 2013/189/SZVP (3). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/575/SZVP o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (v nadaljnjem besedilu: EAVO) (1). Navedeni skupni ukrep je bil nadomeščen s Skupnim ukrepom 2008/550/SZVP (2). Ta skupni ukrep je bil nato razveljavljen s Sklepom Sveta 2013/189/SZVP (3).

| (2) | Svet je novembra 2008 sprejel evropsko pobudo za izmenjavo mladih častnikov po vzoru programa Erasmus (4) in soglašal, da se bo delovna skupina za izvajanje sestajala v okviru akademskega izvršnega odbora EAVO. |
| --- | --- |

(2)

Svet je novembra 2008 sprejel evropsko pobudo za izmenjavo mladih častnikov po vzoru programa Erasmus (4) in soglašal, da se bo delovna skupina za izvajanje sestajala v okviru akademskega izvršnega odbora EAVO.

| (3) | Usmerjevalni odbor EAVO se je 15. julija 2016 dogovoril o priporočilih glede prihodnjih perspektiv EAVO. |
| --- | --- |

(3)

Usmerjevalni odbor EAVO se je 15. julija 2016 dogovoril o priporočilih glede prihodnjih perspektiv EAVO.

| (4) | EAVO bo izvajala dejavnosti usposabljanja in izobraževanja na področju SVOP/SZVP, med drugim tudi na področju stabilizacije in reševanja sporov ter potrebnih pogojev za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(4)

EAVO bo izvajala dejavnosti usposabljanja in izobraževanja na področju SVOP/SZVP, med drugim tudi na področju stabilizacije in reševanja sporov ter potrebnih pogojev za trajnostni razvoj.

| (5) | Čeprav bi moralo osebje EAVO sestavljati predvsem napoteno osebje, bo morda potrebno na delovnem mestu upravnega in finančnega pomočnika zaposliti pogodbenega uslužbenca. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav bi moralo osebje EAVO sestavljati predvsem napoteno osebje, bo morda potrebno na delovnem mestu upravnega in finančnega pomočnika zaposliti pogodbenega uslužbenca.

| (6) | V skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (5), mora podporo, ki jo je prej EAVO zagotavljal generalni sekretariat Sveta, zdaj zagotavljati ESZD – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (5), mora podporo, ki jo je prej EAVO zagotavljal generalni sekretariat Sveta, zdaj zagotavljati ESZD –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE I

USTANOVITEV, POSLANSTVO, CILJI IN NALOGE

Člen 1

Ustanovitev

Ustanovi se Evropska akademija za varnost in obrambo (EAVO).

Člen 2

Poslanstvo

EAVO zagotavlja usposabljanje in izobraževanje na evropski ravni na področju skupne varnostne in obrambne politike Unije (SVOP) v širšem kontekstu skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), da bi razvijala in spodbujala skupno razumevanje SVOP in SZVP med civilnimi in vojaškimi uslužbenci ter prek svojih dejavnosti usposabljanja in izobraževanja (v nadaljnjem besedilu: dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO) opredeljevala in širila najboljše prakse v zvezi z različnimi vprašanji s področja SVOP in SZVP.

Člen 3

Cilji

Cilji EAVO so naslednji:

| (a) | nadalje krepiti skupno evropsko varnostno in obrambno kulturo v Uniji in spodbujati načela, določena v členu 21(1) PEU, zunaj Unije; |
| --- | --- |

(a)

nadalje krepiti skupno evropsko varnostno in obrambno kulturo v Uniji in spodbujati načela, določena v členu 21(1) PEU, zunaj Unije;

| (b) | spodbujati boljše razumevanje SVOP kot bistvenega sestavnega dela SZVP; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati boljše razumevanje SVOP kot bistvenega sestavnega dela SZVP;

| (c) | organom Unije zagotavljati usposobljeno osebje, ki lahko učinkovito dela na vseh področjih SVOP in SZVP; |
| --- | --- |

(c)

organom Unije zagotavljati usposobljeno osebje, ki lahko učinkovito dela na vseh področjih SVOP in SZVP;

| (d) | upravam in uslužbencem držav članic zagotavljati usposobljeno osebje z dobrim poznavanjem politik, institucij in postopkov Unije na področju SVOP in SZVP; |
| --- | --- |

(d)

upravam in uslužbencem držav članic zagotavljati usposobljeno osebje z dobrim poznavanjem politik, institucij in postopkov Unije na področju SVOP in SZVP;

| (e) | omogočiti osebju, ki sodeluje v misijah in operacijah v okviru SVOP, skupno razumevanje načel delovanja misij in operacij v okviru SVOP ter občutek skupne evropske identitete; |
| --- | --- |

(e)

omogočiti osebju, ki sodeluje v misijah in operacijah v okviru SVOP, skupno razumevanje načel delovanja misij in operacij v okviru SVOP ter občutek skupne evropske identitete;

| (f) | zagotavljati usposabljanje in izobraževanje v skladu s potrebami na področju usposabljanja in izobraževanja v misijah in operacijah v okviru SVOP; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljati usposabljanje in izobraževanje v skladu s potrebami na področju usposabljanja in izobraževanja v misijah in operacijah v okviru SVOP;

| (g) | podpirati partnerstva Unije na področju SVOP in SZVP, zlasti partnerstva tistih držav, ki sodelujejo v misijah v okviru SVOP; |
| --- | --- |

(g)

podpirati partnerstva Unije na področju SVOP in SZVP, zlasti partnerstva tistih držav, ki sodelujejo v misijah v okviru SVOP;

| (h) | podpirati civilno krizno upravljanje, tudi na področju preprečevanja konfliktov, ter vzpostaviti ali ohranjati potrebne pogoje za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(h)

podpirati civilno krizno upravljanje, tudi na področju preprečevanja konfliktov, ter vzpostaviti ali ohranjati potrebne pogoje za trajnostni razvoj;

| (i) | spodbujati evropsko pobudo za izmenjavo mladih častnikov; |
| --- | --- |

(i)

spodbujati evropsko pobudo za izmenjavo mladih častnikov;

| (j) | pomagati pri spodbujanju profesionalnih odnosov in stikov med udeleženci dejavnosti usposabljanja in izobraževanja. |
| --- | --- |

(j)

pomagati pri spodbujanju profesionalnih odnosov in stikov med udeleženci dejavnosti usposabljanja in izobraževanja.

Kadar je ustrezno, je treba zagotoviti usklajenost z drugimi dejavnostmi Unije.

Člen 4

Naloge EAVO

1.   Glavne naloge EAVO so v skladu z njenim poslanstvom in cilji organiziranje in vodenje dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO na področju SVOP in SZVP.

2.   Dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO vključujejo:

| (a) | osnovne in nadaljevalne tečaje za spodbujanje splošnega razumevanja SVOP in SZVP; |
| --- | --- |

(a)

osnovne in nadaljevalne tečaje za spodbujanje splošnega razumevanja SVOP in SZVP;

| (b) | tečaje za razvijanje vodstvenih sposobnosti; |
| --- | --- |

(b)

tečaje za razvijanje vodstvenih sposobnosti;

| (c) | tečaje za neposredno podporo misijam in operacijam v okviru SVOP, vključno z usposabljanji in izobraževanji pred napotitvijo ter med izvajanjem misije ali operacije; |
| --- | --- |

(c)

tečaje za neposredno podporo misijam in operacijam v okviru SVOP, vključno z usposabljanji in izobraževanji pred napotitvijo ter med izvajanjem misije ali operacije;

| (d) | tečaje, ki podpirajo partnerstva EU in države, ki sodelujejo v misijah in operacijah SVOP; |
| --- | --- |

(d)

tečaje, ki podpirajo partnerstva EU in države, ki sodelujejo v misijah in operacijah SVOP;

| (e) | module, ki podpirajo civilno in vojaško usposabljanje in izobraževanje na področju SVOP in SZVP; |
| --- | --- |

(e)

module, ki podpirajo civilno in vojaško usposabljanje in izobraževanje na področju SVOP in SZVP;

| (f) | tečaje, seminarje, programe in konference na področju SVOP in SZVP za specializirane ciljne skupine ali s posebnim poudarkom; |
| --- | --- |

(f)

tečaje, seminarje, programe in konference na področju SVOP in SZVP za specializirane ciljne skupine ali s posebnim poudarkom;

| (g) | skupne module v okviru evropske pobude za izmenjavo mladih častnikov, ki se zgleduje po programu Erasmus. |
| --- | --- |

(g)

skupne module v okviru evropske pobude za izmenjavo mladih častnikov, ki se zgleduje po programu Erasmus.

S skupnimi moduli iz prvega pododstavka EAVO tudi podpira in spodbuja evropske semestre in skupni magistrski študij, čeprav to formalno ni del dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO.

Druge dejavnosti usposabljanja in izobraževanja se izvedejo na podlagi odločitve usmerjevalnega odbora iz člena 9 (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalni odbor).

3.   Poleg dejavnosti, navedenih v odstavku 2, EAVO zlasti:

| (a) | spodbuja vzpostavljanje odnosov med ustanovami iz člena 5(1), ki sodelujejo v mreži iz navedenega odstavka (v nadaljnjem besedilu: mreža); |
| --- | --- |

(a)

spodbuja vzpostavljanje odnosov med ustanovami iz člena 5(1), ki sodelujejo v mreži iz navedenega odstavka (v nadaljnjem besedilu: mreža);

| (b) | izvaja in nadalje razvija sistem e-učenja v podporo dejavnostim usposabljanja in izobraževanja na področju SVOP in SZVP, ki se lahko v izjemnih okoliščinah uporabljajo tudi kot samostojne dejavnosti usposabljanja in izobraževanja; |
| --- | --- |

(b)

izvaja in nadalje razvija sistem e-učenja v podporo dejavnostim usposabljanja in izobraževanja na področju SVOP in SZVP, ki se lahko v izjemnih okoliščinah uporabljajo tudi kot samostojne dejavnosti usposabljanja in izobraževanja;

| (c) | razvija in pripravlja učni material za usposabljanje in izobraževanje na področju SVOP in SZVP, tudi na podlagi obstoječega ustreznega gradiva; |
| --- | --- |

(c)

razvija in pripravlja učni material za usposabljanje in izobraževanje na področju SVOP in SZVP, tudi na podlagi obstoječega ustreznega gradiva;

| (d) | podpira združenje nekdanjih udeležencev usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

podpira združenje nekdanjih udeležencev usposabljanja;

| (e) | podpira programe izmenjav na področju SVOP in SZVP med ustanovami za usposabljanje in izobraževanje v državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

podpira programe izmenjav na področju SVOP in SZVP med ustanovami za usposabljanje in izobraževanje v državah članicah;

| (f) | deluje kot oddelčni administrator modula Schoolmaster v sklopu programskega okolja Goalkeeper in v okviru tega modula zagotavlja prispevke k letnemu programu usposabljanja Unije na področju SVOP; |
| --- | --- |

(f)

deluje kot oddelčni administrator modula Schoolmaster v sklopu programskega okolja Goalkeeper in v okviru tega modula zagotavlja prispevke k letnemu programu usposabljanja Unije na področju SVOP;

| (g) | nudi podporo pri vodenju usposabljanj in izobraževanj na področju preprečevanja konfliktov, civilnega kriznega upravljanja, vzpostavitve ali ohranjanja potrebnih pogojev za trajnostni razvoj in pobud v zvezi z reformo varnostnega sektorja ter pri spodbujanju kibernetske varnosti in ozaveščanja o hibridnih nevarnostih; |
| --- | --- |

(g)

nudi podporo pri vodenju usposabljanj in izobraževanj na področju preprečevanja konfliktov, civilnega kriznega upravljanja, vzpostavitve ali ohranjanja potrebnih pogojev za trajnostni razvoj in pobud v zvezi z reformo varnostnega sektorja ter pri spodbujanju kibernetske varnosti in ozaveščanja o hibridnih nevarnostih;

| (h) | organizira in vodi letno konferenco mreže, ki združi civilne in vojaške strokovnjake usposabljanja in izobraževanja na področju SVOP iz ustanov usposabljanja in izobraževanja držav članic in ministrstev držav članic ter ustrezne zunanje akterje usposabljanja in izobraževanja, če je to primerno in |
| --- | --- |

(h)

organizira in vodi letno konferenco mreže, ki združi civilne in vojaške strokovnjake usposabljanja in izobraževanja na področju SVOP iz ustanov usposabljanja in izobraževanja držav članic in ministrstev držav članic ter ustrezne zunanje akterje usposabljanja in izobraževanja, če je to primerno in

| (i) | vzdržuje odnose z ustreznimi akterji na področju svobode, varnosti in pravice ter na področju razvoja in sodelovanja, pa tudi z ustreznimi mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(i)

vzdržuje odnose z ustreznimi akterji na področju svobode, varnosti in pravice ter na področju razvoja in sodelovanja, pa tudi z ustreznimi mednarodnimi organizacijami.

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA

Člen 5

Mreža

1.   EAVO je organizirana kot mreža, ki združuje civilne in vojaške ustanove, višje in visoke šole, akademije, univerze, institucije in druge akterje, ki se v Uniji ukvarjajo z varnostno in obrambno politiko in so jih določile države članice, in Inštitut Evropske unije za varnostne študije (EUISS).

EAVO vzpostavlja tesne odnose z institucijami Unije in ustreznimi agencijami Unije, predvsem z:

| (a) | Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), |
| --- | --- |

(a)

Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL),

| (b) | Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex); |
| --- | --- |

(b)

Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex);

| (c) | Evropsko obrambno agencijo (EDA); |
| --- | --- |

(c)

Evropsko obrambno agencijo (EDA);

| (d) | Satelitskim centrom Evropske unije (EU SatCen); in |
| --- | --- |

(d)

Satelitskim centrom Evropske unije (EU SatCen); in

| (e) | Evropskim policijskim uradom (Europol). |
| --- | --- |

(e)

Evropskim policijskim uradom (Europol).

2.   Mednarodne, medvladne, vladne in nevladne organizacije lahko, kadar je ustrezno, pridobijo status „pridruženih partneric mreže“, podrobnosti glede tega pa določi usmerjevalni odbor.

3.   EAVO deluje v okviru splošne odgovornosti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

Člen 6

Vloga Inštituta Evropske unije za varnostne študije

1.   Inštitut Evropske unije za varnostne študije (EUISS) je del mreže EAVO in sodeluje z njo, tako da v mejah svojih zmogljivosti zagotavlja strokovno znanje in zmogljivosti za nabiranje znanja za dejavnosti usposabljanja v okviru EAVO, tudi s svojimi publikacijami.

2.   EUISS zagotavlja zlasti predavanja analitikov EUISS in prispeva k nadaljnjemu razvoju vsebin na področju e-učenja v okviru EAVO.

3.   EUISS podpira tudi združenje nekdanjih udeležencev EAVO.

Člen 7

Pravna sposobnost

1.   EAVO ima potrebno pravno sposobnost:

| (a) | za opravljanje svojih nalog in uresničitev svojih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

za opravljanje svojih nalog in uresničitev svojih ciljev;

| (b) | za sklepanje pogodb in upravnih dogovorov, potrebnih za svoje delovanje, med drugim tudi za napotitve osebja in zaposlovanje pogodbenega osebja ter za nabavo opreme, zlasti tehnične; |
| --- | --- |

(b)

za sklepanje pogodb in upravnih dogovorov, potrebnih za svoje delovanje, med drugim tudi za napotitve osebja in zaposlovanje pogodbenega osebja ter za nabavo opreme, zlasti tehnične;

| (c) | za vodenje bančnih računov in |
| --- | --- |

(c)

za vodenje bančnih računov in

| (d) | da je stranka v sodnih postopkih. |
| --- | --- |

(d)

da je stranka v sodnih postopkih.

2.   Vsakršna odgovornost, ki lahko nastane iz pogodb, sklenjenih s strani EAVO, bo poravnana iz finančnih sredstev, ki so ji na voljo v skladu s členoma 16 in 17.

Člen 8

Sestava

Sestava EAVO je naslednja:

| (a) | usmerjevalni odbor, ki je odgovoren za celotno usklajevanje in usmeritev dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO; |
| --- | --- |

(a)

usmerjevalni odbor, ki je odgovoren za celotno usklajevanje in usmeritev dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO;

| (b) | izvršni akademski odbor (v nadaljnjem besedilu: izvršni odbor), ki je odgovoren za kakovost in usklajenost dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO; |
| --- | --- |

(b)

izvršni akademski odbor (v nadaljnjem besedilu: izvršni odbor), ki je odgovoren za kakovost in usklajenost dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO;

| (c) | predstojnik EAVO (v nadaljnjem besedilu: predstojnik), ki je edini pravni predstavnik EAVO in je odgovoren za finančno in administrativno upravljanje EAVO ter usmerjevalnemu odboru in izvršnemu odboru pomaga pri organizaciji in upravljanju dejavnosti EAVO; |
| --- | --- |

(c)

predstojnik EAVO (v nadaljnjem besedilu: predstojnik), ki je edini pravni predstavnik EAVO in je odgovoren za finančno in administrativno upravljanje EAVO ter usmerjevalnemu odboru in izvršnemu odboru pomaga pri organizaciji in upravljanju dejavnosti EAVO;

| (d) | sekretariat EAVO (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), ki pomaga predstojniku pri opravljanju nalog in zlasti pomaga izvršnemu odboru zagotavljati splošno kakovost in skladnost dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO. |
| --- | --- |

(d)

sekretariat EAVO (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), ki pomaga predstojniku pri opravljanju nalog in zlasti pomaga izvršnemu odboru zagotavljati splošno kakovost in skladnost dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO.

Člen 9

Usmerjevalni odbor

1.   Usmerjevalni odbor, sestavljen iz enega predstavnika iz vsake države članice, ki ga imenuje ta država članica, je organ odločanja EAVO. Vsakega člana odbora lahko zastopa ali spremlja namestnik.

2.   Člane usmerjevalnega odbora lahko na sejah odbora spremljajo strokovnjaki.

3.   Usmerjevalnemu odboru predseduje predstavnik visokega predstavnika, ki ima ustrezne izkušnje. Usmerjevalni odbor se srečuje vsaj štirikrat letno.

4.   Predstavniki držav, ki pristopajo k Uniji, se lahko udeležijo sej usmerjevalnega odbora kot dejavni opazovalci.

5.   Predstojnik, drugo osebje EAVO, predsednik izvršnega odbora in po potrebi predsedniki različnih sestav tega odbora, pa tudi predstavniki Komisije in drugih institucij EU, vključno z ESZD, se udeležujejo sej usmerjevalnega odbora, vendar nimajo glasovalne pravice.

6.   Naloge usmerjevalnega odbora so:

| (a) | odobriti in redno pregledovati dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO, ki odražajo dogovorjene zahteve na področju usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO; |
| --- | --- |

(a)

odobriti in redno pregledovati dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO, ki odražajo dogovorjene zahteve na področju usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO;

| (b) | odobriti letni akademski program EAVO; |
| --- | --- |

(b)

odobriti letni akademski program EAVO;

| (c) | izbrati in prednostno razvrstiti dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO ter pri tem upoštevati razpoložljive vire v okviru EAVO in opredeljene zahteve na področju usposabljanja in izobraževanja; |
| --- | --- |

(c)

izbrati in prednostno razvrstiti dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO ter pri tem upoštevati razpoložljive vire v okviru EAVO in opredeljene zahteve na področju usposabljanja in izobraževanja;

| (d) | izbrati države članice, ki gostijo dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO, in ustanove, ki te dejavnosti izvajajo; |
| --- | --- |

(d)

izbrati države članice, ki gostijo dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO, in ustanove, ki te dejavnosti izvajajo;

| (e) | odločati o možnosti tretjih držav, da sodelujejo pri nekaterih dejavnostih usposabljanja in izobraževanja EAVO v okviru splošnega političnega okvira, ki ga ustanovi Politični in varnostni odbor; |
| --- | --- |

(e)

odločati o možnosti tretjih držav, da sodelujejo pri nekaterih dejavnostih usposabljanja in izobraževanja EAVO v okviru splošnega političnega okvira, ki ga ustanovi Politični in varnostni odbor;

| (f) | sprejeti učni načrt za vse dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO; |
| --- | --- |

(f)

sprejeti učni načrt za vse dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO;

| (g) | pregledovati poročila o oceni tečajev; |
| --- | --- |

(g)

pregledovati poročila o oceni tečajev;

| (h) | pregledati splošno letno poročilo o dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO ter v zvezi s tem sprejeti priporočila, ki se posredujejo ustreznim telesom Sveta; |
| --- | --- |

(h)

pregledati splošno letno poročilo o dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO ter v zvezi s tem sprejeti priporočila, ki se posredujejo ustreznim telesom Sveta;

| (i) | zagotavljati splošne smernice za delo izvršnega odbora; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljati splošne smernice za delo izvršnega odbora;

| (j) | imenovati predsednike izvršnega odbora in različnih sestav tega odbora; |
| --- | --- |

(j)

imenovati predsednike izvršnega odbora in različnih sestav tega odbora;

| (k) | sprejemati potrebne odločitve v zvezi z delovanjem EAVO, če pristojnost za sprejemanje teh odločitev ni dodeljena drugim organom; |
| --- | --- |

(k)

sprejemati potrebne odločitve v zvezi z delovanjem EAVO, če pristojnost za sprejemanje teh odločitev ni dodeljena drugim organom;

| (l) | odobravati letni proračun in kakršne koli spremembe proračuna na podlagi predlogov predstojnika; |
| --- | --- |

(l)

odobravati letni proračun in kakršne koli spremembe proračuna na podlagi predlogov predstojnika;

| (m) | odobravati letne računovodske izkaze in dajati razrešnice predstojniku; |
| --- | --- |

(m)

odobravati letne računovodske izkaze in dajati razrešnice predstojniku;

| (n) | odobravati dodatna pravila, ki se uporabljajo za odhodke, ki jih upravlja EAVO; |
| --- | --- |

(n)

odobravati dodatna pravila, ki se uporabljajo za odhodke, ki jih upravlja EAVO;

| (o) | odobravati kakršne koli finančne in tehnične dogovore s Komisijo, ESZD, agencijo Unije ali državo članico, povezane s financiranjem in izvrševanjem odhodkov EAVO; |
| --- | --- |

(o)

odobravati kakršne koli finančne in tehnične dogovore s Komisijo, ESZD, agencijo Unije ali državo članico, povezane s financiranjem in izvrševanjem odhodkov EAVO;

| (p) | prispevati k postopku izbire predstojnika, kot je določeno v členu 11(3). |
| --- | --- |

(p)

prispevati k postopku izbire predstojnika, kot je določeno v členu 11(3).

7.   Usmerjevalni odbor odobri svoj poslovnik.

8.   Usmerjevalni odbor odloča s kvalificirano večino, kot je določeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji, razen v primeru, določenem v členu 2(6) finančnih pravil, ki se uporabljajo za odhodke, ki jih financira EAVO, in za njihovo financiranje.

Člen 10

Izvršni akademski odbor

1.   Izvršni odbor sestavljajo visoki predstavniki civilnih in vojaških ustanov ter drugih akterjev, ki jih države članice določijo za podporo izvajanja dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO, in direktor EUISS ali njegov predstavnik.

2.   Predsednika izvršnega odbora izmed njegovih članov imenuje usmerjevalni odbor.

3.   Predstavniki Komisije in ESZD so vabljeni na seje izvršnega odbora.

4.   Visoki predstavniki pridruženih partnerjev mreže so vabljeni, da se udeležujejo sej izvršnega odbora kot opazovalci.

5.   Na seje izvršnega odbora so kot opazovalci lahko vabljeni tudi akademski strokovnjaki in visoki uradniki iz Unije in nacionalnih institucij. K sodelovanju na sejah izvršnega odbora so lahko po potrebi in za vsak primer posebej povabljeni akademski strokovnjaki in visoki uradniki, ki so predstavniki ustanov, ki niso včlanjene v mrežo.

6.   Naloge izvršnega odbora so:

| (a) | dajanje znanstvenih nasvetov in priporočil usmerjevalnemu odboru; |
| --- | --- |

(a)

dajanje znanstvenih nasvetov in priporočil usmerjevalnemu odboru;

| (b) | izvajanje dogovorjenih letnih akademskih programov preko mreže; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje dogovorjenih letnih akademskih programov preko mreže;

| (c) | nadzor sistema za e-učenje; |
| --- | --- |

(c)

nadzor sistema za e-učenje;

| (d) | priprava učnega načrta za vse dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO; |
| --- | --- |

(d)

priprava učnega načrta za vse dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO;

| (e) | skrb za splošno usklajevanje dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO med vsemi ustanovami; |
| --- | --- |

(e)

skrb za splošno usklajevanje dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO med vsemi ustanovami;

| (f) | pregled standardov dejavnosti usposabljanja in izobraževanja, izvedenih v preteklem akademskem letu; |
| --- | --- |

(f)

pregled standardov dejavnosti usposabljanja in izobraževanja, izvedenih v preteklem akademskem letu;

| (g) | zagotavljanje predlogov usmerjevalnemu odboru za dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v naslednjem akademskem letu; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje predlogov usmerjevalnemu odboru za dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v naslednjem akademskem letu;

| (h) | zagotavljanje sistematične ocene vseh dejavnosti usposabljanja in izobraževanja EAVO in odobravanje ocenjevalnih poročil usposabljanj; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje sistematične ocene vseh dejavnosti usposabljanja in izobraževanja EAVO in odobravanje ocenjevalnih poročil usposabljanj;

| (i) | prispevanje k osnutku splošnega letnega poročila o dejavnostih EAVO; |
| --- | --- |

(i)

prispevanje k osnutku splošnega letnega poročila o dejavnostih EAVO;

| (j) | podpora pri izvajanju evropske pobude za izmenjavo mladih častnikov, ki se zgleduje po programu Erasmus. |
| --- | --- |

(j)

podpora pri izvajanju evropske pobude za izmenjavo mladih častnikov, ki se zgleduje po programu Erasmus.

7.   Da bi izpolnil svoje naloge, se lahko izvršni odbor sestaja v različnih projektno usmerjenih sestavah. S temi sestavami se mora strinjati usmerjevalni odbor, izvršni odbor pa sestavi pravila in ureditve za oblikovanje in delovanje teh sestav. Vsaka sestava vsaj enkrat letno poroča skupnemu izvršnemu odboru o svojih dejavnostih; mandat teh sestav se lahko po enem letu podaljša.

8.   Izvršni odbor in njegove posamezne sestave podpira in jim pomaga član sekretariata EAVO. Član sekretariata EAVO se udeležuje sej, vendar nima glasovalne pravice. Če ni mogoče določiti drugega kandidata, lahko hkrati tudi vodi sejo.

9.   Usmerjevalni odbor sprejme poslovnik izvršnega odbora in vseh njegovih sestav.

Člen 11

Predstojnik

1.   Predstojnik je:

| (a) | odgovoren za dejavnosti EAVO; |
| --- | --- |

(a)

odgovoren za dejavnosti EAVO;

| (b) | edini pravni zastopnik EAVO; |
| --- | --- |

(b)

edini pravni zastopnik EAVO;

| (c) | odgovoren za finančno in administrativno upravljanje EAVO; |
| --- | --- |

(c)

odgovoren za finančno in administrativno upravljanje EAVO;

| (d) | svetuje usmerjevalnemu in izvršnemu odboru in podpira njuno delo in |
| --- | --- |

(d)

svetuje usmerjevalnemu in izvršnemu odboru in podpira njuno delo in

| (e) | deluje kot predstavnik EAVO za dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru mreže in zunaj nje. |
| --- | --- |

(e)

deluje kot predstavnik EAVO za dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru mreže in zunaj nje.

2.   Za delovno mesto predstojnika lahko kandidirajo osebe s priznanim strokovnim znanjem in dolgoletnimi izkušnjami na področju usposabljanja in izobraževanja. Države članice lahko predlagajo svoje kandidate za delovno mesto predstojnika. Za to mesto lahko kandidirajo zaposleni v institucijah Unije in ESZD v skladu z veljavnimi pravili.

3.   Predizbirni postopek se opravi pod odgovornostjo visokega predstavnika. Predizbirno komisijo sestavljajo trije predstavniki ESZD. Vodi jo predsednik usmerjevalnega odbora. Na podlagi rezultatov predizbirnega postopka visoki predstavnik usmerjevalnemu odboru sporoči priporočilo s seznamom vsaj treh kandidatov, ki so v ožjem izboru, in v katerem je upoštevan prednostni vrstni red, ki ga določi predizbirna komisija. Vsaj polovica kandidatov na ožjem seznamu mora biti iz držav članic. Kandidati predstavijo svojo vizijo delovanja EAVO usmerjevalnemu odboru, ki nato pozove države članice, naj določijo vrstni red po pisnem postopku, glasovanje je tajno. Predstojnika EAVO imenuje visoki predstavnik kot člana osebja ESZD.

4.   Naloge predstojnika so zlasti:

| (a) | stori vse potrebno, vključno s sprejemanjem notranjih upravnih navodil in objavljanjem obvestil, za zagotovitev učinkovitega delovanja dejavnosti EAVO; |
| --- | --- |

(a)

stori vse potrebno, vključno s sprejemanjem notranjih upravnih navodil in objavljanjem obvestil, za zagotovitev učinkovitega delovanja dejavnosti EAVO;

| (b) | sestavi predhodni osnutek letnega poročila EAVO in predhodni osnutek delovnega programa, ki se predložita usmerjevalnemu odboru na podlagi predlogov, ki jih je predložil izvršni odbor; |
| --- | --- |

(b)

sestavi predhodni osnutek letnega poročila EAVO in predhodni osnutek delovnega programa, ki se predložita usmerjevalnemu odboru na podlagi predlogov, ki jih je predložil izvršni odbor;

| (c) | usklajuje izvajanje delovnega programa EAVO; |
| --- | --- |

(c)

usklajuje izvajanje delovnega programa EAVO;

| (d) | vzdržuje stike s pristojnimi organi v državah članicah; |
| --- | --- |

(d)

vzdržuje stike s pristojnimi organi v državah članicah;

| (e) | vzdržuje stike z ustreznimi zunanjimi izobraževalnimi akterji na področju SZVP in SVOP; |
| --- | --- |

(e)

vzdržuje stike z ustreznimi zunanjimi izobraževalnimi akterji na področju SZVP in SVOP;

| (f) | po potrebi sklepa tehnične dogovore o dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO z ustreznimi organi in izobraževalnimi akterji na področju SZVP in SVOP; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi sklepa tehnične dogovore o dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO z ustreznimi organi in izobraževalnimi akterji na področju SZVP in SVOP;

| (g) | izvaja vse preostale naloge, ki mu jih dodeli usmerjevalni odbor. |
| --- | --- |

(g)

izvaja vse preostale naloge, ki mu jih dodeli usmerjevalni odbor.

5.   Predstojnik je odgovoren za finančno in administrativno upravljanje EAVO ter zlasti:

| (a) | oblikuje vse predloge proračunov in jih predloži usmerjevalnemu odboru; |
| --- | --- |

(a)

oblikuje vse predloge proračunov in jih predloži usmerjevalnemu odboru;

| (b) | sprejema proračune, potem ko jih odobri usmerjevalni odbor; |
| --- | --- |

(b)

sprejema proračune, potem ko jih odobri usmerjevalni odbor;

| (c) | deluje kot odredbodajalec za proračun EAVO; |
| --- | --- |

(c)

deluje kot odredbodajalec za proračun EAVO;

| (d) | odpre enega ali več bančnih računov v imenu EAVO; |
| --- | --- |

(d)

odpre enega ali več bančnih računov v imenu EAVO;

| (e) | se pogaja, usmerjevalnemu odboru predloži in s Komisijo, ESZD ali državami članicami sklepa kakršne koli finančne in/ali tehnične dogovore, povezane s financiranjem in/ali izvrševanjem odhodkov EAVO; |
| --- | --- |

(e)

se pogaja, usmerjevalnemu odboru predloži in s Komisijo, ESZD ali državami članicami sklepa kakršne koli finančne in/ali tehnične dogovore, povezane s financiranjem in/ali izvrševanjem odhodkov EAVO;

| (f) | s pomočjo izbirne komisije izbira osebje sekretariata; |
| --- | --- |

(f)

s pomočjo izbirne komisije izbira osebje sekretariata;

| (g) | se v imenu EAVO pogaja in podpisuje vsa pisma v zvezi z dodeljevanjem osebja sekretariatu EAVO; |
| --- | --- |

(g)

se v imenu EAVO pogaja in podpisuje vsa pisma v zvezi z dodeljevanjem osebja sekretariatu EAVO;

| (h) | se v imenu EAVO pogaja o vseh pogodbenih zaposlitvah osebja, ki so plačane iz proračuna EAVO, ter te pogodbe tudi podpiše; |
| --- | --- |

(h)

se v imenu EAVO pogaja o vseh pogodbenih zaposlitvah osebja, ki so plačane iz proračuna EAVO, ter te pogodbe tudi podpiše;

| (i) | na splošno predstavlja EAVO za namene vseh pravnih aktov s finančnimi posledicami; |
| --- | --- |

(i)

na splošno predstavlja EAVO za namene vseh pravnih aktov s finančnimi posledicami;

| (j) | usmerjevalnemu odboru predloži letne računovodske izkaze EAVO. |
| --- | --- |

(j)

usmerjevalnemu odboru predloži letne računovodske izkaze EAVO.

6.   Predstojnik za svoje delo odgovarja usmerjevalnemu odboru.

Člen 12

Sekretariat EAVO

1.   Sekretariat pomaga predstojniku pri izvrševanju nalog predstojnika.

2.   Sekretariat usmerjevalnemu odboru, izvršnemu odboru in njegovim sestavam ter ustanovam zagotavlja podporo pri vodenju, usklajevanju in organizaciji dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO.

3.   Sekretariat podpira izvršni odbor, saj zagotavlja splošno kakovost in skladnost dejavnosti izobraževanja in usposabljanja v okviru EAVO in skrbi za to, da ostajajo usklajene z razvojem politik Unije. Zlasti pomaga zagotavljati, da so vse faze izvajanja dejavnosti usposabljanja in izobraževanja – od priprave učnega načrta in vsebine do metodološkega pristopa – v skladu z najvišjimi možnimi standardi.

4.   Vsaka ustanova, ki sestavlja mrežo EAVO, določi osebo za stike s sekretariatom, ki se ukvarja z zadevami, povezanimi z organiziranjem dejavnosti usposabljanja in izobraževanja EAVO.

5.   Sekretariat tesno sodeluje s Komisijo in ESZD.

Člen 13

Osebje EAVO

1.   Osebje EAVO sestavljajo:

| (a) | uslužbenci, ki jih institucije Unije, ESZD in agencije Unije napotijo v EAVO; |
| --- | --- |

(a)

uslužbenci, ki jih institucije Unije, ESZD in agencije Unije napotijo v EAVO;

| (b) | nacionalni strokovnjaki, ki jih države članice napotijo v EAVO; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni strokovnjaki, ki jih države članice napotijo v EAVO;

| (c) | pogodbeno osebje, kadar za položaj upravnega in finančnega pomočnika ni imenovan noben nacionalni strokovnjak ter po odobritvi usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- |

(c)

pogodbeno osebje, kadar za položaj upravnega in finančnega pomočnika ni imenovan noben nacionalni strokovnjak ter po odobritvi usmerjevalnega odbora.

2.   EAVO lahko sprejme pripravnike in gostujoče sodelavce.

3.   O številu zaposlenih odloča usmerjevalni odbor, ko razpravlja o proračunu za naslednje leto, biti pa mora jasno povezano s številom dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO ter drugih nalog, kot je določeno v členu 4.

4.   Sklep visokega predstavnika (6) o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake, napotene v ESZD se smiselno uporablja za nacionalne strokovnjake, ki jih v EAVO napotijo države članice. Za osebje, ki ga v EAVO napotijo institucije EU, vključno s pogodbenim osebjem, ki je plačano iz proračuna EAVO, se uporabljajo kadrovski predpisi Unije.

5.   Usmerjevalni odbor na predlog visokega predstavnika opredeli pogoje, kolikor je to potrebno, ki se uporabljajo za pripravnike in gostujoče sodelavce.

6.   Osebje EAVO ne more v imenu EAVO sklepati pogodb ali sprejeti kakršnih koli finančnih obveznosti brez predhodnega pisnega dovoljenja predstojnika.

POGLAVJE III

FINANCIRANJE

Člen 14

Donacije za dejavnosti usposabljanja in izobraževanja

1.   Vse stroške v zvezi s svojim sodelovanjem z EAVO, vključno s plačami, dodatki, potnimi stroški, dnevnicami in stroški, povezanimi z organizacijsko in upravno podporo dejavnostim usposabljanja in izobraževanja EAVO, krijejo sodelujoče države članice, institucija, agencije in ustanove Unije ter ESZD.

2.   Vsak udeleženec dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO krije vse stroške, povezane s svojo udeležbo.

Člen 15

Podpora ESZD

1.   ESZD krije stroške, ki nastanejo zaradi oddaje prostorov predstojniku in sekretariatu EAVO, med drugim tudi stroške informacijske tehnologije ter stroške napotitve predstojnika in enega pomočnika sekretariatu EAVO.

2.   ESZD zagotovi EAVO potrebno upravno podporo pri zaposlovanju in upravljanju osebja ter izvajanju proračuna.

Člen 16

Prispevek iz proračuna Unije

1.   EAVO prejme letni ali večletni prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije. Ta prispevek lahko vključuje zlasti stroške za podporo dejavnostim usposabljanja in izobraževanja ter stroške za nacionalne strokovnjake, ki jih države članice napotijo v EAVO, ter za največ enega člana pogodbenega osebja.

2.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov v zvezi z EAVO za obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017 je 700 000 EUR. Referenčni finančni znesek za sledeča obdobja določi Svet na priporočilo usmerjevalnega odbora.

3.   Po odločitvi Sveta iz odstavka 2 predstojnik s Komisijo v pogajanjih doseže dogovor o finančnem sporazumu.

Člen 17

Prostovoljni prispevki

1.   Za financiranje posebnih dejavnosti lahko EAVO prejme in upravlja prostovoljne prispevke držav članic in ustanov ali drugih darovalcev. Te prispevke EAVO posebej namensko razporedi.

2.   O tehničnih dogovorih v zvezi s prispevki iz odstavka 1 se pogaja predstojnik.

Člen 18

Izvajanje projektov

1.   EAVO lahko prijavi raziskave in druge projekte na področju SZVP. EAVO lahko deluje kot koordinatorica projekta ali sodelujoča v projektu. Predstojnik je lahko imenovan za člana „svetovalnega odbora“ takega projekta. To nalogo lahko prenese na enega od predsednikov sestav izvršnega akademskega odbora ali na člana sekretariata EAVO.

2.   Prispevke iz teh projektov je treba prikazati v (spremenjenem) proračunu EAVO, namensko razporediti in uporabiti v skladu z nalogami in cilji EAVO.

Člen 19

Finančna pravila

Za odhodke, ki jih financira EAVO, in za financiranje teh odhodkov veljajo finančna pravila iz Priloge.

POGLAVJE IV

DRUGE DOLOČBE

Člen 20

Udeležba pri dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO

1.   Vse dejavnosti usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO so na voljo državljanom vseh držav članic in držav pristopnic. Ustanove, ki organizirajo in vodijo dejavnosti usposabljanja, zagotovijo, da to načelo velja brez izjeme.

2.   V dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO lahko načeloma sodelujejo tudi državljani držav kandidatk za pristop k Uniji in, kjer je primerno, državljani tretjih držav, pa tudi organizacije, zlasti v dejavnostih usposabljanja in izobraževanja iz člena 4(2)(d).

3.   Udeleženci so civilni, diplomatski, policijski in vojaški uslužbenci, ki se ukvarjajo z različnimi vidiki na področju SVOP in SZVP, pa tudi strokovnjaki, ki bodo napoteni v misije ali operacije v okviru SVOP.

K udeležbi pri dejavnostih usposabljanja in izobraževanja v okviru EAVO so lahko med drugim vabljeni predstavniki mednarodnih in nevladnih organizacij, akademskih institucij in medijev ter gospodarstva.

4.   Udeleženec, ki zaključi program EAVO, prejme spričevalo s podpisom visokega predstavnika. Pogoje za izdajo spričevala bo redno preučeval usmerjevalni odbor. Spričevalo priznajo države članice in institucije Unije.

Člen 21

Sodelovanje

EAVO sodeluje z mednarodnimi organizacijami in drugimi ustreznimi akterji, kot so nacionalne ustanove za usposabljanje in izobraževanje v tretjih državah, zlasti tiste iz člena 5(2), vendar ne izključno, ter uporablja njihovo strokovno znanje.

Člen 22

Varnostni predpisi

Za EAVO veljajo določbe iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (7).

7

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Kontinuiteta

Pravila in predpisi, sprejeti za izvajanje Sklepa 2013/189/SZVP, ostanejo v veljavi za izvajanje tega sklepa, kolikor so skladni z določbami tega sklepa in dokler se ne spremenijo ali razveljavijo.

Člen 24

Razveljavitev

Sklep 2013/189/SZVP se razveljavi.

Člen 25

Začetek in prenehanje veljavnosti

1.   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2017. Po potrebi se pregleda, v vsakem primeru pa najpozneje šest mesecev pred prenehanjem njegove veljavnosti.

2.   Ta sklep preneha veljati 2. januarja 2021.

V Bruslju, 21. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

M. LAJČÁK

---

(1)  Skupni Ukrep Sveta 2005/575/SZVP z dne 18. julija 2005 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) (UL L 194, 26.7.2005, str. 15).

1

(2)  Skupni ukrep Sveta 2008/550/SZVP z dne 23. junija 2008 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) in razveljavitvi Skupnega ukrepa 2005/575/SZVP (UL L 176, 4.7.2008, str. 20).

2

(3)  Sklep Sveta 2013/189/SZVP z dne 22. aprila 2013 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) in razveljavitvi Skupnega ukrepa 2008/550/SZVP (UL L 112, 24.4.2013, str. 22).

3

(4)  Sklepi Sveta o EVOP, 2903. seja Sveta za zunanje zadeve.

4

(5)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

5

(6)  Sklep visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 23. marca 2011 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake, napotene v Evropsko službo za zunanje delovanje (UL C 12, 14.1.2012, str. 8).

6

(7)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

7

---

PRILOGA

Finančna pravila za odhodke, ki jih financira EAVO, in za njihovo financiranje

Člen 1

Proračunska načela

1.   Proračun EAVO, izražen v eurih, je akt, s katerim se za vsako proračunsko leto določijo in odobrijo vsi prihodki in odhodki, ki jih financira EAVO.

2.   Proračunski prihodki in odhodki so uravnoteženi.

3.   Vsakršni prihodki ali odhodki, ki jih financira EAVO, se lahko izvedejo le tako, da se razporedijo v proračunske postavke.

Člen 2

Sprejetje proračuna

1.   Predstojnik vsako leto pripravi predlog proračuna za prihodnje proračunsko leto, ki se začne 1. januarja in konča 31. decembra istega leta. Predlog proračuna vključuje proračunska sredstva, ocenjena kot potrebna za pokritje odhodkov, ki jih financira EAVO, v tistem obdobju, in napoved prihodkov, predvidenih za pokritje teh odhodkov.

2.   Proračunska sredstva se glede na vrsto ali namen ustrezno razporedijo po poglavjih in členih. Predlog vsebuje podrobne opombe za posamezne člene.

3.   Prihodki zajemajo prostovoljne prispevke držav članic ali drugih darovalcev ter letni prispevek iz proračuna Evropske unije.

4.   Predstojnik do 31. marca predloži natančno poročilo o proračunu za preteklo proračunsko leto. Predlog proračuna za naslednje proračunsko leto predstojnik predloži usmerjevalnemu odboru do 31. julija.

5.   Usmerjevalni odbor odobri predlog proračuna do 31. oktobra.

6.   Če EAVO prejme večletni prispevek iz splošnega proračuna Unije, usmerjevalni odbor soglasno odobri letni proračun.

Člen 3

Prerazporeditev proračunskih sredstev

Prerazporeditve proračunskih sredstev med proračunskimi vrsticami ali proračunskimi postavkami prispevka iz člena 16, ki v nepredvidenih okoliščinah ne presegajo 25 % teh proračunskih vrstic ali postavk, lahko določi predstojnik, ki o takih prerazporeditvah redno obvešča usmerjevalni odbor. Prerazporeditve proračunskih sredstev med proračunskimi vrsticami ali postavkami, ki presegajo 25 % proračunskih vrstic ali postavk, se v obliki spremenjenega proračuna predložijo v odobritev usmerjevalnemu odboru.

Člen 4

Prenos sredstev

1.   Sredstva, potrebna za pokritje pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra posameznega proračunskega leta, se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

2.   Sredstva iz prostovoljnih prispevkov se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

3.   Sredstva iz projektov se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

4.   Predstojnik lahko s soglasjem usmerjevalnega odbora v naslednje proračunsko leto prenese tudi druga sredstva.

5.   Preostala sredstva se ob koncu proračunskega leta prekličejo.

Člen 5

Izvrševanje proračuna in upravljanje osebja

EAVO za izvrševanje proračuna in upravljanje osebja v čim večji meri uporablja obstoječe upravne strukture Unije, zlasti ESZD.

Člen 6

Bančni računi

1.   Vsi bančni računi EAVO se odprejo pri prvorazrednih finančnih institucijah, ki imajo glavni sedež v državi članici, in sicer kot tekoči ali kratkoročni računi v eurih.

2.   Nobenega od bančnih računov se ne sme prekoračiti.

Člen 7

Plačila

Za vsakršno plačilo z bančnega računa EAVO je potreben skupni podpis predstojnika EAVO in še enega člana osebja EAVO.

Člen 8

Računovodstvo

1.   Predstojnik zagotovi, da so računovodski izkazi, ki prikazujejo prihodke, odhodke in popis premoženja EAVO, vodeni v skladu z mednarodno sprejetimi računovodskimi standardi za javni sektor.

2.   Predstojnik predloži usmerjevalnemu odboru letne računovodske izkaze za določeno proračunsko leto skupaj z natančnim poročilom iz člena 2(4) najpozneje do 31. marca naslednjega leta.

3.   Potrebne računovodske storitve opravi zunanji izvajalec.

Člen 9

Revizija

1.   Revizijski pregled računovodskih izkazov EAVO se opravi vsako leto.

2.   Potrebne revizijske storitve lahko opravi zunanji izvajalec.

3.   Revizijska poročila so na voljo usmerjevalnemu odboru skupaj z natančnim poročilom iz člena 2(4).

Člen 10

Razrešnica

1.   Usmerjevalni odbor na podlagi natančnega poročila, letnih računovodskih izkazov in letnega revizijskega poročila odloči, ali se predstojniku podeli razrešnica v zvezi z izvrševanjem proračuna EAVO.

2.   Predstojnik stori vse potrebno, da izpolni pričakovanja usmerjevalnega odbora in omogoči podelitev razrešnice, ter ukrepa v skladu z morebitnimi ugotovitvami iz sklepa o podelitvi razrešnice.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/74

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2383

z dne 21. decembra 2016

o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28 in člena 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali zoper tovrstno širjenje sprejeti v Uniji, pa tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali zoper tovrstno širjenje sprejeti v Uniji, pa tudi v tretjih državah.

| (2) | Unija Strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz poglavja III, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA). |
| --- | --- |

(2)

Unija Strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz poglavja III, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA).

| (3) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Navedeno skupno stališče med drugim poziva k pospeševanju sklenitve celovitih sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov z IAEA ter obvezuje Unijo, da deluje tako, da bodo celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih in dodatni protokoli postali merilo v sistemu preverjanja IAEA. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Navedeno skupno stališče med drugim poziva k pospeševanju sklenitve celovitih sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov z IAEA ter obvezuje Unijo, da deluje tako, da bodo celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih in dodatni protokoli postali merilo v sistemu preverjanja IAEA.

| (4) | Svet je 17. maja 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/495/SZVP (2) o podpori dejavnostim IAEA po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 17. maja 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/495/SZVP (2) o podpori dejavnostim IAEA po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije.

| (5) | Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/574/SZVP (3) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/574/SZVP (3) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije.

| (6) | Svet je 12. junija 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/418/SZVP (4) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 12. junija 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/418/SZVP (4) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije.

| (7) | Svet je 14. aprila 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/314/SZVP (5) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 14. aprila 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/314/SZVP (5) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije.

| (8) | Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/585/SZVP (6) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije. |
| --- | --- |

(8)

Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/585/SZVP (6) o podpori dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije.

| (9) | Svet je 21. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/517/SZVP (7) o podpori Unije dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije. |
| --- | --- |

(9)

Svet je 21. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/517/SZVP (7) o podpori Unije dejavnostim IAEA na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije.

| (10) | Sprememba Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (v nadaljnjem besedilu: sprememba konvencije) je začela veljati 8. maja 2016. Unija in njene države članice so spremembo spodbujale z diplomatskimi prizadevanji in financiranjem dejavnosti IAEA v zvezi s tem. Po začetku veljavnosti bodo potrebna stalna prizadevanja, da se zagotovi nacionalno izvajanje in vsesplošna uporaba te spremembe konvencije. |
| --- | --- |

(10)

Sprememba Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (v nadaljnjem besedilu: sprememba konvencije) je začela veljati 8. maja 2016. Unija in njene države članice so spremembo spodbujale z diplomatskimi prizadevanji in financiranjem dejavnosti IAEA v zvezi s tem. Po začetku veljavnosti bodo potrebna stalna prizadevanja, da se zagotovi nacionalno izvajanje in vsesplošna uporaba te spremembe konvencije.

| (11) | IAEA si prizadeva doseči enake cilje kot so tisti, ki so navedeni v uvodnih izjavah 3 do 10, z izvajanjem svojega Načrta za jedrsko varnost, ki se v celoti financira iz prostovoljnih prispevkov v Sklad IAEA za jedrsko varnost. |
| --- | --- |

(11)

IAEA si prizadeva doseči enake cilje kot so tisti, ki so navedeni v uvodnih izjavah 3 do 10, z izvajanjem svojega Načrta za jedrsko varnost, ki se v celoti financira iz prostovoljnih prispevkov v Sklad IAEA za jedrsko varnost.

| (12) | Unija je zavezana krepitvi jedrske varnosti po vsem svetu in je pripravljena na tem področju še naprej pomagati tretjim državam. Pozdravlja nedavne ukrepe za okrepitev programa IAEA za jedrsko varnost in mednarodno konferenco o jedrski varnosti z naslovom „Zaveze in ukrepi“, ki jo je IAEA gostila od 5. do 9. decembra 2016. Unija si prizadeva za ohranjanje trajnosti in učinkovitosti izvajanja skupnih ukrepov 2004/495/SZVP, 2005/574/SZVP, 2006/418/SZVP, 2008/314/SZVP in Sklepa 2010/585/SZVP v podporo načrtom IAEA za jedrsko varnost (v nadaljnjem besedilu: prejšnji skupni ukrepi in sklepi) ter je zavezana zagotavljanju dodatne podpore za sprejetje Načrta IAEA za jedrsko varnost za obdobje 2018–2021. Za preprečevanje podvajanja ter optimizacijo stroškovne učinkovitosti in nadaljnjega zmanjševanja tveganj bo potekalo tesno usklajevanje s pobudo EU za centre odličnosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi ter drugimi pobudami in programi. |
| --- | --- |

(12)

Unija je zavezana krepitvi jedrske varnosti po vsem svetu in je pripravljena na tem področju še naprej pomagati tretjim državam. Pozdravlja nedavne ukrepe za okrepitev programa IAEA za jedrsko varnost in mednarodno konferenco o jedrski varnosti z naslovom „Zaveze in ukrepi“, ki jo je IAEA gostila od 5. do 9. decembra 2016. Unija si prizadeva za ohranjanje trajnosti in učinkovitosti izvajanja skupnih ukrepov 2004/495/SZVP, 2005/574/SZVP, 2006/418/SZVP, 2008/314/SZVP in Sklepa 2010/585/SZVP v podporo načrtom IAEA za jedrsko varnost (v nadaljnjem besedilu: prejšnji skupni ukrepi in sklepi) ter je zavezana zagotavljanju dodatne podpore za sprejetje Načrta IAEA za jedrsko varnost za obdobje 2018–2021. Za preprečevanje podvajanja ter optimizacijo stroškovne učinkovitosti in nadaljnjega zmanjševanja tveganj bo potekalo tesno usklajevanje s pobudo EU za centre odličnosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi ter drugimi pobudami in programi.

| (13) | Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba zaupati IAEA, ki bi lahko na podlagi svojega dolgoletnega in široko priznanega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti znatno okrepila ustrezne zmogljivosti v ciljnih državah. Projekti, ki jih podpira Unija, se lahko financirajo le s prostovoljnimi prispevki v Sklad IAEA za jedrsko varnost. Takšni prispevki, ki jih bo zagotovila Unija, bodo bistvenega pomena pri omogočanju IAEA, da odigra ključno vlogo na področju jedrske varnosti s podpiranjem držav pri prizadevanjih za izpolnjevanje njihovih obveznosti na področju jedrske varnosti. |
| --- | --- |

(13)

Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba zaupati IAEA, ki bi lahko na podlagi svojega dolgoletnega in široko priznanega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti znatno okrepila ustrezne zmogljivosti v ciljnih državah. Projekti, ki jih podpira Unija, se lahko financirajo le s prostovoljnimi prispevki v Sklad IAEA za jedrsko varnost. Takšni prispevki, ki jih bo zagotovila Unija, bodo bistvenega pomena pri omogočanju IAEA, da odigra ključno vlogo na področju jedrske varnosti s podpiranjem držav pri prizadevanjih za izpolnjevanje njihovih obveznosti na področju jedrske varnosti.

| (14) | Ponovno je treba poudariti, da je za jedrsko varnost v posamezni državi odgovorna izključno ta država – |
| --- | --- |

(14)

Ponovno je treba poudariti, da je za jedrsko varnost v posamezni državi odgovorna izključno ta država –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Zaradi takojšnjega in praktičnega izvajanja nekaterih elementov Strategije Unija podpira dejavnosti IAEA na področju jedrske varnosti, in sicer v podporo naslednjim ciljem:

| (a) | doseganje napredka glede vsesplošne uporabe mednarodnih instrumentov na področju neširjenja orožja in jedrske varnosti; |
| --- | --- |

(a)

doseganje napredka glede vsesplošne uporabe mednarodnih instrumentov na področju neširjenja orožja in jedrske varnosti;

| (b) | pomoč državam pri vzpostavljanju nacionalne tehnične in znanstvene podpore ter podpore pri razvoju človeških virov, ki jo potrebujejo za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost; |
| --- | --- |

(b)

pomoč državam pri vzpostavljanju nacionalne tehnične in znanstvene podpore ter podpore pri razvoju človeških virov, ki jo potrebujejo za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost;

| (c) | krepitev zmogljivosti za preprečevanje, odkrivanje, odzivanje ter zaščito ljudi, premoženja, okolja in družbe pred kriminalnimi ali namernimi nepooblaščenimi dejanji, ki vključujejo jedrski material ali druge vrste radioaktivnega materiala, ki ni pod upravnim nadzorom; |
| --- | --- |

(c)

krepitev zmogljivosti za preprečevanje, odkrivanje, odzivanje ter zaščito ljudi, premoženja, okolja in družbe pred kriminalnimi ali namernimi nepooblaščenimi dejanji, ki vključujejo jedrski material ali druge vrste radioaktivnega materiala, ki ni pod upravnim nadzorom;

| (d) | izboljšanje odkrivanja nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi materiali ter odzivanje nanj; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje odkrivanja nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi materiali ter odzivanje nanj;

| (e) | prispevek k računalniški varnosti na jedrskem področju; |
| --- | --- |

(e)

prispevek k računalniški varnosti na jedrskem področju;

| (f) | krepitev varnosti radioaktivnih virov in njihov prenos v varno in varovano hrambo v državah, ki potrebujejo podporo, vključno z vrnitvijo v državo izvora ali dobavitelja; |
| --- | --- |

(f)

krepitev varnosti radioaktivnih virov in njihov prenos v varno in varovano hrambo v državah, ki potrebujejo podporo, vključno z vrnitvijo v državo izvora ali dobavitelja;

| (g) | krepitev fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov. |
| --- | --- |

(g)

krepitev fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov.

2.   Projekti bodo usmerjeni v:

| (a) | zagotavljanje trajnosti in učinkovitosti podpore, ki se zagotavlja v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje trajnosti in učinkovitosti podpore, ki se zagotavlja v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov;

| (b) | krepitev nacionalne infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti; |
| --- | --- |

(b)

krepitev nacionalne infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti;

| (c) | krepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira; |
| --- | --- |

(c)

krepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira;

| (d) | krepitev sistemov in ukrepov jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale; |
| --- | --- |

(d)

krepitev sistemov in ukrepov jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale;

| (e) | krepitev institucionalne infrastrukture in zmogljivosti držav za ravnanje z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom; |
| --- | --- |

(e)

krepitev institucionalne infrastrukture in zmogljivosti držav za ravnanje z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom;

| (f) | krepitev odzivanja in odpornosti držav na kibernetski kriminal ter blažitev njegovih vplivov na jedrsko varnost; |
| --- | --- |

(f)

krepitev odzivanja in odpornosti držav na kibernetski kriminal ter blažitev njegovih vplivov na jedrsko varnost;

| (g) | povečanje zmogljivosti za izobraževanje in usposabljanje na področju jedrske varnosti; |
| --- | --- |

(g)

povečanje zmogljivosti za izobraževanje in usposabljanje na področju jedrske varnosti;

| (h) | zagotavljanje usmerjene in trajne podpore za izvajanje in vsesplošno uporabo Spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje usmerjene in trajne podpore za izvajanje in vsesplošno uporabo Spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala.

3.   Priprava tega sklepa temelji na informacijah, ki so že na voljo IAEA, in rezultatih nalog, opravljenih v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov.

4.   Projekti so podrobneje opisani v Prilogi. Seznam ciljnih držav temelji na opredelitvi potreb glede na analizo pomanjkljivosti, kot izhajajo iz obstoječih nacionalnih integriranih načrtov v podporo jedrski varnosti ali na sprejetem predlogu sekretariata IAEA. Seznam držav upravičenk in podregij bi morale sestaviti države članice Unije v sodelovanju z IAEA.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).

2.   Projekte iz člena 1(2) izvaja IAEA kot izvajalec. To nalogo opravlja pod odgovornostjo VP. V ta namen VP sklene potrebne dogovore z IAEA.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 9 361 204,23 EUR.

2.   Izdatki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje izdatkov iz odstavka 1. V ta namen z IAEA sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju je določeno, da mora IAEA zagotoviti prepoznavnost prispevka Unije, primerno njegovi višini.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 v čim krajšem času po začetku veljavnosti tega sklepa. Komisija obvesti Svet o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

1.   VP poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi IAEA. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga opravi Svet.

2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Veljati preneha 36 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju med Komisijo in IAEA ali 12 mesecev po datumu sprejetja, če do tega datuma ni sklenjen sporazum o financiranju.

V Bruslju, 21. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

M. LAJČÁK

---

(1)  Skupno stališče Sveta 2003/805/SZVP z dne 17. novembra 2003 o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 302, 20.11.2003, str. 34).

1

(2)  Skupni ukrep sveta 2004/495/SZVP z dne 17. maja 2004 o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 182, 19.5.2004, str. 46).

2

(3)  Skupni ukrep Sveta 2005/574/SZVP z dne 18. julija 2005 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 193, 23.7.2005, str. 44).

3

(4)  Skupni ukrep Sveta 2006/418/SZVP z dne 12. junija 2006 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 165, 17.6.2006, str. 20).

4

(5)  Skupni ukrep Sveta 2008/314/SZVP z dne 14. aprila 2008 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 107, 17.4.2008, str. 62).

5

(6)  Sklep Sveta 2010/585/SZVP z dne 27. septembra 2010 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 259, 1.10.2010, str. 10).

6

(7)  Sklep Sveta 2013/517/SZVP z dne 21. oktobra 2013 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 281, 23.10.2013, str. 6).

7

---

PRILOGA

Podpora Unije za dejavnosti IAEA na področju jedrske varnosti v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

Upravičenost in izbor držav prejemnic

Države, ki so upravičene do podpore na podlagi tega sklepa, vključujejo vse države članice IAEA, ki potrebujejo pomoč na področju jedrske varnosti, pod pogojem, da Unija na podlagi predloga IAEA sprejme sklep. Spremembe predlogov lahko IAEA v pisni obliki predloži Evropski uniji, pri čemer navede razloge za predlagane spremembe. Spremembe bodo vključene v besedilo po tem, ko Unija o tem doseže dogovor. Izbor držav prejemnic (v nadaljnjem besedilu: države upravičenke), kot je navedeno v tem sklepu, bi moral temeljiti na ocenah in podatkih, ki so že na voljo IAEA, pridobljenih tudi v skladu s prejšnjimi sklepi Sveta, in ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta, da bi se zagotovil čim večji učinek ukrepa. Da bi se izognili podvajanju ter dosegli kar največjo stroškovno učinkovitost in dodatno zmanjšali tveganja, bo potekalo usklajevanje med pobudo za centre odličnosti, projekti, ki jih financira Evropska komisija, ter drugimi pobudami in programi, in sicer na sejah vodstva pobude za centre odličnosti EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi, na letnih srečanjih med Skupnim raziskovalnim središčem (JRC) in sekretariatom IAEA ter ob robu letnih plenarnih zasedanj centrov v podporo jedrski varnosti. Uporaba sredstev za specifične dejavnosti bo skladna s prednostnimi nalogami Unije, zanjo pa se bo uporabljalo redno predhodno posvetovanje. Nekatere dejavnosti, kot so regionalni programi usposabljanja in mednarodni programi usposabljanja, bodo gostile države, ki niso države upravičenke. S tem država gostiteljica prispeva k dejavnostim IAEA.

Vsak projekt vključuje seznam morebitnih držav upravičenk, o katerih se dogovorita Unija in IAEA. Projekti se bodo izvajali v izbranih državah teh regij, vključujejo pa lahko dejavnosti z naslednjih področij:

| 1. | trajnost in učinkovitost podpore, ki se zagotavlja v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov; |
| --- | --- |

1.

trajnost in učinkovitost podpore, ki se zagotavlja v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov;

| 2. | krepitev nacionalne infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti; |
| --- | --- |

2.

krepitev nacionalne infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti;

| 3. | krepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira; |
| --- | --- |

3.

krepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira;

| 4. | krepitev sistemov in ukrepov jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale; |
| --- | --- |

4.

krepitev sistemov in ukrepov jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale;

| 5. | krepitev institucionalne infrastrukture in zmogljivosti držav za ravnanje z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom; |
| --- | --- |

5.

krepitev institucionalne infrastrukture in zmogljivosti držav za ravnanje z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom;

| 6. | krepitev odzivanja in odpornosti držav na kibernetski kriminal ter blažitev njegovih vplivov na nacionalno in jedrsko varnost; |
| --- | --- |

6.

krepitev odzivanja in odpornosti držav na kibernetski kriminal ter blažitev njegovih vplivov na nacionalno in jedrsko varnost;

| 7. | obravnavanje vprašanja varnosti radioaktivnih virov na podlagi vračanja virov v državo izvora; |
| --- | --- |

7.

obravnavanje vprašanja varnosti radioaktivnih virov na podlagi vračanja virov v državo izvora;

| 8. | preventivni in zaščitni ukrepi pred notranjimi grožnjami ter evidentiranje in nadzor jedrskega materiala. |
| --- | --- |

8.

preventivni in zaščitni ukrepi pred notranjimi grožnjami ter evidentiranje in nadzor jedrskega materiala.

I.   PROJEKTI

Projekt 1:

Podpora pri izvajanju Spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala

Sprememba konvencije je začela veljati 8. maja 2016. V skladu z njo so države pravno zavezane, da uvedejo, izvajajo in vzdržujejo ustrezen sistem fizičnega varovanja, zasnovan na 12 temeljnih načelih, ki se uporabljajo za jedrski material in jedrske objekte, za katere so pristojne v okviru miroljubne nacionalne uporabe, skladiščenja in prevoza. Projekt bo usmerjen na izvajanje, krepitev zmogljivosti in vsesplošno uporabo spremembe konvencije. Sprememba pogodbenice pravno zavezuje tudi glede varovanja jedrskih objektov in materialov v okviru miroljubne nacionalne uporabe, skladiščenja in prevoza ter določa razširjeno sodelovanje med državami v zvezi s hitrimi ukrepi za odkrivanje in povrnitev ukradenega ali manjkajoča jedrskega materiala, zmanjševanje kakršnih koli radioloških posledic sabotaž ter preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti kaznivim dejanjem na tem področju.

Nameni projekta:

| — | podpora pri izvajanju spremembe konvencije, |
| --- | --- |

—

podpora pri izvajanju spremembe konvencije,

| — | krepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira ter zmogljivosti držav za razvoj regionalnih izmenjav najboljših praks, kot se uporabljajo za vse organe, ki delujejo na področju varnosti jedrskih materialov, ki so ali niso pod upravnim nadzorom, |
| --- | --- |

—

krepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira ter zmogljivosti držav za razvoj regionalnih izmenjav najboljših praks, kot se uporabljajo za vse organe, ki delujejo na področju varnosti jedrskih materialov, ki so ali niso pod upravnim nadzorom,

| — | zagotovitev, da imajo države stroškovno učinkovita sredstva, ki jim pomagajo pri izpolnjevanju nacionalnih, regionalnih in mednarodnih obveznosti ter uzakonitvi zavezujočih in mednarodnih pravnih instrumentov, |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da imajo države stroškovno učinkovita sredstva, ki jim pomagajo pri izpolnjevanju nacionalnih, regionalnih in mednarodnih obveznosti ter uzakonitvi zavezujočih in mednarodnih pravnih instrumentov,

| — | krepitev nadaljnjega mednarodnega sodelovanja, da bi sprejeli učinkovite ukrepe za fizično varovanje jedrskega materiala in jedrskih objektov v skladu z zakonodajo vsake države in s spremembo konvencije. |
| --- | --- |

—

krepitev nadaljnjega mednarodnega sodelovanja, da bi sprejeli učinkovite ukrepe za fizično varovanje jedrskega materiala in jedrskih objektov v skladu z zakonodajo vsake države in s spremembo konvencije.

Opis projekta:

| — | dejavnosti, opredeljene v integriranih načrtih v podporo jedrski varnosti v desetih državah, ki se nanašajo na uvedbo obveznosti v okviru spremembe konvencije, bodo izvedene s konkretnimi ukrepi. Opredeljeni bodo ključni ukrepi za reševanje relevantnih vprašanj, kar naj bi privedlo do trajnostnih rešitev, na podlagi katerih bi države poostrile režim jedrske varnosti. Dogovorjeni roki in obveznosti bodo zagotovili celovito izvajanje teh načrtov, |
| --- | --- |

—

dejavnosti, opredeljene v integriranih načrtih v podporo jedrski varnosti v desetih državah, ki se nanašajo na uvedbo obveznosti v okviru spremembe konvencije, bodo izvedene s konkretnimi ukrepi. Opredeljeni bodo ključni ukrepi za reševanje relevantnih vprašanj, kar naj bi privedlo do trajnostnih rešitev, na podlagi katerih bi države poostrile režim jedrske varnosti. Dogovorjeni roki in obveznosti bodo zagotovili celovito izvajanje teh načrtov,

| — | pregled gradiva: nove vaje za usposabljanje, ki jih je treba pripraviti za boljše razumevanje občinstva. |
| --- | --- |

—

pregled gradiva: nove vaje za usposabljanje, ki jih je treba pripraviti za boljše razumevanje občinstva.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | okrepljena zmogljivost držav, da izpolnijo svoje obveznosti v skladu s spremembo konvencije, |
| --- | --- |

—

okrepljena zmogljivost držav, da izpolnijo svoje obveznosti v skladu s spremembo konvencije,

| — | začetek nadaljnjega razvoja in krepitve regulativnega okvira za fizično varovanje, |
| --- | --- |

—

začetek nadaljnjega razvoja in krepitve regulativnega okvira za fizično varovanje,

| — | priprava smernic za države, da razvijejo nacionalne zmogljivosti za predpisovanje, pregled, ocenjevanje in preverjanje jedrskih objektov za zagotavljanje jedrske varnosti v obdobju obratovanja jedrskega objekta. |
| --- | --- |

—

priprava smernic za države, da razvijejo nacionalne zmogljivosti za predpisovanje, pregled, ocenjevanje in preverjanje jedrskih objektov za zagotavljanje jedrske varnosti v obdobju obratovanja jedrskega objekta.

Projekt 2:

Trajnostni projekti

Predlagani trajnostni projekt nadgrajuje intenzivna prizadevanja za uvedbo sistema za odkrivanje, ki je financiran na podlagi Sklepa 2013/517/SZVP. Ta projekt je rezultat štirih misij za izvedbo ocene učinka prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov, izvedenih na Kubi, v Indoneziji, Jordaniji, Libanonu, Maleziji in Vietnamu. Teh šest držav je v svojih nacionalnih integriranih načrtih v podporo jedrski varnosti agencijo IAEA zaprosilo za podporo pri tem projektu.

Cilj projekta je zagotoviti orodja za podporo sistemu za odkrivanje v podporo jedrski varnosti, tj. celovit sklop sistemov in ukrepov jedrske varnosti, temelječ na ustreznem pravnem in regulativnem okviru, potrebnem za izvajanje nacionalne strategije za odkrivanje jedrskih in drugih radioaktivnih materialov, ki niso pod upravnim nadzorom. Predlagan projekt je skladen s podporo pri zagotavljanju opreme za odkrivanje, kot so portalni monitorji sevanja (RPM) in ročna oprema; to podporo je Unija že podaljšala.

2.1   Orodja za usposabljanje za vzdrževanje

Nameni projekta:

| — | pomoč državam pri zagotavljanju razpoložljivosti nacionalne tehnične in znanstvene podpore ter pri razvoju človeških virov, ki jih potrebujejo za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost, |
| --- | --- |

—

pomoč državam pri zagotavljanju razpoložljivosti nacionalne tehnične in znanstvene podpore ter pri razvoju človeških virov, ki jih potrebujejo za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost,

| — | zagotovitev optimalne uporabe in pravilnega vzdrževanja opreme, ki jo donira Unija, v celotnem obdobju njene uporabe. |
| --- | --- |

—

zagotovitev optimalne uporabe in pravilnega vzdrževanja opreme, ki jo donira Unija, v celotnem obdobju njene uporabe.

Opis projekta:

| — | pravilno vzdrževanje je ključni dejavnik za odkrivanje kraj, sabotaž, nepooblaščenega dostopa, nezakonitega prenosa ali drugih zlonamernih dejanj, ki vključujejo jedrski material, druge radioaktivne snovi ali z njimi povezane objekte, ter za odzivanje na taka dejanja. Vpeljana bodo orodja za usposabljanje za vzdrževanje opreme za odkrivanje (portalni monitorji sevanja in ročni detektroji). Izdelani bodo modeli orodij s posebnim poudarkom na usposabljanju za njihovo pravilno uporabo in tudi vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

pravilno vzdrževanje je ključni dejavnik za odkrivanje kraj, sabotaž, nepooblaščenega dostopa, nezakonitega prenosa ali drugih zlonamernih dejanj, ki vključujejo jedrski material, druge radioaktivne snovi ali z njimi povezane objekte, ter za odzivanje na taka dejanja. Vpeljana bodo orodja za usposabljanje za vzdrževanje opreme za odkrivanje (portalni monitorji sevanja in ročni detektroji). Izdelani bodo modeli orodij s posebnim poudarkom na usposabljanju za njihovo pravilno uporabo in tudi vzdrževanje,

| — | usposabljanje za vzdrževanje opreme za odkrivanje. |
| --- | --- |

—

usposabljanje za vzdrževanje opreme za odkrivanje.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | ohranjanje podpore s strani IAEA za izvajanje sistema za odkrivanje, |
| --- | --- |

—

ohranjanje podpore s strani IAEA za izvajanje sistema za odkrivanje,

| — | zagotavljanje in uporaba učnega gradiva in za usposabljanje vseh novih uslužbencev; prototip učnega gradiva bo državam članicam Unije zagotovila Delovna skupina za neširjenje orožja (CONOP), |
| --- | --- |

—

zagotavljanje in uporaba učnega gradiva in za usposabljanje vseh novih uslužbencev; prototip učnega gradiva bo državam članicam Unije zagotovila Delovna skupina za neširjenje orožja (CONOP),

| — | zagotavljanje, da lahko organi v državah upravičenkah čim dlje uporabljajo opremo za odkrivanje. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da lahko organi v državah upravičenkah čim dlje uporabljajo opremo za odkrivanje.

2.2   Programska orodja, ki jih uporabljajo regulativni organi

Za učinkovito delovanje RPM je informiranje bistvenega pomena. Oblikovanje skupnih oblik zapisov podatkov in protokolov testiranja omogoča učinkovito komunikacijo med različnimi operaterji. Vključevanje podatkov iz orodij za odkrivanje, kot so RPM, ki jih v informacijska omrežja posredujejo različni pošiljatelji, je pomemben dejavnik pri razvoju učinkovitega sistema za odkrivanje na splošno. Ta projekt bi bil lahko državam v pomoč, da z vključitvijo sistema odkrivanja v svoja nacionalna omrežja za izmenjavo podatkov bistveno izboljšajo svojo operativno učinkovitost. Izmenjava podatkov med lokacijo in operaterji lahko zmanjša podvajanje pregledov in hitro informira o neškodljivih in lažnih opozorilih, povezanih s številnimi pasivnimi sistemi odkrivanja.

V okviru tega projekta bi se izvajal integrirani sistem prek programskih orodij za izboljšanje postopka analiziranja in oblikovanje priporočil za ustrezno opremo. Povratne informacije regulativnega organa upravljavcem lokalnih postaj RPM bodo povečale učinkovitost sistema in bodo podpora pri delu uradnikov na kraju samem.

Nameni projekta:

| — | pomoč državam pri zagotavljanju razpoložljivosti njihove tehnične in znanstvene podpore ter razvoju človeških virov, potrebnem za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost, |
| --- | --- |

—

pomoč državam pri zagotavljanju razpoložljivosti njihove tehnične in znanstvene podpore ter razvoju človeških virov, potrebnem za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost,

| — | uskladitev podatkov o opozorilih, primerljivih med različnimi dobavitelji opreme. |
| --- | --- |

—

uskladitev podatkov o opozorilih, primerljivih med različnimi dobavitelji opreme.

Opis projekta:

| — | pomoč regulativnim organom pri vključevanju podatkov in usklajevanju programske opreme za opozorila, da lahko primerjajo podatke različnih ponudnikov in zagotovijo, da regulativno odločanje temelji na pravilnih informacijah, |
| --- | --- |

—

pomoč regulativnim organom pri vključevanju podatkov in usklajevanju programske opreme za opozorila, da lahko primerjajo podatke različnih ponudnikov in zagotovijo, da regulativno odločanje temelji na pravilnih informacijah,

| — | vpeljano bo testno orodje, ki ga bodo preizkusili deležniki v vsaki državi. Opravili bodo pravo testno vajo ob podpori IAEA v obliki strokovnih misij. Oblikovano bo poročilo o testu orodja za usposabljanje, ki bo vključeno v končno poročilo. Povratne informacije regulativnega organa upravljavcem lokalnih postaj RPM bodo povečale učinkovitost sistema in izboljšale delo uradnikov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

vpeljano bo testno orodje, ki ga bodo preizkusili deležniki v vsaki državi. Opravili bodo pravo testno vajo ob podpori IAEA v obliki strokovnih misij. Oblikovano bo poročilo o testu orodja za usposabljanje, ki bo vključeno v končno poročilo. Povratne informacije regulativnega organa upravljavcem lokalnih postaj RPM bodo povečale učinkovitost sistema in izboljšale delo uradnikov na kraju samem.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | vključitev modula usposabljanja za sistem, ki je bil razvit, kot tudi interaktivnega strokovnega sistema za lažna obvestila. Vpeljan bo prototip orodja, ki ga bodo preizkusili deležniki vsake države. Modul usposabljanja za sistem, ki je bil razvit, bo vključen v sistem, kot tudi interaktivni strokovni sistem za lažna obvestila. Oblikovano bo specifično poročilo o testu orodja za usposabljanje, ki bo poslano Komisiji. Delovna skupina za neširjenje orožja bo državam članicam Unije zagotovila prototip gradiva, |
| --- | --- |

—

vključitev modula usposabljanja za sistem, ki je bil razvit, kot tudi interaktivnega strokovnega sistema za lažna obvestila. Vpeljan bo prototip orodja, ki ga bodo preizkusili deležniki vsake države. Modul usposabljanja za sistem, ki je bil razvit, bo vključen v sistem, kot tudi interaktivni strokovni sistem za lažna obvestila. Oblikovano bo specifično poročilo o testu orodja za usposabljanje, ki bo poslano Komisiji. Delovna skupina za neširjenje orožja bo državam članicam Unije zagotovila prototip gradiva,

| — | izvedba simulacije v eni državi ter na podlagi poročila o njenih rezultatih izvedba analize in po potrebi oblikovanje zahteve po spremembah, |
| --- | --- |

—

izvedba simulacije v eni državi ter na podlagi poročila o njenih rezultatih izvedba analize in po potrebi oblikovanje zahteve po spremembah,

| — | uskladitev na ravni regulatorja in posledično med regulatorji pri njihovem regionalnem in mednarodnem sodelovanju, odkrivanje jedrskih in drugih radioaktivnih materialov in odzivanje nanje, |
| --- | --- |

—

uskladitev na ravni regulatorja in posledično med regulatorji pri njihovem regionalnem in mednarodnem sodelovanju, odkrivanje jedrskih in drugih radioaktivnih materialov in odzivanje nanje,

| — | vpeljava enega delujočega prototipa na državo, |
| --- | --- |

—

vpeljava enega delujočega prototipa na državo,

| — | vključitev Protokola v prihodnjo nabavo RPM, da se vključijo specifične zahteve za programsko opremo. |
| --- | --- |

—

vključitev Protokola v prihodnjo nabavo RPM, da se vključijo specifične zahteve za programsko opremo.

Projekt 3:

Okrepitev jedrske varnosti z usmeritvijo na regije v sosedstvu EU in Latinski Ameriki

Cilj tega projekta je okrepiti nacionalne zmogljivosti za razvoj in oblikovanje zakonodajnega in regulativnega okvira ter nadgraditi zmogljivosti v državah članicah IAEA za vzpostavitev celovitega nacionalnega režima jedrske varnosti. Evropska unija je začela izvajati regionalni projekt v podsaharski Afriki za obravnavo vprašanj v zvezi z varnostjo, varovanjem in nadzornimi ukrepi pri proizvodnji urana ter v zvezi s prevozom in varnim ravnanjem z radioaktivnimi viri. Pri tem projektu se izvajajo podobne dejavnosti, povezane z jedrsko varnostjo, kot so predlagane v tem projektu. IAEA bo torej lahko povratne informacije in rezultate tega projekta Unije – v celoti ali deloma – koristno uporabila pri izvajanju dejavnosti v zadevnih regijah. Program je skladen z usmeritvijo, določeno v OP 13 iz GC/RES/10, v kateri je bil sekretariat pozvan, naj poenostavi proces usklajevanja pri povezavi med varnostjo in varovanjem. Sodelovala bosta dva oddelka IAEA: NRSW (varnost) in NSNS (varovanje) glede pristopa k zmogljivostim na podregionalni ravni.

3.1   Okrepitev jedrske varnosti

Namen projekta:

| — | okrepitev zmogljivosti držav za preprečevanje, odkrivanje, odzivanje ter zaščito ljudi, premoženja, okolja in družbe pred kaznivimi ali namernimi nepooblaščenimi dejanji, ki vključujejo jedrske ali druge radioaktivne materiale, ki niso pod upravnim nadzorom, tudi prek regionalnih prizadevanj za krepitev zmogljivosti, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

—

okrepitev zmogljivosti držav za preprečevanje, odkrivanje, odzivanje ter zaščito ljudi, premoženja, okolja in družbe pred kaznivimi ali namernimi nepooblaščenimi dejanji, ki vključujejo jedrske ali druge radioaktivne materiale, ki niso pod upravnim nadzorom, tudi prek regionalnih prizadevanj za krepitev zmogljivosti, kadar je to mogoče.

Opis projekta:

| — | dejavnosti, opredeljene v integriranih načrtih v podporo jedrski varnosti v desetih državah, ki se nanašajo na uvedbo nacionalnih režimov jedrske varnosti, bodo izpeljane s konkretnimi ukrepi. Opredeljeni bodo ključni ukrepi za reševanje pomembnih vprašanj, ki bodo zadevni državi prinesli trajnostne rešitve na področju jedrske varnosti. Z dogovorjenimi roki in zavezami bo zagotovljeno dosledno izvajanje načrtov, in sicer po opravljenem navzkrižnem preverjanju z obstoječimi projekti centrov odličnosti EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi. |
| --- | --- |

—

dejavnosti, opredeljene v integriranih načrtih v podporo jedrski varnosti v desetih državah, ki se nanašajo na uvedbo nacionalnih režimov jedrske varnosti, bodo izpeljane s konkretnimi ukrepi. Opredeljeni bodo ključni ukrepi za reševanje pomembnih vprašanj, ki bodo zadevni državi prinesli trajnostne rešitve na področju jedrske varnosti. Z dogovorjenimi roki in zavezami bo zagotovljeno dosledno izvajanje načrtov, in sicer po opravljenem navzkrižnem preverjanju z obstoječimi projekti centrov odličnosti EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi.

Pričakovan rezultat projekta:

| — | povečane nacionalne zmogljivosti v državah upravičenkah. |
| --- | --- |

—

povečane nacionalne zmogljivosti v državah upravičenkah.

3.2   Okrepitev nacionalnih pravnih in regulativnih okvirov na področju jedrske varnosti

Namen projekta:

| — | okrepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira ter zmogljivosti držav za razvoj regionalnih izmenjav najboljših praks, kot se uporabljajo za vse organe, ki delujejo na področju varnosti jedrskih in drugih radioaktivnih materialov, ki so ali niso pod upravnim nadzorom, |
| --- | --- |

—

okrepitev nacionalnega zakonodajnega in regulativnega okvira ter zmogljivosti držav za razvoj regionalnih izmenjav najboljših praks, kot se uporabljajo za vse organe, ki delujejo na področju varnosti jedrskih in drugih radioaktivnih materialov, ki so ali niso pod upravnim nadzorom,

| — | državam zagotoviti stroškovno učinkovita sredstva, ki jim bodo v pomoč pri izpolnjevanju nacionalnih, regionalnih in mednarodnih obveznosti, uzakonitvi zavezujočih in mednarodnih pravnih instrumentov ter izpolnjevanju zavez k nezavezujočim pravnim instrumentom. |
| --- | --- |

—

državam zagotoviti stroškovno učinkovita sredstva, ki jim bodo v pomoč pri izpolnjevanju nacionalnih, regionalnih in mednarodnih obveznosti, uzakonitvi zavezujočih in mednarodnih pravnih instrumentov ter izpolnjevanju zavez k nezavezujočim pravnim instrumentom.

Opis projekta:

| — | napotitev strokovnih misij, ki bodo opredelile vrzeli v obstoječih zakonih in predpisih, pomoč državam pri prilagajanju, po potrebi s čim boljšo uporabo obstoječe evropske zakonodaje na zadevnih področjih, |
| --- | --- |

—

napotitev strokovnih misij, ki bodo opredelile vrzeli v obstoječih zakonih in predpisih, pomoč državam pri prilagajanju, po potrebi s čim boljšo uporabo obstoječe evropske zakonodaje na zadevnih področjih,

| — | izkoriščanje sinergij z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot je Svetovna carinska organizacija, kadar je to ustrezno, |
| --- | --- |

—

izkoriščanje sinergij z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot je Svetovna carinska organizacija, kadar je to ustrezno,

| — | nadaljevanje razprav v sodelujočih državah o njihovih strategijah in zagotavljanje podpore pri izgradnji njihove nacionalne infrastrukture, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje razprav v sodelujočih državah o njihovih strategijah in zagotavljanje podpore pri izgradnji njihove nacionalne infrastrukture,

| — | ozaveščanje nosilcev političnih odločitev o pomembnosti ustrezne zakonodaje in ureditve na področju jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

ozaveščanje nosilcev političnih odločitev o pomembnosti ustrezne zakonodaje in ureditve na področju jedrske varnosti,

| — | vključevanje v integrirane načrte v podporo jedrski varnosti, ki obstajajo v vpletenih državah. |
| --- | --- |

—

vključevanje v integrirane načrte v podporo jedrski varnosti, ki obstajajo v vpletenih državah.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | pomoč državam pri pripravi zakonov in predpisov, |
| --- | --- |

—

pomoč državam pri pripravi zakonov in predpisov,

| — | po potrebi posodobitev zakonov in predpisov, |
| --- | --- |

—

po potrebi posodobitev zakonov in predpisov,

| — | poročilo o ugotovitvah glede trenutnega stanja ter priporočila za pravni in regulativni okvir zadevne države, |
| --- | --- |

—

poročilo o ugotovitvah glede trenutnega stanja ter priporočila za pravni in regulativni okvir zadevne države,

| — | zavezanost države izvajanju priporočil in izvedbi nadaljnjega ukrepanja po dveh letih, |
| --- | --- |

—

zavezanost države izvajanju priporočil in izvedbi nadaljnjega ukrepanja po dveh letih,

| — | priprava in ocena rezultatov, |
| --- | --- |

—

priprava in ocena rezultatov,

| — | vključitev dosežkov v končno poročilo. |
| --- | --- |

—

vključitev dosežkov v končno poročilo.

3.3   Varnost radioaktivnih virov

Nameni projekta:

| — | okrepitev regulativne infrastrukture države za varovanje radioaktivnih virov, kar zadeva povezane objekte in povezane dejavnosti, vključno s prevozom, |
| --- | --- |

—

okrepitev regulativne infrastrukture države za varovanje radioaktivnih virov, kar zadeva povezane objekte in povezane dejavnosti, vključno s prevozom,

| — | vzpostavitev nacionalnih registrov radioaktivnih virov v izbranih državah, kadar je to mogoče, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev nacionalnih registrov radioaktivnih virov v izbranih državah, kadar je to mogoče,

| — | sodelovanje z državami pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih strategij za ravnanje z viri, ki se ne uporabljajo več, vključno z vrnitvijo v državo izvora ali dobavitelja; nacionalno varovano skladiščenje pred dokončno odstranitvijo ali izvoz za recikliranje/ponovno uporabo oziroma varovano skladiščenje, kot je določeno v projektu 7. |
| --- | --- |

—

sodelovanje z državami pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih strategij za ravnanje z viri, ki se ne uporabljajo več, vključno z vrnitvijo v državo izvora ali dobavitelja; nacionalno varovano skladiščenje pred dokončno odstranitvijo ali izvoz za recikliranje/ponovno uporabo oziroma varovano skladiščenje, kot je določeno v projektu 7.

Opis projekta:

| | Zagotoviti varovanje virov z:






  — | vzpostavitvijo nacionalnih evidenc radioaktivnih virov ter ocenjevanjem sistemov v objektih za fizično varovanje, |
| --- | --- | --- |

Zagotoviti varovanje virov z:

—

vzpostavitvijo nacionalnih evidenc radioaktivnih virov ter ocenjevanjem sistemov v objektih za fizično varovanje,

| — | napotitvijo petih strokovnih misij, ki bodo izdale zbirno poročilo, tudi glede trenutnega stanja in s priporočili. |
| --- | --- |

—

napotitvijo petih strokovnih misij, ki bodo izdale zbirno poročilo, tudi glede trenutnega stanja in s priporočili.

| | Pričakovani rezultati projekta:






  — | poročila o oceni po končani misiji, v katerih bodo povzete ugotovitve glede nacionalnih evidenc in/ali stanja fizičnega varovanja v objektih, |
| --- | --- | --- |

Pričakovani rezultati projekta:

—

poročila o oceni po končani misiji, v katerih bodo povzete ugotovitve glede nacionalnih evidenc in/ali stanja fizičnega varovanja v objektih,

| — | oblikovanje ukrepov za fizično varovanje v objektih, v katerih se uporabljajo ali skladiščijo visokoaktivni viri, |
| --- | --- |

—

oblikovanje ukrepov za fizično varovanje v objektih, v katerih se uporabljajo ali skladiščijo visokoaktivni viri,

| — | oprema za podporo regulativnim organom pri izvajanju nacionalnih inšpekcijskih pregledov objektov v zvezi z varnostjo in varovanjem. |
| --- | --- |

—

oprema za podporo regulativnim organom pri izvajanju nacionalnih inšpekcijskih pregledov objektov v zvezi z varnostjo in varovanjem.

3.4   Razvoj človeških virov

Namen projekta:

Okrepitev zmogljivosti držav za preprečevanje, odkrivanje, odzivanje ter zaščito ljudi, premoženja, okolja in družbe pred kaznivimi ali namernimi nepooblaščenimi dejanji, ki vključujejo jedrski ali drug radioaktivni material, ki ni pod upravnim nadzorom, tudi prek regionalnih prizadevanj za razvoj človeških virov in krepitev zmogljivosti, kadar je to mogoče.

Opis projekta:

| — | ob ustreznem upoštevanju podobnih dosedanjih prizadevanj in za zagotovitev njihovega nadaljevanja izvajanja programov za strokovno izpopolnjevanje članov akademskega osebja z univerz, ki nameravajo izvajati podiplomske študijske programe s področja jedrske varnosti, da bi članom akademskega osebja omogočili poučevanje o kulturi jedrske varnosti v njihovih ustanovah, |
| --- | --- |

—

ob ustreznem upoštevanju podobnih dosedanjih prizadevanj in za zagotovitev njihovega nadaljevanja izvajanja programov za strokovno izpopolnjevanje članov akademskega osebja z univerz, ki nameravajo izvajati podiplomske študijske programe s področja jedrske varnosti, da bi članom akademskega osebja omogočili poučevanje o kulturi jedrske varnosti v njihovih ustanovah,

| — | izboljšanje ponudbe usposabljanja o kulturi jedrske varnosti za različne skupine strokovnjakov prek centrov za usposabljanje in podporo jedrski varnosti ali centrov odličnosti EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi v zadevni regiji, |
| --- | --- |

—

izboljšanje ponudbe usposabljanja o kulturi jedrske varnosti za različne skupine strokovnjakov prek centrov za usposabljanje in podporo jedrski varnosti ali centrov odličnosti EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi v zadevni regiji,

| — | nabava posebne opreme za namene izobraževanja in usposabljanja, kot je pravo orodje za odkrivanje, ki ga uporabljajo uradniki na kraju samem, da se jo bodo študenti ali pripravniki naučili uporabljati in jo bodo obvladali. |
| --- | --- |

—

nabava posebne opreme za namene izobraževanja in usposabljanja, kot je pravo orodje za odkrivanje, ki ga uporabljajo uradniki na kraju samem, da se jo bodo študenti ali pripravniki naučili uporabljati in jo bodo obvladali.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | vsaj 15 članov akademskega osebja, usposobljenih pri posameznem programu za strokovno izpopolnjevanje s področja, ki bo določeno naknadno (oblikovan bo seznam usposobljenih članov akademskega osebja), |
| --- | --- |

—

vsaj 15 članov akademskega osebja, usposobljenih pri posameznem programu za strokovno izpopolnjevanje s področja, ki bo določeno naknadno (oblikovan bo seznam usposobljenih članov akademskega osebja),

| — | vsaj dva programa usposabljanja se izvedeta prek centrov za usposabljanje in podporo jedrski varnosti v regiji (oblikovan bo seznam usposabljanj in usposobljenih uradnikov), |
| --- | --- |

—

vsaj dva programa usposabljanja se izvedeta prek centrov za usposabljanje in podporo jedrski varnosti v regiji (oblikovan bo seznam usposabljanj in usposobljenih uradnikov),

| — | v okviru programov za strokovno izpopolnjevanje in na usposabljanjih dati na voljo gradivo za poučevanje in usposabljanje (gradivo bodo pregledali tudi predstavniki Unije). |
| --- | --- |

—

v okviru programov za strokovno izpopolnjevanje in na usposabljanjih dati na voljo gradivo za poučevanje in usposabljanje (gradivo bodo pregledali tudi predstavniki Unije).

3.5   Usmeritev na Latinsko Ameriko

Poudarek na podpori špansko govorečim državam v Latinski Ameriki. Cilj je prevesti čim več zadevnih dokumentov v španščino, da bodo lahko zadevne države bolje izkoristile rezultate dejavnosti.

3.5.1   Program izobraževanja

Mednarodna/regionalna šola za jedrsko varnost

Dvotedensko usposabljanje bo namenjeno strokovnjakom iz držav v razvoju, po možnosti z eno- do triletnimi izkušnjami, ki so zaposleni v ustrezni instituciji v svoji domovini in so odgovorni za nekatere vidike jedrske varnosti. Kandidati naj bi imeli poseben poklicni interes, povezan s poznavanjem jedrske varnosti, njihovo akademsko ozadje pa je lahko različno. K prijavi so posebej pozvani kandidati z znanstveno ali tehnično izobrazbo v povezavi z jedrsko varnostjo, na primer s področja jedrske fizike, jedrske tehnologije ali političnih ved in/ali sorodnih področij.

To dejavnost bo predvidoma gostila Španija, izvedena pa bo v španskem in angleškem jeziku. Namenjena bo državam Latinske in Srednje Amerike. Učni načrt bo temeljil na tistem, ki ga uporabljajo v šolah v okviru Mednarodnega centra za teoretsko fiziko ob podpori italijanske vlade.

Regionalna šola za jedrsko varnost na Kubi

Vsebina in gradivo, navedena v točki 3.5.1, bosta podlaga za regionalno šolo za jedrsko varnost na Kubi. Njene dejavnosti bodo izvedene v povezavi s centrom za podporo jedrski varnosti, ki se ustanavlja na Kubi. Ta šola je namenjena uporabi na regionalni ravni in razvoju izobraževanja v Latinski Ameriki na področju jedrske varnosti.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | izboljšati razumevanje načel jedrske varnosti v regiji. |
| --- | --- |

—

izboljšati razumevanje načel jedrske varnosti v regiji.

3.5.2   Nadaljnje spremljanje jedrske varnosti materialov, ki niso pod upravnim nadzorom, na podlagi prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov

Namen projekta:

| — | zagotoviti trajnost dejavnosti, začetih v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov, ter nadalje krepiti jedrsko varnost v državah Latinske in Srednje Amerike. |
| --- | --- |

—

zagotoviti trajnost dejavnosti, začetih v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov, ter nadalje krepiti jedrsko varnost v državah Latinske in Srednje Amerike.

Opis projekta:

Na IAEA je bilo naslovljenih več prošenj za pomoč v Latinski in Srednji Ameriki; z izvedbo te pomoči bi zagotovili trajnost dejavnosti, začetih v okviru prejšnjih skupnih ukrepov in sklepov. Prošnje so opredeljene v integriranih načrtih v podporo jedrski varnosti in zajemajo strokovne misije, zlasti v bolnišnicah, terenske vaje, nacionalne/regionalne/mednarodne programe usposabljanja in nabavo nekaj kosov opreme za odkrivanje v Argentini in na Kubi.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | izvajanje dejavnosti v opredeljenih državah. |
| --- | --- |

—

izvajanje dejavnosti v opredeljenih državah.

3.6   Jedrska varnost materialov, ki niso pod upravnim nadzorom, v državah sosedstva EU

Namen projekta:

| — | izvesti strokovne misije, terenske vaje, nacionalne/regionalne/mednarodne tečaje usposabljanja in nabavo nekaj kosov opreme za odkrivanje v Azerbajdžanu, Jordaniji, Libanonu, Maroku in Ukrajini ter drugih državah sosedstva EU. |
| --- | --- |

—

izvesti strokovne misije, terenske vaje, nacionalne/regionalne/mednarodne tečaje usposabljanja in nabavo nekaj kosov opreme za odkrivanje v Azerbajdžanu, Jordaniji, Libanonu, Maroku in Ukrajini ter drugih državah sosedstva EU.

Projekt 4:

Krepitev ozaveščanja o računalniški varnosti

Oddelek IAEA za jedrsko varnost izvaja povezan sklop dejavnosti za pomoč državam pri vzpostavljanju in izboljševanju računalniške varnosti znotraj nacionalnih režimov jedrske varnosti. Ta projekt bo v podporo programu dejavnosti, ki jih IAEA izvaja v pomoč državam pri izboljševanju računalniške varnosti v okviru njihovih režimov jedrske varnosti.

Namen projekta:

| — | IAEA si prizadeva za večjo ozaveščenost in usmerjanje držav, da bi izboljšale zmogljivosti za preprečevanje raznovrstnih dogodkov na področju jedrske varnosti in odzivanje nanje. Podpora je usmerjena na preprečevanje in odkrivanje incidentov na področju informacijske varnosti, ki bi lahko neposredno ali posredno negativno vplivali na jedrsko varnost in varovanje, ter odzivanje nanje. |
| --- | --- |

—

IAEA si prizadeva za večjo ozaveščenost in usmerjanje držav, da bi izboljšale zmogljivosti za preprečevanje raznovrstnih dogodkov na področju jedrske varnosti in odzivanje nanje. Podpora je usmerjena na preprečevanje in odkrivanje incidentov na področju informacijske varnosti, ki bi lahko neposredno ali posredno negativno vplivali na jedrsko varnost in varovanje, ter odzivanje nanje.

Opis projekta:

| — | zagotoviti pomoč pri mednarodnem in regionalnem usposabljanju in izobraževanju za večjo ozaveščenost o računalniški varnosti ter razvoj zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

zagotoviti pomoč pri mednarodnem in regionalnem usposabljanju in izobraževanju za večjo ozaveščenost o računalniški varnosti ter razvoj zmogljivosti,

| — | zagotoviti podporo pri razvoju nacionalnih zmogljivosti na področju informacijske in računalniške varnosti za režime jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

zagotoviti podporo pri razvoju nacionalnih zmogljivosti na področju informacijske in računalniške varnosti za režime jedrske varnosti,

| — | organizirati in omogočati srečanja in forume strokovnjakov za lažjo izmenjavo informacij in razpravo o aktualnih temah s področja računalniške varnosti, |
| --- | --- |

—

organizirati in omogočati srečanja in forume strokovnjakov za lažjo izmenjavo informacij in razpravo o aktualnih temah s področja računalniške varnosti,

| — | zagotoviti podporo za mednarodno konferenco/simpozij IAEA o računalniški varnosti v jedrskem svetu leta 2019 (sedež IAEA). |
| --- | --- |

—

zagotoviti podporo za mednarodno konferenco/simpozij IAEA o računalniški varnosti v jedrskem svetu leta 2019 (sedež IAEA).

Pričakovani rezultati projekta:

| — | večja ozaveščenost o potrebah na področju računalniške varnosti, pomembnih za jedrsko varnost, in oblikovanje podpornega gradiva/dejavnosti za spodbujanje razvoja in izboljšav programa za računalniško varnost, |
| --- | --- |

—

večja ozaveščenost o potrebah na področju računalniške varnosti, pomembnih za jedrsko varnost, in oblikovanje podpornega gradiva/dejavnosti za spodbujanje razvoja in izboljšav programa za računalniško varnost,

| — | izboljšanje nacionalnih zmogljivosti za izvajanje in vzdrževanje računalniške varnosti kot sestavnega dela režima jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

izboljšanje nacionalnih zmogljivosti za izvajanje in vzdrževanje računalniške varnosti kot sestavnega dela režima jedrske varnosti,

| — | poznavanje in uporaba smernic NSNS in podpornih dejavnosti za pomoč pri krepitvi računalniške varnosti držav kot sestavnega dela njihovih režimov jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

poznavanje in uporaba smernic NSNS in podpornih dejavnosti za pomoč pri krepitvi računalniške varnosti držav kot sestavnega dela njihovih režimov jedrske varnosti,

| — | globalna/regionalna izmenjava informacij o pridobljenih izkušnjah in dobrih praksah v zvezi z izvajanjem računalniške varnosti znotraj režima jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

globalna/regionalna izmenjava informacij o pridobljenih izkušnjah in dobrih praksah v zvezi z izvajanjem računalniške varnosti znotraj režima jedrske varnosti,

| — | boljše sodelovanje z in med industrijskimi partnerji pri razvoju tehnologij in storitev, ki zagotavljajo višjo stopnjo odpornosti in odzivanja na kibernetske napade, |
| --- | --- |

—

boljše sodelovanje z in med industrijskimi partnerji pri razvoju tehnologij in storitev, ki zagotavljajo višjo stopnjo odpornosti in odzivanja na kibernetske napade,

| — | nacionalne strukture usposabljanja za krepitev zmogljivosti na področju računalniške varnosti znotraj režima jedrske varnosti, na primer s pomočjo centrom za podporo jedrski varnosti pri oblikovanju učnih načrtov s področja računalniške varnosti, |
| --- | --- |

—

nacionalne strukture usposabljanja za krepitev zmogljivosti na področju računalniške varnosti znotraj režima jedrske varnosti, na primer s pomočjo centrom za podporo jedrski varnosti pri oblikovanju učnih načrtov s področja računalniške varnosti,

| — | poenostavitev centralizirane izmenjave informacij v podporo izmenjavi informacij o računalniški varnosti, pomembnih za deležnike na področju jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

poenostavitev centralizirane izmenjave informacij v podporo izmenjavi informacij o računalniški varnosti, pomembnih za deležnike na področju jedrske varnosti,

| — | izvedba mednarodne konference/simpozija IAEA o računalniški varnosti v jedrskem svetu. |
| --- | --- |

—

izvedba mednarodne konference/simpozija IAEA o računalniški varnosti v jedrskem svetu.

Projekt 5:

Varnost jedrskih materialov in jedrskih objektov

IAEA bo še naprej prispevala k izboljševanju globalne in nacionalne jedrske varnosti prek dejavnosti, s katerimi bi države na njihovo zahtevo podprla pri prizadevanjih za zmanjšanje tveganja, da bi se jedrski ali drugi radioaktivni materiali, ki se uporabljajo, skladiščijo in/ali prevažajo, lahko uporabili za zlonamerna dejanja. Nacionalne sisteme jedrske varnosti je treba podpreti z zagotovitvijo varnostnih posodobitev za jedrske objekte ali radioaktivne vire in sistematičnega nacionalnega usposabljanja, poleg tega pa je treba zagotoviti specifično tehnično podporo, potrebno za učinkovito uporabo in vzdrževanje sistemov za fizično varovanje in drugih tehničnih sistemov za jedrsko varnost.

Namen projekta:

| — | okrepitev prve obrambne linije države v obliki varnosti jedrskih materialov in jedrskih objektov. |
| --- | --- |

—

okrepitev prve obrambne linije države v obliki varnosti jedrskih materialov in jedrskih objektov.

Opis projekta:

| — | nadgrajevanje fizičnega varovanja enega objekta, da se zagotovi njegova skladnost s priporočili iz INFCIRC/225/Rev.5, |
| --- | --- |

—

nadgrajevanje fizičnega varovanja enega objekta, da se zagotovi njegova skladnost s priporočili iz INFCIRC/225/Rev.5,

| — | ovrednotenje sistemov fizičnega varovanja v jedrskih objektih na podlagi prošenj držav članic. |
| --- | --- |

—

ovrednotenje sistemov fizičnega varovanja v jedrskih objektih na podlagi prošenj držav članic.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | zavarovani jedrski materiali in objekti: pomagati državi pri trajnem ohranjanju zagotovljene opreme po njeni namestitvi, |
| --- | --- |

—

zavarovani jedrski materiali in objekti: pomagati državi pri trajnem ohranjanju zagotovljene opreme po njeni namestitvi,

| — | priprava ocene učinka glede dodane vrednosti in koristnosti sredstev Unije. |
| --- | --- |

—

priprava ocene učinka glede dodane vrednosti in koristnosti sredstev Unije.

Projekt 6:

Misije Mednarodne svetovalne službe za fizično varovanje (IPPAS)

Program IPPAS, uveden leta 1995, je eden temeljnih elementov v prizadevanjih IAEA za pomoč državam članicam pri vzpostavljanju in ohranjanju učinkovitega sistema fizičnega varovanja za zaščito pred nedovoljenim odvzemom jedrskega materiala ter sabotažo jedrskih objektov in materiala. IPPAS zagotavlja strokovno svetovanje glede izvajanja zadevnih mednarodnih instrumentov, zlasti spremenjene konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala, in izvajanja smernic iz Zbirke IAEA o jedrski varnosti, zlasti temeljnih načel in priporočil.

Namen projekta:

| — | pomoč državam pri pretvorbi določb mednarodnih instrumentov na področju jedrske varnosti in smernic IAEA v regulativne zahteve za zasnovo in delovanje sistemov fizičnega varovanja, |
| --- | --- |

—

pomoč državam pri pretvorbi določb mednarodnih instrumentov na področju jedrske varnosti in smernic IAEA v regulativne zahteve za zasnovo in delovanje sistemov fizičnega varovanja,

| — | za državne organe in objekte prispevati nove koncepte ter opredeliti in obravnavati dobre prakse fizičnega varovanja, ki bi lahko pripomogle k izboljšanju jedrske varnosti. |
| --- | --- |

—

za državne organe in objekte prispevati nove koncepte ter opredeliti in obravnavati dobre prakse fizičnega varovanja, ki bi lahko pripomogle k izboljšanju jedrske varnosti.

Opis projekta:

| — | izvajanje in dokončanje misije IPPAS v šestih državah, |
| --- | --- |

—

izvajanje in dokončanje misije IPPAS v šestih državah,

| — | na podlagi prošenj, ki jih je IAEA že prejela, izvajanje misije v: Belorusiji, Demokratični republiki Kongo, Jamajki, Libanonu, Madagaskarju in Vietnamu. |
| --- | --- |

—

na podlagi prošenj, ki jih je IAEA že prejela, izvajanje misije v: Belorusiji, Demokratični republiki Kongo, Jamajki, Libanonu, Madagaskarju in Vietnamu.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | izboljšanje in ohrananje jedrske varnosti v ciljnih državah, |
| --- | --- |

—

izboljšanje in ohrananje jedrske varnosti v ciljnih državah,

| — | oblikovanje končnega poročila misij za države z opisom dejavnosti nadaljnjega spremljanja, vključenih v končna poročila. |
| --- | --- |

—

oblikovanje končnega poročila misij za države z opisom dejavnosti nadaljnjega spremljanja, vključenih v končna poročila.

Projekt 7:

Vračanje virov v državo izvora

Za varnost radioaktivnih virov bi bilo treba poskrbeti v vseh fazah življenjskega cikla, tudi ko se viri ne uporabljajo več. Države bodo pozvane k oblikovanju nacionalnih strategij za ravnanje z viri, ki se ne uporabljajo več, kar vključuje eno ali več od naslednjih možnosti ravnanja: vrnitev v državo izvora ali dobavitelja, nacionalno varovano skladiščenje pred dokončno odstranitvijo ali izvoz za recikliranje/ponovno uporabo oziroma varovano skladiščenje.

Nameni projekta:

| — | državam še naprej zagotavljati podporo IAEA pri krepitvi nacionalnih zmogljivosti za jedrsko varnost za zaščito ljudi, premoženja in okolja pred dogodki, povezanimi z jedrsko varnostjo, ki vključujejo jedrske ali druge radioaktivne materiale, ki niso pod upravnim nadzorom. To bo vključevalo razvoj nacionalnih zmogljivosti za ravnanje z viri, ki se ne uporabljajo več; iskanje virov neznanega izvora in po potrebi njihovo vrnitev ali izvoz za recikliranje. Odvisno od nujnosti za določene vire, odkrite pri dejavnostih, povezanih z vzpostavitvijo nacionalnih evidenc, ki se izvajajo v okviru projekta 3, bodo nekateri visokoaktivni viri vrnjeni v državo izvora z uporabo tega financiranja, |
| --- | --- |

—

državam še naprej zagotavljati podporo IAEA pri krepitvi nacionalnih zmogljivosti za jedrsko varnost za zaščito ljudi, premoženja in okolja pred dogodki, povezanimi z jedrsko varnostjo, ki vključujejo jedrske ali druge radioaktivne materiale, ki niso pod upravnim nadzorom. To bo vključevalo razvoj nacionalnih zmogljivosti za ravnanje z viri, ki se ne uporabljajo več; iskanje virov neznanega izvora in po potrebi njihovo vrnitev ali izvoz za recikliranje. Odvisno od nujnosti za določene vire, odkrite pri dejavnostih, povezanih z vzpostavitvijo nacionalnih evidenc, ki se izvajajo v okviru projekta 3, bodo nekateri visokoaktivni viri vrnjeni v državo izvora z uporabo tega financiranja,

| — | v izbranih državah odkriti in identificirati radioaktivne vire v okoliščinah, ki narekujejo kondicioniranje virov ter njihov prenos v varno in varovano hrambo ali vrnitev v državo izvora ali dobavitelja. |
| --- | --- |

—

v izbranih državah odkriti in identificirati radioaktivne vire v okoliščinah, ki narekujejo kondicioniranje virov ter njihov prenos v varno in varovano hrambo ali vrnitev v državo izvora ali dobavitelja.

Opis projekta:

| — | odvisno od nujnosti za določene vire, ki jih je treba vrniti, odkrite pri vzpostavljanju evidenc, ki se izvaja v okviru projekta 3, bodo nekateri identificirani viri vrnjeni v državo izvora, |
| --- | --- |

—

odvisno od nujnosti za določene vire, ki jih je treba vrniti, odkrite pri vzpostavljanju evidenc, ki se izvaja v okviru projekta 3, bodo nekateri identificirani viri vrnjeni v državo izvora,

| — | države prejemnice bo določila Unija na podlagi predloga IAEA. |
| --- | --- |

—

države prejemnice bo določila Unija na podlagi predloga IAEA.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | konsolidacija in kondicioniranje virov, |
| --- | --- |

—

konsolidacija in kondicioniranje virov,

| — | vrnitev dveh identificiranih virov v državo izvora ali izvoz za recikliranje ali ponovno uporabo. |
| --- | --- |

—

vrnitev dveh identificiranih virov v državo izvora ali izvoz za recikliranje ali ponovno uporabo.

Za izbor virov, ki jih je treba vrniti, bodo uporabljena naslednja merila: visokoaktivni vir (kategorija 1 ali 2); evropski izvor; v zadevni fazi ni na voljo sredstev za vrnitev; vrnitev posameznega vira, kar pomeni, da ne spada v večjo evidenco in bi vrnitev posameznega vira pomenila znatno zmanjšanje tveganja.

Projekt 8:

Nadaljnje ukrepanje za projekte od cikla IV do cikla VI

8.1   Notranja grožnja, evidentiranje in nadzor jedrskega materiala

Namen projekta:

| — | predlagano je nadaljevanje dejavnosti, opravljenih v prejšnjih skupnih ukrepih in sklepih ter v zadnjem sporazumu o prispevkih v skladu s Sklepom 2013/517/SZVP o naslednjih dveh točkah: preventivni in zaščitni ukrepi pred notranjimi grožnjami ter evidentiranje in nadzor jedrskega materiala. |
| --- | --- |

—

predlagano je nadaljevanje dejavnosti, opravljenih v prejšnjih skupnih ukrepih in sklepih ter v zadnjem sporazumu o prispevkih v skladu s Sklepom 2013/517/SZVP o naslednjih dveh točkah: preventivni in zaščitni ukrepi pred notranjimi grožnjami ter evidentiranje in nadzor jedrskega materiala.

Opis projekta:

| — | zagotavljanje osnovnega znanja glede konceptov, metodologij in tehnologije, ki so v skladu z zavezujočimi in nezavezujočimi instrumenti v zvezi z jedrsko varnostjo; dokazovanje elementov učinkovitega nacionalnega sistema evidentiranja in nadzora jedrskega materiala v jedrskih objektih za povečanje zmogljivosti držav članic za odkrivanje nedovoljene uporabe ali odstranitve jedrskega materiala in seznanjanje držav članic z notranjo grožnjo ter opredelitev preventivnih in zaščitnih ukrepov za preprečevanje notranje grožnje. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje osnovnega znanja glede konceptov, metodologij in tehnologije, ki so v skladu z zavezujočimi in nezavezujočimi instrumenti v zvezi z jedrsko varnostjo; dokazovanje elementov učinkovitega nacionalnega sistema evidentiranja in nadzora jedrskega materiala v jedrskih objektih za povečanje zmogljivosti držav članic za odkrivanje nedovoljene uporabe ali odstranitve jedrskega materiala in seznanjanje držav članic z notranjo grožnjo ter opredelitev preventivnih in zaščitnih ukrepov za preprečevanje notranje grožnje.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | usposabljanje koristi državam članicam, saj zagotavlja dobre prakse, ki izhajajo iz smernic in pridobljenih izkušenj od strokovnjakov, ki pomagajo državam članicam pri izpolnjevanju potreb in ciljev na področju jedrske varnosti v objektih, |
| --- | --- |

—

usposabljanje koristi državam članicam, saj zagotavlja dobre prakse, ki izhajajo iz smernic in pridobljenih izkušenj od strokovnjakov, ki pomagajo državam članicam pri izpolnjevanju potreb in ciljev na področju jedrske varnosti v objektih,

| — | evidentiranje in nadzor jedrskega materiala: Cilj usposabljanja je zagotoviti ozaveščenost o potrebi po nacionalnem sistemu evidentiranja in nadzora jedrskega materiala v jedrskih objektih, ki bo učinkovit pri odkrivanju nedovoljene odstranitve jedrskega materiala, zlasti s strani nedržavnih akterjev. Na usposabljanju se bodo elementi nacionalnega programa evidentiranja in nadzora jedrskega materiala primerjali in vzporejali z zaščitnimi ukrepi IAEA, |
| --- | --- |

—

evidentiranje in nadzor jedrskega materiala: Cilj usposabljanja je zagotoviti ozaveščenost o potrebi po nacionalnem sistemu evidentiranja in nadzora jedrskega materiala v jedrskih objektih, ki bo učinkovit pri odkrivanju nedovoljene odstranitve jedrskega materiala, zlasti s strani nedržavnih akterjev. Na usposabljanju se bodo elementi nacionalnega programa evidentiranja in nadzora jedrskega materiala primerjali in vzporejali z zaščitnimi ukrepi IAEA,

| — | notranje: cilj usposabljanja je seznaniti udeležence z ukrepi jedrske varnosti, ki obravnavajo notranje grožnje, vključno z nedovoljenim odvzemom jedrskega materiala (krajo), sabotažo in kibernetsko varnostjo objektov, ki vsebujejo jedrski material, |
| --- | --- |

—

notranje: cilj usposabljanja je seznaniti udeležence z ukrepi jedrske varnosti, ki obravnavajo notranje grožnje, vključno z nedovoljenim odvzemom jedrskega materiala (krajo), sabotažo in kibernetsko varnostjo objektov, ki vsebujejo jedrski material,

| — | smernice iz Zbirke o atomski varnosti koristijo državam članicam, s tem da zagotavljajo obsežne napotke o izpolnjevanju ciljev učinkovitih režimov jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

smernice iz Zbirke o atomski varnosti koristijo državam članicam, s tem da zagotavljajo obsežne napotke o izpolnjevanju ciljev učinkovitih režimov jedrske varnosti,

| — | evidentiranje in nadzor jedrskega materiala: dokumenta 25-G in NST-33 iz Zbirke o jedrski varnosti koristita državam članicam, s tem da zagotavljata usmeritve o vidikih izvajanja evidentiranja in nadzora jedrskega materiala, vključno z upravljanjem sistema evidentiranja in nadzora jedrskega materiala, uporabo evidenc, popisom fizičnega inventarja, meritvami in nadzorom kakovosti meritev, nadzorom jedrskega materiala, gibanjem jedrskega materiala, odkrivanjem, preiskovanjem in reševanjem nepravilnosti na področju evidentiranja in nadzora jedrskega materiala ter ocenjevanjem in preskušanjem učinkovitosti sistema evidentiranja in nadzora jedrskega materiala, |
| --- | --- |

—

evidentiranje in nadzor jedrskega materiala: dokumenta 25-G in NST-33 iz Zbirke o jedrski varnosti koristita državam članicam, s tem da zagotavljata usmeritve o vidikih izvajanja evidentiranja in nadzora jedrskega materiala, vključno z upravljanjem sistema evidentiranja in nadzora jedrskega materiala, uporabo evidenc, popisom fizičnega inventarja, meritvami in nadzorom kakovosti meritev, nadzorom jedrskega materiala, gibanjem jedrskega materiala, odkrivanjem, preiskovanjem in reševanjem nepravilnosti na področju evidentiranja in nadzora jedrskega materiala ter ocenjevanjem in preskušanjem učinkovitosti sistema evidentiranja in nadzora jedrskega materiala,

| — | notranje: dokument 8 iz Zbirke o jedrski varnosti koristi državam članicam z zagotavljanjem usmeritev za preventivne in zaščitne ukrepe pred notranjimi grožnjami v zvezi z nedovoljenim odvzemom jedrskega materiala ter sabotažo jedrskega materiala in objektov, sklicuje pa se tudi na priporočila iz dokumenta 13 iz Zbirke o jedrski varnosti. Dokument 8 iz Zbirke o jedrski varnosti določa splošne smernice v zvezi z notranjimi grožnjami, ki temeljijo na razumevanju stopenjskega pristopa, ki opredeljuje notranjo grožnjo in načine za kategorizacijo oseb z dostopom do notranjih informacij, opredelitev ciljev in sistemov objektov, ki jih je treba zaščititi pred zlonamernimi dejanji, ter uporabo in ocenjevanje preventivnih in zaščitnih ukrepov na ravni objektov za odpravljanje notranjih groženj. |
| --- | --- |

—

notranje: dokument 8 iz Zbirke o jedrski varnosti koristi državam članicam z zagotavljanjem usmeritev za preventivne in zaščitne ukrepe pred notranjimi grožnjami v zvezi z nedovoljenim odvzemom jedrskega materiala ter sabotažo jedrskega materiala in objektov, sklicuje pa se tudi na priporočila iz dokumenta 13 iz Zbirke o jedrski varnosti. Dokument 8 iz Zbirke o jedrski varnosti določa splošne smernice v zvezi z notranjimi grožnjami, ki temeljijo na razumevanju stopenjskega pristopa, ki opredeljuje notranjo grožnjo in načine za kategorizacijo oseb z dostopom do notranjih informacij, opredelitev ciljev in sistemov objektov, ki jih je treba zaščititi pred zlonamernimi dejanji, ter uporabo in ocenjevanje preventivnih in zaščitnih ukrepov na ravni objektov za odpravljanje notranjih groženj.

8.2   Razvoj varnosti in varovanja prevoza

Namen projekta:

IAEA razvija celovite smernice v okviru Zbirke o jedrski varnosti, da bi državam pomagala pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz mednarodnega pravnega okvira za jedrsko varnost. Potrebne so dodatne smernice za obravnavo varnosti jedrskega in drugega radioaktivnega materiala med prevozom.

Opis projekta:

| — | z dejavnostmi za pomoč državam za izboljšanje varnosti prevoza se regulatorjem in drugim pristojnim organom nalagata odgovornost in vloga pri varovanju radioaktivnega materiala med prevozom. Trenutno se usposabljanje in smernice o varnosti in varovanju državam članicam v veliki meri zagotavljajo ločeno, čeprav je v številnih državah članicah občinstvo enako. IAEA meni, da bi lahko s krepitvijo obstoječih regionalnih varnostnih omrežij izvajali skupne programe usposabljanja z usmerjanjem na varnost materiala, pri čemer bi obravnavali povezave z varnostjo in varnim prevozom. |
| --- | --- |

—

z dejavnostmi za pomoč državam za izboljšanje varnosti prevoza se regulatorjem in drugim pristojnim organom nalagata odgovornost in vloga pri varovanju radioaktivnega materiala med prevozom. Trenutno se usposabljanje in smernice o varnosti in varovanju državam članicam v veliki meri zagotavljajo ločeno, čeprav je v številnih državah članicah občinstvo enako. IAEA meni, da bi lahko s krepitvijo obstoječih regionalnih varnostnih omrežij izvajali skupne programe usposabljanja z usmerjanjem na varnost materiala, pri čemer bi obravnavali povezave z varnostjo in varnim prevozom.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | priprava priročnika za varovanje in varnost radioaktivnih virov med prevozom. Ta priročnik bi lahko služil tudi kot orodje za osebe na področju varnosti in varovanja za boljše razumevanje tega, kaj počnejo drugi, kar bi končno omogočilo močnejšo in učinkovitejšo kulturo varovanja in varnosti, |
| --- | --- |

—

priprava priročnika za varovanje in varnost radioaktivnih virov med prevozom. Ta priročnik bi lahko služil tudi kot orodje za osebe na področju varnosti in varovanja za boljše razumevanje tega, kaj počnejo drugi, kar bi končno omogočilo močnejšo in učinkovitejšo kulturo varovanja in varnosti,

| — | vzpostavitev enega mednarodnega tečaja usposabljanja, enega regionalnega tečaja usposabljanja in dveh nacionalnih tečajev usposabljanja prek regionalnih omrežij za ozaveščanje o potrebi po varnosti med prevozom radioaktivnega materiala in zagotovitev udeležencem potrebnega znanja za oblikovanje in izvajanje nacionalnih zahtev na področju varnosti med prevozom. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev enega mednarodnega tečaja usposabljanja, enega regionalnega tečaja usposabljanja in dveh nacionalnih tečajev usposabljanja prek regionalnih omrežij za ozaveščanje o potrebi po varnosti med prevozom radioaktivnega materiala in zagotovitev udeležencem potrebnega znanja za oblikovanje in izvajanje nacionalnih zahtev na področju varnosti med prevozom.

8.3   Jedrska forenzika

Namen projekta:

| — | na mednarodnih konferencah o napredku v jedrski forenziki je bilo poudarjeno, da je treba uporabljati regionalne pristope k jedrski forenziki, da bi se odrazile skupne zahteve držav članic in obstoječe zmogljivosti pri razvoju jedrske forenzične zmogljivosti za zadovoljevanje njihovih potreb v okviru jedrske varnostne infrastrukture. Zabeležen je bil znaten interes iz afriških držav članic kot del oblikovanja in pregleda integriranega načrta v podporo jedrski varnosti, da se vključi jedrska forenzika kot del odziva na dogodek na področju jedrske varnosti. Ta interes krepi hitra rast v Afriki, ki je odvisna od preprostega dostopa do jedrskega in drugega radioaktivnega materiala v industriji, medicini in raziskavah, vendar ga hromijo resne varnostne grožnje, ki vključujejo teroriste, ki so izvedli napade v severni in podsaharski Afriki. |
| --- | --- |

—

na mednarodnih konferencah o napredku v jedrski forenziki je bilo poudarjeno, da je treba uporabljati regionalne pristope k jedrski forenziki, da bi se odrazile skupne zahteve držav članic in obstoječe zmogljivosti pri razvoju jedrske forenzične zmogljivosti za zadovoljevanje njihovih potreb v okviru jedrske varnostne infrastrukture. Zabeležen je bil znaten interes iz afriških držav članic kot del oblikovanja in pregleda integriranega načrta v podporo jedrski varnosti, da se vključi jedrska forenzika kot del odziva na dogodek na področju jedrske varnosti. Ta interes krepi hitra rast v Afriki, ki je odvisna od preprostega dostopa do jedrskega in drugega radioaktivnega materiala v industriji, medicini in raziskavah, vendar ga hromijo resne varnostne grožnje, ki vključujejo teroriste, ki so izvedli napade v severni in podsaharski Afriki.

Opis projekta:

| — | IAEA si bo usklajeno prizadevala za obravnavo potreb držav članic s pomočjo inovacij, tako da bi vključili smernice k laboratorijskim metodam. IAEA je kot pilotni projekt vzpostavila nov praktičen uvod k usposabljanju iz jedrske forenzike, ki se izvaja v laboratorijih za jedrsko forenziko. Projekt bo vključeval ITC za strokovnjake in dolgoročno bivanje znanstvenika v vodilnem laboratoriju za jedrsko forenziko pod mentorstvom gostitelja in IAEA. |
| --- | --- |

—

IAEA si bo usklajeno prizadevala za obravnavo potreb držav članic s pomočjo inovacij, tako da bi vključili smernice k laboratorijskim metodam. IAEA je kot pilotni projekt vzpostavila nov praktičen uvod k usposabljanju iz jedrske forenzike, ki se izvaja v laboratorijih za jedrsko forenziko. Projekt bo vključeval ITC za strokovnjake in dolgoročno bivanje znanstvenika v vodilnem laboratoriju za jedrsko forenziko pod mentorstvom gostitelja in IAEA.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | pomemben sestavni del pomoči na področju jedrske forenzike severni Afriki je razvoj človeških virov, npr. izvedencev s tega področja. Teme in priložnosti za prihodnje sodelovanje in razvoj na področju jedrske forenzike (npr. raziskave, kazenski pregon, analitične zmogljivosti, pridobivanje urana in varnost radioaktivnih virov) v celotni regiji bodo še določene. Na njihovi podlagi bodo opredeljene dejavnosti v zvezi z jedrsko forenziko v severni Afriki. Sestanki bodo potekali v angleščini in francoščini, vsa dokumentacija pa bo prevedena v francoščino, da bi države upravičenke v večji meri prevzele odgovornost. |
| --- | --- |

—

pomemben sestavni del pomoči na področju jedrske forenzike severni Afriki je razvoj človeških virov, npr. izvedencev s tega področja. Teme in priložnosti za prihodnje sodelovanje in razvoj na področju jedrske forenzike (npr. raziskave, kazenski pregon, analitične zmogljivosti, pridobivanje urana in varnost radioaktivnih virov) v celotni regiji bodo še določene. Na njihovi podlagi bodo opredeljene dejavnosti v zvezi z jedrsko forenziko v severni Afriki. Sestanki bodo potekali v angleščini in francoščini, vsa dokumentacija pa bo prevedena v francoščino, da bi države upravičenke v večji meri prevzele odgovornost.

Morebitne države upravičenke: vse severnoafriške države članice in države sosedstva EU.

8.4   Vzpostavitev učinkovitega nacionalnega okvira za odzivanje

Grožnja jedrskega terorizma je bila priznana kot pomembno vprašanje za vse države in tveganje, da bi bil jedrski material ali drug radioaktivni material lahko uporabljen pri kaznivem dejanju ali namernem nepooblaščenem dejanju, pomeni resno grožnjo za nacionalno in regionalno varnost, kar ima lahko resne posledice za ljudi, lastnino in okolje.

Morebitne posledice kaznivega ali namernega nepooblaščenega dejanja z jedrskim in drugim radioaktivnim materialom zunaj regulativnega nadzora so odvisne od količine, oblike, sestave in dejavnosti materiala. Taka dejanja bi lahko privedla do resnih zdravstvenih, socialnih, psiholoških in gospodarskih učinkov, škode na lastnini ter političnih in okoljskih posledic. Redno se na primer odvijajo večji javni dogodki z mednarodnim statusom. Zaradi njihove prepoznavnosti, ki je posledica nenehne medijske pokritosti, je splošno priznano, da obstaja znatna nevarnost terorističnega napada na pomemben politični ali gospodarski vrh ali večji športni dogodek.

Jedrski in drug radioaktivni material se vsakodnevno prevaža, bodisi pooblaščeno in v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi predpisi za prevoz bodisi nepooblaščeno, ali pa z njim ravnajo tisti, ki se želijo izogniti odkritju. Učinkoviti nadzorni ukrepi na področju jedrske varnosti pomagajo zagotoviti, da se izvajajo le zakoniti premiki ter da so realistični in učinkoviti postopki uporabljeni za preprečevanje in zaznavanje dogodkov ter hitro odzivanje nanje.

Vsaka država je odgovorna za to, da je pripravljena na preprečevanje in zaznavanje dogodkov na področju jedrske varnosti ter odzivanje nanje, vključno s tistimi, ki lahko pomenijo radiološki izredni dogodek.

Namen projekta:

| — | da bi ohranili in okrepili zmogljivosti držav članic za odzivanje na kazniva ali namerna nepooblaščena dejanja, ki vključujejo jedrski ali drug radioaktivni material, IAEA zagotavlja pomoč s poudarkom na vzpostavitvi učinkovitega nacionalnega okvira za odzivanje. V zvezi s tem si IAEA prizadeva pomagati državam članicam pri odkrivanju jedrskega ali drugega radioaktivnega materiala, ki ni pod regulativnim nadzorom, in pri odzivanju na dogodke na področju jedrske varnosti z izvajanjem svetovalnih in ocenjevalnih misij, izvajanjem usposabljanja na področju človeških virov ter zagotavljanjem pomoči pri spoštovanju mednarodnih pravnih instrumentov in/ali krepitvi ustrezne nacionalne zakonodaje, pa tudi z razvijanjem in dajanjem mednarodno sprejetih smernic na razpolago državam. |
| --- | --- |

—

da bi ohranili in okrepili zmogljivosti držav članic za odzivanje na kazniva ali namerna nepooblaščena dejanja, ki vključujejo jedrski ali drug radioaktivni material, IAEA zagotavlja pomoč s poudarkom na vzpostavitvi učinkovitega nacionalnega okvira za odzivanje. V zvezi s tem si IAEA prizadeva pomagati državam članicam pri odkrivanju jedrskega ali drugega radioaktivnega materiala, ki ni pod regulativnim nadzorom, in pri odzivanju na dogodke na področju jedrske varnosti z izvajanjem svetovalnih in ocenjevalnih misij, izvajanjem usposabljanja na področju človeških virov ter zagotavljanjem pomoči pri spoštovanju mednarodnih pravnih instrumentov in/ali krepitvi ustrezne nacionalne zakonodaje, pa tudi z razvijanjem in dajanjem mednarodno sprejetih smernic na razpolago državam.

Opis projekta:

| — | pomagati državam, da vzpostavijo in vzdržujejo učinkovito nacionalno infrastrukturo za odzivanje z načrtovanjem, usklajevanjem, izvajanjem in spremljanjem rezultatov naslednjih dejavnosti:






  — | napotitev svetovalnih/storitvenih misij v države za opredelitev in priporočanje krepitve okvira za odzivanje na področju jedrske varnosti, |
| --- | --- | --- |

—

pomagati državam, da vzpostavijo in vzdržujejo učinkovito nacionalno infrastrukturo za odzivanje z načrtovanjem, usklajevanjem, izvajanjem in spremljanjem rezultatov naslednjih dejavnosti:

—

napotitev svetovalnih/storitvenih misij v države za opredelitev in priporočanje krepitve okvira za odzivanje na področju jedrske varnosti,

| — | zagotavljanje tehnične podpore državam za vzpostavitev učinkovitih zmogljivosti za ukrepe za odzivanje na področju jedrske varnosti, vključno z radiološko obravnavo kraja kaznivega dejanja in večjimi javnimi dogodki, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje tehnične podpore državam za vzpostavitev učinkovitih zmogljivosti za ukrepe za odzivanje na področju jedrske varnosti, vključno z radiološko obravnavo kraja kaznivega dejanja in večjimi javnimi dogodki,

| — | pomoč pri krepitvi zmogljivosti, vključno z izvedbo usposabljanja, delavnic, vaj in seminarjev o ukrepih za odzivanje na področju jedrske varnosti. |
| --- | --- |

—

pomoč pri krepitvi zmogljivosti, vključno z izvedbo usposabljanja, delavnic, vaj in seminarjev o ukrepih za odzivanje na področju jedrske varnosti.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | pričakuje se, da bodo države, ki sodelujejo v tem programu, okrepile nacionalne zmogljivosti za odzivanje na kazniva ali namerna nepooblaščena dejanja, ki vključujejo jedrski ali drug radioaktivni material, z zagotavljanjem zmožnosti, da hitro ocenijo in razvrstijo dogodek na podlagi dejavnikov, kot so grožnja, morebitne posledice za ljudi in okoljske posledice, gospodarski učinek ter vrsta zadevnega jedrskega ali drugega radioaktivnega materiala. |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bodo države, ki sodelujejo v tem programu, okrepile nacionalne zmogljivosti za odzivanje na kazniva ali namerna nepooblaščena dejanja, ki vključujejo jedrski ali drug radioaktivni material, z zagotavljanjem zmožnosti, da hitro ocenijo in razvrstijo dogodek na podlagi dejavnikov, kot so grožnja, morebitne posledice za ljudi in okoljske posledice, gospodarski učinek ter vrsta zadevnega jedrskega ali drugega radioaktivnega materiala.

8.5   Odkrivanje

Namen projekta:

| — | te dejavnosti so nadaljevanje tistih, ki se izvajajo na področju odkrivanja prek prejšnjih skupnih ukrepov in sklepa ter zadnjega sporazuma o prispevkih. Eden od potrebnih elementov, ki podpirajo vzpostavitev učinkovite ureditve na področju jedrske varnosti, je oblikovanje nacionalne strategije za odkrivanje. Učinkovita struktura za odkrivanje na področju jedrske varnosti temelji na nacionalni strategiji za odkrivanje ter nacionalnem pravnem in regulativnem okviru za jedrsko varnost, podpira pa jo dobro delujoč sistem kazenskega pregona. |
| --- | --- |

—

te dejavnosti so nadaljevanje tistih, ki se izvajajo na področju odkrivanja prek prejšnjih skupnih ukrepov in sklepa ter zadnjega sporazuma o prispevkih. Eden od potrebnih elementov, ki podpirajo vzpostavitev učinkovite ureditve na področju jedrske varnosti, je oblikovanje nacionalne strategije za odkrivanje. Učinkovita struktura za odkrivanje na področju jedrske varnosti temelji na nacionalni strategiji za odkrivanje ter nacionalnem pravnem in regulativnem okviru za jedrsko varnost, podpira pa jo dobro delujoč sistem kazenskega pregona.

Opis projekta:

| — | IAEA se usmerja na oblikovanje in razvoj strukture za odkrivanje ter načrtuje šest strokovnih misij in zagotavljanje instrumentov za odkrivanje. |
| --- | --- |

—

IAEA se usmerja na oblikovanje in razvoj strukture za odkrivanje ter načrtuje šest strokovnih misij in zagotavljanje instrumentov za odkrivanje.

Pričakovani rezultati projekta:

| — | donacija opreme za odkrivanje v skladu s strategijo za odkrivanje. |
| --- | --- |

—

donacija opreme za odkrivanje v skladu s strategijo za odkrivanje.

II.   POROČANJE IN OCENA

IAEA bo VP in Komisiji predložila dve letni poročili ter končno finančno in opisno poročilo o izvajanju projektov, poleg tega pa tudi tri neuradna polletna poročila o napredku. IAEA bo izdelala posebna neuradna poročila o zadevnih vprašanjih, po potrebi na zahtevo Komisije.

V končnem finančnem in opisnem poročilu bo pregledano podrobno izvajanje vseh projektov, vsebovalo pa bo tudi:

| — | celovito testno poročilo o orodju za usposabljanje iz projekta pod točko 2.2 poglavja I, ki se vključi v končno poročilo, |
| --- | --- |

—

celovito testno poročilo o orodju za usposabljanje iz projekta pod točko 2.2 poglavja I, ki se vključi v končno poročilo,

| — | poročilo o trenutnem stanju in priporočila za pravni in regulativni okvir zadevne države v okviru projekta 3, in sicer v skladu z zaupnostjo, ki jo zahteva država upravičenka, |
| --- | --- |

—

poročilo o trenutnem stanju in priporočila za pravni in regulativni okvir zadevne države v okviru projekta 3, in sicer v skladu z zaupnostjo, ki jo zahteva država upravičenka,

| — | dosežki v projektu pod točko 3.2 poglavja I. |
| --- | --- |

—

dosežki v projektu pod točko 3.2 poglavja I.

Izvod poročil se pošlje delegaciji Unije na Dunaju.

III.   SODELOVANJE BREZPLAČNIH STROKOVNJAKOV IZ DRŽAV ČLANIC EU

Za uspešno izvajanje tega sklepa je potrebno dejavno sodelovanje strokovnjakov iz držav članic Unije. IAEA bo te strokovnjake vključila v projekte. IAEA bo pripravila predloge glede stroškov za financiranje osebja iz prispevkov Unije na podlagi analize potreb, ko bo dogovorjen seznam upravičencev. To osebje se zaposli v skladu s pravili IAEA.

IV.   TRAJANJE

Izvajanje projektov naj bi v celoti trajalo 36 mesecev.

V.   UPRAVIČENKE

Države upravičenke različnih projektov bodo izbrane z naslednjih seznamov.

Če se države odločijo, da ne morejo sprejeti pomoči, bo IAEA Delovni skupini za neširjenje orožja predlagala nove prejemnike na podlagi potreb, opredeljenih v okviru integriranega načrta v podporo jedrski varnosti.

Upravičenke v okviru projekta 1 bodo: v Afriki: Alžirija, Egipt, Mavretanija, Niger, Maroko, Tunizija; v Aziji in v pacifiški regiji: Malezija, Pakistan in druge države – ki jih bo treba opredeliti ob podpori IAEA; v Latinski Ameriki in na Karibih: Argentina, Čile, Kolumbija, Kuba, Peru, Urugvaj in države sosedstva EU.

Upravičenke v okviru projekta 2 bodo Kuba, Indonezija, Jordanija, Libanon, Malezija in Vietnam.

Upravičenke v okviru projekta 3 bodo države sosedstva EU: Albanija, Alžirija, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Egipt, Gruzija, Jordanija, Libanon, Libija, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Mavretanija, Republika Moldavija, Črna gora, Maroko, Tunizija, Turčija in Ukrajina ter države Latinske in Srednje Amerike: Bolivija, Čile, Kolumbija, Kuba, Ekvador, Honduras, Panama, Paragvaj.

Upravičenke v okviru projekta 4 bodo severna Afrika, jugovzhodna Azija, Latinska Amerika, države/regije v začetnih fazah razvoja programov jedrske energije in zmogljivosti na področju raziskovalnih reaktorjev ter Vietnam, Egipt, Turčija, Tajska in druge države, ki jih bo treba še določiti pozneje.

Upravičenec v okviru projekta 5 bo Egipt.

Upravičenke v okviru projekta 6 bodo Belorusija, Demokratična republika Kongo, Jamajka, Libanon, Madagaskar in Vietnam.

Upravičenke v okviru projekta 7 bodo izbrane izmed naslednjih držav: Albanija, Bahrajn, Burkina Faso, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Libanon in Madagaskar.

Upravičenke v okviru projekta 8 bodo Alžirija, Albanija, Bangladeš, Kuba, Gruzija, Kazahstan, Malezija, Maroko, Ukrajina, Vietnam ali druge države, ki jih bo treba še določiti pozneje ob podpori IAEA v okviru integriranega načrta v podporo jedrski varnosti, iz Afrike, Azije, Srednje in Latinske Amerike; posebne države gostiteljice: Nemčija, Avstrija.

VI.   PREPOZNAVNOST EU

IAEA sprejme vse ustrezne ukrepe za objavo dejstva, da je dejavnost financirala Unija. Takšni ukrepi se bodo izvajali v skladu s priročnikom o komunikaciji in prepoznavnosti pri zunanjem delovanju EU, ki ga je pripravila in objavila Evropska komisija. IAEA bo tako zagotovila prepoznavnost prispevka Unije z ustreznim predstavljanjem in oglaševanjem, s čimer bo izpostavljena vloga Unije ter zagotovljena preglednost njenih ukrepov in ozaveščanje o razlogih za sklep, podpori Unije sklepu in rezultatih tovrstne podpore. Na gradivu, pripravljenem v okviru projekta, bo na vidnem mestu prikazana zastava Unije v skladu s smernicami Unije za ustrezno uporabo in prikaz zastave. IAEA bo po potrebi povabila predstavnike Unije in držav članic Unije na misije ali dogodke, povezane z izvajanjem tega sklepa.

VII.   IZVAJALSKA AGENCIJA

Za tehnično izvajanje projektov bo pooblaščena IAEA. Projekte bodo neposredno izvajali osebje IAEA, strokovnjaki iz držav članic in pogodbeni izvajalci. Izvajanje projektov bo skladno z okvirnim finančnim in upravnim sporazumom ter sporazumom o financiranju, ki ga bosta sklenili Evropska komisija in IAEA.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 352/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 352/92

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2384

z dne 22. decembra 2016

o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1136

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP (1).

| (2) | Svet je 12. julija 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1136 (2) o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 12. julija 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1136 (2) o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

| (3) | Svet je ugotovil, da so bile dodatne tri osebe vpletene v teroristična dejanja v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP in da je pristojni organ o teh osebah sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča ter da bi te osebe morale biti uvrščene na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP. |
| --- | --- |

(3)

Svet je ugotovil, da so bile dodatne tri osebe vpletene v teroristična dejanja v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP in da je pristojni organ o teh osebah sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča ter da bi te osebe morale biti uvrščene na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

| (4) | Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Skupno stališče 2001/931/SZVP, bi bilo zato treba ustrezno posodobiti – |
| --- | --- |

(4)

Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Skupno stališče 2001/931/SZVP, bi bilo zato treba ustrezno posodobiti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Sklepu (SZVP) 2016/1136 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

M. LAJČÁK

---

(1)  Skupno stališče Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (UL L 344, 28.12.2001, str. 93).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/1136 z dne 12. julija 2016 o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu, in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/2430 (UL L 188, 13.7.2016, str. 21).

2

---

PRILOGA

Na seznam oseb iz oddelka I (Osebe) Priloge k Sklepu (SZVP) 2016/1136 se dodajo naslednje osebe:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, rojen 22. marca 1988 v Zaghdraiyi, Sidon (Libanon), državljan Kanade; št. potnega lista: JX446643 (Kanada); |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, rojen 22. marca 1988 v Zaghdraiyi, Sidon (Libanon), državljan Kanade; št. potnega lista: JX446643 (Kanada);

| — | MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), rojen 5. novembra 1980 v Sydneyju (Avstralija), državljan Avstralije; št. potnega lista: M2719127 (Avstralija); |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), rojen 5. novembra 1980 v Sydneyju (Avstralija), državljan Avstralije; št. potnega lista: M2719127 (Avstralija);

| — | ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), rojen 13. oktobra 1976 v Pülümürju (Turčija). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), rojen 13. oktobra 1976 v Pülümürju (Turčija).

---