# Eiropas Savienības L 150/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.150.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 150 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 4. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.150.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 150

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 4. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 508/2013 (2013. gada 29. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 509/2013 (2013. gada 3. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz vairāku piedevu izmantošanu dažos alkoholiskajos dzērienos (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 510/2013 (2013. gada 3. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I, II un III pielikumu attiecībā uz dzelzs oksīdu un hidroksīdu (E 172), hidroksipropilcelulozes (E 464) un polisorbātu (E 432–436) lietošanu dažu augļu marķēšanai (
  1
  ) | 17 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 511/2013 (2013. gada 3. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 21 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/257/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 27. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam | 23 |
| | | 2013/258/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 27. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Somālijas Federatīvās Republikas statusu saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses | 26 |
| | | 2013/259/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 31. maijs), ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstiem par Bahreinu un Ķīnu to trešo valstu un valstu daļu sarakstā, no kurām atļauj Savienībā importēt dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus, to spermu, olšūnas un embrijus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 2927)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2013/260/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 31. maijs) par pasākumu, ko Vācija veikusi saskaņā ar 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/42/EK par mašīnām un ar kuru tiek aizliegts laist tirgū Regal Tools Co. Ltd ražotos HV 0003 tipa ķēdes zāģus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3125)

   (
  1
  ) | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 508/2013 (2013. gada 29. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 509/2013 (2013. gada 3. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz vairāku piedevu izmantošanu dažos alkoholiskajos dzērienos (
  1
  )

1

13

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 510/2013 (2013. gada 3. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I, II un III pielikumu attiecībā uz dzelzs oksīdu un hidroksīdu (E 172), hidroksipropilcelulozes (E 464) un polisorbātu (E 432–436) lietošanu dažu augļu marķēšanai (
  1
  )

1

17

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 511/2013 (2013. gada 3. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

21

LĒMUMI

2013/257/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 27. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam

23

2013/258/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 27. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Somālijas Federatīvās Republikas statusu saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

26

2013/259/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 31. maijs), ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstiem par Bahreinu un Ķīnu to trešo valstu un valstu daļu sarakstā, no kurām atļauj Savienībā importēt dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus, to spermu, olšūnas un embrijus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 2927)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 2927)

1

28

2013/260/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 31. maijs) par pasākumu, ko Vācija veikusi saskaņā ar 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/42/EK par mašīnām un ar kuru tiek aizliegts laist tirgū Regal Tools Co. Ltd ražotos HV 0003 tipa ķēdes zāģus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3125)

   (
  1
  )

Regal Tools Co. Ltd

HV 0003

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3125)

1

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 508/2013

(2013. gada 29. maijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa elektrodu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā 63,5 % procentuālo maksājumu visiem uzņēmumiem, izņemot trīs Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija piešķirti atsevišķie maksājumi. |
| --- | --- |

(1)

Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa elektrodu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā 63,5 % procentuālo maksājumu visiem uzņēmumiem, izņemot trīs Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija piešķirti atsevišķie maksājumi.

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (2) | Komisija 2012. gada 9. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), paziņoja par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 9. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), paziņoja par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam.

| (3) | Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad Eurométaux (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza pamatotu pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kas ražo vairāk nekā 50 % no kopējās konkrētu volframa elektrodu produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad Eurométaux (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza pamatotu pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kas ražo vairāk nekā 50 % no kopējās konkrētu volframa elektrodu produkcijas Savienībā.

| (4) | Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt to, ka turpinās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt to, ka turpinās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

3.   Izmeklēšana

3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (5) | Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(5)

Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

3.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (6) | Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, otru zināmo Savienības ražotāju, ĶTR ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, otru zināmo Savienības ražotāju, ĶTR ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (7) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (8) | Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (9) | Pieteicās trīs importētāji. Tomēr PIP laikā neviens no tiem neimportēja konkrētos ĶTR izcelsmes volframa elektrodus. |
| --- | --- |

(9)

Pieteicās trīs importētāji. Tomēr PIP laikā neviens no tiem neimportēja konkrētos ĶTR izcelsmes volframa elektrodus.

| (10) | Prasīto informāciju iesniedza tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji, tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi. |
| --- | --- |

(10)

Prasīto informāciju iesniedza tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji, tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.

| (11) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ASV ražotāja. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ASV ražotāja.

| (12) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:







  — | Plansee SE, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Plansee SE, Austrija,

| — | Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Vācija; |
| --- | --- |

—

Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Vācija;

| b) | ražotāji eksportētāji ĶTR:







  — | Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Dzibo, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Dzibo,

| — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baodzi; |
| --- | --- |

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baodzi;

| c) | uzņēmums, kas saistīts ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās:







  — | Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Šanhaja; |
| --- | --- | --- |

c)

uzņēmums, kas saistīts ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās:

—

Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Šanhaja;

| d) | uzņēmumi, kas saistīti ar vienu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, Eiropas Savienībā:







  — | Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Vācija, |
| --- | --- | --- |

d)

uzņēmumi, kas saistīti ar vienu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, Eiropas Savienībā:

—

Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Vācija,

| — | Binzel Benelux bvba, Eke – Nazareth, Beļģija; |
| --- | --- |

—

Binzel Benelux bvba, Eke – Nazareth, Beļģija;

| e) | analogā valsts:







  — | Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, ASV. |
| --- | --- | --- |

e)

analogā valsts:

—

Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, ASV.

B.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (13) | Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 260/2007, proti, ĶTR izcelsmes volframa metināšanas elektrodi (ieskaitot volframa metināšanas stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā (“VE” jeb “pārskatāmais ražojums”), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 260/2007, proti, ĶTR izcelsmes volframa metināšanas elektrodi (ieskaitot volframa metināšanas stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā (“VE” jeb “pārskatāmais ražojums”), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00.

| (14) | Pārskatāmo ražojumu izmanto metināšanā un tamlīdzīgos procesos. VE izmanto ļoti dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, celtniecībā, kuģu būvē, automašīnu ražošanā, jūras, ķīmijas rūpniecībā un kodolenerģētikā, kosmiskajā aviācijā, kā arī naftas un gāzes vados. Pamatojoties uz fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un dažādo ražojuma veidu savstarpējo aizvietojamību no lietotāja viedokļa, šajā procedūrā visus VE uzskata par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(14)

Pārskatāmo ražojumu izmanto metināšanā un tamlīdzīgos procesos. VE izmanto ļoti dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, celtniecībā, kuģu būvē, automašīnu ražošanā, jūras, ķīmijas rūpniecībā un kodolenerģētikā, kosmiskajā aviācijā, kā arī naftas un gāzes vados. Pamatojoties uz fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un dažādo ražojuma veidu savstarpējo aizvietojamību no lietotāja viedokļa, šajā procedūrā visus VE uzskata par vienu ražojumu.

| (15) | Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatāmajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, un ražojumam, kurš tiek ražots un pārdots analogās valsts tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatāmajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, un ražojumam, kurš tiek ražots un pārdots analogās valsts tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik nenotiek dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik nenotiek dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

| (17) | Kā paskaidrots iepriekš, nebija vajadzības veidot ĶTR ražotāju eksportētāju izlasi. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, PIP laikā veica 80–85 % attiecīgā ražojuma importa no ĶTR uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis bijis augsts. |
| --- | --- |

(17)

Kā paskaidrots iepriekš, nebija vajadzības veidot ĶTR ražotāju eksportētāju izlasi. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, PIP laikā veica 80–85 % attiecīgā ražojuma importa no ĶTR uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis bijis augsts.

| (18) | Vienam no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, savukārt otram – atsevišķs režīms (“AR”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tiek atgādināts, ka saistībā ar izmeklēšanām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, TER un AR netiek izvērtēts atkārtoti. Trešajam uzņēmumam, kas šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR. |
| --- | --- |

(18)

Vienam no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, savukārt otram – atsevišķs režīms (“AR”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tiek atgādināts, ka saistībā ar izmeklēšanām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, TER un AR netiek izvērtēts atkārtoti. Trešajam uzņēmumam, kas šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR.

2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

2.1.   Analogā valsts

| (19) | ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”). |
| --- | --- |

(19)

ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”).

| (20) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī paziņojumā par procedūras sākšanu par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai tika ierosināts izmantot ASV. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas. |
| --- | --- |

(20)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī paziņojumā par procedūras sākšanu par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai tika ierosināts izmantot ASV. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.

| (21) | Komisija arī pārbaudīja, vai nebūtu pamatoti izvēlēties citu analogo valsti, un apzināja citas trešās valstis, no kurām, kā liecina Eurostat dati, importēti volframa elektrodi. Notika saziņa ar potenciāliem zināmiem ražotājiem šajās valstīs, un tie tika uzaicināti sadarboties izmeklēšanā. Taču sadarbība nenotika. |
| --- | --- |

(21)

Komisija arī pārbaudīja, vai nebūtu pamatoti izvēlēties citu analogo valsti, un apzināja citas trešās valstis, no kurām, kā liecina Eurostat dati, importēti volframa elektrodi. Notika saziņa ar potenciāliem zināmiem ražotājiem šajās valstīs, un tie tika uzaicināti sadarboties izmeklēšanā. Taču sadarbība nenotika.

| (22) | ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši ņemot vērā to iekšzemes tirgus atvērtību un konkurētspēju. Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV. Netika konstatēti un Komisijai netika paziņoti jauni apstākļi, kas pamatotu valsts maiņu. |
| --- | --- |

(22)

ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši ņemot vērā to iekšzemes tirgus atvērtību un konkurētspēju. Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV. Netika konstatēti un Komisijai netika paziņoti jauni apstākļi, kas pamatotu valsts maiņu.

| (23) | Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, par analogo tirgus ekonomikas valsti tika izmantotas ASV. Notika saziņa ar vienīgo zināmo ASV ražotāju, un tas piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un piekrist pārbaudes apmeklējumam. Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantoti pārbaudīti šā uzņēmuma pārdošanas un ražošanas skaitliskie rādītāji. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, par analogo tirgus ekonomikas valsti tika izmantotas ASV. Notika saziņa ar vienīgo zināmo ASV ražotāju, un tas piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un piekrist pārbaudes apmeklējumam. Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantoti pārbaudīti šā uzņēmuma pārdošanas un ražošanas skaitliskie rādītāji.

2.2.   Normālā vērtība

| (24) | Uzņēmumam, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz tā datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai VE iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP laikā bijuši reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(24)

Uzņēmumam, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz tā datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai VE iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP laikā bijuši reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību.

| (25) | Pēc tam, nosakot rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu var uzskatīt par parastām tirdzniecības operācijām. |
| --- | --- |

(25)

Pēc tam, nosakot rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu var uzskatīt par parastām tirdzniecības operācijām.

| (26) | Tiem attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanas darījumi bija parastas tirdzniecības operācijas, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī. Pārējiem pārskatāmā ražojuma veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tādēļ normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pārdošanā parastās tirdzniecības operācijās iekšzemes tirgū gūto peļņu. |
| --- | --- |

(26)

Tiem attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanas darījumi bija parastas tirdzniecības operācijas, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī. Pārējiem pārskatāmā ražojuma veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tādēļ normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pārdošanā parastās tirdzniecības operācijās iekšzemes tirgū gūto peļņu.

| (27) | Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka PVA izmaksu noteikšanai izmantotā metodika atšķīrusies no sākotnējā izmeklēšanā izmantotās un, iespējams, tas ietekmējis to, kā noteikta peļņas norma, kura izmantota saliktās normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Papildus informācijai, kas izmeklēšanā iesniegta jau iepriekš, minētā persona nepamatoja savu apgalvojumu ar pierādījumiem. Tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu PVA izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka šāda metodika izmantota arī sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(27)

Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka PVA izmaksu noteikšanai izmantotā metodika atšķīrusies no sākotnējā izmeklēšanā izmantotās un, iespējams, tas ietekmējis to, kā noteikta peļņas norma, kura izmantota saliktās normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Papildus informācijai, kas izmeklēšanā iesniegta jau iepriekš, minētā persona nepamatoja savu apgalvojumu ar pierādījumiem. Tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu PVA izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka šāda metodika izmantota arī sākotnējā izmeklēšanā.

| (28) | Peļņa, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, netika noteikta parastu tirdzniecības operāciju testā, jo neviens no attiecīga ražojuma veidiem, kas tika eksportēti, iekšzemes tirgū netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās. Pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka daži attiecīgā ražojuma veidi bijuši rentabli, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu normālās vērtības aprēķināšanai tika izmantota peļņa, kas gūta šajos rentablajos darījumos. |
| --- | --- |

(28)

Peļņa, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, netika noteikta parastu tirdzniecības operāciju testā, jo neviens no attiecīga ražojuma veidiem, kas tika eksportēti, iekšzemes tirgū netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās. Pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka daži attiecīgā ražojuma veidi bijuši rentabli, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu normālās vērtības aprēķināšanai tika izmantota peļņa, kas gūta šajos rentablajos darījumos.

| (29) | Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. Tika konstatēts, ka ražotājs analogās valsts iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās pārdeva pietiekamus daudzumus un tādējādi tos var izmantot par pamatu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumu, kam nav piešķirts TER. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. Tika konstatēts, ka ražotājs analogās valsts iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās pārdeva pietiekamus daudzumus un tādējādi tos var izmantot par pamatu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumu, kam nav piešķirts TER.

2.3.   Eksporta cena

| (30) | Uzņēmums, kam tika piešķirts TER, visus eksporta pārdevumus uz Savienību veica ar saistītu importētāju starpniecību, tie tika pārdoti tālāk saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem Savienībā. Eksporta cena tāpēc tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura attiecīgi koriģēta attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgām PVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto uzņēmumu pašu PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(30)

Uzņēmums, kam tika piešķirts TER, visus eksporta pārdevumus uz Savienību veica ar saistītu importētāju starpniecību, tie tika pārdoti tālāk saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem Savienībā. Eksporta cena tāpēc tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura attiecīgi koriģēta attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgām PVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto uzņēmumu pašu PVA izmaksas.

| (31) | Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka, nosakot saistīto importētāju PVA izmaksas, ņemtas vērā dažas tādas izmaksas, kuras attiekušās uz citu ražojumu, nevis attiecīgā ražojuma pārdošanu, un tāpēc šīs izmaksas būtu jāizslēdz. Tiek norādīts, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika ņemtas vērā pārbaudītās PVA izmaksas, kuras norādījuši attiecīgie uzņēmumi. Apgalvojums, ka paziņotās PVA izmaksas ietvērušas citu ražojumu PVA izmaksas, netika pamatots ar pierādījumiem, tāpēc tas bija jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka, nosakot saistīto importētāju PVA izmaksas, ņemtas vērā dažas tādas izmaksas, kuras attiekušās uz citu ražojumu, nevis attiecīgā ražojuma pārdošanu, un tāpēc šīs izmaksas būtu jāizslēdz. Tiek norādīts, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika ņemtas vērā pārbaudītās PVA izmaksas, kuras norādījuši attiecīgie uzņēmumi. Apgalvojums, ka paziņotās PVA izmaksas ietvērušas citu ražojumu PVA izmaksas, netika pamatots ar pierādījumiem, tāpēc tas bija jānoraida.

| (32) | Turklāt piezīmes, ko viena ieinteresētā persona iesniedza par eksporta cenām, bija balstītas uz kļūdaini norādītu valūtu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt piezīmes, ko viena ieinteresētā persona iesniedza par eksporta cenām, bija balstītas uz kļūdaini norādītu valūtu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (33) | Attiecībā uz peļņas normu neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz to, ka nesaistīto importētāju darbība nav pietiekami salīdzināma ar attiecīgā saistītā importētāja darbību, tika izmantots saistīto importētāju peļņas rādītājs. Izmeklēšanā tika parādīts, ka saistītā importētāja darbība PIP laikā un sākotnējā izmeklēšanas periodā bijusi tāda pati, proti, lielākā daļa importēto VE tika pēc tam integrēta galvenajā grupas ražotajā ražojumā, proti, metināšanas degļos. Būtu jānorāda arī tas, ka VE vērtība salīdzinājumā ar galaproduktu ir niecīga. Pamatojoties uz iepriekšminēto un tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika secināts, ka saistītā importētāja paša peļņas norma būtu precīza peļņas normas bāze eksporta cenas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz peļņas normu neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz to, ka nesaistīto importētāju darbība nav pietiekami salīdzināma ar attiecīgā saistītā importētāja darbību, tika izmantots saistīto importētāju peļņas rādītājs. Izmeklēšanā tika parādīts, ka saistītā importētāja darbība PIP laikā un sākotnējā izmeklēšanas periodā bijusi tāda pati, proti, lielākā daļa importēto VE tika pēc tam integrēta galvenajā grupas ražotajā ražojumā, proti, metināšanas degļos. Būtu jānorāda arī tas, ka VE vērtība salīdzinājumā ar galaproduktu ir niecīga. Pamatojoties uz iepriekšminēto un tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika secināts, ka saistītā importētāja paša peļņas norma būtu precīza peļņas normas bāze eksporta cenas aprēķināšanai.

| (34) | Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā piešķirts AR, visa pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā piešķirts AR, visa pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.

| (35) | Eksporta cenu visiem pārējiem ražotājiem, kas veic uzņēmējdarbību ĶTR, noteica, pamatojoties uz importa statistiku, kas bija pieejama 14. panta 6. punkta datubāzē. |
| --- | --- |

(35)

Eksporta cenu visiem pārējiem ražotājiem, kas veic uzņēmējdarbību ĶTR, noteica, pamatojoties uz importa statistiku, kas bija pieejama 14. panta 6. punkta datubāzē.

| (36) | Saskaņā ar 11. panta 10. punktu eksporta cenas tika noteiktas, atņemot samaksātos antidempinga maksājumus, jo neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās Savienības tirgū veiktās pārdošanas cenās. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar 11. panta 10. punktu eksporta cenas tika noteiktas, atņemot samaksātos antidempinga maksājumus, jo neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās Savienības tirgū veiktās pārdošanas cenās.

2.4.   Salīdzinājums

| (37) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. |
| --- | --- |

(37)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

| (38) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

2.5.   Dempinga starpība

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (40) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER, salīdzinājums liecināja, ka šis uzņēmums turpina dempingu ievērojamā apmērā. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER, salīdzinājums liecināja, ka šis uzņēmums turpina dempingu ievērojamā apmērā.

| (41) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR, kā arī valsts mēroga dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, tika konstatēts ievērojams dempinga līmenis, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR, kā arī valsts mēroga dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, tika konstatēts ievērojams dempinga līmenis, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.

3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

3.1.   Ievadpiezīme

| (42) | Papildus dempinga fakta analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmeklēta arī dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(42)

Papildus dempinga fakta analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmeklēta arī dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (43) | Šajā ziņā būtu jānorāda, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju ražošanas jauda bija tikai apmēram 10 % no kopējās ražošanas jaudas ĶTR. Tāpēc konstatējumi lielākoties bija jāizdara, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī publiski pieejamo informāciju. Konkrēti, tika izvērtēta Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos, Ķīnas ražošanas jauda, kā arī pieejamā neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(43)

Šajā ziņā būtu jānorāda, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju ražošanas jauda bija tikai apmēram 10 % no kopējās ražošanas jaudas ĶTR. Tāpēc konstatējumi lielākoties bija jāizdara, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī publiski pieejamo informāciju. Konkrēti, tika izvērtēta Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos, Ķīnas ražošanas jauda, kā arī pieejamā neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas eksportētājiem.

3.2.   Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos

| (44) | Attiecībā uz eksportu uz citiem trešo valstu tirgiem būtu jānorāda, ka statistiskā informācija, kas pieejama Ķīnas publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu nekā tikai ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, tādēļ nav iespējams jēgpilni analizēt daudzumus, kas eksportēti uz citiem tirgiem, vai cenas šajos tirgos. Abi ĶTR ražotāji, kas sadarbojās, neeksportēja nesaistītiem pircējiem citos trešo valstu tirgos. Pamatojoties uz šo, eksporta cenas citos trešo valstu tirgos PIP laikā nevarēja ticami noteikt, un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pamatotus secinājumus izdarīt nevarēja. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz eksportu uz citiem trešo valstu tirgiem būtu jānorāda, ka statistiskā informācija, kas pieejama Ķīnas publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu nekā tikai ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, tādēļ nav iespējams jēgpilni analizēt daudzumus, kas eksportēti uz citiem tirgiem, vai cenas šajos tirgos. Abi ĶTR ražotāji, kas sadarbojās, neeksportēja nesaistītiem pircējiem citos trešo valstu tirgos. Pamatojoties uz šo, eksporta cenas citos trešo valstu tirgos PIP laikā nevarēja ticami noteikt, un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pamatotus secinājumus izdarīt nevarēja.

3.3.   Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda

| (45) | Datus, uz kuru pamata tika veikta turpmāk aprakstītā analīze, pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieteikuma iesniedzējs, un tie salīdzināti ar publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(45)

Datus, uz kuru pamata tika veikta turpmāk aprakstītā analīze, pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieteikuma iesniedzējs, un tie salīdzināti ar publiski pieejamu informāciju.

| (46) | Tādējādi tiek lēsts, ka ĶTR ražotāju jauda ir 1 600 000 kg. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka Ķīnas ražotāji izmanto aptuveni 63 % jaudas, tādējādi neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 kg, kas gandrīz piecas reizes pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Tādējādi eksportam no ĶTR ir pieejami lieli daudzumi, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt šo ievērojamo neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(46)

Tādējādi tiek lēsts, ka ĶTR ražotāju jauda ir 1 600 000 kg. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka Ķīnas ražotāji izmanto aptuveni 63 % jaudas, tādējādi neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 kg, kas gandrīz piecas reizes pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Tādējādi eksportam no ĶTR ir pieejami lieli daudzumi, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt šo ievērojamo neizmantoto jaudu.

3.4.   Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas

| (47) | Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kilogramu, tādējādi PIP laikā tas bija aptuveni puse no Savienības kopējā patēriņa. |
| --- | --- |

(47)

Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kilogramu, tādējādi PIP laikā tas bija aptuveni puse no Savienības kopējā patēriņa.

| (48) | Visā attiecīgajā periodā importa cenas svārstījās un atbilda tendencēm, kas bija raksturīgas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. Kopumā importa cenas no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 42 % un imports joprojām bija par dempinga cenām. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas. |
| --- | --- |

(48)

Visā attiecīgajā periodā importa cenas svārstījās un atbilda tendencēm, kas bija raksturīgas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. Kopumā importa cenas no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 42 % un imports joprojām bija par dempinga cenām. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.

3.5.   Savienības tirgus pievilcīgums

| (49) | Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un sasniedz apmēram 20 % no VE pasaules patēriņa. Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši nopietnu interesi par iespēju palielināt klātbūtni Savienības tirgū, – to pamato fakts, ka PIP laikā tie saglabājuši un pat palielinājuši savu nozīmīgo tirgus daļu (45 %). |
| --- | --- |

(49)

Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un sasniedz apmēram 20 % no VE pasaules patēriņa. Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši nopietnu interesi par iespēju palielināt klātbūtni Savienības tirgū, – to pamato fakts, ka PIP laikā tie saglabājuši un pat palielinājuši savu nozīmīgo tirgus daļu (45 %).

3.6.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (50) | Iepriekš aprakstītā analīze parāda, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ļoti augstām dempinga starpībām. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienības tirgū un interesi, ko izrādījuši Ķīnas eksportētāji par Savienības tirgu, kā arī ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu, kas ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(50)

Iepriekš aprakstītā analīze parāda, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ļoti augstām dempinga starpībām. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienības tirgū un interesi, ko izrādījuši Ķīnas eksportētāji par Savienības tirgu, kā arī ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu, kas ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.

D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

| (51) | Pašreizējā izmeklēšanā apstiprina, ka Savienībā volframa elektrodus ražo divi ražotāji. Abi ražotāji izmeklēšanā pilnībā sadarbojās. |
| --- | --- |

(51)

Pašreizējā izmeklēšanā apstiprina, ka Savienībā volframa elektrodus ražo divi ražotāji. Abi ražotāji izmeklēšanā pilnībā sadarbojās.

| (52) | Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(52)

Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

2.   Ievadpiezīme

| (53) | Ņemot vērā, ka ir tikai divi uzņēmumi, kuri veido Savienības ražošanas nozari, lai aizsargātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, tiks sniegti indeksētā veidā vai diapazonos. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā, ka ir tikai divi uzņēmumi, kuri veido Savienības ražošanas nozari, lai aizsargātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, tiks sniegti indeksētā veidā vai diapazonos.

| (54) | Eurostat dati par importu KN koda līmenī ietver ne vien volframa elektrodus, bet arī citus ražojumus, tāpēc imports analizēts Taric koda līmenī, izmantojot arī datus, kas savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie ir tik detalizēti, ka pēc tiem var identificēt attiecīgās personas. Tādēļ daļa informācijas dažreiz norādīta diapazonos. |
| --- | --- |

(54)

Eurostat dati par importu KN koda līmenī ietver ne vien volframa elektrodus, bet arī citus ražojumus, tāpēc imports analizēts Taric koda līmenī, izmantojot arī datus, kas savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie ir tik detalizēti, ka pēc tiem var identificēt attiecīgās personas. Tādēļ daļa informācijas dažreiz norādīta diapazonos.

3.   Patēriņš Savienībā

| (55) | Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu Taric koda līmenī, kā arī informāciju no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu Taric koda līmenī, kā arī informāciju no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

| (56) | No 2008. gada līdz PIP (“attiecīgais periods”) Savienības patēriņš samazinājās par 16 %. Patēriņš Savienībā 2008. un 2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. No minimuma 2009. gadā līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās gandrīz par 40 %.

  1.   tabula


  Patēriņš










  Apjoms
  (kg) | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš | 140 000–150 000 | 90 000–100 000 | 110 000–120 000 | 120 000–130 000 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 61 | 75 | 84 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze. |

(56)

No 2008. gada līdz PIP (“attiecīgais periods”) Savienības patēriņš samazinājās par 16 %. Patēriņš Savienībā 2008. un 2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. No minimuma 2009. gadā līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās gandrīz par 40 %.

1.   tabula

Patēriņš

Apjoms

(kg)

2008

2009

2010

PIP

Patēriņš

140 000–150 000

90 000–100 000

110 000–120 000

120 000–130 000

Indekss (2008. g. = 100)

100

61

75

84

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

4.   ĶTR importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

| (57) | ĶTR importa par dempinga cenām apjomi un tirgus daļa tika noteikti, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(57)

ĶTR importa par dempinga cenām apjomi un tirgus daļa tika noteikti, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.

| (58) | Neatkarīgi no Savienības patēriņa absolūtā samazinājuma ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %, PIP laikā joprojām ievērojami pārsniedzot 50 000 kg (sk. 2. tabulu). Šis palielinājums, kā arī vispārējais Savienības patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja Ķīnas eksportētāju tirgus daļas palielinājumu aptuveni līdz pusei no kopējā Savienības tirgus.

  2.   tabula


  Imports no ĶTR | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms | 51 771 | 36 188 | 39 953 | 56 289 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 70 | 77 | 109 |
| Tirgus daļa (%) | 35–40 | 35–40 | 35–40 | 45–50 |
| Avots: | Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze. |

(58)

Neatkarīgi no Savienības patēriņa absolūtā samazinājuma ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %, PIP laikā joprojām ievērojami pārsniedzot 50 000 kg (sk. 2. tabulu). Šis palielinājums, kā arī vispārējais Savienības patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja Ķīnas eksportētāju tirgus daļas palielinājumu aptuveni līdz pusei no kopējā Savienības tirgus.

2.   tabula

Imports no ĶTR

2008

2009

2010

PIP

Apjoms

51 771

36 188

39 953

56 289

Indekss (2008. g. = 100)

100

70

77

109

Tirgus daļa (%)

35–40

35–40

35–40

45–50

Avots:

Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

5.   ĶTR importa cenas

5.1.   Cenu pārmaiņas

| (59) | No 2008. gada līdz PIP ĶTR importa cenas reģionā palielinājušās aptuveni par 40 %, PIP laikā tās palielinājās krasi. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.

  3.   tabula


  ĶTR importa cenas | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas
  EUR/kg | 36,59 | 33,83 | 41,56 | 51,83 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 92 | 114 | 142 |
| Avots: | Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze. |

(59)

No 2008. gada līdz PIP ĶTR importa cenas reģionā palielinājušās aptuveni par 40 %, PIP laikā tās palielinājās krasi. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.

3.   tabula

ĶTR importa cenas

2008

2009

2010

PIP

Cenas

EUR/kg

36,59

33,83

41,56

51,83

Indekss (2008. g. = 100)

100

92

114

142

Avots:

Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

5.2.   Cenu samazinājums

| (60) | Izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa cenas bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām. Tika konstatēts, ka PIP laikā cenu samazinājuma starpība bijusi 37 %, un, ja aprēķinā ietver antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība joprojām bija ievērojama, proti, 24 %. Lai veiktu aprēķinu, to ražotāju eksportētāju CIF eksporta cenas, kuri sadarbojās, tika salīdzinātas ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu EXW līmenī. Cenas tika uzskatītas par reprezentatīvām attiecībā uz ĶTR, jo abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra aptuveni 80 % VE importa no ĶTR. |
| --- | --- |

(60)

Izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa cenas bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām. Tika konstatēts, ka PIP laikā cenu samazinājuma starpība bijusi 37 %, un, ja aprēķinā ietver antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība joprojām bija ievērojama, proti, 24 %. Lai veiktu aprēķinu, to ražotāju eksportētāju CIF eksporta cenas, kuri sadarbojās, tika salīdzinātas ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu EXW līmenī. Cenas tika uzskatītas par reprezentatīvām attiecībā uz ĶTR, jo abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra aptuveni 80 % VE importa no ĶTR.

| (61) | Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka cenas nav salīdzinātas pēc ražojuma veidiem un dažādo ražojuma veidu ievērojamo cenu atšķirību dēļ aprēķinātais cenu samazinājuma līmenis nav bijis pārliecinošs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, cenu salīdzinājums pēc ražojuma veidiem bija iespējams vienīgi attiecībā uz daļu no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un tikai daļu no eksporta pārdevumiem uz Savienību. Taču šī persona nesniedza pierādījumus, kas varētu likt apšaubīt izmantotās metodikas pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(61)

Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka cenas nav salīdzinātas pēc ražojuma veidiem un dažādo ražojuma veidu ievērojamo cenu atšķirību dēļ aprēķinātais cenu samazinājuma līmenis nav bijis pārliecinošs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, cenu salīdzinājums pēc ražojuma veidiem bija iespējams vienīgi attiecībā uz daļu no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un tikai daļu no eksporta pārdevumiem uz Savienību. Taču šī persona nesniedza pierādījumus, kas varētu likt apšaubīt izmantotās metodikas pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

| (62) | Pēc informācijas izpaušanas tika arī apgalvots, ka Ķīnas importa cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nav salīdzinātas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šī prasība nebija pamatota, jo attiecīgā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus, kas parādītu pastāvīgas un skaidras atšķirības pārdevēja darbībā un cenās minētajos atšķirīgajos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(62)

Pēc informācijas izpaušanas tika arī apgalvots, ka Ķīnas importa cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nav salīdzinātas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šī prasība nebija pamatota, jo attiecīgā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus, kas parādītu pastāvīgas un skaidras atšķirības pārdevēja darbībā un cenās minētajos atšķirīgajos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

6.   Imports no citām trešām valstīm

| (63) | Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā cenas attiecīgajā periodā ir parādītas nākamajā tabulā. Citu trešo valstu importa apjomi un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.

  4.   tabula


  Imports no citām trešām valstīm | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vjetnama |
| Importa apjoms (kg) | 27 878 | 14 184 | 13 776 | 25 833 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 51 | 49 | 93 |
| Cena
  EUR/kg | 44,36 | 45,34 | 46,02 | 56,01 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 102 | 104 | 126 |
| Dienvidkoreja |
| Importa apjoms (kg) | 21 299 | 8 174 | 11 051 | 3 319 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 38 | 52 | 16 |
| Cena
  EUR/kg | 50,99 | 44,16 | 44,16 | 59,31 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 87 | 87 | 116 |
| Citas trešās valstis |
| Importa apjoms (kg) | 7 641 | 6 247 | 10 942 | 9 186 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 82 | 143 | 120 |
| Cena
  EUR/kg | 43,24 | 59,82 | 64,98 | 57,75 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 138 | 150 | 134 |
| Kopā | | | | |
| Importa apjoms (kg) | 56 818 | 28 605 | 35 779 | 38 338 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 50 | 63 | 67 |
| Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (%) | 35–40 | 30–35 | 30–35 | 30–35 |
| Cena
  EUR/kg | 46,70 | 48,17 | 51,25 | 56,71 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 103 | 110 | 121 |
| Avots: | Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze. |

(63)

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā cenas attiecīgajā periodā ir parādītas nākamajā tabulā. Citu trešo valstu importa apjomi un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.

4.   tabula

Imports no citām trešām valstīm

2008

2009

2010

PIP

Vjetnama

Importa apjoms (kg)

27 878

14 184

13 776

25 833

Indekss (2008. g. = 100)

100

51

49

93

Cena

EUR/kg

44,36

45,34

46,02

56,01

Indekss (2008. g. = 100)

100

102

104

126

Dienvidkoreja

Importa apjoms (kg)

21 299

8 174

11 051

3 319

Indekss (2008. g. = 100)

100

38

52

16

Cena

EUR/kg

50,99

44,16

44,16

59,31

Indekss (2008. g. = 100)

100

87

87

116

Citas trešās valstis

Importa apjoms (kg)

7 641

6 247

10 942

9 186

Indekss (2008. g. = 100)

100

82

143

120

Cena

EUR/kg

43,24

59,82

64,98

57,75

Indekss (2008. g. = 100)

100

138

150

134

Kopā

Importa apjoms (kg)

56 818

28 605

35 779

38 338

Indekss (2008. g. = 100)

100

50

63

67

Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (%)

35–40

30–35

30–35

30–35

Cena

EUR/kg

46,70

48,17

51,25

56,71

Indekss (2008. g. = 100)

100

103

110

121

Avots:

Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

| (64) | Importa apjoms no pārējām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās aptuveni par 33 %. Tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās un PIP laikā bija no 30 % līdz 35 %. Cenas no citām trešām valstīm šajā pašā periodā palielinājās par 21 %. |
| --- | --- |

(64)

Importa apjoms no pārējām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās aptuveni par 33 %. Tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās un PIP laikā bija no 30 % līdz 35 %. Cenas no citām trešām valstīm šajā pašā periodā palielinājās par 21 %.

| (65) | Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā līdzīgais ražojums Savienības tirgū ievērojamos apjomos netika importēts no citām valstīm, bet tikai no ĶTR. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārējiem, proti, ASV un Japānas, ražotājiem galvenais tirgus ir viņu pašu iekšzemes tirgus. Tādēļ tika secināts, ka imports no valstīm, kas nav ĶTR, bijis ļoti mazs. |
| --- | --- |

(65)

Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā līdzīgais ražojums Savienības tirgū ievērojamos apjomos netika importēts no citām valstīm, bet tikai no ĶTR. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārējiem, proti, ASV un Japānas, ražotājiem galvenais tirgus ir viņu pašu iekšzemes tirgus. Tādēļ tika secināts, ka imports no valstīm, kas nav ĶTR, bijis ļoti mazs.

| (66) | Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka Vjetnamā un Dienvidkorejā VE netiek ražoti un ka importam no šīm valstīm faktiskā izcelsme ir ĶTR. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā netika gūta informācija, kas apstiprinātu šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(66)

Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka Vjetnamā un Dienvidkorejā VE netiek ražoti un ka importam no šīm valstīm faktiskā izcelsme ir ĶTR. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā netika gūta informācija, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.

7.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

7.1.   Ievadpiezīmes

| (67) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (68) | Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc konfidencialitātes dēļ dati norādīti diapazonos. |
| --- | --- |

(68)

Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc konfidencialitātes dēļ dati norādīti diapazonos.

7.2.   Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (69) | Attiecīgajā periodā ik gadu Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās. PIP beigās salīdzinājumā ar 2008. gadu tika ražots par 29 % mazāk produkcijas. Tendence īpaši negatīva bija 2009. gadā, kad samazinājums pārsniedza 40 %.

  5.   tabula


  Kopējā Savienības produkcija










  Apjoms
  (kg) | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija | 60 000–70 000 | 35 000–40 000 | 50 000–60 000 | 40 000–50 000 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 60 | 82 | 71 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(69)

Attiecīgajā periodā ik gadu Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās. PIP beigās salīdzinājumā ar 2008. gadu tika ražots par 29 % mazāk produkcijas. Tendence īpaši negatīva bija 2009. gadā, kad samazinājums pārsniedza 40 %.

5.   tabula

Kopējā Savienības produkcija

Apjoms

(kg)

2008

2009

2010

PIP

Produkcija

60 000–70 000

35 000–40 000

50 000–60 000

40 000–50 000

Indekss (2008. g. = 100)

100

60

82

71

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (70) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tika saražots mazāk produkcijas, tāpēc arī jaudas izmantojums no 2008. gada līdz PIP kopumā samazinājās par 27 %, un PIP laikā tika izmantots 41 % jaudas. Sīkāki dati sniegti tabulā.

  6.   tabula


  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums










  Apjoms
  (kg) | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda | 95 000–110 000 | 95 000–110 000 | 95 000–110 000 | 95 000–110 000 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums (%) | 57 | 35 | 47 | 41 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 60 | 82 | 73 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(70)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tika saražots mazāk produkcijas, tāpēc arī jaudas izmantojums no 2008. gada līdz PIP kopumā samazinājās par 27 %, un PIP laikā tika izmantots 41 % jaudas. Sīkāki dati sniegti tabulā.

6.   tabula

Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Apjoms

(kg)

2008

2009

2010

PIP

Ražošanas jauda

95 000–110 000

95 000–110 000

95 000–110 000

95 000–110 000

Indekss (2008. g. = 100)

100

100

100

100

Jaudas izmantojums (%)

57

35

47

41

Indekss (2008. g. = 100)

100

60

82

73

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.3.   Krājumi

| (71) | Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu apjoms no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. Šī tendence atbilst patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū tajā pašā periodā.

  7.   tabula


  Krājumi perioda beigās










  Apjoms
  (kg) | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās | 5 000–15 000 | 5 000–15 000 | 5 000–15 000 | 5 000–15 000 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 70 | 85 | 80 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu apjoms no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. Šī tendence atbilst patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū tajā pašā periodā.

7.   tabula

Krājumi perioda beigās

Apjoms

(kg)

2008

2009

2010

PIP

Krājumi perioda beigās

5 000–15 000

5 000–15 000

5 000–15 000

5 000–15 000

Indekss (2008. g. = 100)

100

70

85

80

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.4.   Pārdošanas apjoms

| (72) | No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās par 23 %, 2008. un 2009. gadā tas samazinājās krasi. Izņemot 2010. gadu, šī negatīvā tendence bija krasāka nekā kopējā patēriņa samazinājums.

  8.   tabula


  Pārdevumi nesaistītiem pircējiem | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (kg) | 40 000–50 000 | 25 000–30 000 | 35 000–40 000 | 30 000–35 000 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 65 | 87 | 77 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(72)

No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās par 23 %, 2008. un 2009. gadā tas samazinājās krasi. Izņemot 2010. gadu, šī negatīvā tendence bija krasāka nekā kopējā patēriņa samazinājums.

8.   tabula

Pārdevumi nesaistītiem pircējiem

2008

2009

2010

PIP

Apjoms (kg)

40 000–50 000

25 000–30 000

35 000–40 000

30 000–35 000

Indekss (2008. g. = 100)

100

65

87

77

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.5.   Tirgus daļa

| (73) | Ņemot vērā iepriekšējā apsvēruma konstatējumus par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, attiecīgajā periodā vērojams Savienības ražošanas nozares tirgus daļas kritums. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās. Rezultātā tirgus daļa bija 20–25 %, proti, nedaudz mazāk par attiecīgā perioda sākumā konstatēto.

  9.   tabula


  Savienības tirgus daļa | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības tirgus daļa | 25–30 % | 25–30 % | 30–35 % | 20–25 % |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 107 | 117 | 91 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze. |

(73)

Ņemot vērā iepriekšējā apsvēruma konstatējumus par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, attiecīgajā periodā vērojams Savienības ražošanas nozares tirgus daļas kritums. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās. Rezultātā tirgus daļa bija 20–25 %, proti, nedaudz mazāk par attiecīgā perioda sākumā konstatēto.

9.   tabula

Savienības tirgus daļa

2008

2009

2010

PIP

Savienības tirgus daļa

25–30 %

25–30 %

30–35 %

20–25 %

Indekss (2008. g. = 100)

100

107

117

91

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

7.6.   Izaugsme

| (74) | Kā paskaidrots iepriekš, patēriņš Savienībā ekonomikas lejupslīdes dēļ 2008.–2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās. |
| --- | --- |

(74)

Kā paskaidrots iepriekš, patēriņš Savienībā ekonomikas lejupslīdes dēļ 2008.–2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās.

7.7.   Nodarbinātība un ražīgums

| (75) | No 2008. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 13 %. |
| --- | --- |

(75)

No 2008. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 13 %.

| (76) | Pēc ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā samazinājās arī viena darbinieka vidējais ražīgums, ko mērī kā darbinieka vidējo izlaidi kilogramos. Sīkāki dati sniegti tabulā.

  10.   tabula


  Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieki (indekss) | 100 | 65 | 84 | 87 |
| Ražīgums (indekss) | 100 | 92 | 106 | 83 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(76)

Pēc ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā samazinājās arī viena darbinieka vidējais ražīgums, ko mērī kā darbinieka vidējo izlaidi kilogramos. Sīkāki dati sniegti tabulā.

10.   tabula

Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā

2008

2009

2010

PIP

Darbinieki (indekss)

100

65

84

87

Ražīgums (indekss)

100

92

106

83

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.8.   Vienības pārdošanas cenas

| (77) | Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā 2008.–2010. gadā nedaudz samazinājās, daļēji tas atspoguļo ekonomiskās krīzes ietekmi. No 2010. gada līdz PIP vienības pārdošanas cenas ievērojami palielinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %. Šādu cenu dinamiku, jo īpaši no 2010. gada līdz PIP, izraisīja VE izgatavošanai nepieciešamo sastāvdaļu cenu pieaugums.

  11.   tabula


  Savienības pārdevumu vienības cena | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību) | 80–120 | 80–120 | 80–120 | 100–140 |
| Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 94 | 96 | 135 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(77)

Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā 2008.–2010. gadā nedaudz samazinājās, daļēji tas atspoguļo ekonomiskās krīzes ietekmi. No 2010. gada līdz PIP vienības pārdošanas cenas ievērojami palielinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %. Šādu cenu dinamiku, jo īpaši no 2010. gada līdz PIP, izraisīja VE izgatavošanai nepieciešamo sastāvdaļu cenu pieaugums.

11.   tabula

Savienības pārdevumu vienības cena

2008

2009

2010

PIP

Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību)

80–120

80–120

80–120

100–140

Indekss (2008. g. = 100)

100

94

96

135

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.9.   Rentabilitāte

| (78) | Rentabilitātes zemākais rādītājs bija 2009. un 2010. gadā, bet laikā no 2008. gada līdz PIP tā uzlabojās. Tomēr rentabilitāte visā attiecīgajā periodā joprojām bija negatīva.

  12.   tabula


  Rentabilitāte | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības pārdevumu rentabilitāte
  Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 95 | 95 | 104 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(78)

Rentabilitātes zemākais rādītājs bija 2009. un 2010. gadā, bet laikā no 2008. gada līdz PIP tā uzlabojās. Tomēr rentabilitāte visā attiecīgajā periodā joprojām bija negatīva.

12.   tabula

Rentabilitāte

2008

2009

2010

PIP

Savienības pārdevumu rentabilitāte

Indekss (2008. g. = 100)

100

95

95

104

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.10.   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

| (79) | Ieguldījumi ar attiecīgo ražojumu saistītajā darījumu jomā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. |
| --- | --- |

(79)

Ieguldījumi ar attiecīgo ražojumu saistītajā darījumu jomā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.

| (80) | Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz rentabilitāti. Savienības ražošanas nozarei 2008. gadā fiksēts negatīvs ienākums no ieguldījumiem, PIP laikā tas nedaudz uzlabojās, tomēr palika negatīvs.

  13.   tabula


  Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem










  Indekss (2008. g. = 100) | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi | 100 | 2 | 23 | 18 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 100 | 100 | 96 | 103 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(80)

Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz rentabilitāti. Savienības ražošanas nozarei 2008. gadā fiksēts negatīvs ienākums no ieguldījumiem, PIP laikā tas nedaudz uzlabojās, tomēr palika negatīvs.

13.   tabula

Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Indekss (2008. g. = 100)

2008

2009

2010

PIP

Ieguldījumi

100

2

23

18

Ienākums no ieguldījumiem

100

100

96

103

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.11.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (81) | Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašai finansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās, tomēr palika negatīva.

  14.   tabula


  Naudas plūsma | 2008 | 2009 | 2010 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma
  Indekss (2008. g. = 100) | 100 | 99 | 96 | 106 |
| Avots: | atbildes uz anketas jautājumiem. |

(81)

Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašai finansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās, tomēr palika negatīva.

14.   tabula

Naudas plūsma

2008

2009

2010

PIP

Naudas plūsma

Indekss (2008. g. = 100)

100

99

96

106

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

7.12.   Algas

| (82) | No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozarē algas samazinājās par 16 % – tas atbilst darbinieku skaita samazinājumam. |
| --- | --- |

(82)

No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozarē algas samazinājās par 16 % – tas atbilst darbinieku skaita samazinājumam.

7.13.   Dempinga starpības apjoms

| (83) | Lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojama apjoma dempings PIP laikā turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Ņemot vērā lielo rezerves jaudu, faktiskais importa apjoms no ĶTR un cenas, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(83)

Lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojama apjoma dempings PIP laikā turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Ņemot vērā lielo rezerves jaudu, faktiskais importa apjoms no ĶTR un cenas, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

7.14.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (84) | Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no iepriekšējā dempinga. Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet rezultātā cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(84)

Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no iepriekšējā dempinga. Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet rezultātā cieta zaudējumus.

8.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (85) | Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien bija raksturīga ekonomiska nestabilitāte, un tai vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Attiecīgajā periodā pasliktinājās gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu. Tāpēc nevarēja secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. |
| --- | --- |

(85)

Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien bija raksturīga ekonomiska nestabilitāte, un tai vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Attiecīgajā periodā pasliktinājās gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu. Tāpēc nevarēja secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils.

| (86) | Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet pārdošana lielā mērā notika par cenām, kas bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa. Faktiski Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums no 2010. gada līdz PIP ir saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, un tas nenosedza Savienības ražošanas nozares kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(86)

Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet pārdošana lielā mērā notika par cenām, kas bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa. Faktiski Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums no 2010. gada līdz PIP ir saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, un tas nenosedza Savienības ražošanas nozares kopējās izmaksas.

| (87) | Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares grūtības var skaidri saistīt ar to, ka, lai gan spēkā ir pasākumi, Savienības tirgū tomēr ir milzīgs daudzums no Ķīnas importētā pārskatāmā ražojuma par izteiktām dempinga cenām. Šie faktori nebija pietiekami, lai noteiktu situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt samērīgu tirgus daļu, cieš zaudējumus. Turklāt visā attiecīgajā periodā šīs grūtības vēl vairāk padziļinājuši divi faktori: tirgus lejupslīde 2008.–2009. gada ekonomikas krīzes laikā un mazākā mērā – pēkšņais izejvielu izmaksu pieaugums PIP laikā. Tas izraisījis situāciju, kad zaudējumi sasnieguši ievērojamus apmērus. |
| --- | --- |

(87)

Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares grūtības var skaidri saistīt ar to, ka, lai gan spēkā ir pasākumi, Savienības tirgū tomēr ir milzīgs daudzums no Ķīnas importētā pārskatāmā ražojuma par izteiktām dempinga cenām. Šie faktori nebija pietiekami, lai noteiktu situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt samērīgu tirgus daļu, cieš zaudējumus. Turklāt visā attiecīgajā periodā šīs grūtības vēl vairāk padziļinājuši divi faktori: tirgus lejupslīde 2008.–2009. gada ekonomikas krīzes laikā un mazākā mērā – pēkšņais izejvielu izmaksu pieaugums PIP laikā. Tas izraisījis situāciju, kad zaudējumi sasnieguši ievērojamus apmērus.

| (88) | Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares rādītāju negatīvo dinamiku, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā joprojām nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares rādītāju negatīvo dinamiku, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā joprojām nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

| (89) | Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei. |
| --- | --- |

(89)

Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei.

| (90) | Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts imports no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(90)

Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts imports no attiecīgās valsts.

2.   Ķīnas importa apjoms

| (91) | Tiek atgādināts, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas galvenokārt ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājies. Šādos apstākļos Ķīnas importa apjoms palielinājies līdz līmenim, kas PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kg. Importa apjoms palielinājies par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājusies. |
| --- | --- |

(91)

Tiek atgādināts, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas galvenokārt ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājies. Šādos apstākļos Ķīnas importa apjoms palielinājies līdz līmenim, kas PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kg. Importa apjoms palielinājies par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājusies.

3.   Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR

| (92) | Kā aprakstīts 46. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Var gaidīt, ka lielu daļu no šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot, lai tad, ja nebūtu antidempinga pasākumu, palielinātu importu Savienības tirgū. Tas skaidrojams ar to, ka nekas neliecina par trešo valstu tirgu vai Ķīnas iekšzemes tirgus spēju absorbēt ievērojamo Ķīnas neizmantoto jaudu. Tādēļ ir iespējams ievērojami palielināt importu Savienībā. Tiek lēsts, ka neizmantotā jauda varētu piecas reizes pārsniegt Savienības patēriņu PIP laikā. |
| --- | --- |

(92)

Kā aprakstīts 46. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Var gaidīt, ka lielu daļu no šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot, lai tad, ja nebūtu antidempinga pasākumu, palielinātu importu Savienības tirgū. Tas skaidrojams ar to, ka nekas neliecina par trešo valstu tirgu vai Ķīnas iekšzemes tirgus spēju absorbēt ievērojamo Ķīnas neizmantoto jaudu. Tādēļ ir iespējams ievērojami palielināt importu Savienībā. Tiek lēsts, ka neizmantotā jauda varētu piecas reizes pārsniegt Savienības patēriņu PIP laikā.

| (93) | Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija liecina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas (amonija paravolframāta jeb APV) tirgū ir ievērojami izkropļojumi. Uz šo izejvielu attiecas eksporta kvotas, ko noteikušas Ķīnas iestādes, kā arī eksporta nodokļi. Tas ierobežo APV eksportu un mākslīgi paaugstina APV cenu pasaulē. Šos izkropļojumus var radīt papildu stimuli Ķīnas ražošanas nozarei ražot un eksportēt par zemām cenām, savukārt Savienības ražošanas nozare ražo līdzīgo ražojumu, izmantojot izejvielu par mākslīgi augstām cenām. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija liecina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas (amonija paravolframāta jeb APV) tirgū ir ievērojami izkropļojumi. Uz šo izejvielu attiecas eksporta kvotas, ko noteikušas Ķīnas iestādes, kā arī eksporta nodokļi. Tas ierobežo APV eksportu un mākslīgi paaugstina APV cenu pasaulē. Šos izkropļojumus var radīt papildu stimuli Ķīnas ražošanas nozarei ražot un eksportēt par zemām cenām, savukārt Savienības ražošanas nozare ražo līdzīgo ražojumu, izmantojot izejvielu par mākslīgi augstām cenām.

4.   Savienības tirgus pievilcīgums

| (94) | Ir redzams, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pastāvīga interese par Savienības tirgu un tie ir spējuši palielināt importa apjomus uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu rēķina. PIP laikā tie ir pat palielinājuši savu jau tā ievērojamo tirgus daļu. |
| --- | --- |

(94)

Ir redzams, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pastāvīga interese par Savienības tirgu un tie ir spējuši palielināt importa apjomus uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu rēķina. PIP laikā tie ir pat palielinājuši savu jau tā ievērojamo tirgus daļu.

5.   Secinājums

| (95) | Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils. |
| --- | --- |

(95)

Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.

| (96) | Tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, ļoti iespējams, palielinātos imports par dempinga cenām, un tas varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu. Faktiski ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kas tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, lielā mērā varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu par dempinga cenām, kas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(96)

Tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, ļoti iespējams, palielinātos imports par dempinga cenām, un tas varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu. Faktiski ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kas tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, lielā mērā varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu par dempinga cenām, kas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.

| (97) | Ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto par dempinga turpināšanos, ĶTR neizmantoto jaudu, izkropļojumiem izejvielu tirgū, ĶTR ražotāju eksportētāju potenciālu novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas eksportētāju cenu politiku, proti, cenas ir izteikti zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto par dempinga turpināšanos, ĶTR neizmantoto jaudu, izkropļojumiem izejvielu tirgū, ĶTR ražotāju eksportētāju potenciālu novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas eksportētāju cenu politiku, proti, cenas ir izteikti zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (98) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (99) | Būtu jāatgādina – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi pārmērīgi nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(99)

Būtu jāatgādina – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi pārmērīgi nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (100) | Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv pamatoti iemesli secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(100)

Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv pamatoti iemesli secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (101) | Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokli un analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir skaidrs, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis varētu nopietni pasliktināties. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ražošanas un pārdošanas apjomu, bet, lai gan bija spēkā pasākumi, imports no attiecīgās valsts palielinājās. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija pasliktinājās, jo tā cieta smagus zaudējumus. Tāpēc Savienības tirgū jāpanāk reālas konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokli un analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir skaidrs, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis varētu nopietni pasliktināties. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ražošanas un pārdošanas apjomu, bet, lai gan bija spēkā pasākumi, imports no attiecīgās valsts palielinājās. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija pasliktinājās, jo tā cieta smagus zaudējumus. Tāpēc Savienības tirgū jāpanāk reālas konkurences apstākļi.

| (102) | Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, jo tādā gadījumā tā spētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot finansiālo situāciju. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(102)

Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, jo tādā gadījumā tā spētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot finansiālo situāciju. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju.

3.   Lietotāju intereses

| (103) | Neviens no 15 lietotājiem, ar kuriem notika saziņa, nesadarbojās. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ieinteresētajiem lietotājiem. Sākotnējā izmeklēšanā nesadarbošanās tika skaidrota ar VE mazo ietekmi uz ražošanas izmaksām, jo pircējiem svarīgākais kritērijs acīmredzot ir kvalitāte un uzticamība. Ņemot vērā to, ka pārskatāmā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām ir niecīga, tika secināts, ka pasākumi lietotāju ražošanas nozari nelabvēlīgi neietekmētu. |
| --- | --- |

(103)

Neviens no 15 lietotājiem, ar kuriem notika saziņa, nesadarbojās. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ieinteresētajiem lietotājiem. Sākotnējā izmeklēšanā nesadarbošanās tika skaidrota ar VE mazo ietekmi uz ražošanas izmaksām, jo pircējiem svarīgākais kritērijs acīmredzot ir kvalitāte un uzticamība. Ņemot vērā to, ka pārskatāmā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām ir niecīga, tika secināts, ka pasākumi lietotāju ražošanas nozari nelabvēlīgi neietekmētu.

4.   Importētāju intereses

| (104) | Izmeklēšanas sākumā ar Komisiju sazinājās trīs importētāji, bet tie netika uzskatīti par ieinteresētajām personām, jo PIP laikā tie nav importējuši attiecīgo ražojumu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka VE importētāji izmeklēšanas laikā neizrādīja interesi, tika secināts, ka saglabāt pasākumus nebūtu nepārprotami pretrunā ES interesēm. |
| --- | --- |

(104)

Izmeklēšanas sākumā ar Komisiju sazinājās trīs importētāji, bet tie netika uzskatīti par ieinteresētajām personām, jo PIP laikā tie nav importējuši attiecīgo ražojumu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka VE importētāji izmeklēšanas laikā neizrādīja interesi, tika secināts, ka saglabāt pasākumus nebūtu nepārprotami pretrunā ES interesēm.

5.   Secinājums

| (105) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (106) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus saglabāt. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(106)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus saglabāt. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

| (107) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes volframa elektrodiem. |
| --- | --- |

(107)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes volframa elektrodiem.

| (108) | Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta atsevišķā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem, |
| --- | --- |

(108)

Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta atsevišķā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   To Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa metināšanas elektrodu importam (ieskaitot volframa stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (Taric kodi 8101991010 un 8515900010), ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu.

2.   Maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto izstrādājumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd | 17,0 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd | 41,0 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd | 38,8 % | A756 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 63,5 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

17,0 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

41,0 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

38,8 %

A756

Visi pārējie uzņēmumi

63,5 %

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 29. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. BRUTON

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 72, 13.3.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV C 71, 9.3.2012., 23. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma atbildīgā darbinieka parakstītam paziņojumam šādā formā:

| 1) | rēķina izrakstītāja uzņēmuma atbildīgā darbinieka vārds, uzvārds un ieņemamais amats; |
| --- | --- |

1)

rēķina izrakstītāja uzņēmuma atbildīgā darbinieka vārds, uzvārds un ieņemamais amats;

| 2) | šāda deklarācija: “Es, zemāk parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie volframa elektrodi (apjoms), (Taric papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese), (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

2)

šāda deklarācija: “Es, zemāk parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie volframa elektrodi (apjoms), (Taric papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese), (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/13

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 509/2013

(2013. gada 3. jūnijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz vairāku piedevu izmantošanu dažos alkoholiskajos dzērienos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu un 30. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā norādīts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un šo pārtikas piedevu lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā norādīts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un šo pārtikas piedevu lietošanas nosacījumi.

| (2) | Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), 3. panta 1. punktā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), 3. panta 1. punktā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas.

| (3) | Polijas Nacionālā vīnkopības un medalus ražošanas padome 2011. gada 10. februārī iesniedza pieteikumu Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksta grozīšanai, lai nodrošinātu iespēju dažos alkoholiskajos dzērienos izmantot vairākas piedevas atbilstīgi Polijas 2011. gada 12. maija Likumam par vīna produktu ražošanu un pildīšanu pudelēs, šo produktu tirdzniecību un tirgus organizāciju (3) (turpmāk “Polijas Likums par vīna produktiem”). |
| --- | --- |

(3)

Polijas Nacionālā vīnkopības un medalus ražošanas padome 2011. gada 10. februārī iesniedza pieteikumu Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksta grozīšanai, lai nodrošinātu iespēju dažos alkoholiskajos dzērienos izmantot vairākas piedevas atbilstīgi Polijas 2011. gada 12. maija Likumam par vīna produktu ražošanu un pildīšanu pudelēs, šo produktu tirdzniecību un tirgus organizāciju (3) (turpmāk “Polijas Likums par vīna produktiem”).

| (4) | Uz alkoholiskajiem dzērieniem, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, neattiecas Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (4), jo šie dzērieni neietilpst nevienā no minētās regulas XIb pielikumā uzskaitīto vīnkopības produktu kategorijām. Uz aromatizētiem produktiem, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, neattiecas arī Padomes 1991. gada 10. jūnija Regula (EEK) Nr. 1601/91, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (5). |
| --- | --- |

(4)

Uz alkoholiskajiem dzērieniem, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, neattiecas Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (4), jo šie dzērieni neietilpst nevienā no minētās regulas XIb pielikumā uzskaitīto vīnkopības produktu kategorijām. Uz aromatizētiem produktiem, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, neattiecas arī Padomes 1991. gada 10. jūnija Regula (EEK) Nr. 1601/91, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (5).

| (5) | Piedevu izmantošana produktos, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1234/2007, ir atļauta ar Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (6), un to īstenošanas pasākumiem. Minētās darbības nepiemēro alkoholiskajiem dzērieniem, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Piedevu izmantošana produktos, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1234/2007, ir atļauta ar Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (6), un to īstenošanas pasākumiem. Minētās darbības nepiemēro alkoholiskajiem dzērieniem, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem.

| (6) | Tomēr Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.d panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstis var atļaut izmantot terminu “vīns” attiecībā produktiem, kuri nav norādīti regulas XIb pielikumā, ja tam salikta nosaukuma veidā pievienots augļa nosaukums, lai tirgotu produktus, kas fermentācijas procesā iegūti no citiem augļiem, nevis vīnogām, vai arī tas ir daļa no salikta nosaukuma. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.d panta 1. punktu Polija atļāva izmantot terminu “vīns” attiecībā uz Polijas Likumā par vīna produktiem norādītajiem alkoholiskajiem dzērieniem. Tāpēc šajos produktos izmantotās piedevas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, neskarot citās dalībvalstīs piemērojamos noteikumus attiecībā uz šo produktu nosaukumu. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.d panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstis var atļaut izmantot terminu “vīns” attiecībā produktiem, kuri nav norādīti regulas XIb pielikumā, ja tam salikta nosaukuma veidā pievienots augļa nosaukums, lai tirgotu produktus, kas fermentācijas procesā iegūti no citiem augļiem, nevis vīnogām, vai arī tas ir daļa no salikta nosaukuma. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.d panta 1. punktu Polija atļāva izmantot terminu “vīns” attiecībā uz Polijas Likumā par vīna produktiem norādītajiem alkoholiskajiem dzērieniem. Tāpēc šajos produktos izmantotās piedevas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, neskarot citās dalībvalstīs piemērojamos noteikumus attiecībā uz šo produktu nosaukumu.

| (7) | Polijas Likumā par vīna produktiem norādītie alkoholiskie dzērieni pieder pie šādām Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā uzskaitītajām pārtikas kategorijām:






  — | Wino owocowe markowe (augstas kvalitātes augļu vīns), wino owocowe wzmocnione (spirtots augļu vīns), wino owocowe aromatyzowane (aromatizēts augļu vīns), wino z soku winogronowego (vīnogu vīns) un aromatyzowane wino z soku winogronowego (aromatizēts vīnogu vīns) būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma 14.2.4. kategorijā “Augļu vīns un made wine”, |
| --- | --- | --- |

(7)

Polijas Likumā par vīna produktiem norādītie alkoholiskie dzērieni pieder pie šādām Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā uzskaitītajām pārtikas kategorijām:

—

Wino owocowe markowe (augstas kvalitātes augļu vīns), wino owocowe wzmocnione (spirtots augļu vīns), wino owocowe aromatyzowane (aromatizēts augļu vīns), wino z soku winogronowego (vīnogu vīns) un aromatyzowane wino z soku winogronowego (aromatizēts vīnogu vīns) būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma 14.2.4. kategorijā “Augļu vīns un made wine”,

| — | Nalewka na winie owocowym (augļu vīna tinktūra), aromatyzowana nalewka na winie owocowym (aromatizēta augļu vīna tinktūra), nalewka na winie z soku winogronowego (vīnogu vīna tinktūra), aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego (aromatizēta vīnogu vīna tinktūra), napój winny owocowy lub miodowy (vīna dzērieni, kuru pamatā ir augļi vai medus), aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy (aromatizēti vīna dzērieni, kuru pamatā ir augļi vai medus), wino owocowe niskoalkoholowe (augļu vīns ar zemu alkohola saturu) un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe (aromatizēts augļu vīns ar zemu alkohola saturu) būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma 14.2.8. kategorijā “Citi alkoholiskie dzērieni, tostarp alkoholisko un nealkoholisko dzērienu maisījumi un alkoholiskie dzērieni, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola”. |
| --- | --- |

—

Nalewka na winie owocowym (augļu vīna tinktūra), aromatyzowana nalewka na winie owocowym (aromatizēta augļu vīna tinktūra), nalewka na winie z soku winogronowego (vīnogu vīna tinktūra), aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego (aromatizēta vīnogu vīna tinktūra), napój winny owocowy lub miodowy (vīna dzērieni, kuru pamatā ir augļi vai medus), aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy (aromatizēti vīna dzērieni, kuru pamatā ir augļi vai medus), wino owocowe niskoalkoholowe (augļu vīns ar zemu alkohola saturu) un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe (aromatizēts augļu vīns ar zemu alkohola saturu) būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma 14.2.8. kategorijā “Citi alkoholiskie dzērieni, tostarp alkoholisko un nealkoholisko dzērienu maisījumi un alkoholiskie dzērieni, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola”.

| (8) | Piešķirot atļauju piedevu izmantošanai produktos, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, netiek radīta papildu ietekme uz patērētājiem un līdz ar to arī nerodas bažas par drošumu. |
| --- | --- |

(8)

Piešķirot atļauju piedevu izmantošanai produktos, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, netiek radīta papildu ietekme uz patērētājiem un līdz ar to arī nerodas bažas par drošumu.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestādes”) atzinums par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ietvertā Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksta atjaunināšanu, izņemot gadījumus, kad attiecīgais atjauninājums nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tā kā atļaujas piešķiršanu dažu piedevu izmantošanai noteiktos alkoholiskos dzērienos, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, uzskata par šā saraksta atjauninājumu, kas nevarētu negatīvi ietekmēt cilvēku veselību, nav nepieciešams lūgt Iestādes atzinumu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestādes”) atzinums par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ietvertā Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksta atjaunināšanu, izņemot gadījumus, kad attiecīgais atjauninājums nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tā kā atļaujas piešķiršanu dažu piedevu izmantošanai noteiktos alkoholiskos dzērienos, ko reglamentē Polijas Likums par vīna produktiem, uzskata par šā saraksta atjauninājumu, kas nevarētu negatīvi ietekmēt cilvēku veselību, nav nepieciešams lūgt Iestādes atzinumu.

| (10) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1333/2008.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  Dziennik Urzędowy, 2011, Nr. 120, poz. 690.

3

Dziennik Urzędowy

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp.

5

(6)  OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļu groza šādi:

| 1) | 14.2.4. pārtikas kategorijā “Augļu vīns un made wine” ierakstus attiecībā uz II un III grupu un piedevām E 160d, E 242 un E 353 aizstāj ar šādiem: | “II grupa | Krāsvielas, quantum satis | quantum satis | | Izņemot wino owocowe markowe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | III grupa | Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu | 200 | | Izņemot wino owocowe markowe |
| | E 160d | Likopēns | 10 | | Izņemot wino owocowe markowe |
| | E 242 | Dimetildikarbonāts | 250 | (24) | Tikai augļu vīnā, vīnā ar samazinātu alkohola saturu un wino owocowe markowe, wino owocowe wzmocnione, wino owocowe aromatyzowane, wino z soku winogronowego un aromatyzowane wino z soku winogronowego |
| | E 353 | Metavīnskābe | 100 | | Tikai made wine un wino z soku winogronowego, un aromatyzowane wino z soku winogronowego”; |

1)

14.2.4. pārtikas kategorijā “Augļu vīns un made wine” ierakstus attiecībā uz II un III grupu un piedevām E 160d, E 242 un E 353 aizstāj ar šādiem:

“II grupa

Krāsvielas, quantum satis

quantum satis

Izņemot wino owocowe markowe

III grupa

Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu

200

Izņemot wino owocowe markowe

E 160d

Likopēns

10

Izņemot wino owocowe markowe

E 242

Dimetildikarbonāts

250

(24)

Tikai augļu vīnā, vīnā ar samazinātu alkohola saturu un wino owocowe markowe, wino owocowe wzmocnione, wino owocowe aromatyzowane, wino z soku winogronowego un aromatyzowane wino z soku winogronowego

E 353

Metavīnskābe

100

Tikai made wine un wino z soku winogronowego, un aromatyzowane wino z soku winogronowego”;

| 2) | 14.2.4. pārtikas kategorijā “Augļu vīns un made wine” pievieno šādu ierakstu par piedevu E 1105: | “E 1105 | Lizocīms | quantum satis | | Tikai wino z soku winogronowego un aromatyzowane wino z soku winogronowego”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

14.2.4. pārtikas kategorijā “Augļu vīns un made wine” pievieno šādu ierakstu par piedevu E 1105:

“E 1105

Lizocīms

quantum satis

Tikai wino z soku winogronowego un aromatyzowane wino z soku winogronowego”;

| 3) | 14.2.8. pārtikas kategoriju “Citi alkoholiskie dzērieni, tostarp alkoholisko un nealkoholisko dzērienu maisījumi un alkoholiskie dzērieni, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola” groza šādi:






  a) | ierakstus attiecībā uz III grupu, E 123 un E 200–203 aizstāj ar šādiem: | “III grupa | Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu | 200 | | Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola, un nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 123 | Amarants | 30 | | Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola, un nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe |
| | E 200–203 | Sorbīnskābe – sorbāti | 200 | (1) (2) | Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola, un nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe”; |

3)

14.2.8. pārtikas kategoriju “Citi alkoholiskie dzērieni, tostarp alkoholisko un nealkoholisko dzērienu maisījumi un alkoholiskie dzērieni, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola” groza šādi:

a)

ierakstus attiecībā uz III grupu, E 123 un E 200–203 aizstāj ar šādiem:

“III grupa

Krāsvielas ar kombinētu maksimālo daudzumu

200

Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola, un nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe

E 123

Amarants

30

Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola, un nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe

E 200–203

Sorbīnskābe – sorbāti

200

(1) (2)

Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola, un nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe”;

| b) | pēc ieraksta “E 210–213 Benzoskābe – benzoāti” iekļauj šādu ierakstu par E 220–228: | “E 220–228 | Sēra dioksīds – sulfīti | 200 | (3) | Tikai nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pēc ieraksta “E 210–213 Benzoskābe – benzoāti” iekļauj šādu ierakstu par E 220–228:

“E 220–228

Sēra dioksīds – sulfīti

200

(3)

Tikai nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe”;

| c) | pēc ieraksta “E 338–452 Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti” iekļauj šādu ierakstu par E 353: | “E 353 | Metavīnskābe | 100 | | Tikai nalewka na winie z soku winogronowego un aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

pēc ieraksta “E 338–452 Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti” iekļauj šādu ierakstu par E 353:

“E 353

Metavīnskābe

100

Tikai nalewka na winie z soku winogronowego un aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego”;

| d) | pievieno šādu ierakstu par E 1105: | “E 1105 | Lizocīms | quantum satis | | Tikai nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

pievieno šādu ierakstu par E 1105:

“E 1105

Lizocīms

quantum satis

Tikai nalewka na winie owocowym, aromatyzowana nalewka na winie owocowym, nalewka na winie z soku winogronowego, aromatyzowana nalewka na winie z soku winogronowego, napój winny owocowy lub miodowy, aromatyzowany napój winny owocowy lub miodowy, wino owocowe niskoalkoholowe un aromatyzowane wino owocowe niskoalkoholowe”

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/17

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 510/2013

(2013. gada 3. jūnijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I, II un III pielikumu attiecībā uz dzelzs oksīdu un hidroksīdu (E 172), hidroksipropilcelulozes (E 464) un polisorbātu (E 432–436) lietošanu dažu augļu marķēšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, 10. panta 3. punktu un 30. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikumā noteiktas funkcionālās grupas, kuras attiecas uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas produktos, un uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikumā noteiktas funkcionālās grupas, kuras attiecas uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas produktos, un uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos.

| (2) | Vajadzības gadījumā, reaģējot uz zinātnes sasniegumiem vai tehnikas attīstību, Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikumā var iekļaut papildu funkcionālās grupas. |
| --- | --- |

(2)

Vajadzības gadījumā, reaģējot uz zinātnes sasniegumiem vai tehnikas attīstību, Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikumā var iekļaut papildu funkcionālās grupas.

| (3) | Izpētes laikā noskaidrojās, ka dzelzs oksīdi un hidroksīdi (E 172), uzklāti uz augļu un dārzeņu virsmas, kuras noteiktas daļas iepriekš depigmentētas (piemēram, ar lāzerapstrādi), mijiedarbībā ar dažām epidermas sastāvdaļām stimulē šo daļu kontrastēšanu ar neapstrādāto virsmu. Šādu iedarbību varētu izmantot augļu un dārzeņu marķēšanai. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikumā ir lietderīgi iekļaut jaunu funkcionālo grupu “kontrasta pastiprinātāji”. |
| --- | --- |

(3)

Izpētes laikā noskaidrojās, ka dzelzs oksīdi un hidroksīdi (E 172), uzklāti uz augļu un dārzeņu virsmas, kuras noteiktas daļas iepriekš depigmentētas (piemēram, ar lāzerapstrādi), mijiedarbībā ar dažām epidermas sastāvdaļām stimulē šo daļu kontrastēšanu ar neapstrādāto virsmu. Šādu iedarbību varētu izmantot augļu un dārzeņu marķēšanai. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikumā ir lietderīgi iekļaut jaunu funkcionālo grupu “kontrasta pastiprinātāji”.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 III pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts lietošanai pārtikas piedevās, pārtikas fermentos, aromatizētājos, uzturvielās un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 III pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts lietošanai pārtikas piedevās, pārtikas fermentos, aromatizētājos, uzturvielās un to lietošanas nosacījumi.

| (6) | Minētos sarakstus var grozīt saskaņā ar procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2). |
| --- | --- |

(6)

Minētos sarakstus var grozīt saskaņā ar procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2).

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu var atjaunināt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu var atjaunināt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas.

| (8) | Pieteikums atļaujai lietot dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) kā kontrasta pastiprinātāju, hidroksipropilcelulozi (E 464) kā dažu augļu glazētājvielu neizdzēšamam marķējumam un polisorbātus (E 432–436) kā emulgatorus kontrasta pastiprinātāja preparātos tika iesniegts 2011. gada 8. aprīlī, un tas ir pieejams dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(8)

Pieteikums atļaujai lietot dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) kā kontrasta pastiprinātāju, hidroksipropilcelulozi (E 464) kā dažu augļu glazētājvielu neizdzēšamam marķējumam un polisorbātus (E 432–436) kā emulgatorus kontrasta pastiprinātāja preparātos tika iesniegts 2011. gada 8. aprīlī, un tas ir pieejams dalībvalstīm.

| (9) | Tika izstrādāta jauna marķēšanas tehnoloģija, kurā informācijas attēlošanai uz svaigu augļu virsmas izmanto oglekļa dioksīda lāzeru. Lāzera stara radītās tiešās depigmentēšanas rezultātā uz dažu, bet ne visu pārtikas produktu virsmas izveidojas skaidri saskatāma uzdruka. Tāpēc pastāv tehnoloģiska vajadzība lietot dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) kā kontrasta pastiprinātāju, hidroksipropilcelulozi (E 464) kā glazētājvielu un polisorbātus (E 432–436) kā emulgatorus kontrasta pastiprinātāja preparātos, lai uzlabotu kontrastu un iegūtu neizdzēšamu marķējumu dažiem augļiem. Dzelzs oksīdi un hidroksīdi (E 172) nodrošina, ka marķējuma vieta pietiekami kontrastē ar neapstrādāto augļa virsmu, hidroksipropilceluloze (E 464) veido plānu, aizsargājošu plēvīti marķējuma vietā, un polisorbāti (E 432–436) nodrošina pārtikas piedevu preparātu viendabīgu izkliedi marķētajās pārtikas produktu daļās. |
| --- | --- |

(9)

Tika izstrādāta jauna marķēšanas tehnoloģija, kurā informācijas attēlošanai uz svaigu augļu virsmas izmanto oglekļa dioksīda lāzeru. Lāzera stara radītās tiešās depigmentēšanas rezultātā uz dažu, bet ne visu pārtikas produktu virsmas izveidojas skaidri saskatāma uzdruka. Tāpēc pastāv tehnoloģiska vajadzība lietot dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) kā kontrasta pastiprinātāju, hidroksipropilcelulozi (E 464) kā glazētājvielu un polisorbātus (E 432–436) kā emulgatorus kontrasta pastiprinātāja preparātos, lai uzlabotu kontrastu un iegūtu neizdzēšamu marķējumu dažiem augļiem. Dzelzs oksīdi un hidroksīdi (E 172) nodrošina, ka marķējuma vieta pietiekami kontrastē ar neapstrādāto augļa virsmu, hidroksipropilceluloze (E 464) veido plānu, aizsargājošu plēvīti marķējuma vietā, un polisorbāti (E 432–436) nodrošina pārtikas piedevu preparātu viendabīgu izkliedi marķētajās pārtikas produktu daļās.

| (10) | Lietojot pārtikas piedevas, būtu jārada priekšrocības un labums patērētājiem. Jauno marķēšanas tehnoloģiju var izmantot, lai pilnībā vai daļēji atkārtoti norādītu Savienības vai dalībvalstu tiesību aktos noteikto obligāto informāciju. Turklāt patērētāji var gūt labumu no jaunās marķēšanas tehnoloģijas lietojuma, ja norādes par preču zīmēm un ražošanas metodi ir brīvprātīgas. |
| --- | --- |

(10)

Lietojot pārtikas piedevas, būtu jārada priekšrocības un labums patērētājiem. Jauno marķēšanas tehnoloģiju var izmantot, lai pilnībā vai daļēji atkārtoti norādītu Savienības vai dalībvalstu tiesību aktos noteikto obligāto informāciju. Turklāt patērētāji var gūt labumu no jaunās marķēšanas tehnoloģijas lietojuma, ja norādes par preču zīmēm un ražošanas metodi ir brīvprātīgas.

| (11) | Turklāt jaunā neizdzēšamā marķējuma tehnoloģija ir alternatīva pašreiz izmantojamām noņemamām papīra uzlīmēm un mazina risku pazaudēt, sajaukt vai samainīt pārtikas produktus, un tādējādi atvieglo attiecīgo augļu transportēšanu un uzglabāšanu. Šim nolūkam var būt noderīgi norādīt arī PLU-kodu (identifikācijas numurs, kuru izmanto uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, lai veicinātu produktu kontroli un uzskaiti), QR-kodu (matricas svītrkods, kas ļauj ātri pārbaudīt kodētu informāciju) un svītrkodu. Tāpēc ir lietderīgi atļaut norādīt šādu informāciju uz dažiem augļiem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt jaunā neizdzēšamā marķējuma tehnoloģija ir alternatīva pašreiz izmantojamām noņemamām papīra uzlīmēm un mazina risku pazaudēt, sajaukt vai samainīt pārtikas produktus, un tādējādi atvieglo attiecīgo augļu transportēšanu un uzglabāšanu. Šim nolūkam var būt noderīgi norādīt arī PLU-kodu (identifikācijas numurs, kuru izmanto uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, lai veicinātu produktu kontroli un uzskaiti), QR-kodu (matricas svītrkods, kas ļauj ātri pārbaudīt kodētu informāciju) un svītrkodu. Tāpēc ir lietderīgi atļaut norādīt šādu informāciju uz dažiem augļiem.

| (12) | Dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172), hidroksipropilcelulozi (E 464) un polisorbātus (E 432–436) lieto nelielos daudzumos un tikai uz augļa ārējās daļas, un nav paredzams, ka augļu iekšējā daļā nonāks būtisks šo vielu daudzums. Šā iemesla dēļ to augļu apstrāde, kuru mizu pārtikā parasti nelieto, nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību. Tāpēc dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) un hidroksipropilcelulozi (E 464) ir lietderīgi atļaut lietot tikai citrusaugļu, meloņu un granātābolu marķēšanai, un polisorbātus (E 432–436) – kontrasta pastiprinātāja preparātā. |
| --- | --- |

(12)

Dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172), hidroksipropilcelulozi (E 464) un polisorbātus (E 432–436) lieto nelielos daudzumos un tikai uz augļa ārējās daļas, un nav paredzams, ka augļu iekšējā daļā nonāks būtisks šo vielu daudzums. Šā iemesla dēļ to augļu apstrāde, kuru mizu pārtikā parasti nelieto, nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību. Tāpēc dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) un hidroksipropilcelulozi (E 464) ir lietderīgi atļaut lietot tikai citrusaugļu, meloņu un granātābolu marķēšanai, un polisorbātus (E 432–436) – kontrasta pastiprinātāja preparātā.

| (13) | Dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) Pārtikas zinātniskā komiteja pēdējo reizi novērtēja 1975. gadā (3). Tika pierādīts, ka cilvēku gastrointestinālajā traktā var izšķīst tikai 1 % dzelzs oksīdu, tāpēc komiteja noteica pieļaujamo diennakts devu, neprecizējot augšējo robežu. Hidroksipropilcelulozi (E 464) Pārtikas zinātniskā komiteja pēdējo reizi novērtēja 1992. gadā (4). Piecas no modificētām celulozēm iekļāva grupā, kurai pieļaujamā diennakts deva “nav noteikta”. Komiteja 1983. gadā noteica pieļaujamo diennakts devu polisorbātu grupai (E 432–436) – 10 mg uz kg ķermeņa svara diennaktī (5). Komisijas ziņojumā par pārtikas piedevu uzņemšanu ar pārtiku Eiropas Savienībā (6) secināts, ka varētu būt vajadzīgs reālāks polisorbātu (E 432–436) devas novērtējums, kas pamatots ar faktiskajiem pārtikas piedevas lietošanas daudzumiem. Plānots, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde veiks minēto uzņemtās devas novērtējumu polisorbātu (E 432–436) atkārtotas novērtēšanas laikā līdz 2016. gada beigām, kā paredzēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 257/2010 (7). Līdz tam laikam vielas lietojuma iespējamas paplašināšanas nolūkā būtu jāizvērtē tikai tādi produkti, kuru ietekme uz minēto vielu kopējo uzņemto devu nav būtiska. |
| --- | --- |

(13)

Dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) Pārtikas zinātniskā komiteja pēdējo reizi novērtēja 1975. gadā (3). Tika pierādīts, ka cilvēku gastrointestinālajā traktā var izšķīst tikai 1 % dzelzs oksīdu, tāpēc komiteja noteica pieļaujamo diennakts devu, neprecizējot augšējo robežu. Hidroksipropilcelulozi (E 464) Pārtikas zinātniskā komiteja pēdējo reizi novērtēja 1992. gadā (4). Piecas no modificētām celulozēm iekļāva grupā, kurai pieļaujamā diennakts deva “nav noteikta”. Komiteja 1983. gadā noteica pieļaujamo diennakts devu polisorbātu grupai (E 432–436) – 10 mg uz kg ķermeņa svara diennaktī (5). Komisijas ziņojumā par pārtikas piedevu uzņemšanu ar pārtiku Eiropas Savienībā (6) secināts, ka varētu būt vajadzīgs reālāks polisorbātu (E 432–436) devas novērtējums, kas pamatots ar faktiskajiem pārtikas piedevas lietošanas daudzumiem. Plānots, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde veiks minēto uzņemtās devas novērtējumu polisorbātu (E 432–436) atkārtotas novērtēšanas laikā līdz 2016. gada beigām, kā paredzēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 257/2010 (7). Līdz tam laikam vielas lietojuma iespējamas paplašināšanas nolūkā būtu jāizvērtē tikai tādi produkti, kuru ietekme uz minēto vielu kopējo uzņemto devu nav būtiska.

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstus, kas iekļauti Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tā kā atļauja izmantot dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) un hidroksipropilcelulozi (E 464) citrusaugļu, meloņu un granātābolu marķēšanai, un polisorbātus (E 432–436) kontrasta pastiprinātāja preparātos ir minēto sarakstu atjauninājums, kas nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, nav nepieciešams lūgt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstus, kas iekļauti Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tā kā atļauja izmantot dzelzs oksīdus un hidroksīdus (E 172) un hidroksipropilcelulozi (E 464) citrusaugļu, meloņu un granātābolu marķēšanai, un polisorbātus (E 432–436) kontrasta pastiprinātāja preparātos ir minēto sarakstu atjauninājums, kas nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, nav nepieciešams lūgt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu.

| (15) | Saskaņā ar pārejas noteikumiem Komisijas 2011. gada 11. novembra Regulā (ES) Nr. 1129/2011, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu, izveidojot Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu (8), II pielikumu, ar ko izveido Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu un šo pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus, piemēro no 2013. gada 1. jūnija. Lai atļautu dzelzs oksīdu un hidroksīdu (E 172) un hidroksipropilcelulozes (E 464) lietošanu dažu augļu marķēšanai pirms minētā datuma, ir jānosaka agrāks piemērošanas datums attiecībā uz šīm pārtikas piedevām. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pārejas noteikumiem Komisijas 2011. gada 11. novembra Regulā (ES) Nr. 1129/2011, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu, izveidojot Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu (8), II pielikumu, ar ko izveido Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu un šo pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus, piemēro no 2013. gada 1. jūnija. Lai atļautu dzelzs oksīdu un hidroksīdu (E 172) un hidroksipropilcelulozes (E 464) lietošanu dažu augļu marķēšanai pirms minētā datuma, ir jānosaka agrāks piemērošanas datums attiecībā uz šīm pārtikas piedevām.

| (16) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I, II un III pielikums. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I, II un III pielikums.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_01.pdf

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_32.pdf

4

(5)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_15.pdf

5

(6)  COM(2001) 542 galīgā redakcija.

6

(7)  OV L 80, 26.3.2010., 19. lpp.

7

(8)  OV L 295, 12.11.2011., 1. lpp.

8

---

PIELIKUMS

Regulu (EK) Nr. 1333/2008 groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumā pievieno šādu 27. ierakstu:






  “27. | “kontrasta pastiprinātāji” ir vielas, kas, uzklātas uz augļu vai dārzeņu ārējās virsmas, kuras noteiktas daļas ir iepriekš depigmentētas (piemēram, ar lāzerapstrādi), mijiedarbībā ar noteiktām epidermas sastāvdaļām piešķir šīm daļām krāsu, tādējādi dodot iespēju tās atšķirt no neapstrādātās virsmas.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas I pielikumā pievieno šādu 27. ierakstu:

“27.

“kontrasta pastiprinātāji” ir vielas, kas, uzklātas uz augļu vai dārzeņu ārējās virsmas, kuras noteiktas daļas ir iepriekš depigmentētas (piemēram, ar lāzerapstrādi), mijiedarbībā ar noteiktām epidermas sastāvdaļām piešķir šīm daļām krāsu, tādējādi dodot iespēju tās atšķirt no neapstrādātās virsmas.”;

| 2) | regulas II pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 3. iedaļas B daļā “Pārtikas piedevas, kas nav krāsvielas vai saldinātāji” pēc ieraksta par E 170 iekļauj šādu ierakstu:






  “E 172 | Dzelzs oksīdi un hidroksīdi”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas II pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 3. iedaļas B daļā “Pārtikas piedevas, kas nav krāsvielas vai saldinātāji” pēc ieraksta par E 170 iekļauj šādu ierakstu:

“E 172

Dzelzs oksīdi un hidroksīdi”;

| b) | pielikuma E daļā pārtikas produktu kategoriju 04.1.1. “Veseli svaigi augļi un dārzeņi” groza šādi:






  i) | pirms ieraksta par E 200–203 iekļauj šādu ierakstu par E 172: | “E 172 | Dzelzs oksīdi un hidroksīdi | 6 | | Tikai kā kontrasta pastiprinātājs citrusaugļu, meloņu un granātābolu marķēšanai, lai:






  — | pilnībā vai daļēji atkārtoti norādītu Savienības un/vai valstu tiesību aktos noteikto obligāto informāciju
  un/vai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma E daļā pārtikas produktu kategoriju 04.1.1. “Veseli svaigi augļi un dārzeņi” groza šādi:

i)

pirms ieraksta par E 200–203 iekļauj šādu ierakstu par E 172:

“E 172

Dzelzs oksīdi un hidroksīdi

6

Tikai kā kontrasta pastiprinātājs citrusaugļu, meloņu un granātābolu marķēšanai, lai:

—

pilnībā vai daļēji atkārtoti norādītu Savienības un/vai valstu tiesību aktos noteikto obligāto informāciju

un/vai

| — | brīvprātīgi norādītu preču zīmi, ražošanas metodi, PLU-kodu, QR-kodu un/vai svītrkodu |
| --- | --- |

—

brīvprātīgi norādītu preču zīmi, ražošanas metodi, PLU-kodu, QR-kodu un/vai svītrkodu

Piemērošanas termiņš:

no 2013. gada 24. jūnija”;

| ii) | pēc ieraksta par E 445 iekļauj šādu ierakstu par 464: | “E 464 | Hidroksipropilmetilceluloze | 10 | | Tikai citrusaugļiem, melonēm un granātāboliem, lai






  — | pilnībā vai daļēji atkārtoti norādītu Savienības un/vai valstu tiesību aktos noteikto obligāto informāciju
  un/vai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

pēc ieraksta par E 445 iekļauj šādu ierakstu par 464:

“E 464

Hidroksipropilmetilceluloze

10

Tikai citrusaugļiem, melonēm un granātāboliem, lai

—

pilnībā vai daļēji atkārtoti norādītu Savienības un/vai valstu tiesību aktos noteikto obligāto informāciju

un/vai

| — | brīvprātīgi norādītu preču zīmi, ražošanas metodi, PLU-kodu, QR-kodu un/vai svītrkodu |
| --- | --- |

—

brīvprātīgi norādītu preču zīmi, ražošanas metodi, PLU-kodu, QR-kodu un/vai svītrkodu

Piemērošanas termiņš:

no 2013. gada 24. jūnija”;

| 3) | regulas III pielikuma 2. daļā ierakstu par E 432–436 aizstāj ar šādu:








  “E 432–E 436 | Polisorbāti | quantum satis | Krāsvielu preparāti, kontrasta pastiprinātāji, taukos šķīstoši antioksidanti un glazētājvielas augļiem” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

regulas III pielikuma 2. daļā ierakstu par E 432–436 aizstāj ar šādu:

“E 432–E 436

Polisorbāti

quantum satis

Krāsvielu preparāti, kontrasta pastiprinātāji, taukos šķīstoši antioksidanti un glazētājvielas augļiem”

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 511/2013

(2013. gada 3. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 3. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 15,1 |
| MA | 51,3 |
| MK | 65,0 |
| TN | 27,7 |
| TR | 71,2 |
| ZZ | 46,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 76,7 |
| 0709 93 10 | TR | 142,3 |
| ZZ | 142,3 |
| 0805 50 10 | AR | 85,2 |
| TR | 81,9 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 10 80 | AR | 162,3 |
| BR | 104,0 |
| CL | 122,4 |
| CN | 74,2 |
| NZ | 131,6 |
| US | 166,2 |
| ZA | 117,8 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 29 00 | TR | 465,1 |
| US | 557,8 |
| ZZ | 511,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

15,1

MA

51,3

MK

65,0

TN

27,7

TR

71,2

ZZ

46,1

0707 00 05

AL

41,5

MK

46,1

TR

142,5

ZZ

76,7

0709 93 10

TR

142,3

ZZ

142,3

0805 50 10

AR

85,2

TR

81,9

ZA

103,0

ZZ

90,0

0808 10 80

AR

162,3

BR

104,0

CL

122,4

CN

74,2

NZ

131,6

US

166,2

ZA

117,8

ZZ

125,5

0809 29 00

TR

465,1

US

557,8

ZZ

511,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 27. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam

(2013/257/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (1), un jo īpaši tā 1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Partnerattiecību nolīgumā, ko Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļi, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū (2), ar grozījumiem, kas 2005. gada 25. jūnijā izdarīti Luksemburgā (3) un 2010. gada 22. jūnijā – Vagadugu (4) (“ĀKK un ES nolīgums”), ir noteikts, ka katram piecu gadu periodam ir jāpieņem finanšu protokols. |
| --- | --- |

(1)

Partnerattiecību nolīgumā, ko Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļi, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū (2), ar grozījumiem, kas 2005. gada 25. jūnijā izdarīti Luksemburgā (3) un 2010. gada 22. jūnijā – Vagadugu (4) (“ĀKK un ES nolīgums”), ir noteikts, ka katram piecu gadu periodam ir jāpieņem finanšu protokols.

| (2) | Eiropas Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 7. pantu kopā ar ĀKK valstīm izvērtēja darbības, cita starpā novērtējot arī saistību izpildes un izmaksājumu līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 7. pantu kopā ar ĀKK valstīm izvērtēja darbības, cita starpā novērtējot arī saistību izpildes un izmaksājumu līmeni.

| (3) | 2013. gada 8. februārī Savienība un tās dalībvalstis piekrita noteikt finanšu mehānismu, proti, 11. Eiropas Attīstības fondu (“EAF”), konkrētu laikposmu, uz ko tas attiecas (2014.–2020. gads), kā arī šim mehānismam piešķiramo līdzekļu apmēru. |
| --- | --- |

(3)

2013. gada 8. februārī Savienība un tās dalībvalstis piekrita noteikt finanšu mehānismu, proti, 11. Eiropas Attīstības fondu (“EAF”), konkrētu laikposmu, uz ko tas attiecas (2014.–2020. gads), kā arī šim mehānismam piešķiramo līdzekļu apmēru.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam protokolu, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto ĀKK un ES Ministru padomes lēmuma projektu.

2. pants

Pēc ĀKK un ES Ministru padomes lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 27. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīguma labojumi – OV L 385, 29.12.2004., 88. lpp.

2

(3)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

3

(4)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

4

---

PROJEKTS

ĀKK UN ES MINISTRU PADOMES LĒMUMS

(... gada ...)

par daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam protokola pieņemšanu saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

ĀKK UN ES MINISTRU PADOME,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas 2000. gada 23. jūnijā parakstīts Kotonū (1), ar grozījumiem, kas izdarīti 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (2) un 2010. gada 22. jūnijā – Vagadugu (3) (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 95. panta 2. punktu un 100. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kopā ar ĀKK valstīm saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 7. pantu izvērtēja darbības, cita starpā novērtējot arī saistību izpildes un izmaksājumu līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kopā ar ĀKK valstīm saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 7. pantu izvērtēja darbības, cita starpā novērtējot arī saistību izpildes un izmaksājumu līmeni.

| (2) | Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir piekritušas noteikt finanšu mehānismu, proti, 11. EAF, konkrētu laikposmu, uz kuru tas attiecas (2014.–2020. gads), kā arī mehānismam piešķiramo līdzekļu apmēru. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir piekritušas noteikt finanšu mehānismu, proti, 11. EAF, konkrētu laikposmu, uz kuru tas attiecas (2014.–2020. gads), kā arī mehānismam piešķiramo līdzekļu apmēru.

| (3) | Protokols, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, ir pievienojams nolīgumam kā Ic pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Protokols, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, ir pievienojams nolīgumam kā Ic pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šim lēmumam pievienoto pielikumu pieņem kā jauno Ic pielikumu Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā un 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu.

2. pants

Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

..., ...

ĀKK un ES Ministru padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīguma labojumi – OV L 385, 29.12.2004., 88. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

2

(3)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Šo pielikumu pievieno ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumam:

“Ic PIELIKUMS

Daudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam

| 1. | Atbilstīgi šim nolīgumam no 2014. gada 1. janvāra ĀKK valstīm pieejamā finansiālās palīdzības kopējā summa saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu ir EUR 31 589 miljoni, kā precizēts 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

1.

Atbilstīgi šim nolīgumam no 2014. gada 1. janvāra ĀKK valstīm pieejamā finansiālās palīdzības kopējā summa saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu ir EUR 31 589 miljoni, kā precizēts 2. un 3. punktā.

| 2. | Saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF) izmantojamie EUR 29 089 miljoni ir pieejami no daudzgadu finanšu shēmas stāšanās spēkā dienas. Minēto summu sadarbības instrumentiem piešķir atbilstoši turpmāk minētajam:






  a) | EUR 24 365 miljonus piešķir valsts un reģionālo indikatīvo programmu finansēšanai. Šo piešķīrumu izmanto, lai finansētu:






  i) | atsevišķu ĀKK valstu indikatīvās programmas; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF) izmantojamie EUR 29 089 miljoni ir pieejami no daudzgadu finanšu shēmas stāšanās spēkā dienas. Minēto summu sadarbības instrumentiem piešķir atbilstoši turpmāk minētajam:

a)

EUR 24 365 miljonus piešķir valsts un reģionālo indikatīvo programmu finansēšanai. Šo piešķīrumu izmanto, lai finansētu:

i)

atsevišķu ĀKK valstu indikatīvās programmas;

| ii) | reģionālās indikatīvās atbalsta programmas reģionālai un starpreģionālai sadarbībai un ĀKK valstu grupu integrācijai; |
| --- | --- |

ii)

reģionālās indikatīvās atbalsta programmas reģionālai un starpreģionālai sadarbībai un ĀKK valstu grupu integrācijai;

| b) | EUR 3 590 miljonus piešķir, lai finansētu ĀKK iekšējo sadarbību un starpreģionālo sadarbību ar daudzām vai visām ĀKK valstīm. Šis finansējums var ietvert strukturālo atbalstu iestādēm un struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu. No šīs summas tiek finansēti arī ĀKK sekretariāta darbības izdevumi, kas minēti 1. protokola “Par kopīgo iestāžu darbības izdevumiem” 1. un 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

EUR 3 590 miljonus piešķir, lai finansētu ĀKK iekšējo sadarbību un starpreģionālo sadarbību ar daudzām vai visām ĀKK valstīm. Šis finansējums var ietvert strukturālo atbalstu iestādēm un struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu. No šīs summas tiek finansēti arī ĀKK sekretariāta darbības izdevumi, kas minēti 1. protokola “Par kopīgo iestāžu darbības izdevumiem” 1. un 2. punktā;

| c) | EUR 1 134 miljonus piešķir, lai finansētu Ieguldījumu instrumentu saskaņā ar šā nolīguma II pielikumā (“Finansējuma noteikumi”) izklāstītajiem noteikumiem, un tie ietver papildu iemaksas Ieguldījumu instrumenta līdzekļos pie EUR 500 miljoniem, kurus pārvalda kā pastāvīgi papildināmus līdzekļus, un EUR 643 miljonus kā dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai un ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības finansēšanai 11. EAF laikā, kā norādīts minētā pielikuma 1., 2. un 4. pantā. |
| --- | --- |

c)

EUR 1 134 miljonus piešķir, lai finansētu Ieguldījumu instrumentu saskaņā ar šā nolīguma II pielikumā (“Finansējuma noteikumi”) izklāstītajiem noteikumiem, un tie ietver papildu iemaksas Ieguldījumu instrumenta līdzekļos pie EUR 500 miljoniem, kurus pārvalda kā pastāvīgi papildināmus līdzekļus, un EUR 643 miljonus kā dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai un ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības finansēšanai 11. EAF laikā, kā norādīts minētā pielikuma 1., 2. un 4. pantā.

| 3. | Darbības, ko finansē saistībā ar Ieguldījumu instrumentu, tostarp atbilstīgās procentu subsīdijas, pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). EIB aizdevumu veidā no bankas pašas resursiem piešķir summu, kura nepārsniedz EUR 2 500 miljonus, kura papildina no 11. EAF pieejamos līdzekļus. Šos līdzekļus piešķir šā nolīguma II pielikumā minēto mērķu sasniegšanai saskaņā ar nosacījumiem EIB statūtos un attiecīgajiem nosacījumiem par ieguldījumu finansējuma noteikumiem, kā noteikts minētajā pielikumā. Pārējos finanšu līdzekļus saskaņā ar šo daudzgadu finanšu shēmu pārvalda Komisija. |
| --- | --- |

3.

Darbības, ko finansē saistībā ar Ieguldījumu instrumentu, tostarp atbilstīgās procentu subsīdijas, pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). EIB aizdevumu veidā no bankas pašas resursiem piešķir summu, kura nepārsniedz EUR 2 500 miljonus, kura papildina no 11. EAF pieejamos līdzekļus. Šos līdzekļus piešķir šā nolīguma II pielikumā minēto mērķu sasniegšanai saskaņā ar nosacījumiem EIB statūtos un attiecīgajiem nosacījumiem par ieguldījumu finansējuma noteikumiem, kā noteikts minētajā pielikumā. Pārējos finanšu līdzekļus saskaņā ar šo daudzgadu finanšu shēmu pārvalda Komisija.

| 4. | Atlikumus no 10. EAF vai no iepriekšējiem EAF nedrīkst piešķirt pēc 2013. gada 31. decembra vai pēc šās daudzgadu finanšu shēmas stāšanās spēkā (ja tā stājas spēkā vēlāk par minēto datumu); nedrīkst piešķirt arī summas, kas atbrīvotas no saistībām projektos saskaņā ar minētajiem EAF, ja vien Eiropas Savienības Padome vienprātīgi nelemj citādi, izņemot to summu atlikumus, kuras paredzētas Ieguldījumu instrumenta finansēšanai, izņemot atbilstīgās procentu subsīdijas un izņemot atlikumus, kas radušies saistībā ar sistēmu, kuras mērķis ir garantēt lauksaimniecības pamatproduktu eksporta ieņēmumu stabilizāciju (Stabex) saskaņā ar EAF pirms 9. EAF. |
| --- | --- |

4.

Atlikumus no 10. EAF vai no iepriekšējiem EAF nedrīkst piešķirt pēc 2013. gada 31. decembra vai pēc šās daudzgadu finanšu shēmas stāšanās spēkā (ja tā stājas spēkā vēlāk par minēto datumu); nedrīkst piešķirt arī summas, kas atbrīvotas no saistībām projektos saskaņā ar minētajiem EAF, ja vien Eiropas Savienības Padome vienprātīgi nelemj citādi, izņemot to summu atlikumus, kuras paredzētas Ieguldījumu instrumenta finansēšanai, izņemot atbilstīgās procentu subsīdijas un izņemot atlikumus, kas radušies saistībā ar sistēmu, kuras mērķis ir garantēt lauksaimniecības pamatproduktu eksporta ieņēmumu stabilizāciju (Stabex) saskaņā ar EAF pirms 9. EAF.

| 5. | Šīs daudzgadu finanšu shēmas kopējais apmērs attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Pēc 2020. gada 31. decembra līdzekļus no 11. EAF un tos līdzekļus, kas saistībā ar Ieguldījumu instrumentu radušies no atmaksājumiem, nedrīkst piešķirt, ja vien Eiropas Savienības Padome pēc Komisijas priekšlikuma vienprātīgi nelemj citādi. Tomēr līdzekļi, ko dalībvalstis saskaņā ar 9.,10. un 11. EAF piešķīrušas Ieguldījumu instrumentu finansēšanai, ir pieejami izmaksāšanai arī pēc 2020. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

5.

Šīs daudzgadu finanšu shēmas kopējais apmērs attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Pēc 2020. gada 31. decembra līdzekļus no 11. EAF un tos līdzekļus, kas saistībā ar Ieguldījumu instrumentu radušies no atmaksājumiem, nedrīkst piešķirt, ja vien Eiropas Savienības Padome pēc Komisijas priekšlikuma vienprātīgi nelemj citādi. Tomēr līdzekļi, ko dalībvalstis saskaņā ar 9.,10. un 11. EAF piešķīrušas Ieguldījumu instrumentu finansēšanai, ir pieejami izmaksāšanai arī pēc 2020. gada 31. decembra.

| 6. | Vēstnieku komiteja, rīkojoties ĀKK un ES Ministru padomes vārdā, var veikt piemērotus pasākumus, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas kopējo summu, lai īstenotu plānošanas prasības saskaņā ar vienu no piešķīrumiem, kas paredzēti 2. punktā, tostarp līdzekļu pārdali starp šiem piešķīrumiem. |
| --- | --- |

6.

Vēstnieku komiteja, rīkojoties ĀKK un ES Ministru padomes vārdā, var veikt piemērotus pasākumus, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas kopējo summu, lai īstenotu plānošanas prasības saskaņā ar vienu no piešķīrumiem, kas paredzēti 2. punktā, tostarp līdzekļu pārdali starp šiem piešķīrumiem.

| 7. | Nolīguma puses var lemt par darbību izvērtēšanu, novērtējot saistību un maksājumu izpildes līmeni, kā arī sniegtās palīdzības nodrošinātos rezultātus un ietekmi. Minētais izvērtējums veicams, pamatojoties uz Komisijas sagatavoto priekšlikumu. |
| --- | --- |

7.

Nolīguma puses var lemt par darbību izvērtēšanu, novērtējot saistību un maksājumu izpildes līmeni, kā arī sniegtās palīdzības nodrošinātos rezultātus un ietekmi. Minētais izvērtējums veicams, pamatojoties uz Komisijas sagatavoto priekšlikumu.

| 8. | Jebkura dalībvalsts Komisijai vai EIB var sniegt brīvprātīgu ieguldījumu, tādējādi atbalstot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma mērķu izpildi. Tāpat dalībvalstis var līdzfinansēt projektus vai programmas, piemēram, īpašas iniciatīvas, ko pārvalda Komisija vai EIB. ĀKK līdzdalība šādās iniciatīvās ir garantējama valstu līmenī.” |
| --- | --- |

8.

Jebkura dalībvalsts Komisijai vai EIB var sniegt brīvprātīgu ieguldījumu, tādējādi atbalstot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma mērķu izpildi. Tāpat dalībvalstis var līdzfinansēt projektus vai programmas, piemēram, īpašas iniciatīvas, ko pārvalda Komisija vai EIB. ĀKK līdzdalība šādās iniciatīvās ir garantējama valstu līmenī.”

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 27. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Somālijas Federatīvās Republikas statusu saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

(2013/258/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvjiem par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (1), un jo īpaši tā 1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (2), kā tas grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (3) un kā tas grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (4) (“ĀKK un ES nolīgums”), 94. pantā ir noteikts, ka jebkuri valstu pievienošanās pieteikumi ir jāiesniedz un jāapstiprina ĀKK un ES Ministru padomei. |
| --- | --- |

(1)

Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (2), kā tas grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (3) un kā tas grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (4) (“ĀKK un ES nolīgums”), 94. pantā ir noteikts, ka jebkuri valstu pievienošanās pieteikumi ir jāiesniedz un jāapstiprina ĀKK un ES Ministru padomei.

| (2) | Somālijas Federatīvā Republika 2013. gada 25. februārī iesniedza pievienošanās pieteikumu saskaņā ar ĀKK un ES nolīguma 94. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Somālijas Federatīvā Republika 2013. gada 25. februārī iesniedza pievienošanās pieteikumu saskaņā ar ĀKK un ES nolīguma 94. pantu.

| (3) | Savienībai būtu jāapstiprina ĀKK un ES Ministru padomes lēmums atļaut Somālijas Federatīvās Republikas pievienošanos. |
| --- | --- |

(3)

Savienībai būtu jāapstiprina ĀKK un ES Ministru padomes lēmums atļaut Somālijas Federatīvās Republikas pievienošanos.

| (4) | Somālijas Federatīvajai Republikai būtu jādeponē pievienošanās akts Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un ĀKK valstu sekretariātam, kas ir ĀKK un ES nolīguma depozitāri. |
| --- | --- |

(4)

Somālijas Federatīvajai Republikai būtu jādeponē pievienošanās akts Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un ĀKK valstu sekretariātam, kas ir ĀKK un ES nolīguma depozitāri.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Somālijas Federatīvās Republikas statusu saistībā ar ĀKK un ES nolīgumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Somālijas Federatīvās Republikas statusu saistībā ar ĀKK un ES nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz Somālijas Federatīvās Republikas pieteikumu piešķirt novērotāja statusu un turpmāko pievienošanos Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, kā tas grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un kā tas grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā, pamatā ir ĀKK un ES Ministru padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

Par formālām un nelielām izmaiņām pievienotajā ĀKK un ES Ministru padomes lēmuma projektā var vienoties, nepieprasot izdarīt grozījumus šajā lēmumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 27. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīguma labojumi – OV L 385, 29.12.2004., 88. lpp.

2

(3)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

3

(4)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

4

---

PROJEKTS

ĀKK UN ES MINISTRU PADOMES LĒMUMS Nr. .../...

(... gada ...)

par Somālijas Federatīvās Republikas pietiekumu novērotāja statusam un turpmāko pievienošanos Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

ĀKK UN ES MINISTRU PADOME,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1), kā tas grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2) un kā tas grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (3) (“ĀKK un ES nolīgums”), un jo īpaši tā 94. pantu,

ņemot vērā ĀKK un ES Ministru padomes 2005. gada 8. marta Lēmumu Nr. 1/2005 par ĀKK un ES Ministru padomes Reglamenta pieņemšanu (4) un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Kotonū nolīgums saskaņā ar tā 93. panta 3. punktu stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Pirmo reizi tas tika grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un otro reizi – Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā. Otro reizi grozītais nolīgums provizoriski tiek piemērots no 2010. gada 31. oktobra (5). |
| --- | --- |

(1)

Kotonū nolīgums saskaņā ar tā 93. panta 3. punktu stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Pirmo reizi tas tika grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un otro reizi – Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā. Otro reizi grozītais nolīgums provizoriski tiek piemērots no 2010. gada 31. oktobra (5).

| (2) | ĀKK un ES nolīguma 94. pantā ir noteikts, ka jebkuri valstu pievienošanās pieteikumi ir jāiesniedz un jāapstiprina ĀKK un ES Ministru padomei. |
| --- | --- |

(2)

ĀKK un ES nolīguma 94. pantā ir noteikts, ka jebkuri valstu pievienošanās pieteikumi ir jāiesniedz un jāapstiprina ĀKK un ES Ministru padomei.

| (3) | Somālijas Federatīvā Republika 2013. gada 25. februārī iesniedza lūgumu piešķirt novērotāja statusu un pēc tam atļauju pievienoties saskaņā ar ĀKK un ES nolīguma 94. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Somālijas Federatīvā Republika 2013. gada 25. februārī iesniedza lūgumu piešķirt novērotāja statusu un pēc tam atļauju pievienoties saskaņā ar ĀKK un ES nolīguma 94. pantu.

| (4) | Somālijas Federatīvajai Republikai līdz šim datumam ir jādeponē pievienošanās akts ĀKK un ES nolīguma depozitāriem, proti, Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un ĀKK valstu sekretariātam, |
| --- | --- |

(4)

Somālijas Federatīvajai Republikai līdz šim datumam ir jādeponē pievienošanās akts ĀKK un ES nolīguma depozitāriem, proti, Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un ĀKK valstu sekretariātam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pievienošanās un novērotāja statusa pieteikuma apstiprināšana

Ar šo tiek apstiprināts Somālijas Federatīvās Republikas pieteikums, lai pievienotos Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, kā tas grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un kā tas grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā.

Pirms minētā datuma Somālijas Federatīvā Republika pievienošanās aktu deponē ĀKK un ES nolīguma depozitāriem, proti, Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un ĀKK valstu sekretariātam.

Līdz pievienošanās brīdim Somālijas Federatīvā Republika var piedalīties Padomes sesijās kā novērotāja.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

...,

ĀKK un ES Ministru padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  Nolīgums, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.).

2

(3)  Nolīgums, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

3

(4)  OV L 95, 14.4.2005., 44. lpp.

4

(5)  ĀKK un ES Ministru padomes 2010. gada 21. jūnija Lēmums Nr. 2/2010 (OV L 287, 4.11.2010., 68. lpp.).

5

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 31. maijs),

ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstiem par Bahreinu un Ķīnu to trešo valstu un valstu daļu sarakstā, no kurām atļauj Savienībā importēt dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus, to spermu, olšūnas un embrijus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 2927)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/259/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/156/EK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (2) un jo īpaši tās 12. panta 1. un 4. punktu, 19. panta ievadteikumu un 19. panta a) un b) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 92/65/EEK cita starpā ir izklāstīti nosacījumi, kas piemērojami zirgu dzimtas dzīvnieku spermas, olšūnu un embriju importam Savienībā. Minētajiem nosacījumiem jābūt vismaz līdzvērtīgiem tiem, kas piemērojami tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 92/65/EEK cita starpā ir izklāstīti nosacījumi, kas piemērojami zirgu dzimtas dzīvnieku spermas, olšūnu un embriju importam Savienībā. Minētajiem nosacījumiem jābūt vismaz līdzvērtīgiem tiem, kas piemērojami tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

| (2) | Direktīvā 2009/156/EK ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku importēšanai Savienībā. Tajā noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieku imports Savienībā ir atļauts tikai no tām trešām valstīm, kuras atbilst konkrētām dzīvnieku veselības prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 2009/156/EK ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku importēšanai Savienībā. Tajā noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieku imports Savienībā ir atļauts tikai no tām trešām valstīm, kuras atbilst konkrētām dzīvnieku veselības prasībām.

| (3) | Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (3), izveido to trešo valstu vai to daļu sarakstu, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj importēt zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norāda citus nosacījumus, kas piemērojami šādam importam. Minētais saraksts ir iekļauts Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (3), izveido to trešo valstu vai to daļu sarakstu, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj importēt zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norāda citus nosacījumus, kas piemērojami šādam importam. Minētais saraksts ir iekļauts Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā.

| (4) | Pēc zirgu ļauno ienāšu izskaušanas Bahreina ziemeļu daļā saglabāja zirgu dzimtas dzīvnieku pastiprinātu uzraudzību un pārvietošanas ierobežojumus. Tāpēc Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā ir norādīti atšķirīgi nosacījumi reģistrētu zirgu ievešanai dalībvalstīs no Bahreinas ziemeļu un dienvidu daļas. Kopš 2011. gada septembra Bahreinā nav konstatēti zirgu ļaunie ienāši, tāpēc ir iespējams atļaut reģistrētu zirgu importēšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem no visas Bahreinas teritorijas. |
| --- | --- |

(4)

Pēc zirgu ļauno ienāšu izskaušanas Bahreina ziemeļu daļā saglabāja zirgu dzimtas dzīvnieku pastiprinātu uzraudzību un pārvietošanas ierobežojumus. Tāpēc Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā ir norādīti atšķirīgi nosacījumi reģistrētu zirgu ievešanai dalībvalstīs no Bahreinas ziemeļu un dienvidu daļas. Kopš 2011. gada septembra Bahreinā nav konstatēti zirgu ļaunie ienāši, tāpēc ir iespējams atļaut reģistrētu zirgu importēšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem no visas Bahreinas teritorijas.

| (5) | Lai 2013. gada oktobrī varētu uzņemt Starptautiskās Jāšanas sporta federācijas (FEI) rīkoto Pasaules zirgu jāšanas čempionātu, Ķīnas kompetentās iestādes ir pieprasījušas atzīt vienu zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartu zonu Šanhajas aglomerācijā, kura ir tieši pieejama no tuvumā esošās starptautiskās lidostas. Ņemot vērā Expo 2010 stāvvietas iekārtu pagaidu raksturu, ir jāparedz minētās zonas apstiprināšana uz noteiktu laiku. |
| --- | --- |

(5)

Lai 2013. gada oktobrī varētu uzņemt Starptautiskās Jāšanas sporta federācijas (FEI) rīkoto Pasaules zirgu jāšanas čempionātu, Ķīnas kompetentās iestādes ir pieprasījušas atzīt vienu zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartu zonu Šanhajas aglomerācijā, kura ir tieši pieejama no tuvumā esošās starptautiskās lidostas. Ņemot vērā Expo 2010 stāvvietas iekārtu pagaidu raksturu, ir jāparedz minētās zonas apstiprināšana uz noteiktu laiku.

| (6) | Ķīnas iestādes ir sniegušas garantijas jo īpaši par to slimību reģistrēšanu Ķīnā, kuras minētas Direktīvas 2009/156/EK I pielikumā, un par apņemšanos pilnībā ievērot minētās direktīvas 12. panta 2. punkta f) apakšpunkta noteikumus attiecībā uz pienākumu informēt Komisiju un dalībvalstis. Turklāt Ķīnas iestādes ir informējušas Komisiju, ka visi zirgi, kuri piedalīsies minētajā pasākumā, būs no dalībvalstīm un atgriezīsies attiecīgajās dalībvalstīs un tiks turēti pilnīgi nodalīti no tiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuriem ir atšķirīga izcelsme un veselības stāvoklis. |
| --- | --- |

(6)

Ķīnas iestādes ir sniegušas garantijas jo īpaši par to slimību reģistrēšanu Ķīnā, kuras minētas Direktīvas 2009/156/EK I pielikumā, un par apņemšanos pilnībā ievērot minētās direktīvas 12. panta 2. punkta f) apakšpunkta noteikumus attiecībā uz pienākumu informēt Komisiju un dalībvalstis. Turklāt Ķīnas iestādes ir informējušas Komisiju, ka visi zirgi, kuri piedalīsies minētajā pasākumā, būs no dalībvalstīm un atgriezīsies attiecīgajās dalībvalstīs un tiks turēti pilnīgi nodalīti no tiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuriem ir atšķirīga izcelsme un veselības stāvoklis.

| (7) | Ņemot vērā Ķīnas iestāžu sniegto informāciju un minētās garantijas, saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. februāra Lēmumu 93/195/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem un veterināro sertifikāciju reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem (4), ir iespējams atļaut no Ķīnas teritorijas daļas uz ierobežotu laika periodu pēc pagaidu izvešanas atpakaļievest reģistrētus zirgus. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Ķīnas iestāžu sniegto informāciju un minētās garantijas, saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. februāra Lēmumu 93/195/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem un veterināro sertifikāciju reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem (4), ir iespējams atļaut no Ķīnas teritorijas daļas uz ierobežotu laika periodu pēc pagaidu izvešanas atpakaļievest reģistrētus zirgus.

| (8) | Tāpēc Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā būtu jāizdara grozījumi ierakstos par Bahreinu un Ķīnu. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā būtu jāizdara grozījumi ierakstos par Bahreinu un Ķīnu.

| (9) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2004/211/EK. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2004/211/EK.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/211/EK I pielikums ir grozīts saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  OV L 192, 23.7.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV L 73, 11.3.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 86, 6.4.1993., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu attiecībā uz Bahreinu aizstāj ar šādu:



















  “BH | Bahreina | BH-0 | Visa valsts | E | X | X | X | — | — | — | — | — | —”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

ierakstu attiecībā uz Bahreinu aizstāj ar šādu:

“BH

Bahreina

BH-0

Visa valsts

E

X

X

X

—

—

—

—

—

—”;

| 2) | ierakstu attiecībā uz Ķīnu aizstāj ar šādu:



















  “CN | Ķīna | CN-0 | Visa valsts | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | Zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartā zona Guangdong provinces Guangzhou pašvaldības Conghua pilsētā, ietverot biodrošā autoceļa koridoru no un uz Guangzhou un Honkongas lidostām (sīkākai informācijai skatīt 3. aili) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | — | |
| CN-2 | Pasaules čempionāta norises vieta Expo 2010 autostāvvietā Nr. 15 un ceļš līdz Shanghai Pudong starptautiskajai lidostai Pudong New apgabala ziemeļu daļā un Šanhajas aglomerācijas Minhang apgabala austrumu daļā (sīkākai informācijai skatīt 5. aili) | C | — | X | — | — | — | — | — | — | — | Spēkā no 2013. gada 24. septembra līdz 24. oktobrim”; |

2)

ierakstu attiecībā uz Ķīnu aizstāj ar šādu:

“CN

Ķīna

CN-0

Visa valsts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

Zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartā zona Guangdong provinces Guangzhou pašvaldības Conghua pilsētā, ietverot biodrošā autoceļa koridoru no un uz Guangzhou un Honkongas lidostām (sīkākai informācijai skatīt 3. aili)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—

CN-2

Pasaules čempionāta norises vieta Expo 2010 autostāvvietā Nr. 15 un ceļš līdz Shanghai Pudong starptautiskajai lidostai Pudong New apgabala ziemeļu daļā un Šanhajas aglomerācijas Minhang apgabala austrumu daļā (sīkākai informācijai skatīt 5. aili)

C

—

X

—

—

—

—

—

—

—

Spēkā no 2013. gada 24. septembra līdz 24. oktobrim”;

| 3) | ieraksta 4. aili svītro; |
| --- | --- |

3)

ieraksta 4. aili svītro;

| 4) | pievieno šādu 5. aili:








  “5. aile: |
| --- | --- |
| CN | Ķīna | CN-2 | Zonas robežu noteikšana Šanhajas aglomerācijā:







  rietumu robeža | : | no Huangpu upes grīvas ziemeļos līdz Dazhi upes bifurkācijas vietai, |
| dienvidu robeža | : | Huangpu upes bifurkācijas vietai līdz Dazhi upes grīvai austrumos, |
| ziemeļu un austrumu robeža | : | krasta līnija.” |

4)

pievieno šādu 5. aili:

“5. aile:

CN

Ķīna

CN-2

Zonas robežu noteikšana Šanhajas aglomerācijā:

rietumu robeža

:

no Huangpu upes grīvas ziemeļos līdz Dazhi upes bifurkācijas vietai,

dienvidu robeža

:

Huangpu upes bifurkācijas vietai līdz Dazhi upes grīvai austrumos,

ziemeļu un austrumu robeža

:

krasta līnija.”

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 31. maijs)

par pasākumu, ko Vācija veikusi saskaņā ar 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/42/EK par mašīnām un ar kuru tiek aizliegts laist tirgū Regal Tools Co. Ltd ražotos HV 0003 tipa ķēdes zāģus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3125)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/260/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK (1) par mašīnām un jo īpaši tās 11. pantu,

tā kā:

| (1) | Vācijas iestādes saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 11. panta 2. punktu informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par pasākumu, ar ko tiek aizliegts laist tirgū HV 0003 tipa ķēdes zāģus, kurus ražo Regal Tools Co. Ltd, adrese: Technology Industrial Park, Chengxin Road 223, Yongkang, China, un kurus ES importē Bergner Europe GmbH, adrese: Am Seestern 18, 40547 Düsseldorf, Germany. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas iestādes saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 11. panta 2. punktu informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par pasākumu, ar ko tiek aizliegts laist tirgū HV 0003 tipa ķēdes zāģus, kurus ražo Regal Tools Co. Ltd, adrese: Technology Industrial Park, Chengxin Road 223, Yongkang, China, un kurus ES importē Bergner Europe GmbH, adrese: Am Seestern 18, 40547 Düsseldorf, Germany.

| (2) | Vācijas puse informēja, ka pasākuma iemesls bija ķēdes zāģa neatbilstība šādām būtiskām veselības un drošības prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā (ar atsauci uz specifikācijām attiecīgajā harmonizētajā Eiropas standartā EN ISO 11681-1):






  1.3.2. | Demontēšanās risks darbības laikā
  Stiprības testus, kas noteikti attiecīgajā harmonizētajā Eiropas standartā (EN ISO 11681-1:2008 – 5.2.1. punkts), neizturēja ne ķēdes zāģa aizmugures, ne priekšējais rokturis. |
| --- | --- | --- |

(2)

Vācijas puse informēja, ka pasākuma iemesls bija ķēdes zāģa neatbilstība šādām būtiskām veselības un drošības prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā (ar atsauci uz specifikācijām attiecīgajā harmonizētajā Eiropas standartā EN ISO 11681-1):

1.3.2.

Demontēšanās risks darbības laikā

Stiprības testus, kas noteikti attiecīgajā harmonizētajā Eiropas standartā (EN ISO 11681-1:2008 – 5.2.1. punkts), neizturēja ne ķēdes zāģa aizmugures, ne priekšējais rokturis.

| 1.7.4. | Instrukcijas
  Instrukcijās nebija ietverts ražotāja nosaukums un pilna adrese (1.7.4.2. a)), EK atbilstības deklarācija (1.7.4.2. c)), vispārīgs mašīnas apraksts (1.7.4.2. d)), informācija par to trokšņa emisiju, kas izplatās pa gaisu (1.7.4.2. u)), un par ierīces radīto vibrāciju (2.2.1.1.). |
| --- | --- |

1.7.4.

Instrukcijas

Instrukcijās nebija ietverts ražotāja nosaukums un pilna adrese (1.7.4.2. a)), EK atbilstības deklarācija (1.7.4.2. c)), vispārīgs mašīnas apraksts (1.7.4.2. d)), informācija par to trokšņa emisiju, kas izplatās pa gaisu (1.7.4.2. u)), un par ierīces radīto vibrāciju (2.2.1.1.).

| 2.3. c) | Automātiskā bremze
  Ķēdes zāģa darbība netika pārtraukta pietiekami īsā laikā ne pēc manuālās ķēdes bremzes iedarbināšanas, ne arī apstākļos, kad jādarbojas nemanuālai ķēdes bremzes sistēmai (EN ISO 11681-1:2008 – 5.5.1. un 5.5.2. punkts). |
| --- | --- |

2.3. c)

Automātiskā bremze

Ķēdes zāģa darbība netika pārtraukta pietiekami īsā laikā ne pēc manuālās ķēdes bremzes iedarbināšanas, ne arī apstākļos, kad jādarbojas nemanuālai ķēdes bremzes sistēmai (EN ISO 11681-1:2008 – 5.5.1. un 5.5.2. punkts).

| (3) | Vācijas iestādes norādīja, ka, lai gan ķēdes zāģim bija CE marķējums, tam nebija pievienota ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja sastādīta un parakstīta EK atbilstības deklarācija, kā noteikts Direktīvas 2006/42/EK 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Vācijas iestādes norādīja arī, ka, lai gan portatīvie ķēdes zāģi ir iekļauti direktīvas IV pielikumā pie to mašīnu kategorijām, kurām jāpiemēro viena no 12. panta 3. vai 4. punktā minētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām, netika sniegti pierādījumi, ka HV 0003 tipa ķēdes zāģim šāda procedūra būtu veikta. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas iestādes norādīja, ka, lai gan ķēdes zāģim bija CE marķējums, tam nebija pievienota ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja sastādīta un parakstīta EK atbilstības deklarācija, kā noteikts Direktīvas 2006/42/EK 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Vācijas iestādes norādīja arī, ka, lai gan portatīvie ķēdes zāģi ir iekļauti direktīvas IV pielikumā pie to mašīnu kategorijām, kurām jāpiemēro viena no 12. panta 3. vai 4. punktā minētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām, netika sniegti pierādījumi, ka HV 0003 tipa ķēdes zāģim šāda procedūra būtu veikta.

| (4) | Paziņojumam bija pievienots Deutsche Prüf- und Zertifizierungsstelle für Land- und Forsttechnik GbR sastādīts pārbaudes ziņojums. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumam bija pievienots Deutsche Prüf- und Zertifizierungsstelle für Land- und Forsttechnik GbR sastādīts pārbaudes ziņojums.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 11. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija nosūtīja vēstuli ražotājam un importētājam, aicinot viņus paust viedokli par Vācijas iestāžu veikto pasākumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 11. panta 3. punktā noteikto procedūru Komisija nosūtīja vēstuli ražotājam un importētājam, aicinot viņus paust viedokli par Vācijas iestāžu veikto pasākumu.

| (6) | No ražotāja atbilde netika saņemta. Importētājs informēja Komisiju, ka ķēdes zāģa pārdošana ir pārtraukta un ka šāda tipa ķēdes zāģi vairs netiek importēti. |
| --- | --- |

(6)

No ražotāja atbilde netika saņemta. Importētājs informēja Komisiju, ka ķēdes zāģa pārdošana ir pārtraukta un ka šāda tipa ķēdes zāģi vairs netiek importēti.

| (7) | Vācijas iestāžu sniegto pierādījumu izpēte apstiprina, ka Regal Tools Co. Ltd ražotais HV 0003 tipa ķēdes zāģis neatbilst Direktīvā 2006/42/EK noteiktajām būtiskajām veselības un drošības prasībām un ka šī neatbilstība lietotājiem rada nopietnus savainojumu draudus, |
| --- | --- |

(7)

Vācijas iestāžu sniegto pierādījumu izpēte apstiprina, ka Regal Tools Co. Ltd ražotais HV 0003 tipa ķēdes zāģis neatbilst Direktīvā 2006/42/EK noteiktajām būtiskajām veselības un drošības prasībām un ka šī neatbilstība lietotājiem rada nopietnus savainojumu draudus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijas iestāžu veiktais pasākums, ar ko tiek aizliegts laist tirgū Regal Tools Co. Ltd ražoto HV 0003 tipa ķēdes zāģi, ir pamatots.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.

1

---

4.6.2013

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---