# Eiropas Savienības L 132/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.132.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 132 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 16. maijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.132.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 132

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 16. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 447/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko nosaka procedūru AIFP, kuri izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko izveido procedūru ārpussavienības AIFP atsauces dalībvalsts noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 449/2013 (2013. gada 15. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 6 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 450/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko nosaka no 2013. gada 16. maija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 8 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 447/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko nosaka procedūru AIFP, kuri izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko izveido procedūru ārpussavienības AIFP atsauces dalībvalsts noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 449/2013 (2013. gada 15. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

6

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 450/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko nosaka no 2013. gada 16. maija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

8

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 521/12/COL (2012. gada 19. decembris) izbeigt oficiālo valsts atbalsta izmeklēšanas procedūru, kas sākta ar Lēmumu Nr. 363/11/COL attiecībā uz valsts atbalstu trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem (Islande) | 11 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 521/12/COL (2012. gada 19. decembris) izbeigt oficiālo valsts atbalsta izmeklēšanas procedūru, kas sākta ar Lēmumu Nr. 363/11/COL attiecībā uz valsts atbalstu trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem (Islande)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 447/2013

(2013. gada 15. maijs),

ar ko nosaka procedūru AIFP, kuri izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 4. punktu alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kas atbilst minētās direktīvas 3. panta 2. punkta nosacījumiem, var izvēlēties izmantot izvēles procedūru, lai varētu izmantot direktīvā paredzētās tiesības. Izvēloties izmantot izvēles procedūru, uz AIFP pilnībā attiecas Direktīvas 2011/61/ES piemērošana. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 4. punktu alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kas atbilst minētās direktīvas 3. panta 2. punkta nosacījumiem, var izvēlēties izmantot izvēles procedūru, lai varētu izmantot direktīvā paredzētās tiesības. Izvēloties izmantot izvēles procedūru, uz AIFP pilnībā attiecas Direktīvas 2011/61/ES piemērošana.

| (2) | Direktīvā 2011/61/ES paredzēta procedūra AIFP darbības atļaujas saņemšanai. Dokumenti un informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar šo procedūru, nodrošina vajadzīgās ziņas par AIFP, kas ir pieteikuma iesniedzējs, tādēļ, ja AIFP vēlas izmantot izvēles procedūru, būtu jāizmanto šie paši dokumenti un informācija. Ar izvēles procedūras izmantošanu nav saistīti specifiski iemesli, kas pamatotu citas procedūras izmantošanu, kas atšķiras no tās, ko piemēro AIFP, kuru pārvaldībā ir aktīvi, kuru vērtība pārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punktā noteiktās robežvērtības. Tādējādi AIFP, kas izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, būtu jāievēro tā pati procedūra, kas noteikta tiem AIFP, kuriem saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES jāpiesakās darbības atļaujas saņemšanai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 2011/61/ES paredzēta procedūra AIFP darbības atļaujas saņemšanai. Dokumenti un informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar šo procedūru, nodrošina vajadzīgās ziņas par AIFP, kas ir pieteikuma iesniedzējs, tādēļ, ja AIFP vēlas izmantot izvēles procedūru, būtu jāizmanto šie paši dokumenti un informācija. Ar izvēles procedūras izmantošanu nav saistīti specifiski iemesli, kas pamatotu citas procedūras izmantošanu, kas atšķiras no tās, ko piemēro AIFP, kuru pārvaldībā ir aktīvi, kuru vērtība pārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punktā noteiktās robežvērtības. Tādējādi AIFP, kas izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, būtu jāievēro tā pati procedūra, kas noteikta tiem AIFP, kuriem saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES jāpiesakās darbības atļaujas saņemšanai.

| (3) | AIFP, kam ir tiesības izmantot izvēles procedūru, ir tie AIFP, kas vai nu ir iepriekš reģistrēti atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punktam, vai ir saņēmuši atļauju kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldības sabiedrības atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvai 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (2). Ir pamatoti izvairīties no divkāršas ziņojumu sniegšanas un ņemt vērā dokumentus un informāciju, ko AIFP reģistrācijas un darbības atļaujas saņemšanas procedūrā jau vienreiz iesnieguši kompetentajām iestādēm, ja šie dokumenti un informācija ir aktuāli. |
| --- | --- |

(3)

AIFP, kam ir tiesības izmantot izvēles procedūru, ir tie AIFP, kas vai nu ir iepriekš reģistrēti atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punktam, vai ir saņēmuši atļauju kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldības sabiedrības atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvai 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (2). Ir pamatoti izvairīties no divkāršas ziņojumu sniegšanas un ņemt vērā dokumentus un informāciju, ko AIFP reģistrācijas un darbības atļaujas saņemšanas procedūrā jau vienreiz iesnieguši kompetentajām iestādēm, ja šie dokumenti un informācija ir aktuāli.

| (4) | Kompetentajām iestādēm būtu jāizskata pieteikums izvēles procedūras izmantošanai un jāpiešķir attiecīgā atļauja atbilstoši tiem pašiem nosacījumiem un ievērojot to pašu procedūru kā gadījumos ar AIFP, kuru pārvaldībā esošo aktīvu apjoms pārsniedz attiecīgās robežvērtības, kas noteiktas Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Kompetentajām iestādēm būtu jāizskata pieteikums izvēles procedūras izmantošanai un jāpiešķir attiecīgā atļauja atbilstoši tiem pašiem nosacījumiem un ievērojot to pašu procedūru kā gadījumos ar AIFP, kuru pārvaldībā esošo aktīvu apjoms pārsniedz attiecīgās robežvērtības, kas noteiktas Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punktā.

| (5) | Ir svarīgi precizēt saistību starp procedūru tiem AIFP, kas izvēlas izmantot izvēles procedūru, un saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES noteikumiem AIFP piešķirtas darbības atļaujas atsaukšanu. AIFP, kam piešķirta darbības atļauja saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES noteikumiem un kura pārvaldījumā esošo aktīvu apjoms ir ievērojami mazāks par Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta noteiktajām robežvērtībām, saglabā darbības atļauju, un uz to pilnībā attiecas minētās direktīvas piemērošana tik ilgi, kamēr darbības atļauja nav atsaukta. Darbības atļaujas atsaukšanai nebūtu jāiestājas automātiski, ja AIFP pārvaldībā esošo aktīvu apjoms samazinās zem attiecīgās robežvērtības, bet gan tikai pēc attiecīga AIFP lūguma. Tādējādi AIFP nevajadzētu būt iespējai pieteikties izvēles procedūras izmantošanai, kamēr vien tai ir darbības atļauja atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES, turpretim AIFP, kura darbības atļauja ir atsaukta pēc paša lūguma, vajadzētu būt iespējai pieteikties izvēles procedūras izmantošanai saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi precizēt saistību starp procedūru tiem AIFP, kas izvēlas izmantot izvēles procedūru, un saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES noteikumiem AIFP piešķirtas darbības atļaujas atsaukšanu. AIFP, kam piešķirta darbības atļauja saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES noteikumiem un kura pārvaldījumā esošo aktīvu apjoms ir ievērojami mazāks par Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta noteiktajām robežvērtībām, saglabā darbības atļauju, un uz to pilnībā attiecas minētās direktīvas piemērošana tik ilgi, kamēr darbības atļauja nav atsaukta. Darbības atļaujas atsaukšanai nebūtu jāiestājas automātiski, ja AIFP pārvaldībā esošo aktīvu apjoms samazinās zem attiecīgās robežvērtības, bet gan tikai pēc attiecīga AIFP lūguma. Tādējādi AIFP nevajadzētu būt iespējai pieteikties izvēles procedūras izmantošanai, kamēr vien tai ir darbības atļauja atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES, turpretim AIFP, kura darbības atļauja ir atsaukta pēc paša lūguma, vajadzētu būt iespējai pieteikties izvēles procedūras izmantošanai saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES noteikumiem.

| (6) | Direktīvā 2011/61/ES dalībvalstīm noteikts pienākums no 2013. gada 22. jūlija piemērot normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē minēto direktīvu. Tādēļ arī šīs regulas piemērošana tiek atlikta uz to pašu dienu. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 2011/61/ES dalībvalstīm noteikts pienākums no 2013. gada 22. jūlija piemērot normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē minēto direktīvu. Tādēļ arī šīs regulas piemērošana tiek atlikta uz to pašu dienu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Procedūra un nosacījumi izvēles procedūras izmantošanai

1.   Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kuri atbilst Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta prasībām un izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar minēto direktīvu, savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz darbības atļaujas pieteikumu.

Pieteikuma izskatīšanā ievēro to pašu procedūru, kas noteikta Direktīvas 2011/61/ES 7. panta 1.–5. punktā, un pasākumos, kas pieņemti šā panta noteikumu īstenošanai.

2.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde 1. punktā minēto AIFP var atbrīvot no pienākuma iesniegt visu minētās direktīvas 7. pantā prasīto informāciju un dokumentus, ja šī informācija, kuras iesniegšanai piešķirts atbrīvojums, jau ir iesniegta kompetentajā iestādē nolūkā iegūt reģistrāciju atbilstīgi minētās direktīvas 3. panta 3. punkta noteikumiem darbības atļaujas saņemšanas procesa ietvaros atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 5. panta noteikumiem un ja šī informācija un dokumenti joprojām ir aktuāli, ko rakstiski apliecina AIFP.

3.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde darbības atļauju izsniedz, ievērojot to pašu procedūru, kas noteikta Direktīvas 2011/61/ES 8. panta 1.–5. punktā.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2013. gada 22. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

2

---

| 16.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 448/2013

(2013. gada 15. maijs),

ar ko izveido procedūru ārpussavienības AIFP atsauces dalībvalsts noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (1) un jo īpaši tās 37. panta 14. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta b), e) un f) apakšpunktā, c) apakšpunkta i) punktā un g) apakšpunkta i) punktā minētajos gadījumos vairāk nekā viena dalībvalsts uzskatāma par iespējamo atsauces dalībvalsti ārpussavienības alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFP), kas plāno pārvaldīt ES alternatīvos ieguldījumu fondus (AIF) un/vai tirgot Savienībā to pārvaldījumā esošos AIF. Šajos gadījumos ārpussavienības AIFP šo dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāiesniedz lūgums noteikt tā atsauces dalībvalsti. Lūgumam būtu jāpievieno visa būtiskā informācija un dokumenti, kas vajadzīgi, lai šim AIFP būtu iespējams noteikt atsauces dalībvalsti. Iesaistītajām kompetentajām iestādēm būtu jāpieņem kopīgs lēmums, kurā noteikta atsauces dalībvalsts. Būtu jāizveido procedūra, kas, nosakot atsauces dalībvalsti, jāievēro attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Lai gan atsauces dalībvalsts iecelšana ir iesaistīto kompetento iestāžu kopīgā atbildība, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (2), būtu jānodrošina, ka visas iespējamās atsauces dalībvalstis ir pienācīgi iesaistītas šā lēmuma pieņemšanā, un būtu jāsekmē vienošanās panākšana. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta b), e) un f) apakšpunktā, c) apakšpunkta i) punktā un g) apakšpunkta i) punktā minētajos gadījumos vairāk nekā viena dalībvalsts uzskatāma par iespējamo atsauces dalībvalsti ārpussavienības alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFP), kas plāno pārvaldīt ES alternatīvos ieguldījumu fondus (AIF) un/vai tirgot Savienībā to pārvaldījumā esošos AIF. Šajos gadījumos ārpussavienības AIFP šo dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāiesniedz lūgums noteikt tā atsauces dalībvalsti. Lūgumam būtu jāpievieno visa būtiskā informācija un dokumenti, kas vajadzīgi, lai šim AIFP būtu iespējams noteikt atsauces dalībvalsti. Iesaistītajām kompetentajām iestādēm būtu jāpieņem kopīgs lēmums, kurā noteikta atsauces dalībvalsts. Būtu jāizveido procedūra, kas, nosakot atsauces dalībvalsti, jāievēro attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Lai gan atsauces dalībvalsts iecelšana ir iesaistīto kompetento iestāžu kopīgā atbildība, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (2), būtu jānodrošina, ka visas iespējamās atsauces dalībvalstis ir pienācīgi iesaistītas šā lēmuma pieņemšanā, un būtu jāsekmē vienošanās panākšana.

| (2) | Procedūra atsauces dalībvalsts noteikšanai atšķiras no procedūras pases pieteikuma iesniegšanai saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. Kad atsauces dalībvalsts ir noteikta, attiecīgajam ārpussavienības AIFP šīs dalībvalsts kompetentajā iestāde jāiesniedz atļaujas saņemšanas pieteikums, ievērojot to pašu procedūru un piemērojot tos pašus noteikumus, kas AIFP piemērojami atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 7. un 8. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra atsauces dalībvalsts noteikšanai atšķiras no procedūras pases pieteikuma iesniegšanai saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. Kad atsauces dalībvalsts ir noteikta, attiecīgajam ārpussavienības AIFP šīs dalībvalsts kompetentajā iestāde jāiesniedz atļaujas saņemšanas pieteikums, ievērojot to pašu procedūru un piemērojot tos pašus noteikumus, kas AIFP piemērojami atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 7. un 8. pantam.

| (3) | Direktīvā 2011/61/ES visām dalībvalstīm no 2013. gada 22. jūlija noteikts pienākums piemērot normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē minēto direktīvu. Neskarot Direktīvas 2011/61/ES 67. panta 6. punktā noteikto deleģētā akta prasību, šīs regulas piemērošanu atliek uz to pašu dienu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 2011/61/ES visām dalībvalstīm no 2013. gada 22. jūlija noteikts pienākums piemērot normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē minēto direktīvu. Neskarot Direktīvas 2011/61/ES 67. panta 6. punktā noteikto deleģētā akta prasību, šīs regulas piemērošanu atliek uz to pašu dienu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Procedūra atsauces dalībvalsts noteikšanai no vairākām iespējamām atsauces dalībvalstīm

1.   Ja ārpussavienības alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks (AIFP), kas plāno pārvaldīt ES alternatīvo ieguldījumu fondus (AIF), tos netirgojot, vai kas plāno pārvaldītos AIF tirgot Savienībā, iesniedz lūgumu noteikt tā atsauces dalībvalsti atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta otrajai daļai, šis lūgums iesniedzams rakstiski un adresējams visām kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, kas ir iespējamās atsauces dalībvalstis. Lūgumā uzskaita visas iespējamās atsauces dalībvalstis.

2.   Ārpussavienības AIFP lūgumā iekļauj informāciju un dokumentus, kas vajadzīgi atsauces dalībvalsts noteikšanai.

3.   Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā šī informācija un dokumenti ietver:

| a) | to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās darbojas ārpussavienības AIFP pārvaldītie AIF; |
| --- | --- |

a)

to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās darbojas ārpussavienības AIFP pārvaldītie AIF;

| b) | to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās ārpussavienības AIFP pārvalda aktīvus; |
| --- | --- |

b)

to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās ārpussavienības AIFP pārvalda aktīvus;

| c) | ārpussavienības AIFP pārvaldīto aktīvu apjomu katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

ārpussavienības AIFP pārvaldīto aktīvu apjomu katrā dalībvalstī.

4.   Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) punktā minētajā gadījumā šī informācija un dokumenti ietver:

| a) | tās dalībvalsts nosaukumu, kurā darbojas ārpussavienības AIFP pārvaldītais AIF; |
| --- | --- |

a)

tās dalībvalsts nosaukumu, kurā darbojas ārpussavienības AIFP pārvaldītais AIF;

| b) | to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās ārpussavienības AIFP plāno tirgot AIF. |
| --- | --- |

b)

to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās ārpussavienības AIFP plāno tirgot AIF.

5.   Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta e) apakšpunktā un g) apakšpunkta i) punktā minētajos gadījumos šī informācija un dokumenti ietver:

| a) | to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās veic uzņēmējdarbību ārpussavienības AIFP pārvaldītie AIF; |
| --- | --- |

a)

to dalībvalstu uzskaitījumu, kurās veic uzņēmējdarbību ārpussavienības AIFP pārvaldītie AIF;

| b) | tirdzniecības stratēģijas aprakstu, ar ko var pierādīt ārpussavienības AIFP plānus tirgot atsevišķus AIF vai vairākus AIF noteiktās dalībvalstīs vai vairākās dalībvalstīs un izveidot efektīvu tirdzniecību noteiktās dalībvalstīs, norādot vismaz:






  i) | dalībvalstis, kurās izplatītāji (un AIFP, ja tas izplatīšanu veic pats) gatavojas reklamēt akcijas vai ieguldījuma apliecības tajos AIF, ko pārvalda AIFP, tostarp norāda arī attiecīgajā dalībvalstī plānoto pārvaldīto aktīvu daļu no kopējā reklāmas apjoma Savienībā; |
| --- | --- | --- |

b)

tirdzniecības stratēģijas aprakstu, ar ko var pierādīt ārpussavienības AIFP plānus tirgot atsevišķus AIF vai vairākus AIF noteiktās dalībvalstīs vai vairākās dalībvalstīs un izveidot efektīvu tirdzniecību noteiktās dalībvalstīs, norādot vismaz:

i)

dalībvalstis, kurās izplatītāji (un AIFP, ja tas izplatīšanu veic pats) gatavojas reklamēt akcijas vai ieguldījuma apliecības tajos AIF, ko pārvalda AIFP, tostarp norāda arī attiecīgajā dalībvalstī plānoto pārvaldīto aktīvu daļu no kopējā reklāmas apjoma Savienībā;

| ii) | to plānoto potenciālo ieguldītāju skaita aplēsi, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstīs, kurās AIFP plāno tirgot AIF; |
| --- | --- |

ii)

to plānoto potenciālo ieguldītāju skaita aplēsi, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstīs, kurās AIFP plāno tirgot AIF;

| iii) | tās dalībvalstu oficiālās valodas, kurās jau ir tulkoti vai plānots tulkot piedāvājuma un reklāmas dokumentus; |
| --- | --- |

iii)

tās dalībvalstu oficiālās valodas, kurās jau ir tulkoti vai plānots tulkot piedāvājuma un reklāmas dokumentus;

| iv) | izplatīšanas un tirdzniecības darbības dalībvalstīs, kurās AIFP plāno tirgot pārvaldītos AIF, jo sevišķi ņemot vērā reklāmas kampaņu un prezentāciju pamanāmību un biežumu. |
| --- | --- |

iv)

izplatīšanas un tirdzniecības darbības dalībvalstīs, kurās AIFP plāno tirgot pārvaldītos AIF, jo sevišķi ņemot vērā reklāmas kampaņu un prezentāciju pamanāmību un biežumu.

6.   Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta f) apakšpunktā minētajā gadījumā šī informācija un dokumenti ietver šā panta 5. punkta b) apakšpunktā noteiktos.

7.   Kompetentās iestādes, pie kurām ārpussavienības AIFP vēršas kā pie iespējamo atsauces dalībvalstu kompetentajām iestādēm, saņemot šā panta 1. punktā minēto lūgumu, nekavējoties un ne vēlāk kā trīs darba dienas pēc lūguma saņemšanas sazinās savā starpā, kā arī ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) nolūkā izlemt, vai atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punktam ir potenciāli iesaistītas arī citas kompetentās iestādes Savienībā.

Pēc EVTI pieprasījuma kompetentās iestādes nekavējoties dara zināmu EVTI pilnīgu ārpussavienības AIFP iesniegtā lūguma saturu.

8.   Ja tiek nolemts, ka varētu būt iesaistītas arī citas kompetentās iestādes Savienībā, EVTI nekavējoties tās attiecīgi informē un nodrošina, ka tām tiek nosūtīts pilnīgs ārpussavienības AIFP iesniegtā lūguma saturs.

9.   Visas šajā procedūrā iesaistītās kompetentās iestādes un EVTI var no ārpussavienības AIFP pieprasīt būtisku papildinformāciju un dokumentus, kas vajadzīgi atsauces dalībvalsts noteikšanai.

Šādu papildinformācijas vai dokumentu pieprasījumu izdara rakstiski, tajā norāda iemeslus, un par to vienlaicīgi informē gan visas pārējās iesaistītās kompetentās iestādes, gan EVTI.

Tiklīdz informācijas pieprasītāja kompetentā iestāde vai EVTI saņem papildinformāciju vai dokumentus, tā šo informāciju vai dokumentus nekavējoties nosūta visām parējām iesaistītajām iestādēm un EVTI.

10.   Vienas nedēļas laikā no dienas, kad 1. punktā minēto lūgumu saņēmušas kompetentās iestādes, pie kurām vērsies AIFP, vai atbilstošos gadījumos – saskaņā ar 8. punkta noteikumiem – citas kompetentās iestādēs Savienībā, visas iesaistītās kompetentās iestādes viena otrai un EVTI iesniedz atzinumu par piemērotās atsauces dalībvalsts noteikšanu.

11.   Pēc tam visas kompetentās iestādes kopīgi nosaka atsauces dalībvalsti. Noteikšanu veic, vēlākais, vienu mēnesi pēc tam, kad lūgumu saņēmušas ārpussavienības AIFP identificētās kompetentās iestādes vai atbilstošos gadījumos – saskaņā ar 8. punkta noteikumiem – citas kompetentās iestādēs Savienībā.

Ja ir pieprasīta papildinformācija, šā punkta pirmajā daļā minēto termiņu pagarina par laikposmu, kas atbilst tam, cik daudz laika pagājis no 9. punktā minētās papildinformācijas un dokumentu pieprasījuma līdz to saņemšanai.

12.   EVTI sniedz atbalstu attiecīgajām kompetentajām iestādēm un vajadzības gadījumā sekmē atsauces dalībvalsts noteikšanu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. pantam.

13.   Kompetentā iestāde dalībvalstī, kas ir noteikta par atsauces dalībvalsti, par šo noteikšanu bez liekas kavēšanās rakstiski informē ārpussavienības AIFP.

14.   Ja lūguma iesniedzējs ārpussavienības AIFP nav attiecīgi rakstiski informēts septiņu dienu laikā no atsauces dalībvalsts noteikšanas dienas vai arī attiecīgās kompetentās iestādes šā panta 11. punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā nav noteikušas atsauces dalībvalsti, lūguma iesniedzējs ārpussavienības AIFP var izvēlēties atsauces dalībvalsti atbilstīgi Direktīvas 2011/61/ES 37. panta 4. punkta otrajā daļā noteiktajiem kritērijiem.

Ārpussavienības AIFP par savu atsauces dalībvalsts izvēli nekavējoties rakstiski informē EVTI un visas tās kompetentās iestādes, pie kurām tas sākotnēji vērsies.

15.   Ja ārpussavienības AIFP izvēlētā un kompetento iestāžu noteiktā dalībvalsts atšķiras, iesaistītās kompetentās iestādes par noteikšanas rezultātu informē ārpussavienības AIFP pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā divas darba dienas pēc tam, kad tās informētas par AIFP izvēli atbilstīgi 14. punkta noteikumiem. Šajā gadījumā atsauces dalībvalsts ir tā, kuru noteikušas kompetentās iestādes.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2013. gada 22. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

1

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

2

---

| 16.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 449/2013

(2013. gada 15. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 16.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 450/2013

(2013. gada 15. maijs),

ar ko nosaka no 2013. gada 16. maija piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

| (4) | Laikposmam no 2013. gada 16. maija jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2013. gada 16. maija jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(5)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2013. gada 16. maija piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2013. gada 16. maija

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte) | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Parastie KVIEŠI (sēklas) | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas) | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas) | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus) | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

ex 1001 91 20

Parastie KVIEŠI (sēklas)

0,00

ex 1001 99 00

Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

0,00

---

(1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, |
| --- | --- |

—

EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

| — | EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu. |
| --- | --- |

—

EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Parastie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši (augsta kvalitāte) | Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2) | Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3) |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotējums | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 26,75 | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 30,49 | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

(EUR/t)

Parastie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotējums

242,77

195,50

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

251,21

241,21

221,21

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

26,75

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

30,49

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 16,38 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 50,28 EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

16,38 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

50,28 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 16.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/11

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 521/12/COL

(2012. gada 19. decembris)

izbeigt oficiālo valsts atbalsta izmeklēšanas procedūru, kas sākta ar Lēmumu Nr. 363/11/COL attiecībā uz valsts atbalstu trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem (Islande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (“Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā I daļas 1. panta 3. punktu un II daļas 4. panta 4. punktu un 6. pantu,

AICINĀJUSI ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to iesniegtos apsvērumus,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

| (1) | EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) 2010. gada 22. jūnija vēstulē saņēma sūdzību no Islandes vērtspapīru sabiedrības H.F. Verðbréf hf., kura apgalvoja, ka Islandes Valsts kase 2009. gada martā piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu investīciju bankām Saga Capital un VBS, pārveidojot Islandes Centrālās bankas (“CBI”) īstermiņa aizdevumu ilgtermiņa aizdevumos ar izdevīgiem nosacījumiem. Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2010. gada 7. jūlijā (atsauce Nr. 563424). |
| --- | --- |

(1)

EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) 2010. gada 22. jūnija vēstulē saņēma sūdzību no Islandes vērtspapīru sabiedrības H.F. Verðbréf hf., kura apgalvoja, ka Islandes Valsts kase 2009. gada martā piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu investīciju bankām Saga Capital un VBS, pārveidojot Islandes Centrālās bankas (“CBI”) īstermiņa aizdevumu ilgtermiņa aizdevumos ar izdevīgiem nosacījumiem. Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2010. gada 7. jūlijā (atsauce Nr. 563424).

| (2) | Saņēmusi attiecīgo informāciju no Islandes iestādēm un apspriedusi ar tām šo gadījumu 2011. gada 6. jūnija sanāksmē (2), Iestāde 2011. gada 23. novembrī pieņēma Lēmumu Nr. 363/11/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz valsts atbalstu trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem (3). Ar minēto lēmumu Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. Islandes iestādes 2012. gada 21. septembra vēstulē (atsauce Nr. 625875) iesniedza apsvērumus par Iestādes Lēmumu Nr. 363/11/COL. |
| --- | --- |

(2)

Saņēmusi attiecīgo informāciju no Islandes iestādēm un apspriedusi ar tām šo gadījumu 2011. gada 6. jūnija sanāksmē (2), Iestāde 2011. gada 23. novembrī pieņēma Lēmumu Nr. 363/11/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz valsts atbalstu trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem (3). Ar minēto lēmumu Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. Islandes iestādes 2012. gada 21. septembra vēstulē (atsauce Nr. 625875) iesniedza apsvērumus par Iestādes Lēmumu Nr. 363/11/COL.

| (3) | Iestāde 2012. gada jūnijā saņēma informāciju no sūdzības iesniedzēja H.F. Verðbréf hf. par Saga Capital hf. likvidācijas procesu (atsauce Nr. 641907). Iestāde ir saņēmusi informāciju par šo jautājumu arī no citiem avotiem un cieši sekojusi investīciju banku, uz kurām attiecas Lēmums Nr. 363/11/COL, likvidācijas procesam. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde 2012. gada jūnijā saņēma informāciju no sūdzības iesniedzēja H.F. Verðbréf hf. par Saga Capital hf. likvidācijas procesu (atsauce Nr. 641907). Iestāde ir saņēmusi informāciju par šo jautājumu arī no citiem avotiem un cieši sekojusi investīciju banku, uz kurām attiecas Lēmums Nr. 363/11/COL, likvidācijas procesam.

2.   Pasākumu apraksts

2.1.   CBI shēma nodrošinātiem aizdevumiem un vērtspapīru aizdevumiem

| (4) | Pasākumi, uz kuriem attiecās sākotnējais novērtējums Iestādes Lēmumā Nr. 363/11/COL, ir saistīti ar CBI nodrošinātu un vērtspapīru aizdevumu shēmu. Darbojoties kā centrālā banka un pēdējās instances aizdevējs un saskaņā ar citu centrālo banku monetāro politiku, CBI piešķīra īstermiņa kredītlīnijas finanšu uzņēmumam nodrošinātu aizdevumu veidā (4) saskaņā ar saviem noteikumiem, kas attiecas šādiem aizdevumiem. Nodrošināto aizdevumu piešķiršanas apmēri 2007. un 2008. gadā nepārtraukti pieauga, un CBI kļuva par finanšu uzņēmumu galveno likviditātes avotu. Trīs Islandes komercbanku finansiālā sabrukuma laikā 2008. gada oktobrī CBI bija pārpirkusi ievērojama apjoma aizdevumu prasības pret iekšzemes finanšu uzņēmumiem, kuras bija nodrošinātas ar dažādu veidu nodrošinājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Pasākumi, uz kuriem attiecās sākotnējais novērtējums Iestādes Lēmumā Nr. 363/11/COL, ir saistīti ar CBI nodrošinātu un vērtspapīru aizdevumu shēmu. Darbojoties kā centrālā banka un pēdējās instances aizdevējs un saskaņā ar citu centrālo banku monetāro politiku, CBI piešķīra īstermiņa kredītlīnijas finanšu uzņēmumam nodrošinātu aizdevumu veidā (4) saskaņā ar saviem noteikumiem, kas attiecas šādiem aizdevumiem. Nodrošināto aizdevumu piešķiršanas apmēri 2007. un 2008. gadā nepārtraukti pieauga, un CBI kļuva par finanšu uzņēmumu galveno likviditātes avotu. Trīs Islandes komercbanku finansiālā sabrukuma laikā 2008. gada oktobrī CBI bija pārpirkusi ievērojama apjoma aizdevumu prasības pret iekšzemes finanšu uzņēmumiem, kuras bija nodrošinātas ar dažādu veidu nodrošinājumiem.

| (5) | Banku sabrukuma rezultātā nodrošinājuma vērtība samazinājās, un kļuva skaidrs, ka CBI rodas ilgstoši zaudējumi nedrošu nodrošināto aizdevumu dēļ. Pēc tam, kad Parlaments bija sniedzis savu atļauju, Valsts kase un CBI 2009. gada janvārī noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru CBI daļu savu nodrošināto aizdevumu prasību pret finanšu uzņēmumiem, kā arī pamatā esošos vērtspapīrus nodeva Finanšu ministrijai. 2010. gada februārī ministrija un CBI vienojās, ka prasības, ko CBI iepriekš bija nodevusi ministrijai, būtu jānodod nesen izveidotajai CBI kontrolakciju sabiedrībai Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ) par zemāku cenu nekā 2009. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(5)

Banku sabrukuma rezultātā nodrošinājuma vērtība samazinājās, un kļuva skaidrs, ka CBI rodas ilgstoši zaudējumi nedrošu nodrošināto aizdevumu dēļ. Pēc tam, kad Parlaments bija sniedzis savu atļauju, Valsts kase un CBI 2009. gada janvārī noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru CBI daļu savu nodrošināto aizdevumu prasību pret finanšu uzņēmumiem, kā arī pamatā esošos vērtspapīrus nodeva Finanšu ministrijai. 2010. gada februārī ministrija un CBI vienojās, ka prasības, ko CBI iepriekš bija nodevusi ministrijai, būtu jānodod nesen izveidotajai CBI kontrolakciju sabiedrībai Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ) par zemāku cenu nekā 2009. gada 31. decembrī.

| (6) | CBI pārvaldītā Valsts parāda pārvalde piedāvā kredītlīnijas valsts vērtspapīru primārajiem tirgotājiem. Šo vērtspapīru aizdevumu mērķis ir uzlabot tirgus funkcionalitāti un uzturēt likviditāti tirgū Valsts parāda pārvaldes veidotajām obligāciju sērijām. Vērtspapīri, ko Valsts parāda pārvalde pieņem kā nodrošinājumu Valsts kases obligācijām un parādzīmēm, ir visas valsts obligācijas un hipotekārās etalona obligācijas, kuras elektroniski tirgo sekundārajā tirgū. Var tikt pieņemti arī citi elektroniski tirgojami vērtspapīri, atkarībā no kredītlīnijai norādītajiem kritērijiem. Šo aizdevumu procentu likmes ir balstītas uz CBI repo likmi. Maksimālais līguma darbības laiks ir 28 dienas (5). |
| --- | --- |

(6)

CBI pārvaldītā Valsts parāda pārvalde piedāvā kredītlīnijas valsts vērtspapīru primārajiem tirgotājiem. Šo vērtspapīru aizdevumu mērķis ir uzlabot tirgus funkcionalitāti un uzturēt likviditāti tirgū Valsts parāda pārvaldes veidotajām obligāciju sērijām. Vērtspapīri, ko Valsts parāda pārvalde pieņem kā nodrošinājumu Valsts kases obligācijām un parādzīmēm, ir visas valsts obligācijas un hipotekārās etalona obligācijas, kuras elektroniski tirgo sekundārajā tirgū. Var tikt pieņemti arī citi elektroniski tirgojami vērtspapīri, atkarībā no kredītlīnijai norādītajiem kritērijiem. Šo aizdevumu procentu likmes ir balstītas uz CBI repo likmi. Maksimālais līguma darbības laiks ir 28 dienas (5).

2.2.   Īstermiņa kredītlīniju pārveidošanas ilgtermiņa aizdevumos

| (7) | Finanšu ministrija 2009. gada martā noslēdza aizdevuma pārveidošanas līgumus ar Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. un Askar Capital Investment Bank hf. Visi aizdevuma līgumi tika noslēgti ar līdzīgiem nosacījumiem. Aizdevuma summu piešķiršana bija balstīta uz attiecīgo saistību nokārtošanu 2008. gada decembrī. Aizdevumu atmaksas noteikumi līgumos ar Saga un VBS bija vienādi. Aizdevumi, kuriem tika piemērota indeksācija un procentu likme 2 % gadā, bija jāatmaksā septiņu gadu laikā. Aizdevuma Askar Capital atmaksas noteikumi bija līdzīgi, vienīgi gada procentu likme bija 3 %. Kopējā nominālā parāda summa, kas attiecināma uz minētajām trīs investīciju bankām, ilgtermiņa obligāciju emisijas laikā bija 52,4 miljardi ISK (6). |
| --- | --- |

(7)

Finanšu ministrija 2009. gada martā noslēdza aizdevuma pārveidošanas līgumus ar Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. un Askar Capital Investment Bank hf. Visi aizdevuma līgumi tika noslēgti ar līdzīgiem nosacījumiem. Aizdevuma summu piešķiršana bija balstīta uz attiecīgo saistību nokārtošanu 2008. gada decembrī. Aizdevumu atmaksas noteikumi līgumos ar Saga un VBS bija vienādi. Aizdevumi, kuriem tika piemērota indeksācija un procentu likme 2 % gadā, bija jāatmaksā septiņu gadu laikā. Aizdevuma Askar Capital atmaksas noteikumi bija līdzīgi, vienīgi gada procentu likme bija 3 %. Kopējā nominālā parāda summa, kas attiecināma uz minētajām trīs investīciju bankām, ilgtermiņa obligāciju emisijas laikā bija 52,4 miljardi ISK (6).

| (8) | Iepriekš minēto pasākumu pamatā bija darba grupas priekšlikumi. Darba grupa 2009. gada 20. janvārī iesniedza memorandu Finanšu ministrijai par finanšu uzņēmumu parādu pārstrukturēšanu, ņemot vērā CBI piešķirtās nodrošinātās kredītlīnijas. Memorands bija balstīts uz informāciju par finanšu uzņēmumiem un to spēju atmaksāt parādu. Saskaņā ar memorandu attiecīgie finanšu uzņēmumi, ņemot vērā Islandes finanšu sistēmas sabrukuma ietekmi, nespēja pilnībā nomaksāt savus parādus CBI. Ministra darba grupas memorandā arī norādīts, ka tobrīd visas Islandes iestādes nodarbojās ar to, lai saglabātu valsts finanšu sistēmas darbību un aizsargātu depozītu turētāju intereses. Paturot prātā iepriekš minēto, kā arī citus apsvērumus, tika uzskatīts par nepieciešamu veikt noteiktus pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi varēs samaksāt savus parādus. |
| --- | --- |

(8)

Iepriekš minēto pasākumu pamatā bija darba grupas priekšlikumi. Darba grupa 2009. gada 20. janvārī iesniedza memorandu Finanšu ministrijai par finanšu uzņēmumu parādu pārstrukturēšanu, ņemot vērā CBI piešķirtās nodrošinātās kredītlīnijas. Memorands bija balstīts uz informāciju par finanšu uzņēmumiem un to spēju atmaksāt parādu. Saskaņā ar memorandu attiecīgie finanšu uzņēmumi, ņemot vērā Islandes finanšu sistēmas sabrukuma ietekmi, nespēja pilnībā nomaksāt savus parādus CBI. Ministra darba grupas memorandā arī norādīts, ka tobrīd visas Islandes iestādes nodarbojās ar to, lai saglabātu valsts finanšu sistēmas darbību un aizsargātu depozītu turētāju intereses. Paturot prātā iepriekš minēto, kā arī citus apsvērumus, tika uzskatīts par nepieciešamu veikt noteiktus pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi varēs samaksāt savus parādus.

| (9) | Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju lēmums par noteikumiem un nosacījumiem saistībā ar procentu likmēm nebija orientēts uz to, kādai būtu jābūt taisnīgai un normālai pašu kapitāla atdevei, jo jau iepriekš bija skaidrs, ka attiecīgie uzņēmumi acīmredzot nespēs pilnībā nokārtot savas saistības. Tā vietā darba grupa bija koncentrējusies uz to, lai atrastu procentu likmi, kas būtu pietiekami augsta, lai būtu nozīmīga attiecīgajam uzņēmumam, bet ne tik augsta, lai padarītu atmaksāšanu neiespējamu un tādējādi atņemtu šiem uzņēmumiem stimulu pārstrukturēt savas finanses. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju lēmums par noteikumiem un nosacījumiem saistībā ar procentu likmēm nebija orientēts uz to, kādai būtu jābūt taisnīgai un normālai pašu kapitāla atdevei, jo jau iepriekš bija skaidrs, ka attiecīgie uzņēmumi acīmredzot nespēs pilnībā nokārtot savas saistības. Tā vietā darba grupa bija koncentrējusies uz to, lai atrastu procentu likmi, kas būtu pietiekami augsta, lai būtu nozīmīga attiecīgajam uzņēmumam, bet ne tik augsta, lai padarītu atmaksāšanu neiespējamu un tādējādi atņemtu šiem uzņēmumiem stimulu pārstrukturēt savas finanses.

| (10) | Tomēr Islandes iestādes paredzēja dažus nosacījumus parādu pārveidošanai. Saskaņā ar šiem nosacījumiem parādnieki inter alia nedrīkstēja maksāt dividendes, ja vien aizdevumam nebija iemaksāta attiecīga dzēšanas iemaksa, parādnieks nedrīkstēja iesaistīties ļoti riskantās saistībās, kas pārsniegtu 20 % no pašu kapitāla (kapitāla pietiekamība), jebkādām prēmijām parādnieku personāla darbiniekiem bija jābūt mērenām, parādniekiem bija pienākums iesniegt aizdevējam detalizētus ceturkšņa ziņojumus par savu darbību un debitoru kapitāla pietiekamības rādītājs nedrīkstēja noslīdēt zem 10 %. Ja CBI atzītu parādnieku likviditātes stāvokli par nepieņemamu vai to kapitāla pietiekamības rādītājs samazinātos zem 10 %, aizdevējs varēja pieprasīt, lai aizdevumu atlikuma summa kopā ar procentiem un citas attiecīgās izmaksas tiktu pārveidotas pašu kapitālā. Šo nosacījumu mērķis bija palielināt iespējamību, ka aizdevumi tiek pilnībā atmaksāti, un tādējādi aizsargāt valsts budžeta intereses. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr Islandes iestādes paredzēja dažus nosacījumus parādu pārveidošanai. Saskaņā ar šiem nosacījumiem parādnieki inter alia nedrīkstēja maksāt dividendes, ja vien aizdevumam nebija iemaksāta attiecīga dzēšanas iemaksa, parādnieks nedrīkstēja iesaistīties ļoti riskantās saistībās, kas pārsniegtu 20 % no pašu kapitāla (kapitāla pietiekamība), jebkādām prēmijām parādnieku personāla darbiniekiem bija jābūt mērenām, parādniekiem bija pienākums iesniegt aizdevējam detalizētus ceturkšņa ziņojumus par savu darbību un debitoru kapitāla pietiekamības rādītājs nedrīkstēja noslīdēt zem 10 %. Ja CBI atzītu parādnieku likviditātes stāvokli par nepieņemamu vai to kapitāla pietiekamības rādītājs samazinātos zem 10 %, aizdevējs varēja pieprasīt, lai aizdevumu atlikuma summa kopā ar procentiem un citas attiecīgās izmaksas tiktu pārveidotas pašu kapitālā. Šo nosacījumu mērķis bija palielināt iespējamību, ka aizdevumi tiek pilnībā atmaksāti, un tādējādi aizsargāt valsts budžeta intereses.

| (11) | Sīkāks pasākumu apraksts ir atrodams Iestādes Lēmumā Nr. 363/11/COL (7). |
| --- | --- |

(11)

Sīkāks pasākumu apraksts ir atrodams Iestādes Lēmumā Nr. 363/11/COL (7).

2.3.   Pasākuma mērķi un valsts līmeņa juridiskais pamats

| (12) | Islandes iestādes uzskata, ka šiem pasākumiem ir bijuši divi mērķi – pirmkārt, aizsargāt valsts plašākas intereses, maksimāli palielinot Valsts kases prasību atgūšanas iespējas, un, otrkārt, nodrošināt finanšu uzņēmumiem pārejas periodu un iespēju atrisināt savas problēmas un pārvarēt grūtības. |
| --- | --- |

(12)

Islandes iestādes uzskata, ka šiem pasākumiem ir bijuši divi mērķi – pirmkārt, aizsargāt valsts plašākas intereses, maksimāli palielinot Valsts kases prasību atgūšanas iespējas, un, otrkārt, nodrošināt finanšu uzņēmumiem pārejas periodu un iespēju atrisināt savas problēmas un pārvarēt grūtības.

| (13) | Pasākumi pamatojās uz 2008. gada valsts papildu budžeta 7.20. punktā paredzēto Islandes Parlamenta atļauju, saskaņā ar kuru finanšu ministrs tika pilnvarots Valsts kases vārdā atpirkt no Islandes Centrālās bankas komerciālus vērtspapīrus, kas tajā bija ieķīlāti kā nodrošinājums aizdevumiem, kā arī nokārtot šīs prasības pēc iespējas izdevīgākā veidā. |
| --- | --- |

(13)

Pasākumi pamatojās uz 2008. gada valsts papildu budžeta 7.20. punktā paredzēto Islandes Parlamenta atļauju, saskaņā ar kuru finanšu ministrs tika pilnvarots Valsts kases vārdā atpirkt no Islandes Centrālās bankas komerciālus vērtspapīrus, kas tajā bija ieķīlāti kā nodrošinājums aizdevumiem, kā arī nokārtot šīs prasības pēc iespējas izdevīgākā veidā.

2.4.   Atbalsta saņēmēji

| (14) | Kā jau norādīts iepriekš, trīs labuma guvēji no iepriekš minētajiem pasākumiem bija Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. un Askar Capital Investment Bank hf. Plašāks apraksts par šiem trīs atbalsta saņēmējiem un turpmāko situācijas attīstību saistībā ar to darbību ir atrodams Iestādes Lēmuma Nr. 363/11/COL 2.5. un 2.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(14)

Kā jau norādīts iepriekš, trīs labuma guvēji no iepriekš minētajiem pasākumiem bija Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. un Askar Capital Investment Bank hf. Plašāks apraksts par šiem trīs atbalsta saņēmējiem un turpmāko situācijas attīstību saistībā ar to darbību ir atrodams Iestādes Lēmuma Nr. 363/11/COL 2.5. un 2.6. iedaļā.

3.   Pamatojums oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanai

| (15) | Lēmumā Nr. 363/11/COL Iestāde provizoriski novērtēja, vai Valsts kases pasākumi, lai pārveidotu īstermiņa prasības ilgtermiņa aizdevumos ar atvieglotiem nosacījumiem, ir bijuši saderīgi ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu. Tomēr, tā kā valsts iesaistīšanās kā attiecīgo uzņēmumu galvenajam kreditoram izrietēja no agrākajiem pasākumiem, proti, no CBI nodrošinātiem aizdevumiem un vērtspapīru aizdevumiem, bija jāizvērtē, vai šie pasākumi nav bijuši valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(15)

Lēmumā Nr. 363/11/COL Iestāde provizoriski novērtēja, vai Valsts kases pasākumi, lai pārveidotu īstermiņa prasības ilgtermiņa aizdevumos ar atvieglotiem nosacījumiem, ir bijuši saderīgi ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu. Tomēr, tā kā valsts iesaistīšanās kā attiecīgo uzņēmumu galvenajam kreditoram izrietēja no agrākajiem pasākumiem, proti, no CBI nodrošinātiem aizdevumiem un vērtspapīru aizdevumiem, bija jāizvērtē, vai šie pasākumi nav bijuši valsts atbalsts.

| (16) | Tādēļ Iestāde uzsāka savu novērtējumu, analizējot CBI īstermiņa nodrošinātos aizdevumus finanšu uzņēmumiem. Islandes iestādes tika uzsvērušas, ka attiecīgās īstermiņa kredītlīnijas ir saskaņā ar CBI pastāvīgo monetāro politiku un finanšu tirgus pasākumiem un ar Valsts kases pastāvīgo valsts sektora parāda pārvaldību. Iestāde neapstrīdēja, ka šie pasākumi bija saskaņā ar monetāro politiku un valsts sektora parāda pārvaldības politiku un ka tie bijuši pamatoti ar attiecīgiem noteikumiem (8). Pasākumi tika veikti pēc attiecīgo finanšu uzņēmumu iniciatīvas, un CBI tobrīd nebija piešķirtas nekādas valsts sniegtas pretgarantijas. Tāpēc Iestāde secināja, ka CBI īstermiņa nodrošinātie aizdevumi finanšu uzņēmumiem un Valsts kases īstermiņa kredītlīnijas nav bijušas valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ Iestāde uzsāka savu novērtējumu, analizējot CBI īstermiņa nodrošinātos aizdevumus finanšu uzņēmumiem. Islandes iestādes tika uzsvērušas, ka attiecīgās īstermiņa kredītlīnijas ir saskaņā ar CBI pastāvīgo monetāro politiku un finanšu tirgus pasākumiem un ar Valsts kases pastāvīgo valsts sektora parāda pārvaldību. Iestāde neapstrīdēja, ka šie pasākumi bija saskaņā ar monetāro politiku un valsts sektora parāda pārvaldības politiku un ka tie bijuši pamatoti ar attiecīgiem noteikumiem (8). Pasākumi tika veikti pēc attiecīgo finanšu uzņēmumu iniciatīvas, un CBI tobrīd nebija piešķirtas nekādas valsts sniegtas pretgarantijas. Tāpēc Iestāde secināja, ka CBI īstermiņa nodrošinātie aizdevumi finanšu uzņēmumiem un Valsts kases īstermiņa kredītlīnijas nav bijušas valsts atbalsts.

| (17) | Tomēr atbilstīgi Iestādes sākotnējam uzskatam Valsts kases aizdevumu pārveidošanas līgumi bija valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika minēti šādi aspekti.






  i) | Iestāde secināja, ka pasākumi ir nepārprotami finansēti no valsts līdzekļiem, jo šos aizdevumus ir piešķīrusi Finanšu ministrija, pamatojoties uz valsts budžetā paredzēto atļauju; |
| --- | --- | --- |

(17)

Tomēr atbilstīgi Iestādes sākotnējam uzskatam Valsts kases aizdevumu pārveidošanas līgumi bija valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika minēti šādi aspekti.

i)

Iestāde secināja, ka pasākumi ir nepārprotami finansēti no valsts līdzekļiem, jo šos aizdevumus ir piešķīrusi Finanšu ministrija, pamatojoties uz valsts budžetā paredzēto atļauju;

| ii) | Iestāde konstatēja, ka ar attiecīgajiem pasākumiem trim investīciju bankām tika radītas komerciālas priekšrocības, jo tās tika atbrīvotas no izmaksām, kas parastos apstākļos būtu bijis jāsedz no šo banku budžeta, – no procentu maksājumiem un citām izmaksām, kas saistītas ar CBI īstermiņa kredītlīnijām. Iestāde arī pauda šaubas par to, vai pasākumi atbilst tam, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā aizdevumu labvēlīgos atmaksas noteikumus un faktu, ka tiem nebija paredzēta procentu likmju palielināšana gadījumā, ja parādnieku finansiālais stāvoklis uzlabotos; |
| --- | --- |

ii)

Iestāde konstatēja, ka ar attiecīgajiem pasākumiem trim investīciju bankām tika radītas komerciālas priekšrocības, jo tās tika atbrīvotas no izmaksām, kas parastos apstākļos būtu bijis jāsedz no šo banku budžeta, – no procentu maksājumiem un citām izmaksām, kas saistītas ar CBI īstermiņa kredītlīnijām. Iestāde arī pauda šaubas par to, vai pasākumi atbilst tam, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā aizdevumu labvēlīgos atmaksas noteikumus un faktu, ka tiem nebija paredzēta procentu likmju palielināšana gadījumā, ja parādnieku finansiālais stāvoklis uzlabotos;

| iii) | attiecībā uz selektivitāti Iestāde secināja, ka pasākumus nevar uzskatīt par vispārēja rakstura pasākumiem, jo tie radījuši priekšrocības trīs uzņēmumiem no vienas konkrētas ekonomikas nozares un citi uzņēmumi un nozares nav guvuši no tiem labumu. Tāpēc pasākumi būtu jāuzskata par selektīviem (9). Turklāt Islandes iestādes nav iesniegušas nepārprotamus pierādījumus, ka aizdevumu pārveidošanas līgumi ar izdevīgiem noteikumiem ir tikuši faktiski darīti pieejami visiem uzņēmumiem, kas atrodas salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā Saga Capital, VBS un Askar Capital; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz selektivitāti Iestāde secināja, ka pasākumus nevar uzskatīt par vispārēja rakstura pasākumiem, jo tie radījuši priekšrocības trīs uzņēmumiem no vienas konkrētas ekonomikas nozares un citi uzņēmumi un nozares nav guvuši no tiem labumu. Tāpēc pasākumi būtu jāuzskata par selektīviem (9). Turklāt Islandes iestādes nav iesniegušas nepārprotamus pierādījumus, ka aizdevumu pārveidošanas līgumi ar izdevīgiem noteikumiem ir tikuši faktiski darīti pieejami visiem uzņēmumiem, kas atrodas salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā kā Saga Capital, VBS un Askar Capital;

| iv) | visbeidzot, Iestāde secināja, ka pasākumi varēja kropļot konkurenci. Lai arī attiecīgās investīciju bankas darbojās galvenokārt Islandes tirgū un bija nelielas bankas, tomēr tās nodarbojās ar finanšu pakalpojumu sniegšanu, kas ir pilnībā atvērti konkurencei un tirdzniecībai Eiropas Ekonomikas zonā. |
| --- | --- |

iv)

visbeidzot, Iestāde secināja, ka pasākumi varēja kropļot konkurenci. Lai arī attiecīgās investīciju bankas darbojās galvenokārt Islandes tirgū un bija nelielas bankas, tomēr tās nodarbojās ar finanšu pakalpojumu sniegšanu, kas ir pilnībā atvērti konkurencei un tirdzniecībai Eiropas Ekonomikas zonā.

| (18) | Turklāt Iestāde apšaubīja, vai valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu. Pamatojot savu argumentu, ka šis pasākums ir saderīgs ar Līgumu, Islandes iestādes atsaucās uz EEZ līguma 61. panta 3. punktu un uz Iestādes Pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tomēr Islandes iestādes neiesniedza nekādus pierādījumus, kas ļautu novērtēt pasākuma saderību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu vai Iestādes pagaidu pamatnostādnēm par valsts atbalstu saistībā ar finanšu krīzi. Iestāde uzsvēra, ka pagaidu noteikumos par atbalstu finanšu uzņēmumiem paredzēta atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences kropļojumiem. Pamatnostādnēs ir iekļauti noteikumi, lai nodrošinātu atbilstošu un adekvātu atlīdzību par valsts veiktu rekapitalizāciju (10). Izrādījās, ka valsts piešķirto aizdevumu atmaksas noteikumos šie principi nebija ņemti vērā. Aizdevumi bija jāatmaksā septiņu gadu laikā, tiem tika piemērota indeksācija un procentu likme 2 % gadā, kas bija daudz zemāka par tirgus likmēm, un nebija paredzēta procentu likmju paaugstināšana, lai veicinātu valsts kapitāla izpirkšanu. Ņemot vērā minēto, Iestāde secināja, ka šāda veida aizdevuma nosacījumi nav saderīgi ar Iestādes pamatnostādnēm valsts atbalstam. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Iestāde apšaubīja, vai valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu. Pamatojot savu argumentu, ka šis pasākums ir saderīgs ar Līgumu, Islandes iestādes atsaucās uz EEZ līguma 61. panta 3. punktu un uz Iestādes Pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tomēr Islandes iestādes neiesniedza nekādus pierādījumus, kas ļautu novērtēt pasākuma saderību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu vai Iestādes pagaidu pamatnostādnēm par valsts atbalstu saistībā ar finanšu krīzi. Iestāde uzsvēra, ka pagaidu noteikumos par atbalstu finanšu uzņēmumiem paredzēta atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences kropļojumiem. Pamatnostādnēs ir iekļauti noteikumi, lai nodrošinātu atbilstošu un adekvātu atlīdzību par valsts veiktu rekapitalizāciju (10). Izrādījās, ka valsts piešķirto aizdevumu atmaksas noteikumos šie principi nebija ņemti vērā. Aizdevumi bija jāatmaksā septiņu gadu laikā, tiem tika piemērota indeksācija un procentu likme 2 % gadā, kas bija daudz zemāka par tirgus likmēm, un nebija paredzēta procentu likmju paaugstināšana, lai veicinātu valsts kapitāla izpirkšanu. Ņemot vērā minēto, Iestāde secināja, ka šāda veida aizdevuma nosacījumi nav saderīgi ar Iestādes pamatnostādnēm valsts atbalstam.

4.   Islandes iestāžu apsvērumi

| (19) | Islandes iestāžu apsvērumi ir koncentrēti uz viedokli, ka pasākumi ir bijuši saderīgi ar EEZ līgumu. Tās uzskata, ka pasākumi nav bijuši selektīvi, jo trīs investīciju banku apstākļi ir bijuši unikāli un citas bankas, piemēram, Straumur, SPB un SPRON, nav atradušās līdzīgā situācijā kā šīs trīs investīciju bankas. Parāda pārveidošanas līgumu noslēgšanas brīdī dažas citas banku iestādes jau nebija izpildījušas savas saistības pret kreditoriem un to reorganizācijas centieni bija tik apjomīgi, ka CBI aizdevumu pārveidošana nebūtu bijis nozīmīgs faktors to finanšu pārstrukturēšanā. Islandes iestādes arī apgalvoja, ka to lēmumi pārveidot aizdevumus bijuši saskaņā ar privāta kreditora principu, jo jebkurš kreditors, atrazdamies tādā pašā situācijā, kā tobrīd Islandes valsts, būtu rīkojies tāpat. |
| --- | --- |

(19)

Islandes iestāžu apsvērumi ir koncentrēti uz viedokli, ka pasākumi ir bijuši saderīgi ar EEZ līgumu. Tās uzskata, ka pasākumi nav bijuši selektīvi, jo trīs investīciju banku apstākļi ir bijuši unikāli un citas bankas, piemēram, Straumur, SPB un SPRON, nav atradušās līdzīgā situācijā kā šīs trīs investīciju bankas. Parāda pārveidošanas līgumu noslēgšanas brīdī dažas citas banku iestādes jau nebija izpildījušas savas saistības pret kreditoriem un to reorganizācijas centieni bija tik apjomīgi, ka CBI aizdevumu pārveidošana nebūtu bijis nozīmīgs faktors to finanšu pārstrukturēšanā. Islandes iestādes arī apgalvoja, ka to lēmumi pārveidot aizdevumus bijuši saskaņā ar privāta kreditora principu, jo jebkurš kreditors, atrazdamies tādā pašā situācijā, kā tobrīd Islandes valsts, būtu rīkojies tāpat.

| (20) | Turklāt Islandes iestādes sniedza informāciju par minēto trīs investīciju banku faktisko stāvokli un situācijas attīstību kopš Iestādes Lēmuma Nr. 363/11/COL pieņemšanas (11). |
| --- | --- |

(20)

Turklāt Islandes iestādes sniedza informāciju par minēto trīs investīciju banku faktisko stāvokli un situācijas attīstību kopš Iestādes Lēmuma Nr. 363/11/COL pieņemšanas (11).

| (21) | Ņemot vērā to, ka trīs atbalsta saņēmēji kopš Lēmuma Nr. 363/11/COL pieņemšanas bija izbeiguši visu saimniecisko darbību, un atsaucoties uz Eiropas Komisijas un Iestādes iedibināto praksi attiecībā uz pasākumu klasificēšanu atbilstošos apstākļos un to saderības novērtēšanu (12), Islandes iestādes apgalvoja, ka Iestādei nav pamata turpināt izskatīt šo jautājumu. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka trīs atbalsta saņēmēji kopš Lēmuma Nr. 363/11/COL pieņemšanas bija izbeiguši visu saimniecisko darbību, un atsaucoties uz Eiropas Komisijas un Iestādes iedibināto praksi attiecībā uz pasākumu klasificēšanu atbilstošos apstākļos un to saderības novērtēšanu (12), Islandes iestādes apgalvoja, ka Iestādei nav pamata turpināt izskatīt šo jautājumu.

II.   NOVĒRTĒJUMS

| (22) | EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:
  “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.” |
| --- | --- |

(22)

EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

| (23) | Tas nozīmē, ka, lai pasākumus klasificētu kā valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tiem jāietver dotācija no valsts vai valsts līdzekļiem, jāpiešķir priekšrocība saņēmējuzņēmumam, jābūt selektīviem, jārada konkurences kropļojumi un jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm. |
| --- | --- |

(23)

Tas nozīmē, ka, lai pasākumus klasificētu kā valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tiem jāietver dotācija no valsts vai valsts līdzekļiem, jāpiešķir priekšrocība saņēmējuzņēmumam, jābūt selektīviem, jārada konkurences kropļojumi un jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.

| (24) | Kā jau iepriekš minēts, Iestāde savā Lēmumā Nr. 363/11/COL provizoriski secināja, ka novērtējamie pasākumi, t.i., īstermiņa kredītlīniju pārveidošana ilgtermiņa aizdevumos, atbilst kritērijiem, kas izklāstīti EEZ līguma 61. panta 1. punktā, un līdz ar to ir valsts atbalsts. Turklāt nebija iemesla uzskatīt, ka pasākumi ir saderīgi ar EEZ līguma noteikumiem par vispārēja rakstura valsts atbalstu vai ar pagaidu pamatnostādnēm par valsts atbalstu saistībā ar finanšu krīzi. Iestāde izmeklēšanas gaitā nav saņēmusi nekādu informāciju, kas liktu mainīt šo sākotnējo viedokli. Turklāt Islandes iestādes par atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas lēmums par izmeklēšanas uzsākšanu, pirms to īstenošanas nav paziņojušas Iestādei. Tādējādi tās nav izpildījušas paziņošanas pienākumu saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. Tāpēc šo atbalsta pasākumu īstenošana ir nelikumīga. Neraugoties uz minēto, Iestādei tomēr ir jāizvērtē, vai ir iemesls turpināt šīs lietas izskatīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Kā jau iepriekš minēts, Iestāde savā Lēmumā Nr. 363/11/COL provizoriski secināja, ka novērtējamie pasākumi, t.i., īstermiņa kredītlīniju pārveidošana ilgtermiņa aizdevumos, atbilst kritērijiem, kas izklāstīti EEZ līguma 61. panta 1. punktā, un līdz ar to ir valsts atbalsts. Turklāt nebija iemesla uzskatīt, ka pasākumi ir saderīgi ar EEZ līguma noteikumiem par vispārēja rakstura valsts atbalstu vai ar pagaidu pamatnostādnēm par valsts atbalstu saistībā ar finanšu krīzi. Iestāde izmeklēšanas gaitā nav saņēmusi nekādu informāciju, kas liktu mainīt šo sākotnējo viedokli. Turklāt Islandes iestādes par atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas lēmums par izmeklēšanas uzsākšanu, pirms to īstenošanas nav paziņojušas Iestādei. Tādējādi tās nav izpildījušas paziņošanas pienākumu saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. Tāpēc šo atbalsta pasākumu īstenošana ir nelikumīga. Neraugoties uz minēto, Iestādei tomēr ir jāizvērtē, vai ir iemesls turpināt šīs lietas izskatīšanu.

| (25) | Kā norādīts Lēmumā Nr. 363/11/COL, Askar Capital Investment Bank hf. jau 2007. gadā bija radušies ievērojami zaudējumi saistībā ar ieguldījumiem strukturētā kredīta (paaugstināta riska) produktos, kuru bāzes aktīvi bija ASV hipotekārie kredīti. Banka saskārās pat vēl ar lielākām grūtībām 2010. gada jūnijā, kad Islandes Augstākā tiesa nolēma, ka aizdevumi ārvalstu valūtā ir nelikumīgi. Banka 2010. gada 14. jūlijā beidzot iesniedza bankrota pieteikumu, un to tajā pašā dienā pārņēma Finanšu uzraudzības iestāde. Saskaņā ar informāciju, kas vēlāk tika iesniegta Iestādei, banka pašlaik ir likvidācijas procesā un ir izbeigusi visu saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(25)

Kā norādīts Lēmumā Nr. 363/11/COL, Askar Capital Investment Bank hf. jau 2007. gadā bija radušies ievērojami zaudējumi saistībā ar ieguldījumiem strukturētā kredīta (paaugstināta riska) produktos, kuru bāzes aktīvi bija ASV hipotekārie kredīti. Banka saskārās pat vēl ar lielākām grūtībām 2010. gada jūnijā, kad Islandes Augstākā tiesa nolēma, ka aizdevumi ārvalstu valūtā ir nelikumīgi. Banka 2010. gada 14. jūlijā beidzot iesniedza bankrota pieteikumu, un to tajā pašā dienā pārņēma Finanšu uzraudzības iestāde. Saskaņā ar informāciju, kas vēlāk tika iesniegta Iestādei, banka pašlaik ir likvidācijas procesā un ir izbeigusi visu saimniecisko darbību.

| (26) | Kā minēts arī Lēmumā 363/11/COL, VBS Investment Bank hf. finanšu stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc nesekmīgām sarunām starp banku un tās kreditoriem un akcionāriem, un vēlāk, 2010. gadā, bankas kreditori izbeidza visas sarunas. Ar 2010. gada 3. marta lēmumu Finanšu uzraudzības iestāde iecēla VBS pagaidu direktoru padomi, un ar Reikjavīkas Apgabaltiesas 2010. gada 9. aprīļa nolēmumu tika uzsākta VBS likvidācijas procedūra atbilstīgi Likuma Nr. 161/2002 par finanšu uzņēmumiem 101. pantam. Bankas darbības licence tagad ir atzīta par spēkā neesošu, jo tiek veikta bankas likvidācijas procedūra. |
| --- | --- |

(26)

Kā minēts arī Lēmumā 363/11/COL, VBS Investment Bank hf. finanšu stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc nesekmīgām sarunām starp banku un tās kreditoriem un akcionāriem, un vēlāk, 2010. gadā, bankas kreditori izbeidza visas sarunas. Ar 2010. gada 3. marta lēmumu Finanšu uzraudzības iestāde iecēla VBS pagaidu direktoru padomi, un ar Reikjavīkas Apgabaltiesas 2010. gada 9. aprīļa nolēmumu tika uzsākta VBS likvidācijas procedūra atbilstīgi Likuma Nr. 161/2002 par finanšu uzņēmumiem 101. pantam. Bankas darbības licence tagad ir atzīta par spēkā neesošu, jo tiek veikta bankas likvidācijas procedūra.

| (27) | Saga Capital darbības licence tika atzīta par spēkā neesošu ar Finanšu uzraudzības iestādes 2011. gada 28. septembra lēmumu. Pēc tam Finanšu uzraudzības iestāde pieprasīja uzsākt Saga Capital likvidācijas procedūru un iecelt likvidācijas padomi. Ziemeļaustrumu Islandes apgabaltiesa ar 2012. gada 16. maija nolēmumu izpildīja Finanšu uzraudzības iestādes prasību un paziņoja, ka Saga Capital būtu jāveic likvidācijas procedūra. 2012. gada 14. jūnijā Islandes Augstākā tiesa apstiprināja šo nolēmumu. Finanšu uzraudzības iestādes lēmums atzīt Saga Capital darbības licenci par spēkā neesošu tika apstiprināts ar Reikjavīkas Apgabaltiesas 2012. gada 5. marta nolēmumu. Reikjavīkas Apgabaltiesas nolēmums tika pārsūdzēts Augstākajā tiesā. Tomēr banka ir izbeigusi visas saskaņā ar licenci atļautās darbības, jo tās kā finanšu iestādes darbības licence ir atzīta par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(27)

Saga Capital darbības licence tika atzīta par spēkā neesošu ar Finanšu uzraudzības iestādes 2011. gada 28. septembra lēmumu. Pēc tam Finanšu uzraudzības iestāde pieprasīja uzsākt Saga Capital likvidācijas procedūru un iecelt likvidācijas padomi. Ziemeļaustrumu Islandes apgabaltiesa ar 2012. gada 16. maija nolēmumu izpildīja Finanšu uzraudzības iestādes prasību un paziņoja, ka Saga Capital būtu jāveic likvidācijas procedūra. 2012. gada 14. jūnijā Islandes Augstākā tiesa apstiprināja šo nolēmumu. Finanšu uzraudzības iestādes lēmums atzīt Saga Capital darbības licenci par spēkā neesošu tika apstiprināts ar Reikjavīkas Apgabaltiesas 2012. gada 5. marta nolēmumu. Reikjavīkas Apgabaltiesas nolēmums tika pārsūdzēts Augstākajā tiesā. Tomēr banka ir izbeigusi visas saskaņā ar licenci atļautās darbības, jo tās kā finanšu iestādes darbības licence ir atzīta par spēkā neesošu.

| (28) | Tāpēc ir skaidrs, ka trīs investīciju bankas tagad ir izbeigušas visu saimniecisko darbību, to darbības licences ir atzītas par spēkā neesošām, patlaban notiek to likvidācijas procedūras, un termiņš prasību iesniegšanai par banku īpašumu ir beidzies (13). Ja investīciju bankām ticis piešķirts valsts atbalsts, atbalsts vairs nerada kropļojošu ietekmi, un, ja ticis piešķirts nelikumīgs atbalsts, šā atbalsta atgūšana nebūtu iespējama. Šajos apstākļos Iestādes lēmumam par attiecīgo pasākumu klasificēšanu kā atbalstu un tā saderību ar EEZ līgumu nebūtu praktiskas ietekmes (14). |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc ir skaidrs, ka trīs investīciju bankas tagad ir izbeigušas visu saimniecisko darbību, to darbības licences ir atzītas par spēkā neesošām, patlaban notiek to likvidācijas procedūras, un termiņš prasību iesniegšanai par banku īpašumu ir beidzies (13). Ja investīciju bankām ticis piešķirts valsts atbalsts, atbalsts vairs nerada kropļojošu ietekmi, un, ja ticis piešķirts nelikumīgs atbalsts, šā atbalsta atgūšana nebūtu iespējama. Šajos apstākļos Iestādes lēmumam par attiecīgo pasākumu klasificēšanu kā atbalstu un tā saderību ar EEZ līgumu nebūtu praktiskas ietekmes (14).

| (29) | Tādējādi turpināt uzsākto oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu nav lietderīgi, |
| --- | --- |

(29)

Tādējādi turpināt uzsākto oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu nav lietderīgi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Oficiālā izmeklēšanas procedūra saistībā ar valsts atbalstu, kas piešķirts trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem, ar šo tiek izbeigta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandes Republikai.

3. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  EBTA Uzraudzības iestādes 2011. gada 23. novembra Lēmums Nr. 363/11/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz valsts atbalstu, kas piešķirts trīs Islandes investīciju bankām, piešķirot pārstrukturētus aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem, ir 2012. gada 26. janvārī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV C 21, 26.1.2012., 2. lpp.) un EEZ papildinājumā Nr. 4, 26.1.2012., 8. lpp.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Skatīt Iestādes Lēmuma Nr. 363/11/COL 2.-6. punktu.

2

(3)  Publikācijas atsauces skatīt iepriekš 1. zemsvītras piezīmē.

3

(4)  Nodrošinātus aizdevumus sauc arī par repo aizdevumiem; repo jeb pārdošanas ar atpirkšanu līgumi ir līgumi, kuros vērtspapīru, piemēram, valsts parādzīmju, pārdevējs piekrīt atpirkt tos atpakaļ noteiktā laikā un par noteiktu cenu.

4

(5)  Sīkāka informācija atrodama 2008. gada 28. novembra Noteikumos par Valsts kases vārdā piešķiramajām Islandes Centrālās bankas vērtspapīru kredītlīnijām primārajiem tirgotājiem. Minētie noteikumi ir pieejami šeit: http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf.

5

(6)  Sīkāka informācija par aizdevuma līgumiem ir izklāstīta Lēmuma Nr. 363/11/COL, 11.–27. punktā.

6

(7)  Jo īpaši minētā lēmuma 2.2. daļā.

7

(8)  Šie noteikumi 2009. gada 26. jūnijā tika aizstāti ar Noteikumiem Nr. 553 par to pašu tematu (pašlaik piemērojamie noteikumi).

8

(9)  Skatīt, piemēram, Lietu C-75/97, Beļģija pret Komisiju (Maribel bis/ter), 1999.g., ECR I-3671, kā arī neseno spriedumu apvienotajās lietās C-106/09 P un C-107/09 P Komisija pret Gibraltāra valdību – vēl nav publiskots, 75. punkts.

9

Beļģija pret Komisiju (Maribel bis/ter)

Komisija pret Gibraltāra valdību

(10)  Skatīt, piemēram, Iestādes Rekapitalizācijas pamatnostādnes: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1

10

(11)  Iestāde vēlāk saņēma atbilstošu informāciju no sūdzības iesniedzēja (atsauces Nr. 641907).

11

(12)  Komisijas 2007. gada 25. septembra Lēmums par pasākumiem lietā C 47/2003, ko Spānija īstenojusi par labu Izar (OV L 44, 20.2.2008., 33. lpp.) un Komisijas 2005. gada 9. novembra Lēmums par pasākumu, ko īstenojusi Francija attiecībā uz uzņēmumu Mines de potasse d’Alsace, Lieta C 53/2000 (OV L 86, 24.3.2006., 20. lpp.), un EBTA Uzraudzības iestādes 2009. gada 27. maija Lēmums par nelikumīgi piešķirtu atbalstu uzņēmumam NordBook AS, Lieta 245/09/COL (OV L 282, 29.10.2009., 41. lpp.)

12

Izar

Mines de potasse d’Alsace

nelikumīgi piešķirtu atbalstu uzņēmumam NordBook AS

(13)  Jāatzīmē, ka termiņš prasību paziņošanai trīs banku likvidācijas padomēm ir beidzies – saskaņā ar 85. pantu Likumā Nr. 21/1991 par bankrotu prasību iesniegšanas termiņš parasti ir divi mēneši, bet izņēmuma gadījumos pilnvarotā persona var pieņemt lēmumu par trīs līdz augstākais sešu mēnešu termiņu. Neatkarīgi no tā ilguma prasību paziņošanas termiņš sākas, kad pirmo reizi ir publicēts paziņojums kreditoriem, un to skaidri dara zināmu paziņojumā. Tāpēc šajā gadījumā Iestādei nebūtu jēgas pieņemt lēmumu uzdot atgūt nesaderīgo atbalstu. Tomēr, ņemot vērā faktu, ka Islandes iestādes nav izpildījušas paziņošanas pienākumu saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, Iestāde nevarēja ierosināt izmeklēšanu par minētajiem pasākumiem agrāk kā ar Lēmumu 363/11/COL, t. i., 2011. gada novembrī. Jebkurā gadījumā Iestāde sagaida, ka trīs investīciju banku aktīvi tiks pārdoti atbilstoši tirgus nosacījumiem un saskaņā ar vispārējiem noteikumiem, kas piemērojami bankrota procedūrām.

13

(14)  Komisijas 2007. gada 25. septembra Lēmums par pasākumiem lietā C 47/2003, ko Spānija īstenojusi par labu Izar (OV L 44, 20.2.2008., 33. lpp.) un Komisijas 2005. gada 9. novembra Lēmums par pasākumu, ko īstenojusi Francija attiecībā uz uzņēmumu Mines de potasse d’Alsace, Lieta C 53/2000 (OV L 86, 24.3.2006., 20. lpp.).

14

Izar

Mines de potasse d’Alsace

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---