# Euroopa Liidu L 152/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.152.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 152 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide5. juuni 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.152.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 152

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide5. juuni 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 512/2013, 4. juuni 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 88/97 Hiina Rahvavabariigist pärit teatud jalgrattavaruosade impordi vabastamise kohta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2474/93 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 kehtestatud laiendamisest | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 513/2013, 4. juuni 2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 514/2013, 4. juuni 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 48 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/261/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 3. juuni 2013, millega antakse Ukrainas asuvale laborile luba teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3193 all)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2013/262/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2012/715/EL, millega kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri koos inimtervishoius kasutatavate ravimite toimeainete suhtes kohaldatava õigusraamistikuga ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus, mis tagab inimeste tervise kaitse liiduga võrdväärsel tasemel (
  1
  ) | 52 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 512/2013, 4. juuni 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 88/97 Hiina Rahvavabariigist pärit teatud jalgrattavaruosade impordi vabastamise kohta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2474/93 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 kehtestatud laiendamisest

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 513/2013, 4. juuni 2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 514/2013, 4. juuni 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

48

OTSUSED

2013/261/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 3. juuni 2013, millega antakse Ukrainas asuvale laborile luba teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3193 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 3193 all)

1

50

2013/262/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2012/715/EL, millega kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri koos inimtervishoius kasutatavate ravimite toimeainete suhtes kohaldatava õigusraamistikuga ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus, mis tagab inimeste tervise kaitse liiduga võrdväärsel tasemel (
  1
  )

1

52

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 152/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 512/2013,

4. juuni 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 88/97 Hiina Rahvavabariigist pärit teatud jalgrattavaruosade impordi vabastamise kohta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2474/93 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 kehtestatud laiendamisest

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 502/2013, millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) nr 990/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (2),

võttes arvesse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (3) jalgratastele kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu laiendamist jalgrattavaruosadele vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 71/97 (4),

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 71/97 laiendas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2474/93 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärinevate jalgrataste impordile kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu jalgrattavaruosade impordile sellest riigist (edaspidi „laiendatud dumpinguvastane tollimaks”). Määrusega (EÜ) nr 71/97 nähti ette ka kohustus kehtestada maksuvabastuse kava algmääruse artikli 13 lõike 4 alusel (edaspidi „maksuvabastuskava”), millega antaks Hiina jalgrattaosade impordile kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu vabastus nendele jalgrataste kokkupanijatele, kes ei hoia jalgratastele kehtestatud meetmest kõrvale, tehes seega neile erandi jalgrattavaruosadele laiendatud meetmest. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 71/97 laiendas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2474/93 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärinevate jalgrataste impordile kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu jalgrattavaruosade impordile sellest riigist (edaspidi „laiendatud dumpinguvastane tollimaks”). Määrusega (EÜ) nr 71/97 nähti ette ka kohustus kehtestada maksuvabastuse kava algmääruse artikli 13 lõike 4 alusel (edaspidi „maksuvabastuskava”), millega antaks Hiina jalgrattaosade impordile kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu vabastus nendele jalgrataste kokkupanijatele, kes ei hoia jalgratastele kehtestatud meetmest kõrvale, tehes seega neile erandi jalgrattavaruosadele laiendatud meetmest.

| (2) | Maksuvabastuskava kasutamise õiguslik raamistik sätestati komisjoni määruses (EÜ) nr 88/97 (5) (edaspidi „muudetud määrus”). |
| --- | --- |

(2)

Maksuvabastuskava kasutamise õiguslik raamistik sätestati komisjoni määruses (EÜ) nr 88/97 (5) (edaspidi „muudetud määrus”).

| (3) | Pärast seda, kui vaadati läbi HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu laiendamine teatavate HRVst pärit jalgrattavaruosade impordile algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 13 lõike 4 kohaselt, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 171/2008 (6) säilitada kõrvalehoidmist takistavad meetmed. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda, kui vaadati läbi HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu laiendamine teatavate HRVst pärit jalgrattavaruosade impordile algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 13 lõike 4 kohaselt, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 171/2008 (6) säilitada kõrvalehoidmist takistavad meetmed.

| (4) | Pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (7) suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu 48,5 protsendini. |
| --- | --- |

(4)

Pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (7) suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu 48,5 protsendini.

| (5) | Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (8) (edaspidi „algatamisteade”) algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise. Algatamisteate punktis 4.4 kutsuti huvitatud isikuid üles esitama märkusi maksuvabastuskava praeguse toimimise ja selle võimaliku tulevikumudeli kohta. Eelkõige sooviti saada märkusi, mis käsitleksid maksuvabastuskava korraldust ja haldamist selle praegusel kujul, sealhulgas probleeme, mida kogevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (8) (edaspidi „algatamisteade”) algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise. Algatamisteate punktis 4.4 kutsuti huvitatud isikuid üles esitama märkusi maksuvabastuskava praeguse toimimise ja selle võimaliku tulevikumudeli kohta. Eelkõige sooviti saada märkusi, mis käsitleksid maksuvabastuskava korraldust ja haldamist selle praegusel kujul, sealhulgas probleeme, mida kogevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.

| (6) | Asjakohaseid märkusi ei esitatud. Lähtuvalt aga komisjoni kogemustest kava kohaldamisel leitakse, et tuleb teha mõningaid muudatusi, mis hõlbustaksid kava kasutamist. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohaseid märkusi ei esitatud. Lähtuvalt aga komisjoni kogemustest kava kohaldamisel leitakse, et tuleb teha mõningaid muudatusi, mis hõlbustaksid kava kasutamist.

| (7) | Kehtiva maksuvabastuskava kohaselt ei võimalda uurimisperioodi määratlus ELi jalgrataste koostetoimingute puhul kasutatavate Hiina osade kvantiteeti ja väärtust asjakohaselt hinnata. Praegu kehtivate eeskirjade järgi tuleb uurimisperiood kindlaks määrata enne dumpinguvastaste meetmete peatamise kuupäeva. Sel perioodil impordivad taotlejad tavaliselt HRVst väikeseid koguseid, sest ühes kuus rohkem kui 299 osast koosnevate koguste suhtes kohaldataks dumpinguvastast tollimaksu. Sellest tulenevalt näib, et uurimisperioodi ajal kokku pandud jalgrattad vastavad algmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud eeskirjadele, mille kohaselt ei tohi liidu jalgrattatootjad kasutada oma töös rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või sissetoodud osadele valmistamise ajal lisandunud väärtus peab moodustama rohkem kui 25 % tootmiskuludest („60/40 või 25 % lisandväärtuse” eeskiri). |
| --- | --- |

(7)

Kehtiva maksuvabastuskava kohaselt ei võimalda uurimisperioodi määratlus ELi jalgrataste koostetoimingute puhul kasutatavate Hiina osade kvantiteeti ja väärtust asjakohaselt hinnata. Praegu kehtivate eeskirjade järgi tuleb uurimisperiood kindlaks määrata enne dumpinguvastaste meetmete peatamise kuupäeva. Sel perioodil impordivad taotlejad tavaliselt HRVst väikeseid koguseid, sest ühes kuus rohkem kui 299 osast koosnevate koguste suhtes kohaldataks dumpinguvastast tollimaksu. Sellest tulenevalt näib, et uurimisperioodi ajal kokku pandud jalgrattad vastavad algmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud eeskirjadele, mille kohaselt ei tohi liidu jalgrattatootjad kasutada oma töös rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või sissetoodud osadele valmistamise ajal lisandunud väärtus peab moodustama rohkem kui 25 % tootmiskuludest („60/40 või 25 % lisandväärtuse” eeskiri).

| (8) | Ettevõtjad hakkavad suuremaid koguseid importima alles pärast seda, kui meetmed on peatatud. Praegu kehtivate eeskirjade järgi ei saa kõnealust perioodi arvesse võtta. Sellepärast ei ole maksuvabastuskava põhieesmärki Euroopast pärit osade nõuetekohase koguse kasutamise tagamise osas võimalik täielikult saavutada. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtjad hakkavad suuremaid koguseid importima alles pärast seda, kui meetmed on peatatud. Praegu kehtivate eeskirjade järgi ei saa kõnealust perioodi arvesse võtta. Sellepärast ei ole maksuvabastuskava põhieesmärki Euroopast pärit osade nõuetekohase koguse kasutamise tagamise osas võimalik täielikult saavutada.

| (9) | Sellest tulenevalt ning õiguskindluse tagamiseks leitakse, et otstarbekas on muuta uurimisperioodi määratlust artikli 6 lõike 1 kohaselt nii, et see hõlmaks ühtlasi laiendatud tollimaksu maksmise peatamise kuupäevale järgnevat ajavahemikku. Vastavust „60/40 või 25 % lisandväärtuse” eeskirjale kontrollitaks sel juhul täpsemini perioodi puhul, mil importija dumpinguvastast tollimaksu ei maksa, st pärast peatamist. |
| --- | --- |

(9)

Sellest tulenevalt ning õiguskindluse tagamiseks leitakse, et otstarbekas on muuta uurimisperioodi määratlust artikli 6 lõike 1 kohaselt nii, et see hõlmaks ühtlasi laiendatud tollimaksu maksmise peatamise kuupäevale järgnevat ajavahemikku. Vastavust „60/40 või 25 % lisandväärtuse” eeskirjale kontrollitaks sel juhul täpsemini perioodi puhul, mil importija dumpinguvastast tollimaksu ei maksa, st pärast peatamist.

| (10) | Et taotleja saaks jalgrattavaruosade impordiga seoses esitada kontrollitavaid andmeid muudetud määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt ka peatamiseelse perioodi kohta, eemaldatakse viide artikli 4 lõike 1 punkti a kohase tühistamatu lepingulise kohustuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Et taotleja saaks jalgrattavaruosade impordiga seoses esitada kontrollitavaid andmeid muudetud määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt ka peatamiseelse perioodi kohta, eemaldatakse viide artikli 4 lõike 1 punkti a kohase tühistamatu lepingulise kohustuse kohta.

| (11) | Lisaks on praegune kava segane abimootoriga jalgrataste (külgkorviga või ilma, mida mõnikord kutsutakse ka elektrijalgratasteks või elektrilise toega jalgratasteks) kokkupanemisel kasutatavate jalgrattavaruosade impordi osas. Valmis elektrijalgrataste ja järelikult ka elektrijalgrataste kokkupanekul kasutatavate osade suhtes ei kehti dumpinguvastane tollimaks ega laiendatud dumpinguvastane tollimaks, st elektrijalgrataste koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 71/97 kohaldamisalast välja. Sellepärast peetakse asjakohaseks laiendada artikli 14 sätteid klassikaliste jalgrataste osade lõppkasutamise kontrollimise suhtes ka elektrijalgrataste kokkupanekuks ettenähtud osadele. Lõppkasutamise kontrollimise sätted võimaldavad riiklikel tolliasutustel jälgida imporditud osade edasist kasutamist, st kas neid kasutatakse elektri- või klassikaliste jalgrataste kokkupanekuks. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks on praegune kava segane abimootoriga jalgrataste (külgkorviga või ilma, mida mõnikord kutsutakse ka elektrijalgratasteks või elektrilise toega jalgratasteks) kokkupanemisel kasutatavate jalgrattavaruosade impordi osas. Valmis elektrijalgrataste ja järelikult ka elektrijalgrataste kokkupanekul kasutatavate osade suhtes ei kehti dumpinguvastane tollimaks ega laiendatud dumpinguvastane tollimaks, st elektrijalgrataste koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 71/97 kohaldamisalast välja. Sellepärast peetakse asjakohaseks laiendada artikli 14 sätteid klassikaliste jalgrataste osade lõppkasutamise kontrollimise suhtes ka elektrijalgrataste kokkupanekuks ettenähtud osadele. Lõppkasutamise kontrollimise sätted võimaldavad riiklikel tolliasutustel jälgida imporditud osade edasist kasutamist, st kas neid kasutatakse elektri- või klassikaliste jalgrataste kokkupanekuks.

| (12) | Lisaks leitakse, et otstarbekas on välja jätta artikli 16 lõige 3, sest nõutavaid andmeid saab ka muudest allikatest. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks leitakse, et otstarbekas on välja jätta artikli 16 lõige 3, sest nõutavaid andmeid saab ka muudest allikatest.

| (13) | Viimaks tehakse ettepanek parandada tehnilised vead ja muuta muudetud määruses aegunud viiteid. |
| --- | --- |

(13)

Viimaks tehakse ettepanek parandada tehnilised vead ja muuta muudetud määruses aegunud viiteid.

| (14) | Õiguskindluse ja hea juhtimistava huvides tuleb ette näha, et käesolevas määruses sätestatud muudetud määruse muudatusi kohaldatakse niipea kui võimalik kõigi uute ja kõigi käimasolevate uurimiste suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Õiguskindluse ja hea juhtimistava huvides tuleb ette näha, et käesolevas määruses sätestatud muudetud määruse muudatusi kohaldatakse niipea kui võimalik kõigi uute ja kõigi käimasolevate uurimiste suhtes.

| (15) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 88/97 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 88/97 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 88/97 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles ja neile peab olema alla kirjutanud taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Trade Defence, |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200, |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-posti aadress: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu” |

1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles ja neile peab olema alla kirjutanud taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Trade Defence,

Rue de la Loi/Wetstraat 200,

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-posti aadress: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu”

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | see sisaldab tõendeid, et taotleja kasutab olulisi jalgrattavaruosi jalgrataste tootmiseks või kokkupanekuks artikli 14 lõikes c sätestatud kogusest suuremates kogustes; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

see sisaldab tõendeid, et taotleja kasutab olulisi jalgrattavaruosi jalgrataste tootmiseks või kokkupanekuks artikli 14 lõikes c sätestatud kogusest suuremates kogustes;

| b) | esitab esmapilgul usutavad tõendid, et taotleja koostamistegevus jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (9) artikli 13 lõike 2 kohaldamisalast välja, ning |
| --- | --- |

b)

esitab esmapilgul usutavad tõendid, et taotleja koostamistegevus jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (9) artikli 13 lõike 2 kohaldamisalast välja, ning

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui taotlust peetakse vastuvõetamatuks, lükatakse see määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 sätestatud korras otsuse alusel tagasi.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui taotlust peetakse vastuvõetamatuks, lükatakse see määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 sätestatud korras otsuse alusel tagasi.”

| 3) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele vastava taotluse laekumise kuupäevast ja enne sisulise otsuse tegemist artiklite 6 ja 7 kohaselt, peatatakse tollivõla maksmine laiendatud tollimaksult vastavalt viitemääruse artikli 2 lõikele 1 oluliste jalgrattavaruosade impordi suhtes, mis uurimisalune isik on deklareerinud vabasse ringlusesse laskmiseks. Tavaliselt võetakse arvesse taotluse laekumisele eelnevat vähemalt kuue kuu pikkust perioodi artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele prima facie vastamise kindlakstegemiseks.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele vastava taotluse laekumise kuupäevast ja enne sisulise otsuse tegemist artiklite 6 ja 7 kohaselt, peatatakse tollivõla maksmine laiendatud tollimaksult vastavalt viitemääruse artikli 2 lõikele 1 oluliste jalgrattavaruosade impordi suhtes, mis uurimisalune isik on deklareerinud vabasse ringlusesse laskmiseks. Tavaliselt võetakse arvesse taotluse laekumisele eelnevat vähemalt kuue kuu pikkust perioodi artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele prima facie vastamise kindlakstegemiseks.”

| 4) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon määrab tollimaksust vabastamise kohta otsuse langetamiseks uurimisperioodi, mis tavaliselt hõlmab 12 kuud, kuid mitte vähem kui kuus kuud alates olulistele jalgrattavaruosadele laiendatud tollimaksu maksmise peatamise kuupäevast. Läbivaatamise käigus võib komisjon nõuda taotlejalt täiendava teabe esitamist läbivaatamisperioodiks ja/või teostada kohapeal kontrollimisi.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon määrab tollimaksust vabastamise kohta otsuse langetamiseks uurimisperioodi, mis tavaliselt hõlmab 12 kuud, kuid mitte vähem kui kuus kuud alates olulistele jalgrattavaruosadele laiendatud tollimaksu maksmise peatamise kuupäevast. Läbivaatamise käigus võib komisjon nõuda taotlejalt täiendava teabe esitamist läbivaatamisperioodiks ja/või teostada kohapeal kontrollimisi.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Taotluse sisuline läbivaatamine lõpetatakse tavaliselt kaheteistkümne kuu jooksul pärast kogu teabe kättesaamist vastavalt artikli 6 lõikele 1.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Taotluse sisuline läbivaatamine lõpetatakse tavaliselt kaheteistkümne kuu jooksul pärast kogu teabe kättesaamist vastavalt artikli 6 lõikele 1.”

| 5) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui lõplikult kindlakstehtud faktid tõendavad, et taotleja koostamistegevus ei kuulu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalasse, antakse luba taotleja vabastamiseks laiendatud tollimaksust määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 osutatud korras.” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui lõplikult kindlakstehtud faktid tõendavad, et taotleja koostamistegevus ei kuulu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalasse, antakse luba taotleja vabastamiseks laiendatud tollimaksust määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 osutatud korras.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui tollimaksu kohaldamisest vabastamise kriteeriume pole täidetud, lükatakse taotlus tagasi määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 osutatud korras ja tühistatakse artiklis 5 viidatud laiendatud tollimaksu maksmise peatamine.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui tollimaksu kohaldamisest vabastamise kriteeriume pole täidetud, lükatakse taotlus tagasi määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 osutatud korras ja tühistatakse artiklis 5 viidatud laiendatud tollimaksu maksmise peatamine.”

| 6) | Artikli 8 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | tema koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalast välja;” |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 8 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

tema koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalast välja;”

| 7) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võib omal algatusel kontrollida tollimaksust vabastatud isiku olukorda, et veenduda, et tema koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalast välja.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võib omal algatusel kontrollida tollimaksust vabastatud isiku olukorda, et veenduda, et tema koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalast välja.”

| 8) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Tollimaksust vabastamise tühistamine
  Tollimaksust vabastamine tühistatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 osutatud korras pärast seda, kui maksust vabastatud isikule on antud võimalus teha omapoolseid märkusi:






  — | kui kontrollimine on näidanud, et maksust vabastatud isiku koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalasse; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Tollimaksust vabastamise tühistamine

Tollimaksust vabastamine tühistatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikes 4 osutatud korras pärast seda, kui maksust vabastatud isikule on antud võimalus teha omapoolseid märkusi:

—

kui kontrollimine on näidanud, et maksust vabastatud isiku koostamistegevus jääb määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 2 kohaldamisalasse;

| — | artikli 8 kohaselt isiku kohustuste täitmata jätmise korral või |
| --- | --- |

—

artikli 8 kohaselt isiku kohustuste täitmata jätmise korral või

| — | koostöövalmiduse puudumise korral pärast maksust vabastamise otsuse vastuvõtmist.” |
| --- | --- |

—

koostöövalmiduse puudumise korral pärast maksust vabastamise otsuse vastuvõtmist.”

| 9) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Menetlussätted
  Määruse (EÜ) nr 1225/2009 asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad






  — | uurimise läbiviimist (artikli 6 lõiked 2, 3, 4 ja 5), |
| --- | --- | --- |

9)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Menetlussätted

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad

—

uurimise läbiviimist (artikli 6 lõiked 2, 3, 4 ja 5),

| — | kontrollkäike (artikkel 16), |
| --- | --- |

—

kontrollkäike (artikkel 16),

| — | koostöö puudumist (artikkel 18) ja |
| --- | --- |

—

koostöö puudumist (artikkel 18) ja

| — | konfidentsiaalsust (artikkel 19), |
| --- | --- |

—

konfidentsiaalsust (artikkel 19),

kohaldatakse läbivaatamiste suhtes käesoleva määruse alusel.”

| 10) | Artikli 14 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | isik deklareerib vabasse ringlusesse laskmiseks või talle tarnitakse kuus vähem kui 300 ühikut oluliste jalgrattavaruosade liigi kohta. Iga isiku deklareeritud või talle tarnitud varuosade arv arvutatakse kõigi isikute deklareeritud või neile tarnitud varuosade arvu alusel, mis on seotud kompensatsioonilepinguga või mille puhul selle isikuga on sõlmitud kompensatsioonileping, või” |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 14 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

isik deklareerib vabasse ringlusesse laskmiseks või talle tarnitakse kuus vähem kui 300 ühikut oluliste jalgrattavaruosade liigi kohta. Iga isiku deklareeritud või talle tarnitud varuosade arv arvutatakse kõigi isikute deklareeritud või neile tarnitud varuosade arvu alusel, mis on seotud kompensatsioonilepinguga või mille puhul selle isikuga on sõlmitud kompensatsioonileping, või”

| 11) | Artiklile 14 lisatakse järgmine lõik:






  „d) | olulised jalgrattavaruosad on ette nähtud kasutamiseks abimootoriga jalgrataste (TARICi lisakood 8835) kokkupanemisel.” |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklile 14 lisatakse järgmine lõik:

„d)

olulised jalgrattavaruosad on ette nähtud kasutamiseks abimootoriga jalgrataste (TARICi lisakood 8835) kokkupanemisel.”

| 12) | Artikli 16 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12)

Artikli 16 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse jõustumisest alates kõigi uute ja kõigi käimasolevate uurimiste suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 153, 5.6.2013, lk 17.

2

(3)  EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1.

3

(4)  EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55.

4

(5)  EÜT L 17, 21.1.1997, lk 17.

5

(6)  ELT L 55, 28.2.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 183, 14.7.2005, lk 1.

7

(8)  ELT C 71, 9.3.2012, lk 10.

8

(9)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.”

9

---

| 5.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 152/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 513/2013,

4. juuni 2013,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7 ja artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 6. septembril 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(1)

6. septembril 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”).

| (2) | Uurimine algatati kaebuse põhjal, mille esitas 25. juulil 2012 EU ProSun (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % kõikidest liidus toodetavatest kristalsest ränist fotoelektrilistest moodulitest ja nende põhikomponentidest. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Uurimine algatati kaebuse põhjal, mille esitas 25. juulil 2012 EU ProSun (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % kõikidest liidus toodetavatest kristalsest ränist fotoelektrilistest moodulitest ja nende põhikomponentidest. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Registreerimine

| (3) | Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 1. märtsil 2013 vastu määruse (EL) nr 182/2013, (3) millega kehtestati alates 6. märtsist 2013 registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 1. märtsil 2013 vastu määruse (EL) nr 182/2013, (3) millega kehtestati alates 6. märtsist 2013 registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes.

3.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV ametiasutusi ja teadaolevaid importijaid menetluse algatamisest. Komisjon teavitas ka võimalikuks võrdlusriigiks kavandatud Ameerika Ühendriikide tootjaid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV ametiasutusi ja teadaolevaid importijaid menetluse algatamisest. Komisjon teavitas ka võimalikuks võrdlusriigiks kavandatud Ameerika Ühendriikide tootjaid.

| (5) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (6) | Arvestades seda, et uurimine hõlmab väga suurt hulka asjaomase riigi eksportivaid tootjaid, sõltumatuid importijaid ja liidu tootjaid, ning soovides lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et ta on otsustanud piirduda uurimisel asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate mõistliku hulgaga, moodustades selleks valimi, nii nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 17 (sellist menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). |
| --- | --- |

(6)

Arvestades seda, et uurimine hõlmab väga suurt hulka asjaomase riigi eksportivaid tootjaid, sõltumatuid importijaid ja liidu tootjaid, ning soovides lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et ta on otsustanud piirduda uurimisel asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate mõistliku hulgaga, moodustades selleks valimi, nii nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 17 (sellist menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks).

a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Liidu tootjate esialgse valimi moodustamisest anti teada kõikidele teadaolevatele liidu tootjatele ja tootjate ühendustele. Esialgsesse valimisse kuulus üheksa liidu tootjat ligikaudu 220st, kelle kohta oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet (vt põhjendus 26). Tootjad valiti välja suurima esindusliku tootmismahu põhjal, võttes arvesse müügimahtu ja geograafilist asukohta, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Sealjuures tagati, et valimisse kuulub nii vertikaalselt integreeritud kui ka integreerimata liidu tootjaid. Samuti paluti huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad esialgse valimi kohta. Mitu huvitatud isikut esitas esialgse valimi kohta märkusi ja üks isik taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Liidu tootjate esialgse valimi moodustamisest anti teada kõikidele teadaolevatele liidu tootjatele ja tootjate ühendustele. Esialgsesse valimisse kuulus üheksa liidu tootjat ligikaudu 220st, kelle kohta oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet (vt põhjendus 26). Tootjad valiti välja suurima esindusliku tootmismahu põhjal, võttes arvesse müügimahtu ja geograafilist asukohta, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Sealjuures tagati, et valimisse kuulub nii vertikaalselt integreeritud kui ka integreerimata liidu tootjaid. Samuti paluti huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad esialgse valimi kohta. Mitu huvitatud isikut esitas esialgse valimi kohta märkusi ja üks isik taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist.

| (8) | Mitu huvitatud isikut esitas liidu tootjate esialgse valimi kohta järgmised vastuväited.






  i) | Mõni isik teatas, et esialgse valimi kohta antud piiratud teave oli ebapiisav ega võimaldanud neil välja pakutud valimi kohta asjakohaseid märkusi teha. Nad kritiseerisid eelkõige seda, et liidu tootjate identiteet oli salastatud, ja taotlesid, et avaldataks teave selle kohta, millistes liikmesriikides väljavalitud tootjad asuvad, milline on nende toodangu osakaal fotoelektriliste moodulite, elementide ja plaatide kogutoodangus ning kui suure protsendi toodangu- ja müügimahust moodustab iga väljavalitud äriühing eraldivõetuna ja kogu valim tervikuna. |
| --- | --- | --- |

(8)

Mitu huvitatud isikut esitas liidu tootjate esialgse valimi kohta järgmised vastuväited.

i)

Mõni isik teatas, et esialgse valimi kohta antud piiratud teave oli ebapiisav ega võimaldanud neil välja pakutud valimi kohta asjakohaseid märkusi teha. Nad kritiseerisid eelkõige seda, et liidu tootjate identiteet oli salastatud, ja taotlesid, et avaldataks teave selle kohta, millistes liikmesriikides väljavalitud tootjad asuvad, milline on nende toodangu osakaal fotoelektriliste moodulite, elementide ja plaatide kogutoodangus ning kui suure protsendi toodangu- ja müügimahust moodustab iga väljavalitud äriühing eraldivõetuna ja kogu valim tervikuna.

| ii) | Valimi moodustamise meetod seati kahtluse alla põhjendusega, et selles „on aetud segamini kolm erinevat etappi”, nimelt uurimise algatamise toetuse kindlaks tegemine, liidu tootmisharu määratlemine ja valimi moodustamine. Seetõttu väideti, et on ebaselge, kas liidu tootmisharu oli enne valimi moodustamist juba määratletud ja kas valimit saab seega pidada esinduslikuks. Jättes liidu tootmisharu valimi moodustamise järgus määratlemata, ei antud huvitatud isikutele võimalust kontrollida, kas esialgne valim oli esinduslik, ja seega samuti, kas selle põhjal saab õigesti hinnata liidu tootmisharu olukorda põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil. Samuti väideti, et ei olnud korrektne moodustada esialgne valim vastuste põhjal, mille liidu tootjad olid andnud menetluse algatamise toetuse uurimise käigus. |
| --- | --- |

ii)

Valimi moodustamise meetod seati kahtluse alla põhjendusega, et selles „on aetud segamini kolm erinevat etappi”, nimelt uurimise algatamise toetuse kindlaks tegemine, liidu tootmisharu määratlemine ja valimi moodustamine. Seetõttu väideti, et on ebaselge, kas liidu tootmisharu oli enne valimi moodustamist juba määratletud ja kas valimit saab seega pidada esinduslikuks. Jättes liidu tootmisharu valimi moodustamise järgus määratlemata, ei antud huvitatud isikutele võimalust kontrollida, kas esialgne valim oli esinduslik, ja seega samuti, kas selle põhjal saab õigesti hinnata liidu tootmisharu olukorda põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil. Samuti väideti, et ei olnud korrektne moodustada esialgne valim vastuste põhjal, mille liidu tootjad olid andnud menetluse algatamise toetuse uurimise käigus.

| iii) | Samuti väideti, et esialgne valim moodustati üksnes uurimist toetanud äriühingute põhjal. |
| --- | --- |

iii)

Samuti väideti, et esialgne valim moodustati üksnes uurimist toetanud äriühingute põhjal.

| iv) | Üks isik leidis, et kuna esialgsesse valimisse kuulub ka vertikaalselt integreeritud äriühinguid, võib plaatide ja elementide tootmismahtu olla arvestatud kahe- või kolmekordselt, mis seab valimi esinduslikkuse kahtluse alla. Ta nõudis, et vertikaalselt integreeritud tootjate puhul võetaks arvesse ainult moodulite, mitte aga elementide ja plaatide tootmismahtu. |
| --- | --- |

iv)

Üks isik leidis, et kuna esialgsesse valimisse kuulub ka vertikaalselt integreeritud äriühinguid, võib plaatide ja elementide tootmismahtu olla arvestatud kahe- või kolmekordselt, mis seab valimi esinduslikkuse kahtluse alla. Ta nõudis, et vertikaalselt integreeritud tootjate puhul võetaks arvesse ainult moodulite, mitte aga elementide ja plaatide tootmismahtu.

| v) | Sama isik väitis, et valimi moodustamise aluseks olnud andmed olid vähemalt osaliselt valed, mis võis mõjutada esialgse valimi esinduslikkust tervikuna. |
| --- | --- |

v)

Sama isik väitis, et valimi moodustamise aluseks olnud andmed olid vähemalt osaliselt valed, mis võis mõjutada esialgse valimi esinduslikkust tervikuna.

| vi) | Üks huvitatud isik esitas nimekirja ligikaudu 150st väidetavalt samasugust toodet tootvast täiendavast liidu tootjast, keda tema väitel oleks tulnud liidu tootjate valimi moodustamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

vi)

Üks huvitatud isik esitas nimekirja ligikaudu 150st väidetavalt samasugust toodet tootvast täiendavast liidu tootjast, keda tema väitel oleks tulnud liidu tootjate valimi moodustamisel arvesse võtta.

| (9) | Huvitatud isikute väidetele vastati järgmiselt.






  i) | Liidu tootjad taotlesid oma nimede salastamist, sest on oht, et neile võidakse kätte maksta. Liidu tootjate äri nii liidus kui ka väljaspool oli tõepoolest reaalselt ähvardatud kahjustada. Komisjon leidis, et taotlused olid piisavalt põhjendatud, et need rahuldada. Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate asukoha või toodangu- ja müügiprotsendi avaldamine võib kergesti nende identiteedi paljastada, tuli sellekohased taotlused tagasi lükata. |
| --- | --- | --- |

(9)

Huvitatud isikute väidetele vastati järgmiselt.

i)

Liidu tootjad taotlesid oma nimede salastamist, sest on oht, et neile võidakse kätte maksta. Liidu tootjate äri nii liidus kui ka väljaspool oli tõepoolest reaalselt ähvardatud kahjustada. Komisjon leidis, et taotlused olid piisavalt põhjendatud, et need rahuldada. Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate asukoha või toodangu- ja müügiprotsendi avaldamine võib kergesti nende identiteedi paljastada, tuli sellekohased taotlused tagasi lükata.

| ii) | Komisjon ei „ajanud segamini” uurimise algatamise toetuse kindlakstegemist, liidu tootmisharu määratlemist ja esialgse valimi moodustamist, sest need etapid viidi läbi üksteisest sõltumatult ning nende üle otsustati eraldi. Vastuväidetes ei näidatud, mil määral see valimi esinduslikkust mõjutas, et kasutati tootmis- ja müügiandmeid, mille liidu tootjad olid esitanud uurimise algatamise toetuse uurimise käigus. Liidu tootmisharu oli uurimise algatamise ajal esialgselt määratletud. Et teha esialgselt kindlaks liidu kogutoodang põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ja enne uurimise algatamist liidu tootjatelt ja teistelt isikutelt kogutud andmeid. |
| --- | --- |

ii)

Komisjon ei „ajanud segamini” uurimise algatamise toetuse kindlakstegemist, liidu tootmisharu määratlemist ja esialgse valimi moodustamist, sest need etapid viidi läbi üksteisest sõltumatult ning nende üle otsustati eraldi. Vastuväidetes ei näidatud, mil määral see valimi esinduslikkust mõjutas, et kasutati tootmis- ja müügiandmeid, mille liidu tootjad olid esitanud uurimise algatamise toetuse uurimise käigus. Liidu tootmisharu oli uurimise algatamise ajal esialgselt määratletud. Et teha esialgselt kindlaks liidu kogutoodang põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ja enne uurimise algatamist liidu tootjatelt ja teistelt isikutelt kogutud andmeid.

| iii) | Valimi moodustamisel võeti arvesse kõiki liidu tootjaid, kes vastasid küsimustele uurimise algatamise toetamise kohta, olenemata sellest, kas nad toetasid uurimist, olid selle vastu või ei avaldanud mingit arvamust. See väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

iii)

Valimi moodustamisel võeti arvesse kõiki liidu tootjaid, kes vastasid küsimustele uurimise algatamise toetamise kohta, olenemata sellest, kas nad toetasid uurimist, olid selle vastu või ei avaldanud mingit arvamust. See väide lükati seega tagasi.

| iv) | Kahe- või kolmekordse arvestamise probleemi kaaluti juba esialgse valimi moodustamise ajal. Ilmnes, et kui jätta välja vertikaalselt integreeritud liidu tootjate plaatide ja elementide toodang ja müük, jääb arvestusest välja see osa plaatide ja elementide toodangust, mis müüakse vabal turul. Seepärast leiti, et plaatide ja elementide müügimahu väljajätmine tootmise kogumahust ei pruugi valimit esinduslikumaks muuta. Peale selle ei põhinenud valimi esinduslikkus mitte ainult tootmismahul, vaid ka geograafilisel ulatusel ning vertikaalselt integreeritud ja integreerimata tootjate tasakaalustatud esindatusel. Tootmismahu suhteline esinduslikkus arvutati välja iga samasuguse toote liigi kohta eraldi. Seepärast leiti, et esialgse valimi moodustamise meetod oli mõistlik ja et valim esindab seega uurimisalust toodet tootvat liidu tootmisharu tervikuna. See väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

iv)

Kahe- või kolmekordse arvestamise probleemi kaaluti juba esialgse valimi moodustamise ajal. Ilmnes, et kui jätta välja vertikaalselt integreeritud liidu tootjate plaatide ja elementide toodang ja müük, jääb arvestusest välja see osa plaatide ja elementide toodangust, mis müüakse vabal turul. Seepärast leiti, et plaatide ja elementide müügimahu väljajätmine tootmise kogumahust ei pruugi valimit esinduslikumaks muuta. Peale selle ei põhinenud valimi esinduslikkus mitte ainult tootmismahul, vaid ka geograafilisel ulatusel ning vertikaalselt integreeritud ja integreerimata tootjate tasakaalustatud esindatusel. Tootmismahu suhteline esinduslikkus arvutati välja iga samasuguse toote liigi kohta eraldi. Seepärast leiti, et esialgse valimi moodustamise meetod oli mõistlik ja et valim esindab seega uurimisalust toodet tootvat liidu tootmisharu tervikuna. See väide lükati seetõttu tagasi.

| v) | Andmete usaldusväärsuse kohta võib märkida, et valim moodustati valiku tegemise ajal kättesaadava teabe põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 17 lõikega 1. Seoses uurimise algatamise toetuseks kasutatud andmete usaldusväärsusega ei leitud uurimise käigus tõendeid selle kohta, et enne algatamist kogutud andmed oleksid oluliselt puudulikud. Seetõttu võib põhjendatult eeldada, et esialgne valim moodustati piisavalt usaldusväärsete andmete alusel. See väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

v)

Andmete usaldusväärsuse kohta võib märkida, et valim moodustati valiku tegemise ajal kättesaadava teabe põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 17 lõikega 1. Seoses uurimise algatamise toetuseks kasutatud andmete usaldusväärsusega ei leitud uurimise käigus tõendeid selle kohta, et enne algatamist kogutud andmed oleksid oluliselt puudulikud. Seetõttu võib põhjendatult eeldada, et esialgne valim moodustati piisavalt usaldusväärsete andmete alusel. See väide lükati seega tagasi.

| vi) | Ligikaudu 150 täiendavat liidu tootjat sisaldava nimekirja kohta tuleb märkida, et see teave edastati tunduvalt hiljem tähtajast, mis oli antud huvitatud isikutele esialgse valimi kohta märkuste tegemiseks, ja samuti liidu tootjatele endast teada andmiseks ja valimisse kaasamise taotlemiseks. Ka oli ligikaudu 30 nimekirjas olnud liidu tootjat komisjonile valimi moodustamise ajal teada. Peale selle võeti valimi moodustamisel arvesse kõik liidu tootjad, kes endast pärast algatamisteate avaldamist teada andsid. Seetõttu ei ole valimi esinduslikkus kannatanud. See väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

vi)

Ligikaudu 150 täiendavat liidu tootjat sisaldava nimekirja kohta tuleb märkida, et see teave edastati tunduvalt hiljem tähtajast, mis oli antud huvitatud isikutele esialgse valimi kohta märkuste tegemiseks, ja samuti liidu tootjatele endast teada andmiseks ja valimisse kaasamise taotlemiseks. Ka oli ligikaudu 30 nimekirjas olnud liidu tootjat komisjonile valimi moodustamise ajal teada. Peale selle võeti valimi moodustamisel arvesse kõik liidu tootjad, kes endast pärast algatamisteate avaldamist teada andsid. Seetõttu ei ole valimi esinduslikkus kannatanud. See väide lükati seega tagasi.

| (10) | Märkuste kättesaamise järel muudeti valimi koosseisu, sest oli viiteid sellele, et üks väljavalitud äriühing ei oleks saanud täielikult koostööd teha. Valimi esinduslikkuse taseme säilitamiseks valiti välja veel üks liidu tootja. Muudetud valimisse kuulus seega kümme äriühingut, mis olid välja valitud iga tootmisastme suurima esindusliku tootmismahu põhjal, võttes arvesse müügimahtu liidu turul ja geograafilist asukohta, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Muudetud valim hõlmas 18–21 % moodulite kogutoodangust, 17–24 % elementide kogutoodangust ja 28–35 % plaatide kogutoodangust liidus ning esindas nii vertikaalselt integreeritud kui ka integreerimata tootjaid. Kuna täpsed protsendid võimaldaksid välja arvutada eespool nimetatud täiendava liidu tootja tootmismahu ja teha seega kindlaks, kes see tootja on, ei olnud võimalik neid protsente avalikustada. |
| --- | --- |

(10)

Märkuste kättesaamise järel muudeti valimi koosseisu, sest oli viiteid sellele, et üks väljavalitud äriühing ei oleks saanud täielikult koostööd teha. Valimi esinduslikkuse taseme säilitamiseks valiti välja veel üks liidu tootja. Muudetud valimisse kuulus seega kümme äriühingut, mis olid välja valitud iga tootmisastme suurima esindusliku tootmismahu põhjal, võttes arvesse müügimahtu liidu turul ja geograafilist asukohta, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Muudetud valim hõlmas 18–21 % moodulite kogutoodangust, 17–24 % elementide kogutoodangust ja 28–35 % plaatide kogutoodangust liidus ning esindas nii vertikaalselt integreeritud kui ka integreerimata tootjaid. Kuna täpsed protsendid võimaldaksid välja arvutada eespool nimetatud täiendava liidu tootja tootmismahu ja teha seega kindlaks, kes see tootja on, ei olnud võimalik neid protsente avalikustada.

b)   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (11) | Arvestades sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel importijatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nõutud põhilised andmed oma tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel importijatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nõutud põhilised andmed oma tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil.

| (12) | Ligikaudu 250st kaebuses nimetatud sõltumatust importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vormile kolmkümmend kuus, kellest kolmkümmend viis importis mooduleid, ainult üks elemente ja mitte ükski plaate. Valim moodustati vastavalt algmääruse artiklile 17 nii, et see hõlmaks võimalikult suurt esinduslikku impordimahtu, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Sellest lähtudes moodustas komisjon valimi, millesse kuulus kolm sõltumatut moodulite importijat ja üks elementide importija. Saabunud märkuste alusel otsustas komisjon lisada valimisse veel ühe sõltumatu moodulite importija. See äriühing võttis ühendust ja väitis, et tema tegevusmahtu arvestades tuleks ta valimisse kaasata. Äriühingu algselt esitatud andmed vaadati üle ja leiti, et importija edastatud impordimahu näitajates oli tehniline viga. Seepärast lisati see äriühing sõltumatute importijate valimisse. Kaks algselt valimisse kuulunud äriühingut ei vastanud küsimustikule, seda käsitleti uurimise raames koostööst keeldumisena ja nad jäeti sõltumatute importijate valimist välja. Seetõttu koosnes sõltumatute importijate valim kahest moodulite importijast ja ühest elementide importijast, hõlmates ligikaudu 2–5 % asjaomasest riigist pärit koguimpordist. Pärast küsimustiku vastuste kättesaamist selgus siiski, et kolmest importijast kahe põhitegevusala moodustasid tegelikult päikeseenergiaseadmed, mitte vaatlusaluse tootega kauplemine. Uurimise tulemusena selgus, et suurem osa vaatlusaluse toote impordist siseneb liidu turule HRVs asuvate eksportivate tootjatega seotud äriühingute kaudu või paigaldajate ja projektiarendajate kaudu. Neid asjaolusid arvestades loeti valim esialgu esinduslikuks. Komisjon võtab siiski edasise uurimise käigus ühendust veel teiste koostööd tegevate sõltumatute importijatega, et teha kindlaks, kas neid võib pidada importijateks ja kas valimit saab suurendada. |
| --- | --- |

(12)

Ligikaudu 250st kaebuses nimetatud sõltumatust importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vormile kolmkümmend kuus, kellest kolmkümmend viis importis mooduleid, ainult üks elemente ja mitte ükski plaate. Valim moodustati vastavalt algmääruse artiklile 17 nii, et see hõlmaks võimalikult suurt esinduslikku impordimahtu, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Sellest lähtudes moodustas komisjon valimi, millesse kuulus kolm sõltumatut moodulite importijat ja üks elementide importija. Saabunud märkuste alusel otsustas komisjon lisada valimisse veel ühe sõltumatu moodulite importija. See äriühing võttis ühendust ja väitis, et tema tegevusmahtu arvestades tuleks ta valimisse kaasata. Äriühingu algselt esitatud andmed vaadati üle ja leiti, et importija edastatud impordimahu näitajates oli tehniline viga. Seepärast lisati see äriühing sõltumatute importijate valimisse. Kaks algselt valimisse kuulunud äriühingut ei vastanud küsimustikule, seda käsitleti uurimise raames koostööst keeldumisena ja nad jäeti sõltumatute importijate valimist välja. Seetõttu koosnes sõltumatute importijate valim kahest moodulite importijast ja ühest elementide importijast, hõlmates ligikaudu 2–5 % asjaomasest riigist pärit koguimpordist. Pärast küsimustiku vastuste kättesaamist selgus siiski, et kolmest importijast kahe põhitegevusala moodustasid tegelikult päikeseenergiaseadmed, mitte vaatlusaluse tootega kauplemine. Uurimise tulemusena selgus, et suurem osa vaatlusaluse toote impordist siseneb liidu turule HRVs asuvate eksportivate tootjatega seotud äriühingute kaudu või paigaldajate ja projektiarendajate kaudu. Neid asjaolusid arvestades loeti valim esialgu esinduslikuks. Komisjon võtab siiski edasise uurimise käigus ühendust veel teiste koostööd tegevate sõltumatute importijatega, et teha kindlaks, kas neid võib pidada importijateks ja kas valimit saab suurendada.

c)   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (13) | Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nõutud põhiandmed oma tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil. Konsulteeriti ka asjaomase riigi ametiasutustega. |
| --- | --- |

(13)

Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nõutud põhiandmed oma tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega põhjenduses 19 määratletud uurimisperioodil. Konsulteeriti ka asjaomase riigi ametiasutustega.

| (14) | Väljavõttelise uuringu käigus andis endast teada tervelt 135 Hiina eksportivat tootjat (paljud neist mitmest äriühingust koosnevad kontsernid). Koostööd tegevad äriühingud moodustavad 80 % Hiina ekspordi koguväärtusest. Seitsmest äriühingute kontsernist moodustatud valimisse kuulub kolm suurimat koostööd tegevat moodulite eksportijat, kaks suurimat koostööd tegevat elementide eksportijat ja kaks suurimat koostööd tegevat plaatide eksportijat. |
| --- | --- |

(14)

Väljavõttelise uuringu käigus andis endast teada tervelt 135 Hiina eksportivat tootjat (paljud neist mitmest äriühingust koosnevad kontsernid). Koostööd tegevad äriühingud moodustavad 80 % Hiina ekspordi koguväärtusest. Seitsmest äriühingute kontsernist moodustatud valimisse kuulub kolm suurimat koostööd tegevat moodulite eksportijat, kaks suurimat koostööd tegevat elementide eksportijat ja kaks suurimat koostööd tegevat plaatide eksportijat.

d)   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (15) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimitesse kaasatud Hiina eksportivatele tootjatele, liidu tootjatele ja sõltumatutele importijatele, samuti tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjatele ja nende ühendustele, kes olid endast algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul teada andnud. Komisjon võttis ühendust ka tarbijaid esindava ühendusega. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimitesse kaasatud Hiina eksportivatele tootjatele, liidu tootjatele ja sõltumatutele importijatele, samuti tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjatele ja nende ühendustele, kes olid endast algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul teada andnud. Komisjon võttis ühendust ka tarbijaid esindava ühendusega.

| (16) | Küsimustikule vastasid kõik valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad, kõik valimisse kaasatud liidu tootjad, kolm valimisse kaasatud sõltumatut importijat ja kakskümmend üks tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjat ning kolm nende ühendust. |
| --- | --- |

(16)

Küsimustikule vastasid kõik valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad, kõik valimisse kaasatud liidu tootjad, kolm valimisse kaasatud sõltumatut importijat ja kakskümmend üks tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjat ning kolm nende ühendust.

| (17) | Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute (kontsernide) valdustesse.






  a) | Liidu tootjad






  — | kontrollkäigud tehti kõigi kümne valimisse kaasatud liidu tootja valdustesse |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute (kontsernide) valdustesse.

a)

Liidu tootjad

—

kontrollkäigud tehti kõigi kümne valimisse kaasatud liidu tootja valdustesse

| b) | HRV eksportivad tootjad






  — | Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, HRV |
| --- | --- | --- |

b)

HRV eksportivad tootjad

—

Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, HRV

| — | Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, HRV |
| --- | --- |

—

Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, HRV

| — | Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, HRV |
| --- | --- |

—

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, HRV

| — | JingAo Group, HRV |
| --- | --- |

—

JingAo Group, HRV

| — | Jinzhou Yangguang Energy, HRV |
| --- | --- |

—

Jinzhou Yangguang Energy, HRV

| — | Wuxi Suntech Power Co. Ltd, HRV |
| --- | --- |

—

Wuxi Suntech Power Co. Ltd, HRV

| — | Yingli Green Energy Holding Company, HRV |
| --- | --- |

—

Yingli Green Energy Holding Company, HRV

| c) | Liidus paiknevad seotud importijad






  — | Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

c)

Liidus paiknevad seotud importijad

—

Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Saksamaa

| — | LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itaalia |
| --- | --- |

—

LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itaalia

| — | Delta Energy Systems S.r.l., Rooma, Itaalia |
| --- | --- |

—

Delta Energy Systems S.r.l., Rooma, Itaalia

| — | Sunways AG, Konstanz, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Sunways AG, Konstanz, Saksamaa

| — | JA Solar GmbH, München, Saksamaa |
| --- | --- |

—

JA Solar GmbH, München, Saksamaa

| d) | Seotud kaubandusettevõtjad/importijad väljaspool liitu






  — | Delsolar Co. Ltd, Zhunan City, Taiwan |
| --- | --- | --- |

d)

Seotud kaubandusettevõtjad/importijad väljaspool liitu

—

Delsolar Co. Ltd, Zhunan City, Taiwan

| — | JA Solar Hongkong Ltd, Hongkongi erihalduspiirkond |
| --- | --- |

—

JA Solar Hongkong Ltd, Hongkongi erihalduspiirkond

| — | Wealthy Rise International Ltd, Hongkongi erihalduspiirkond |
| --- | --- |

—

Wealthy Rise International Ltd, Hongkongi erihalduspiirkond

| — | Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Šveits |
| --- | --- |

—

Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Šveits

| — | Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Šveits |
| --- | --- |

—

Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Šveits

| e) | Liidus paiknev sõltumatu importija






  — | IBC AG, Bad Staffelstein, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

e)

Liidus paiknev sõltumatu importija

—

IBC AG, Bad Staffelstein, Saksamaa

| f) | Tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad






  — | Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

f)

Tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad

—

Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Saksamaa

| — | WACKER Chemie AG, Burghausen, Saksamaa |
| --- | --- |

—

WACKER Chemie AG, Burghausen, Saksamaa

| g) | Tootmisahela järgmise etapi ettevõtjad






  — | Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

g)

Tootmisahela järgmise etapi ettevõtjad

—

Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Saksamaa

| — | ValSolar SL, Badajoz, Hispaania |
| --- | --- |

—

ValSolar SL, Badajoz, Hispaania

| h) | Ühendused






  — | EPIA, Brüssel, Belgia |
| --- | --- | --- |

h)

Ühendused

—

EPIA, Brüssel, Belgia

| (18) | Tingituna vajadusest määrata HRV eksportivate tootjate jaoks normaalväärtus juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tehti kontrollkäik järgmiste India äriühingute valdustesse, et määrata normaalväärtus India kui võrdlusriigi andmete põhjal:






  — | EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalore, India |
| --- | --- | --- |

(18)

Tingituna vajadusest määrata HRV eksportivate tootjate jaoks normaalväärtus juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tehti kontrollkäik järgmiste India äriühingute valdustesse, et määrata normaalväärtus India kui võrdlusriigi andmete põhjal:

—

EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalore, India

| — | Tata Power Solar Systems Limited, Bangalore, India |
| --- | --- |

—

Tata Power Solar Systems Limited, Bangalore, India

4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (19) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(19)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (20) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides. Elementide ja plaatide paksus ei ületa 400 mikromeetrit. See toode kuulub praegu CN-koodide ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(20)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides. Elementide ja plaatide paksus ei ületa 400 mikromeetrit. See toode kuulub praegu CN-koodide ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (21) | Vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma järgmisi tooteliike:






  — | päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid; |
| --- | --- | --- |

(21)

Vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma järgmisi tooteliike:

—

päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid;

| — | kilest fotoelektrilised tooted; |
| --- | --- |

—

kilest fotoelektrilised tooted;

| — | kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on püsivalt integreeritud elektriseadmetesse, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit. |
| --- | --- |

—

kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on püsivalt integreeritud elektriseadmetesse, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit.

| (22) | Fotoelektrilised moodulid, elemendid ja plaadid muundavad päikesevalgust elektriks. Muundamine toimub elementides, mis neelavad valgust ja muundavad selle elektriks kristalse räni kaudu. |
| --- | --- |

(22)

Fotoelektrilised moodulid, elemendid ja plaadid muundavad päikesevalgust elektriks. Muundamine toimub elementides, mis neelavad valgust ja muundavad selle elektriks kristalse räni kaudu.

| (23) | Plaadid on tootmise esimene etapp. Need on tehtud kristalsest ränist ning on elementide tootmisel põhikomponent. |
| --- | --- |

(23)

Plaadid on tootmise esimene etapp. Need on tehtud kristalsest ränist ning on elementide tootmisel põhikomponent.

| (24) | Kõigepealt tuleb kristalne räni sulatada, et saada kristalse räni kangid, mis saetakse plaatideks. Toimivate päikeseelementide saamiseks läbivad plaadid kõrgtehnoloogilise pooljuhtmaterjali töötlemise protsessi. Elemendid on tootmise teine etapp. Neis on pn-siire, et koguda ja edastada elemendis genereeritavat elektrit. |
| --- | --- |

(24)

Kõigepealt tuleb kristalne räni sulatada, et saada kristalse räni kangid, mis saetakse plaatideks. Toimivate päikeseelementide saamiseks läbivad plaadid kõrgtehnoloogilise pooljuhtmaterjali töötlemise protsessi. Elemendid on tootmise teine etapp. Neis on pn-siire, et koguda ja edastada elemendis genereeritavat elektrit.

| (25) | Moodulid on kolmas tootmisetapp. Moodulite saamiseks joodetakse elemendid kokku lapiktraatide või metallribadega, nii et nad moodustavad jada. Need lamineeritakse kihtide vahele. Pealmine kiht on enamasti klaasist ja alumine polümeerist. Moodulid ümbritsetakse tavaliselt raamiga, et neid saaks objektile (nt katusele) paigaldada. Moodulil võib, kuid ei pruugi olla vaheldi. |
| --- | --- |

(25)

Moodulid on kolmas tootmisetapp. Moodulite saamiseks joodetakse elemendid kokku lapiktraatide või metallribadega, nii et nad moodustavad jada. Need lamineeritakse kihtide vahele. Pealmine kiht on enamasti klaasist ja alumine polümeerist. Moodulid ümbritsetakse tavaliselt raamiga, et neid saaks objektile (nt katusele) paigaldada. Moodulil võib, kuid ei pruugi olla vaheldi.

2.   Samasugune toode

| (26) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina kasutatud India siseturul, ning samuti tootel, mida valmistab ja müüb liidu turul liidu tootmisharu, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised lõppkasutusalad. Seepärast käsitatakse neid esialgu sarnastena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina kasutatud India siseturul, ning samuti tootel, mida valmistab ja müüb liidu turul liidu tootmisharu, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised lõppkasutusalad. Seepärast käsitatakse neid esialgu sarnastena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   Toote määratlusega seotud väited

i)   Füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning lõppkasutusalad

| (27) | Mitu huvitatud isikut väitis, et uurimine ei saa hõlmata kolme erinevate füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega toodet ning seega tuleks mooduleid, elemente ja plaate uurida eraldi. Nad väitsid ka, et ei ole selge, kas uurimine hõlmab ühte toodet või kolme erinevat toodet, mistõttu neil ei ole võimalik oma huve täielikult kaitsta. Samuti taotleti plaatide väljajätmist uurimisest juhul, kui monokristalseid plaate ei jäeta välja (vt põhjendused 42–44). |
| --- | --- |

(27)

Mitu huvitatud isikut väitis, et uurimine ei saa hõlmata kolme erinevate füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega toodet ning seega tuleks mooduleid, elemente ja plaate uurida eraldi. Nad väitsid ka, et ei ole selge, kas uurimine hõlmab ühte toodet või kolme erinevat toodet, mistõttu neil ei ole võimalik oma huve täielikult kaitsta. Samuti taotleti plaatide väljajätmist uurimisest juhul, kui monokristalseid plaate ei jäeta välja (vt põhjendused 42–44).

| (28) | Plaatide, elementide ja moodulite tootmine on ühe ja sama tootmisprotsessi erinevad etapid. Moodulid, elemendid ja plaadid määravad ühiselt lõpptoote (st moodulite) omadused. Uurimine näitas, et plaate ja elemente toodetakse otseselt ja eranditult moodulite tootmiseks; moodulitel, elementidel ja plaatidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis tulenevad neis kasutatud toorainest, ning samad põhilised lõppkasutusalad, st neid müüakse fotoelektrilistesse päikeseenergiasüsteemidesse integreerimiseks. Moodulite toimimine on otseselt seotud plaatide ja elementide toimimisega. |
| --- | --- |

(28)

Plaatide, elementide ja moodulite tootmine on ühe ja sama tootmisprotsessi erinevad etapid. Moodulid, elemendid ja plaadid määravad ühiselt lõpptoote (st moodulite) omadused. Uurimine näitas, et plaate ja elemente toodetakse otseselt ja eranditult moodulite tootmiseks; moodulitel, elementidel ja plaatidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis tulenevad neis kasutatud toorainest, ning samad põhilised lõppkasutusalad, st neid müüakse fotoelektrilistesse päikeseenergiasüsteemidesse integreerimiseks. Moodulite toimimine on otseselt seotud plaatide ja elementide toimimisega.

| (29) | Algatamisteates oli selgelt teatatud, et uurimisalune toode on moodulid, elemendid ja plaadid. Huvitatud isikutel olid seega kõik võimalused kaitsta oma huve vaatlusaluse toote sellise määratluse alusel. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Algatamisteates oli selgelt teatatud, et uurimisalune toode on moodulid, elemendid ja plaadid. Huvitatud isikutel olid seega kõik võimalused kaitsta oma huve vaatlusaluse toote sellise määratluse alusel. Seetõttu lükati need väited tagasi.

ii)   Erinev liigitus

| (30) | Väideti ka, et mooduleid, elemente ja plaate ei saa pidada üheks tooteks seetõttu, et neil on mitu erinevat kaheksakohalist CN-koodi, kuuekohalist alamrubriigikoodi, neljakohalist HS nomenklatuuri rubriigikoodi ja kahekohalist grupikoodi ning nad on nimetatud HS nomenklatuuri erinevates jaotistes. See põhjendus ei ole sellisena dumpinguvastase uurimise all oleva toote määratlemise seisukohast asjakohane, sest uurimine põhineb vaatlusaluse toote füüsikalistel omadustel. |
| --- | --- |

(30)

Väideti ka, et mooduleid, elemente ja plaate ei saa pidada üheks tooteks seetõttu, et neil on mitu erinevat kaheksakohalist CN-koodi, kuuekohalist alamrubriigikoodi, neljakohalist HS nomenklatuuri rubriigikoodi ja kahekohalist grupikoodi ning nad on nimetatud HS nomenklatuuri erinevates jaotistes. See põhjendus ei ole sellisena dumpinguvastase uurimise all oleva toote määratlemise seisukohast asjakohane, sest uurimine põhineb vaatlusaluse toote füüsikalistel omadustel.

iii)   Elementide lisaväärtus

| (31) | Mitu huvitatud isikut väitis, et elementides toimuvast muundamisprotsessist tulenev lisaväärtus moodustab kõige suurema osa mooduli väärtusest, mispärast tuleks elemente käsitleda eraldi tootena. |
| --- | --- |

(31)

Mitu huvitatud isikut väitis, et elementides toimuvast muundamisprotsessist tulenev lisaväärtus moodustab kõige suurema osa mooduli väärtusest, mispärast tuleks elemente käsitleda eraldi tootena.

| (32) | Uurimine näitas, et elementide tootmine on tootmisprotsessi tehnoloogiliselt kõige keerulisem osa. Ent uurimine näitas ka seda, et kolm tootmisetappi on omavahel seotud ning lisaväärtus ei ole koondunud ühte etappi, vaid jaguneb üle kogu tootmisprotsessi. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(32)

Uurimine näitas, et elementide tootmine on tootmisprotsessi tehnoloogiliselt kõige keerulisem osa. Ent uurimine näitas ka seda, et kolm tootmisetappi on omavahel seotud ning lisaväärtus ei ole koondunud ühte etappi, vaid jaguneb üle kogu tootmisprotsessi. Seetõttu lükati see väide tagasi.

iv)   Erinevad kaubaturud

| (33) | Mõni huvitatud isik väitis, et moodulitel, elementidel ja plaatidel on erinevad kaubaturud ning neid tuleks seepärast pidada erinevateks toodeteks, mida näitavat ka asjaolu, et paljud tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud. |
| --- | --- |

(33)

Mõni huvitatud isik väitis, et moodulitel, elementidel ja plaatidel on erinevad kaubaturud ning neid tuleks seepärast pidada erinevateks toodeteks, mida näitavat ka asjaolu, et paljud tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud.

| (34) | Mooduleid, elemente ja plaate ei saa pidada eraldiseisvateks toodeteks, mille hinnad muutuvad ainult turuteguritest sõltuvalt. Nende hinnad on tegelikult omavahel otseselt seotud ja sõltuvad polükristalse räni hinnast. Peale selle moodustab vaatlusaluse toote tootmine ühe mitmeetapilise tootmisprotsessi, nagu on selgitatud põhjendustes 23–25. See, et mõni tootja ei ole vertikaalselt integreeritud, tuleneb üksnes majandusotsusest ja mastaabisäästust ega muuda seda järeldust. Neil põhjustel tuli see argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(34)

Mooduleid, elemente ja plaate ei saa pidada eraldiseisvateks toodeteks, mille hinnad muutuvad ainult turuteguritest sõltuvalt. Nende hinnad on tegelikult omavahel otseselt seotud ja sõltuvad polükristalse räni hinnast. Peale selle moodustab vaatlusaluse toote tootmine ühe mitmeetapilise tootmisprotsessi, nagu on selgitatud põhjendustes 23–25. See, et mõni tootja ei ole vertikaalselt integreeritud, tuleneb üksnes majandusotsusest ja mastaabisäästust ega muuda seda järeldust. Neil põhjustel tuli see argument tagasi lükata.

v)   Lõppkasutusala ja vastastikune asendatavus

| (35) | Mitu huvitatud isikut väitis, et mooduleid, elemente ja plaate tuleb käsitleda eraldi toodetena seepärast, et neil on erinev lõppkasutusala ja nad ei ole üksteisega asendatavad. |
| --- | --- |

(35)

Mitu huvitatud isikut väitis, et mooduleid, elemente ja plaate tuleb käsitleda eraldi toodetena seepärast, et neil on erinev lõppkasutusala ja nad ei ole üksteisega asendatavad.

| (36) | Nagu juba märgitud, näitas uurimine, et plaatide, elementide ja moodulite tootmine moodustab ühe tootmisprotsessi ning ühe tootmisprotsessi erinevate etappide puhul ei ole vastastikuse asendatavuse kriteerium asjakohane. Peale selle on moodulitel, elementidel ja plaatidel sama lõppkasutusala – päikesevalguse muundamine elektriks –, mistõttu neid ei saa kasutada muuks otstarbeks. |
| --- | --- |

(36)

Nagu juba märgitud, näitas uurimine, et plaatide, elementide ja moodulite tootmine moodustab ühe tootmisprotsessi ning ühe tootmisprotsessi erinevate etappide puhul ei ole vastastikuse asendatavuse kriteerium asjakohane. Peale selle on moodulitel, elementidel ja plaatidel sama lõppkasutusala – päikesevalguse muundamine elektriks –, mistõttu neid ei saa kasutada muuks otstarbeks.

vi)   Turustuskanalid

| (37) | Üks huvitatud isik väitis, et moodulitel, elementidel ja plaatidel on erinevad turustuskanalid ning neid ei saa seepärast pidada üheks tooteks. Uurimine näitas, et mooduleid, elemente ja plaate turustatakse nii erinevate kui ka sarnaste kanalite kaudu. Peamised kriteeriumid toote määratlemiseks ühe tootena on siiski samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad lõppkasutusalad. Põhjendusi 27–29 arvestades jõuti järeldusele, et erinevaid turustuskanaleid ei käsitleta seepärast määrava tegurina. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(37)

Üks huvitatud isik väitis, et moodulitel, elementidel ja plaatidel on erinevad turustuskanalid ning neid ei saa seepärast pidada üheks tooteks. Uurimine näitas, et mooduleid, elemente ja plaate turustatakse nii erinevate kui ka sarnaste kanalite kaudu. Peamised kriteeriumid toote määratlemiseks ühe tootena on siiski samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad lõppkasutusalad. Põhjendusi 27–29 arvestades jõuti järeldusele, et erinevaid turustuskanaleid ei käsitleta seepärast määrava tegurina. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata.

vii)   Tarbijate arusaam

| (38) | Väideti, et tarbijad tajuvad mooduleid, elemente ja plaate erinevate toodetena ning neid ei saa seetõttu käsitleda ühe tootena. |
| --- | --- |

(38)

Väideti, et tarbijad tajuvad mooduleid, elemente ja plaate erinevate toodetena ning neid ei saa seetõttu käsitleda ühe tootena.

| (39) | Nagu juba öeldud, on peamised kriteeriumid toote ühe tootena määratlemiseks samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samad lõppkasutusalad. Arvestades põhjendusi 27–29, jõuti järeldusele, et tarbijate poolt erinevatena tajumist ei käsitleta seepärast määrava tegurina. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(39)

Nagu juba öeldud, on peamised kriteeriumid toote ühe tootena määratlemiseks samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samad lõppkasutusalad. Arvestades põhjendusi 27–29, jõuti järeldusele, et tarbijate poolt erinevatena tajumist ei käsitleta seepärast määrava tegurina. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata.

viii)   Kilest tooted

| (40) | Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks laiendada kilest fotoelektrilistele toodetele, sest neil on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised lõppkasutusalad. |
| --- | --- |

(40)

Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks laiendada kilest fotoelektrilistele toodetele, sest neil on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised lõppkasutusalad.

| (41) | Kilest fotoelektrilised tooted on vaatlusaluse toote määratlusest sõnaselgelt välja jäetud (vt põhjendus 21). Nimelt on kilest fotoelektrilistel toodetel vaatlusalusest tootest erinevad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Nende tootmisprotsess on teistsugune ning neid ei toodeta kristalsest ränist, mis on moodulite, elementide ja plaatide põhiline tooraine. Neil on madalam valgusenergia muundamise kasutegur ja väiksem võimsus, mistõttu neid ei saa kasutada samadel otstarvetel nagu vaatlusalust toodet. Neil põhjustel tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(41)

Kilest fotoelektrilised tooted on vaatlusaluse toote määratlusest sõnaselgelt välja jäetud (vt põhjendus 21). Nimelt on kilest fotoelektrilistel toodetel vaatlusalusest tootest erinevad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Nende tootmisprotsess on teistsugune ning neid ei toodeta kristalsest ränist, mis on moodulite, elementide ja plaatide põhiline tooraine. Neil on madalam valgusenergia muundamise kasutegur ja väiksem võimsus, mistõttu neid ei saa kasutada samadel otstarvetel nagu vaatlusalust toodet. Neil põhjustel tuli see väide tagasi lükata.

ix)   Monokristalsete plaatide väljajätmine

| (42) | Üks huvitatud isik väitis, et monokristalsed plaadid tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta, sest neil on teistsugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused kui polükristalsetel plaatidel. Ta väitis, et need erinevad kristalse struktuuri, kuju ja välimuse poolest. Samuti väitis ta, et liidus ei toodeta monokristalseid plaate. |
| --- | --- |

(42)

Üks huvitatud isik väitis, et monokristalsed plaadid tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta, sest neil on teistsugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused kui polükristalsetel plaatidel. Ta väitis, et need erinevad kristalse struktuuri, kuju ja välimuse poolest. Samuti väitis ta, et liidus ei toodeta monokristalseid plaate.

| (43) | Uurimisel leiti, monokristalsed plaadid on kvaliteetsemad kui polükristalsed, ehkki nende tootmisprotsess on sarnane ning selles kasutatakse sama põhitoorainet – polükristalset räni. Seetõttu jõuti järeldusele, et monokristalsetel ja polükristalsetel plaatidel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. |
| --- | --- |

(43)

Uurimisel leiti, monokristalsed plaadid on kvaliteetsemad kui polükristalsed, ehkki nende tootmisprotsess on sarnane ning selles kasutatakse sama põhitoorainet – polükristalset räni. Seetõttu jõuti järeldusele, et monokristalsetel ja polükristalsetel plaatidel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused.

| (44) | Uurimine näitas, et põhilised lõppkasutusalad on samad, kuna nii monokristalsed kui ka polükristalsed plaadid on eranditult ette nähtud (vastavalt mono- ja polükristalsete) päikeseelementide tootmiseks ning lõpptulemusena (vastavalt mono- ja polükristalsete) fotoelektriliste moodulite tootmiseks. Kahte tüüpi plaatide vahel ei ole olulisi erinevusi ja need on vastastikku asendatavad; mõlemaid saab kasutada elementide tootmiseks. Seoses väitega, et liidus ei toodeta monokristalseid plaate, näitas uurimine, et liidus toodetakse nii monokristalseid kui ka polükristalseid plaate. Neil põhjustel tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(44)

Uurimine näitas, et põhilised lõppkasutusalad on samad, kuna nii monokristalsed kui ka polükristalsed plaadid on eranditult ette nähtud (vastavalt mono- ja polükristalsete) päikeseelementide tootmiseks ning lõpptulemusena (vastavalt mono- ja polükristalsete) fotoelektriliste moodulite tootmiseks. Kahte tüüpi plaatide vahel ei ole olulisi erinevusi ja need on vastastikku asendatavad; mõlemaid saab kasutada elementide tootmiseks. Seoses väitega, et liidus ei toodeta monokristalseid plaate, näitas uurimine, et liidus toodetakse nii monokristalseid kui ka polükristalseid plaate. Neil põhjustel tuli see väide tagasi lükata.

x)   Pooltooted

| (45) | Väideti ka, et plaate ja elemente tuleks pidada kaheks tootmisprotsessi sisendiks olevaks pooltooteks, samal ajal kui moodulid on lõpptooted, mistõttu neid ei tuleks käsitleda ühe tootena. |
| --- | --- |

(45)

Väideti ka, et plaate ja elemente tuleks pidada kaheks tootmisprotsessi sisendiks olevaks pooltooteks, samal ajal kui moodulid on lõpptooted, mistõttu neid ei tuleks käsitleda ühe tootena.

| (46) | Nagu juba öeldud, on peamised kriteeriumid toote ühe tootena määratlemiseks samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samad lõppkasutusalad. Arvestades põhjendusi 27–29, jõuti järeldusele, et pooltoodete ja lõpptoodete erinevust ei käsitleta seepärast määrava tegurina. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(46)

Nagu juba öeldud, on peamised kriteeriumid toote ühe tootena määratlemiseks samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samad lõppkasutusalad. Arvestades põhjendusi 27–29, jõuti järeldusele, et pooltoodete ja lõpptoodete erinevust ei käsitleta seepärast määrava tegurina. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata.

xi)   Päikeselaadijad

| (47) | Üks huvitatud isik taotles, et jäetaks välja päikesepaneelid, mis on ette nähtud üksnes 12-voldise pingega akude laadimiseks, tuues põhjenduseks, et neil on teistsugune lõppkasutusala kui elektrivõrguga ühendamiseks ehitatud moodulitel, sest nad genereerivad palju madalamat pinget ega sobi seetõttu elektrivõrguga ühendamiseks. |
| --- | --- |

(47)

Üks huvitatud isik taotles, et jäetaks välja päikesepaneelid, mis on ette nähtud üksnes 12-voldise pingega akude laadimiseks, tuues põhjenduseks, et neil on teistsugune lõppkasutusala kui elektrivõrguga ühendamiseks ehitatud moodulitel, sest nad genereerivad palju madalamat pinget ega sobi seetõttu elektrivõrguga ühendamiseks.

| (48) | Päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid, ei kuulu algatamisteate kohaselt uurimisaluse toote alla. Rohkem kui kuuest elemendist koosnevatel moodulitel, mis on ette nähtud üksnes akude laadimiseks, on samad põhiomadused ja funktsioon nagu elektrivõrguga ühendamiseks ehitatud moodulitel. Nad on madalama pingega kui elektrivõrguga ühendamiseks kavandatud moodulid. Uurimine näitas, et sellest erinevusest hoolimata saab ka seda tüüpi mooduleid elektrivõrguga ühendada. Pinget saab kergesti tõsta, suurendades elementide mõõtmeid ja/või arvu. Akude laadimiseks ette nähtud moodulid, mis koosnevad rohkem kui kuuest elemendist, kuuluvad seetõttu vaatlusaluse toote määratluse alla. |
| --- | --- |

(48)

Päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid, ei kuulu algatamisteate kohaselt uurimisaluse toote alla. Rohkem kui kuuest elemendist koosnevatel moodulitel, mis on ette nähtud üksnes akude laadimiseks, on samad põhiomadused ja funktsioon nagu elektrivõrguga ühendamiseks ehitatud moodulitel. Nad on madalama pingega kui elektrivõrguga ühendamiseks kavandatud moodulid. Uurimine näitas, et sellest erinevusest hoolimata saab ka seda tüüpi mooduleid elektrivõrguga ühendada. Pinget saab kergesti tõsta, suurendades elementide mõõtmeid ja/või arvu. Akude laadimiseks ette nähtud moodulid, mis koosnevad rohkem kui kuuest elemendist, kuuluvad seetõttu vaatlusaluse toote määratluse alla.

xii)   Järeldus

| (49) | Eelnevat silmas pidades jõuti esialgsele järeldusele, et eespool kirjeldatud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides, moodustavad ühe toote. Komisjon jätkab siiski uurimist, kas moodulid, elemendid ja plaadid on üks toode või kaks või kolm erinevat toodet. Ta palub seetõttu huvitatud isikutel esitada selle kohta oma seisukohad, võttes arvesse komisjoni esialgset järeldust praeguses uurimisetapis. Kuid isegi kui kokkuvõttes jõutakse järeldusele, et tegemist on kahe või kolme erineva tootega, hõlmab praegune uurimine kõiki neid tooteid ning moodulite, elementide ja plaatide suhtes saab kehtestada lõplikud meetmed sõltumata sellest, kas nad moodustavad ühe või mitu toodet. |
| --- | --- |

(49)

Eelnevat silmas pidades jõuti esialgsele järeldusele, et eespool kirjeldatud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides, moodustavad ühe toote. Komisjon jätkab siiski uurimist, kas moodulid, elemendid ja plaadid on üks toode või kaks või kolm erinevat toodet. Ta palub seetõttu huvitatud isikutel esitada selle kohta oma seisukohad, võttes arvesse komisjoni esialgset järeldust praeguses uurimisetapis. Kuid isegi kui kokkuvõttes jõutakse järeldusele, et tegemist on kahe või kolme erineva tootega, hõlmab praegune uurimine kõiki neid tooteid ning moodulite, elementide ja plaatide suhtes saab kehtestada lõplikud meetmed sõltumata sellest, kas nad moodustavad ühe või mitu toodet.

C.   DUMPING

1.   Hiina Rahvavabariik

1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (50) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1–6 selliste tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(50)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1–6 selliste tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.

| (51) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(51)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusaktid tagavad õiguskindluse ja stabiilsuse ning |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusaktid tagavad õiguskindluse ja stabiilsuse ning

| 5. | valuutavahetus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

valuutavahetus toimub turukursside alusel.

| (52) | Käesolevas uurimises taotlesid kõik valimisse kuuluvad eksportivad tootjad turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(52)

Käesolevas uurimises taotlesid kõik valimisse kuuluvad eksportivad tootjad turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul.

| (53) | Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustes.

| (54) | Kontrollimise käigus tehti kindlaks, et ükski seitsmest turumajanduslikku kohtlemist taotlenud eksportivast tootjast (äriühingute kontsernist) ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(54)

Kontrollimise käigus tehti kindlaks, et ükski seitsmest turumajanduslikku kohtlemist taotlenud eksportivast tootjast (äriühingute kontsernist) ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

| (55) | Kõik seitse äriühingute kontserni said maksusoodustust (või maksusoodustusi) ja toetusi; nad ei suutnud seega tõestada, et on vabad mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud olulistest moonutustest, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise kolmandale kriteeriumile. |
| --- | --- |

(55)

Kõik seitse äriühingute kontserni said maksusoodustust (või maksusoodustusi) ja toetusi; nad ei suutnud seega tõestada, et on vabad mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud olulistest moonutustest, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise kolmandale kriteeriumile.

| (56) | Kuus äriühingute kontserni ei suutnud tõestada, et nende raamatupidamist auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise teisele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(56)

Kuus äriühingute kontserni ei suutnud tõestada, et nende raamatupidamist auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise teisele kriteeriumile.

| (57) | Üks äriühingute kontsern ei suutnud tõestada, et kõikide kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kehtivad pankrotiseadused, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise neljandale kriteeriumile. |
| --- | --- |

(57)

Üks äriühingute kontsern ei suutnud tõestada, et kõikide kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kehtivad pankrotiseadused, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise neljandale kriteeriumile.

| (58) | Peale selle ei suutnud kolm äriühingute kontserni tõestada, et riik ei sekku märkimisväärselt nende tegevusse, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise esimesele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(58)

Peale selle ei suutnud kolm äriühingute kontserni tõestada, et riik ei sekku märkimisväärselt nende tegevusse, ega vastanud seetõttu turumajandusliku kohtlemise esimesele kriteeriumile.

| (59) | Pärast turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide kontrollitulemuste avalikustamist esitasid kõik valimisse kuuluvad äriühingud märkusi. |
| --- | --- |

(59)

Pärast turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide kontrollitulemuste avalikustamist esitasid kõik valimisse kuuluvad äriühingud märkusi.

| (60) | Kaks äriühingute kontserni tegi märkuse menetluse kohta, väites, et turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlev otsus tehti hilinenult, st pärast algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c ette nähtud kolme kuu möödumist, ja et uurimine tuleks seetõttu viivitamata lõpetada. Nad viitasid oma väite toetuseks Euroopa Kohtu otsustele Brosmanni (4) ja Aokangi (5) jalatsite kohtuasjades. |
| --- | --- |

(60)

Kaks äriühingute kontserni tegi märkuse menetluse kohta, väites, et turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlev otsus tehti hilinenult, st pärast algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c ette nähtud kolme kuu möödumist, ja et uurimine tuleks seetõttu viivitamata lõpetada. Nad viitasid oma väite toetuseks Euroopa Kohtu otsustele Brosmanni (4) ja Aokangi (5) jalatsite kohtuasjades.

| (61) | Esiteks tuletatakse meelde, et Brosmanni ja Aokangi kohtuasjad ei ole asjakohased, et hinnata praeguse uurimise käigus läbi viidud turumajandusliku kohtlemise analüüsi õiguspärasust, sest need kohtuasjad käsitlevad erinevalt praegusest uurimisest olukordi, kus turumajandusliku kohtlemise taotlusi üldse ei hinnatudki. |
| --- | --- |

(61)

Esiteks tuletatakse meelde, et Brosmanni ja Aokangi kohtuasjad ei ole asjakohased, et hinnata praeguse uurimise käigus läbi viidud turumajandusliku kohtlemise analüüsi õiguspärasust, sest need kohtuasjad käsitlevad erinevalt praegusest uurimisest olukordi, kus turumajandusliku kohtlemise taotlusi üldse ei hinnatudki.

| (62) | Samuti ei ole Brosmanni ja Aokangi kohtuasjad praeguse uurimise õiguspärasuse hindamise seisukohalt asjakohased seetõttu, et algmäärust on vahepeal muudetud. Muudetud algmääruse artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et komisjon teeb turumajandusliku kohtlemise otsuseid üksnes nende äriühingute puhul, kes on vastavalt algmääruse artiklile 17 kaasatud valimisse, ja et ta teeb sellise otsuse tavaliselt seitsme kuu, kuid hiljemalt kaheksa kuu jooksul pärast uurimise algatamist. Muudetud artiklit kohaldatakse kõikide uute ja kõikide käimasolevate uurimiste suhtes alates 15. detsembrist 2012 ning seega ka praeguse uurimise suhtes. |
| --- | --- |

(62)

Samuti ei ole Brosmanni ja Aokangi kohtuasjad praeguse uurimise õiguspärasuse hindamise seisukohalt asjakohased seetõttu, et algmäärust on vahepeal muudetud. Muudetud algmääruse artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et komisjon teeb turumajandusliku kohtlemise otsuseid üksnes nende äriühingute puhul, kes on vastavalt algmääruse artiklile 17 kaasatud valimisse, ja et ta teeb sellise otsuse tavaliselt seitsme kuu, kuid hiljemalt kaheksa kuu jooksul pärast uurimise algatamist. Muudetud artiklit kohaldatakse kõikide uute ja kõikide käimasolevate uurimiste suhtes alates 15. detsembrist 2012 ning seega ka praeguse uurimise suhtes.

| (63) | Olemasolevat kohtupraktikat tuleb seega igal juhul tõlgendada nii, et õigust turumajandusliku kohtlemise otsusele kui sellist ei ole rikutud, hoolimata sellest, et ei peetud kinni kolmekuulisest tähtajast. |
| --- | --- |

(63)

Olemasolevat kohtupraktikat tuleb seega igal juhul tõlgendada nii, et õigust turumajandusliku kohtlemise otsusele kui sellist ei ole rikutud, hoolimata sellest, et ei peetud kinni kolmekuulisest tähtajast.

| (64) | Põhilised sisulised märkused käsitlesid maksusoodustusi ja toetusi. Eksportijad ei vaidlustanud tuvastatud fakte, kuid seadsid kahtluse alla nende olulisuse turumajandusliku kohtlemise kolmanda kriteeriumi täitmise seisukohalt. Nad väitsid eelkõige seda, et riiklikud soodustused ei moodusta märkimisväärset osa nende asjaomasest käibest. |
| --- | --- |

(64)

Põhilised sisulised märkused käsitlesid maksusoodustusi ja toetusi. Eksportijad ei vaidlustanud tuvastatud fakte, kuid seadsid kahtluse alla nende olulisuse turumajandusliku kohtlemise kolmanda kriteeriumi täitmise seisukohalt. Nad väitsid eelkõige seda, et riiklikud soodustused ei moodusta märkimisväärset osa nende asjaomasest käibest.

| (65) | Selle kohta tuleb märkida, et tulumaksusüsteem, mis annab eeliseid teatavatele äriühingutele, mida valitsus peab strateegiliselt tähtsateks, ei ole selgelt turumajanduslik. Selline süsteem on ikka veel tugevalt mõjutatud riiklikust plaanimajandusest. Samuti tuleb märkida, et tulumaksusoodustuste põhjustatud moonutused on märkimisväärsed, sest need muudavad täielikult seda, kui suur peab olema äriühingu maksude-eelne kasum selleks, et äriühing investoritele huvi pakuks. Peale selle on need moonutused püsivad ning soodustuse iseloomu tõttu ei ole uurimisperioodil saadud kasumi absoluutväärtus oluline selleks, et hinnata, kas moonutus on „märkimisväärne”. Märkimisväärsust tuleb hinnata pigem selle põhjal, milline on meetme üldine mõju äriühingu finants- ja majandusolukorrale. |
| --- | --- |

(65)

Selle kohta tuleb märkida, et tulumaksusüsteem, mis annab eeliseid teatavatele äriühingutele, mida valitsus peab strateegiliselt tähtsateks, ei ole selgelt turumajanduslik. Selline süsteem on ikka veel tugevalt mõjutatud riiklikust plaanimajandusest. Samuti tuleb märkida, et tulumaksusoodustuste põhjustatud moonutused on märkimisväärsed, sest need muudavad täielikult seda, kui suur peab olema äriühingu maksude-eelne kasum selleks, et äriühing investoritele huvi pakuks. Peale selle on need moonutused püsivad ning soodustuse iseloomu tõttu ei ole uurimisperioodil saadud kasumi absoluutväärtus oluline selleks, et hinnata, kas moonutus on „märkimisväärne”. Märkimisväärsust tuleb hinnata pigem selle põhjal, milline on meetme üldine mõju äriühingu finants- ja majandusolukorrale.

| (66) | Teise kriteeriumi kohta väitis kolm äriühingute kontserni, et nad järgivad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite vastavaid eeskirju, sest nende konsolideeritud raamatupidamise aruanded Ameerika Ühendriikides vastavad täielikult neile standarditele. Mõni äriühing väitis samuti, et nende raamatupidamine on üldiselt kooskõlas Hiina raamatupidamisstandarditega, mida nad peavad rahvusvaheliste standarditega võrdväärseks. Praegusel juhul ei ole küsimus aga selles, kas Hiina raamatupidamisstandardid on kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, vaid selles, kas raamatupidamine vastab kehtivatele raamatupidamisstandarditele või mitte. Täpsemalt öeldes ei käsitletud neis märkustes asjaolu, et kõnealuste Hiina äriühingute individuaalsetes finantsaruannetes oli tuvastatud mitme rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (ja neile vastava Hiina standardi) rikkumisi, sealhulgas inventari kulumi ja seotud isikutega sõlmitud tehingute avalikustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(66)

Teise kriteeriumi kohta väitis kolm äriühingute kontserni, et nad järgivad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite vastavaid eeskirju, sest nende konsolideeritud raamatupidamise aruanded Ameerika Ühendriikides vastavad täielikult neile standarditele. Mõni äriühing väitis samuti, et nende raamatupidamine on üldiselt kooskõlas Hiina raamatupidamisstandarditega, mida nad peavad rahvusvaheliste standarditega võrdväärseks. Praegusel juhul ei ole küsimus aga selles, kas Hiina raamatupidamisstandardid on kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, vaid selles, kas raamatupidamine vastab kehtivatele raamatupidamisstandarditele või mitte. Täpsemalt öeldes ei käsitletud neis märkustes asjaolu, et kõnealuste Hiina äriühingute individuaalsetes finantsaruannetes oli tuvastatud mitme rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (ja neile vastava Hiina standardi) rikkumisi, sealhulgas inventari kulumi ja seotud isikutega sõlmitud tehingute avalikustamise valdkonnas.

| (67) | Esimese kriteeriumi suhtes jõuti isikute märkusi ja kohtuasjas C-337/09 P langetatud otsust (6) arvestades järeldusele, et kõik äriühingud vastavad sellele kriteeriumile. See ei muuda siiski ühegi valimisse kuuluva eksportija puhul üldist otsust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmise kohta, sest teine ja kolmas kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(67)

Esimese kriteeriumi suhtes jõuti isikute märkusi ja kohtuasjas C-337/09 P langetatud otsust (6) arvestades järeldusele, et kõik äriühingud vastavad sellele kriteeriumile. See ei muuda siiski ühegi valimisse kuuluva eksportija puhul üldist otsust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmise kohta, sest teine ja kolmas kriteerium ei ole täidetud.

| (68) | Seoses neljanda kriteeriumiga suutis põhjenduses 57 nimetatud äriühingute kontsern tõestada, et vahepeal oli algatatud pankrotimenetlus suurima kontserni kuuluva Hiina äriühingu vastu. Seetõttu jõuti järeldusele, et see äriühingute kontsern vastab neljandale kriteeriumile. See ei muuda siiski selle äriühingute kontserni suhtes tehtud üldist otsust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmise kohta, sest teine ja kolmas kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(68)

Seoses neljanda kriteeriumiga suutis põhjenduses 57 nimetatud äriühingute kontsern tõestada, et vahepeal oli algatatud pankrotimenetlus suurima kontserni kuuluva Hiina äriühingu vastu. Seetõttu jõuti järeldusele, et see äriühingute kontsern vastab neljandale kriteeriumile. See ei muuda siiski selle äriühingute kontserni suhtes tehtud üldist otsust turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmise kohta, sest teine ja kolmas kriteerium ei ole täidetud.

| (69) | Kokkuvõttes ei ole turumajandusliku kohtlemise teise ja/või kolmanda kriteeriumi täitmine tõestatud ühegi valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul. Seetõttu ei saa ühelegi neist äriühingutest võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(69)

Kokkuvõttes ei ole turumajandusliku kohtlemise teise ja/või kolmanda kriteeriumi täitmine tõestatud ühegi valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul. Seetõttu ei saa ühelegi neist äriühingutest võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

1.2.   Individuaalne hindamine

| (70) | Kaheksateist valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse. |
| --- | --- |

(70)

Kaheksateist valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse.

| (71) | Taotluste suurt hulka arvestades jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et individuaalsed hindamised oleksid põhjendamatult koormavad ja takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu langetati esialgne otsus kõik individuaalse hindamise taotlused tagasi lükata. |
| --- | --- |

(71)

Taotluste suurt hulka arvestades jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et individuaalsed hindamised oleksid põhjendamatult koormavad ja takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu langetati esialgne otsus kõik individuaalse hindamise taotlused tagasi lükata.

1.3.   Võrdlusriik

| (72) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a nähakse ette, et eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määratakse normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. |
| --- | --- |

(72)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a nähakse ette, et eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määratakse normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

| (73) | Algatamisteates teatas komisjon, et kavatseb kasutada sobiva võrdlusriigina HRV jaoks normaalväärtuse kindlaks määramiseks Ameerika Ühendriike ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. |
| --- | --- |

(73)

Algatamisteates teatas komisjon, et kavatseb kasutada sobiva võrdlusriigina HRV jaoks normaalväärtuse kindlaks määramiseks Ameerika Ühendriike ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada.

| (74) | Mitu eksportijat ja importijat on esitanud valitud võrdlusriigi kohta märkusi, väites, et Ameerika Ühendriigid ei ole sobiv võrdlusriik, seda peamiselt põhjusel, et Ameerika Ühendriikide turgu kaitsti uurimisperioodi ühe osa vältel Hiina impordi eest dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega. |
| --- | --- |

(74)

Mitu eksportijat ja importijat on esitanud valitud võrdlusriigi kohta märkusi, väites, et Ameerika Ühendriigid ei ole sobiv võrdlusriik, seda peamiselt põhjusel, et Ameerika Ühendriikide turgu kaitsti uurimisperioodi ühe osa vältel Hiina impordi eest dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega.

| (75) | Huvitatud isikud pakkusid sobivamateks võrdlusriikideks Taiwani, Indiat ja Lõuna-Koread. Pärast märkuste saamist otsustati laiendada analüüsi sobiva võrdlusriigi leidmiseks. Seetõttu pöörduti kõikide suuremate päikesepaneelitootjate poole. Kokku võeti ühendust 34 äriühinguga Indias, 9 äriühinguga Jaapanis, 15 äriühinguga Malaisias, 2 äriühinguga Mehhikos, 34 äriühinguga Koreas, 9 äriühinguga Singapuris, 43 äriühinguga Taiwanis ja 21 äriühinguga Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(75)

Huvitatud isikud pakkusid sobivamateks võrdlusriikideks Taiwani, Indiat ja Lõuna-Koread. Pärast märkuste saamist otsustati laiendada analüüsi sobiva võrdlusriigi leidmiseks. Seetõttu pöörduti kõikide suuremate päikesepaneelitootjate poole. Kokku võeti ühendust 34 äriühinguga Indias, 9 äriühinguga Jaapanis, 15 äriühinguga Malaisias, 2 äriühinguga Mehhikos, 34 äriühinguga Koreas, 9 äriühinguga Singapuris, 43 äriühinguga Taiwanis ja 21 äriühinguga Ameerika Ühendriikides.

| (76) | Vastasid kaks India, kaks Taiwani ja kaks Ameerika Ühendriikide äriühingut. Kuna Taiwani äriühingud tootsid peaaegu eranditult fotoelektrilisi elemente, samal ajal kui Hiina ekspordi moodustavad peamiselt moodulid, ja kuna Ameerika Ühendriike käsitleti esitatud märkuste põhjal ebasobivana, otsustati esialgselt kasutada võrdlusriigina Indiat. Siinjuures tuleb märkida, et komisjon võib selle küsimuse juurde tagasi pöörduda, kui edasise uurimise käigus selgub, et moodulid, elemendid ja plaadid moodustavad kaks või kolm erinevat toodet. Eelkõige võib vajalikuks osutuda uue võrdlusriigi valimine plaatide jaoks, sest Indias plaate ei toodeta. |
| --- | --- |

(76)

Vastasid kaks India, kaks Taiwani ja kaks Ameerika Ühendriikide äriühingut. Kuna Taiwani äriühingud tootsid peaaegu eranditult fotoelektrilisi elemente, samal ajal kui Hiina ekspordi moodustavad peamiselt moodulid, ja kuna Ameerika Ühendriike käsitleti esitatud märkuste põhjal ebasobivana, otsustati esialgselt kasutada võrdlusriigina Indiat. Siinjuures tuleb märkida, et komisjon võib selle küsimuse juurde tagasi pöörduda, kui edasise uurimise käigus selgub, et moodulid, elemendid ja plaadid moodustavad kaks või kolm erinevat toodet. Eelkõige võib vajalikuks osutuda uue võrdlusriigi valimine plaatide jaoks, sest Indias plaate ei toodeta.

| (77) | Ühe India tootja vastus ei olnud täielik. Seetõttu ei saanud selle äriühingu esitatud andmeid normaalväärtuse kindlaks määramiseks kasutada. Need andmed, mida ka kontrolliti, võimaldasid siiski saada kinnitust, et võrdlusriigi täielikult koostööd tegeva tootja esitatud andmed on tõepoolest India turu suhtes esinduslikud. |
| --- | --- |

(77)

Ühe India tootja vastus ei olnud täielik. Seetõttu ei saanud selle äriühingu esitatud andmeid normaalväärtuse kindlaks määramiseks kasutada. Need andmed, mida ka kontrolliti, võimaldasid siiski saada kinnitust, et võrdlusriigi täielikult koostööd tegeva tootja esitatud andmed on tõepoolest India turu suhtes esinduslikud.

1.4.   Normaalväärtus

| (78) | Kuna ühelegi valimisse kaasatud Hiina eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a, kasutades Indiat kolmanda turumajandusliku võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(78)

Kuna ühelegi valimisse kaasatud Hiina eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a, kasutades Indiat kolmanda turumajandusliku võrdlusriigina.

| (79) | Esmalt tehti kindlaks tooteliigid, mida võrdlusriigi tootja müüb siseriiklikul turul ja mis on identsed või otseselt võrreldavad liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega. |
| --- | --- |

(79)

Esmalt tehti kindlaks tooteliigid, mida võrdlusriigi tootja müüb siseriiklikul turul ja mis on identsed või otseselt võrreldavad liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega.

| (80) | Seejärel uuris komisjon kõikide samasuguse toote liikide puhul, mida võrdlusriigi tootja siseriiklikul turul müüb, kas nende müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuvaks. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele riigi siseturul. |
| --- | --- |

(80)

Seejärel uuris komisjon kõikide samasuguse toote liikide puhul, mida võrdlusriigi tootja siseriiklikul turul müüb, kas nende müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuvaks. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele riigi siseturul.

| (81) | Kui tooteliigi müük tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema netomüügihinnaga moodustas üle 80 % tooteliigi kogumüügist ja kui selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati tooteliigi siseriikliku kogumüügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(81)

Kui tooteliigi müük tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema netomüügihinnaga moodustas üle 80 % tooteliigi kogumüügist ja kui selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati tooteliigi siseriikliku kogumüügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.

| (82) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas kuni 80 % tooteliigi kogumüügist või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind arvutatuna üksnes selle tooteliigi kasumliku müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(82)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas kuni 80 % tooteliigi kogumüügist või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind arvutatuna üksnes selle tooteliigi kasumliku müügi hindade kaalutud keskmisena.

| (83) | Kui tooteliiki müüdi ainult kahjumiga, tõlgendati seda nii, et seda ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. |
| --- | --- |

(83)

Kui tooteliiki müüdi ainult kahjumiga, tõlgendati seda nii, et seda ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.

| (84) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames, ja tooteliikide puhul, mida ei müüdud riigi siseturul, kasutati arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(84)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames, ja tooteliikide puhul, mida ei müüdud riigi siseturul, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.

| (85) | Arvestusliku normaalväärtuse saamiseks liideti ainsa täielikult koostööd tegeva võrdlusriigi tootja keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil tema uurimisperioodiaegsed kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mis olid seotud samasuguse toote siseriikliku müügiga tavapärase kaubandustegevuse raames. Tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid korrigeeriti vajadusel enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks ja arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(85)

Arvestusliku normaalväärtuse saamiseks liideti ainsa täielikult koostööd tegeva võrdlusriigi tootja keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil tema uurimisperioodiaegsed kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mis olid seotud samasuguse toote siseriikliku müügiga tavapärase kaubandustegevuse raames. Tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid korrigeeriti vajadusel enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks ja arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks.

| (86) | Pooljuhtplaatide puhul ei saanud normaalväärtust põhjendustes 79–85 kirjeldatud meetodil määrata, sest ükski koostööd tegev India tootja ei tootnud pooljuhtplaate. Seepärast kontrolliti, kas normaalväärtust saab kindlaks määrata väga sarnase toote põhjal, tehes vajalikud kohandused seoses erinevustega füüsikalistes omadustes, kui see vajalikuks osutub. Pooljuhtplaatidele kõige sarnasem toode on päikeseelement, kuid plaatidest elementide saamiseks tuleb neid olulisel määral töödelda. Peale selle nõuaks see meetod märkimisväärseid kohandusi, mille arvulist väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt määrata. Seetõttu ei saa elemendi normaalväärtust kasutada plaadi normaalväärtuse arvutamise alusena. Alternatiivina kaaluti kasutada turumajanduslike riikide tootjate plaatide hindu India turul, kuivõrd need hinnad esindavad plaaditurul valitsevaid turutingimusi Indias. Kuna Lõuna-Korea on suurim turumajanduslik plaatide tarnija võrdlusriigi tootjatele, võeti normaalväärtuse määramisel aluseks Lõuna-Korea plaatide hinnad India turul. |
| --- | --- |

(86)

Pooljuhtplaatide puhul ei saanud normaalväärtust põhjendustes 79–85 kirjeldatud meetodil määrata, sest ükski koostööd tegev India tootja ei tootnud pooljuhtplaate. Seepärast kontrolliti, kas normaalväärtust saab kindlaks määrata väga sarnase toote põhjal, tehes vajalikud kohandused seoses erinevustega füüsikalistes omadustes, kui see vajalikuks osutub. Pooljuhtplaatidele kõige sarnasem toode on päikeseelement, kuid plaatidest elementide saamiseks tuleb neid olulisel määral töödelda. Peale selle nõuaks see meetod märkimisväärseid kohandusi, mille arvulist väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt määrata. Seetõttu ei saa elemendi normaalväärtust kasutada plaadi normaalväärtuse arvutamise alusena. Alternatiivina kaaluti kasutada turumajanduslike riikide tootjate plaatide hindu India turul, kuivõrd need hinnad esindavad plaaditurul valitsevaid turutingimusi Indias. Kuna Lõuna-Korea on suurim turumajanduslik plaatide tarnija võrdlusriigi tootjatele, võeti normaalväärtuse määramisel aluseks Lõuna-Korea plaatide hinnad India turul.

1.5.   Ekspordihind

| (87) | Eksportivate tootjate eksportmüük liitu toimus kas otse sõltumatutele klientidele või liidus asuvate seotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(87)

Eksportivate tootjate eksportmüük liitu toimus kas otse sõltumatutele klientidele või liidus asuvate seotud äriühingute kaudu.

| (88) | Kui eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 asjaomase toote eest tegelikult makstud või makstava hinna alusel. |
| --- | --- |

(88)

Kui eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 asjaomase toote eest tegelikult makstud või makstava hinna alusel.

| (89) | Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuvate seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega need seotud äriühingud toote esimest korda liidus asuvatele sõltumatutele klientidele edasi müüsid. Hinda korrigeeriti, arvestades kõiki kulusid, mis kanti importimise ja edasimüügi vahel, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ja kasumit. Kasumimarginaal määrati koostööd tegeva vaatlusaluse toote sõltumatu importija kasumi põhjal, sest seotud importija tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks tema seotuse tõttu eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(89)

Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuvate seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega need seotud äriühingud toote esimest korda liidus asuvatele sõltumatutele klientidele edasi müüsid. Hinda korrigeeriti, arvestades kõiki kulusid, mis kanti importimise ja edasimüügi vahel, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ja kasumit. Kasumimarginaal määrati koostööd tegeva vaatlusaluse toote sõltumatu importija kasumi põhjal, sest seotud importija tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks tema seotuse tõttu eksportiva tootjaga.

1.6.   Võrdlus

| (90) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel. |
| --- | --- |

(90)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel.

| (91) | Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(91)

Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 10.

| (92) | Kõikidel juhtudel, kus seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditel põhinevaks, tehti asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, kaudsete maksude, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning komisjoni- ja pangatasudega. |
| --- | --- |

(92)

Kõikidel juhtudel, kus seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditel põhinevaks, tehti asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, kaudsete maksude, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning komisjoni- ja pangatasudega.

1.7.   Dumpingumarginaalid

| (93) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(93)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.

| (94) | Valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Selleks marginaaliks kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud marginaalide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(94)

Valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Selleks marginaaliks kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud marginaalide kaalutud keskmine.

| (95) | Kõikide teiste HRV eksportivate tootjate puhul tehti dumpingumarginaalid kindlaks kättesaadavate andmete põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18. Selleks määrati kõigepealt kindlaks koostöö ulatus, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Hiina koguimpordiga liitu. |
| --- | --- |

(95)

Kõikide teiste HRV eksportivate tootjate puhul tehti dumpingumarginaalid kindlaks kättesaadavate andmete põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18. Selleks määrati kõigepealt kindlaks koostöö ulatus, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Hiina koguimpordiga liitu.

| (96) | Kuivõrd koostöö tase hõlmas üle 80 % Hiina koguekspordist liitu, võib koostöö ulatust pidada kõrgeks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult koostööst hoidunud, määrati ülejäänud äriühingute dumpingumarginaal samale tasemele nagu valimisse kuuluval suurima dumpingumarginaaliga äriühingul. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada meetmete tõhusus. |
| --- | --- |

(96)

Kuivõrd koostöö tase hõlmas üle 80 % Hiina koguekspordist liitu, võib koostöö ulatust pidada kõrgeks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult koostööst hoidunud, määrati ülejäänud äriühingute dumpingumarginaal samale tasemele nagu valimisse kuuluval suurima dumpingumarginaaliga äriühingul. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada meetmete tõhusus.

| (97) | Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd. | 93,3 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd | 112,6 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd. | 88,4 % |
| JingAo Solar Co. Ltd;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd. | 99 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd. | 48,1 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
  Suntech Power Co., Ltd;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 71,5 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd. | 96,2 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud (lisa) | 88,5 % |
| Kõik teised äriühingud | 112,6 % |

(97)

Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.

93,3 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd

112,6 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.

88,4 %

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.

99 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.

48,1 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

71,5 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

96,2 %

Teised koostööd tegevad äriühingud (lisa)

88,5 %

Kõik teised äriühingud

112,6 %

D.   KAHJU

1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (98) | Samasugust toodet valmistas liidus ligikaudu 220 tootjat. Nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(98)

Samasugust toodet valmistas liidus ligikaudu 220 tootjat. Nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

| (99) | Kuna liidu kogutoodangu kohta uurimisperioodil ei olnud täielikke avalikke andmeid, kasutati selle kindlakstegemiseks kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, makromajanduslikke andmeid, mis saadi sõltumatult konsultatsioonifirmalt Europressedienst (edaspidi „konsultant”), ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid. Kuna mooduleid, elemente ja plaate imporditakse liitu tollitariifistiku rubriikide all, mis hõlmavad ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla, ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Impordimahud ja -väärtused tehti kindlaks konsultandilt saadud andmete põhjal. Kui see oli võimalik, võrreldi konsultandilt saadud andmeid avalike allikatega ja samuti küsimustiku kontrollitud vastustega. |
| --- | --- |

(99)

Kuna liidu kogutoodangu kohta uurimisperioodil ei olnud täielikke avalikke andmeid, kasutati selle kindlakstegemiseks kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, makromajanduslikke andmeid, mis saadi sõltumatult konsultatsioonifirmalt Europressedienst (edaspidi „konsultant”), ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid. Kuna mooduleid, elemente ja plaate imporditakse liitu tollitariifistiku rubriikide all, mis hõlmavad ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla, ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Impordimahud ja -väärtused tehti kindlaks konsultandilt saadud andmete põhjal. Kui see oli võimalik, võrreldi konsultandilt saadud andmeid avalike allikatega ja samuti küsimustiku kontrollitud vastustega.

| (100) | Nende andmete põhjal hinnati liidu kogutoodangu suuruseks uurimisperioodil moodulite puhul ligikaudu 4 GW, elementide puhul ligikaudu 2 GW ja plaatide puhul ligikaudu 2 GW. |
| --- | --- |

(100)

Nende andmete põhjal hinnati liidu kogutoodangu suuruseks uurimisperioodil moodulite puhul ligikaudu 4 GW, elementide puhul ligikaudu 2 GW ja plaatide puhul ligikaudu 2 GW.

| (101) | Nagu osutatud põhjenduses 10, kaasati valimisse kümme liidu tootjat, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangust moodulite osas 18–21 %, elementide osas 17–24 % ja plaatide osas 28–35 %. |
| --- | --- |

(101)

Nagu osutatud põhjenduses 10, kaasati valimisse kümme liidu tootjat, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangust moodulite osas 18–21 %, elementide osas 17–24 % ja plaatide osas 28–35 %.

2.   Asjakohase liidu turu kindlaksmääramine

| (102) | Osa liidu tootjatest on vertikaalselt integreeritud ning suur osa liidu tootmisharu toodangust oli ette nähtud tootmisharu enda tarbeks, seda eelkõige elementide ja plaatide puhul. |
| --- | --- |

(102)

Osa liidu tootjatest on vertikaalselt integreeritud ning suur osa liidu tootmisharu toodangust oli ette nähtud tootmisharu enda tarbeks, seda eelkõige elementide ja plaatide puhul.

| (103) | Et tuvastada, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju, ning tarbimis- ja muude majandusnäitajate kindlakstegemiseks uuriti, kas ja mil määral tuleb võtta arvesse liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist tootmisharu sees (edaspidi „omatarbimine”). |
| --- | --- |

(103)

Et tuvastada, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju, ning tarbimis- ja muude majandusnäitajate kindlakstegemiseks uuriti, kas ja mil määral tuleb võtta arvesse liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist tootmisharu sees (edaspidi „omatarbimine”).

| (104) | Selleks et anda võimalikult täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast, analüüsiti andmeid samasuguse toote tootmise kohta tervikuna ning tehti seejärel kindlaks, kas toodang oli ette nähtud enda tarbeks või vaba turu jaoks. |
| --- | --- |

(104)

Selleks et anda võimalikult täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast, analüüsiti andmeid samasuguse toote tootmise kohta tervikuna ning tehti seejärel kindlaks, kas toodang oli ette nähtud enda tarbeks või vaba turu jaoks.

| (105) | Leiti, et järgmisi liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid tuleks uurida kogu tootmise ulatuses (kaasa arvatud omatarbimine): tarbimine, müügimaht, tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, kasv, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja dumpingumarginaali suurus. Nimelt näitas uurimine, et neid näitajaid võib põhjendatult vaadelda kogu tootmise ulatuses, sest konkureeriv import asjaomasest riigist mõjutas ka enda tarbeks tootmist. Edaspidi nimetatakse tootmisharu sisest ja vaba turgu koos „kogu turuks”. |
| --- | --- |

(105)

Leiti, et järgmisi liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid tuleks uurida kogu tootmise ulatuses (kaasa arvatud omatarbimine): tarbimine, müügimaht, tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, kasv, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja dumpingumarginaali suurus. Nimelt näitas uurimine, et neid näitajaid võib põhjendatult vaadelda kogu tootmise ulatuses, sest konkureeriv import asjaomasest riigist mõjutas ka enda tarbeks tootmist. Edaspidi nimetatakse tootmisharu sisest ja vaba turgu koos „kogu turuks”.

| (106) | Kasumlikkusega seoses keskendus analüüs vabale turule, sest tootmisharusisese turu hinnad ei järginud alati turuhindu ning mõjutasid seda näitajat. |
| --- | --- |

(106)

Kasumlikkusega seoses keskendus analüüs vabale turule, sest tootmisharusisese turu hinnad ei järginud alati turuhindu ning mõjutasid seda näitajat.

3.   Liidu tarbimine

| (107) | Liidu tarbimine hõlmas vaatlusaluse toote koguimporti ja samasuguse toote kogumüüki liidus, sealhulgas omatarbimist. Liidu tootmisharu kogumüügi kohta liidu turul puudusid täielikud andmed. Peale selle oli liitu suunatud import registreeritud tollitariifistiku rubriikide all, mis hõlmasid ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla. Seega ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Liidu tarbimine tehti seetõttu kindlaks põhjenduses 99 nimetatud konsultandilt saadud andmete põhjal, mida võrreldi avalike allikatega, nagu turu-uuringud ja avalikult kättesaadavad uurimused, ning kontrollitud vastustega küsimustikule. |
| --- | --- |

(107)

Liidu tarbimine hõlmas vaatlusaluse toote koguimporti ja samasuguse toote kogumüüki liidus, sealhulgas omatarbimist. Liidu tootmisharu kogumüügi kohta liidu turul puudusid täielikud andmed. Peale selle oli liitu suunatud import registreeritud tollitariifistiku rubriikide all, mis hõlmasid ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla. Seega ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Liidu tarbimine tehti seetõttu kindlaks põhjenduses 99 nimetatud konsultandilt saadud andmete põhjal, mida võrreldi avalike allikatega, nagu turu-uuringud ja avalikult kättesaadavad uurimused, ning kontrollitud vastustega küsimustikule.

| (108) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt:

  Tabel 1-a


  Liidu tarbimine moodulite osas (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu turg | 5 465 | 12 198 | 19 878 | 17 538 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 223 | 364 | 321 |
| Allikas: | Europressedienst |

(108)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt:

Tabel 1-a

Liidu tarbimine moodulite osas (MW)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kogu turg

5 465

12 198

19 878

17 538

Indeks (2009 = 100)

100

223

364

321

Allikas:

Europressedienst

Tabel 1-b

Liidu tarbimine elementide osas (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu turg | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kogu turg

2 155

3 327

4 315

4 021

Indeks (2009 = 100)

100

154

200

187

Allikas:

Europressedienst

Tabel 1-c

Liidu tarbimine plaatide osas (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu turg | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 163 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 141 | 162 | 129 |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kogu turg

1 683

2 376

2 723

2 163

Indeks (2009 = 100)

100

141

162

129

Allikas:

Europressedienst

| (109) | Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu kogutarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini moodulite puhul 221 %, elementide puhul 87 % ja plaatide puhul 29 %, kuid kahanes uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes. Kokkuvõttes kasvas uurimisaluse toote tarbimine liidus 2009. aastaga võrreldes märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(109)

Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu kogutarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini moodulite puhul 221 %, elementide puhul 87 % ja plaatide puhul 29 %, kuid kahanes uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes. Kokkuvõttes kasvas uurimisaluse toote tarbimine liidus 2009. aastaga võrreldes märkimisväärselt.

4.   Import asjaomasest riigist

4.1.   Asjaomasest riigist pärineva impordi maht ja turuosa

| (110) | Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2-a


  Moodulite import HRVst (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 3 425 | 8 606 | 15 810 | 13 986 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 251 | 462 | 408 |
| Turuosa kogu turul | 63 % | 71 % | 80 % | 80 % |
| Allikas: | Europressedienst |

(110)

Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2-a

Moodulite import HRVst (MW)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

3 425

8 606

15 810

13 986

Indeks (2009 = 100)

100

251

462

408

Turuosa kogu turul

63 %

71 %

80 %

80 %

Allikas:

Europressedienst

Tabel 2-b

Elementide import HRVst (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 175 | 530 | 970 | 1 019 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 303 | 554 | 582 |
| Turuosa kogu turul | 8 % | 16 % | 22 % | 25 % |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

175

530

970

1 019

Indeks (2009 = 100)

100

303

554

582

Turuosa kogu turul

8 %

16 %

22 %

25 %

Allikas:

Europressedienst

Tabel 2-c

Plaatide import HRVst (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 95 | 523 | 880 | 711 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 551 | 926 | 748 |
| Turuosa kogu turul | 6 % | 22 % | 32 % | 33 % |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

95

523

880

711

Indeks (2009 = 100)

100

551

926

748

Turuosa kogu turul

6 %

22 %

32 %

33 %

Allikas:

Europressedienst

| (111) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi maht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt: moodulite osas 308 %, elementide osas 482 % ja plaatide osas 648 %. Selle tulemusena suurenes oluliselt asjaomasest riigist liitu suunatud impordi turuosa. Täpsemalt kasvas asjaomasest riigist pärineva impordi turuosa moodulite osas 63 %-lt 80 %-le, elementide osas 8 %-lt 25 %-le ja plaatide osas 6 %-lt 33 %-le. Kokkuvõttes suurenesid HRVst imporditud vaatlusaluse toote kogused ja turuosa 2009. aastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(111)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi maht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt: moodulite osas 308 %, elementide osas 482 % ja plaatide osas 648 %. Selle tulemusena suurenes oluliselt asjaomasest riigist liitu suunatud impordi turuosa. Täpsemalt kasvas asjaomasest riigist pärineva impordi turuosa moodulite osas 63 %-lt 80 %-le, elementide osas 8 %-lt 25 %-le ja plaatide osas 6 %-lt 33 %-le. Kokkuvõttes suurenesid HRVst imporditud vaatlusaluse toote kogused ja turuosa 2009. aastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt.

| (112) | Tuleb märkida, et import asjaomasest riigist kasvas oluliselt rohkem kui vaatlusaluse toote tarbimine liidus. Seega said eksportivad tootjad liidu tarbimise kasvust kasu ja nende positsioon turul tugevnes tänu suuremale turuosale. |
| --- | --- |

(112)

Tuleb märkida, et import asjaomasest riigist kasvas oluliselt rohkem kui vaatlusaluse toote tarbimine liidus. Seega said eksportivad tootjad liidu tarbimise kasvust kasu ja nende positsioon turul tugevnes tänu suuremale turuosale.

4.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (113) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3-a


  HRVst imporditud moodulite hind (eurot/kW) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 2 100 | 1 660 | 1 350 | 764 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 79 | 64 | 36 |
| Allikas: | Europressedienst ja valimisse kuuluvatele äriühingutele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused |

(113)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3-a

HRVst imporditud moodulite hind (eurot/kW)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Impordihind

2 100

1 660

1 350

764

Indeks (2009 = 100)

100

79

64

36

Allikas:

Europressedienst ja valimisse kuuluvatele äriühingutele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 3-b

HRVst imporditud elementide hind (eurot/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 890 | 650 | 620 | 516 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 73 | 70 | 58 |
| Allikas: | Europressedienst ja küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Impordihind

890

650

620

516

Indeks (2009 = 100)

100

73

70

58

Allikas:

Europressedienst ja küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 3-c

HRVst imporditud plaatide hind (eurot/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 550 | 400 | 400 | 333 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 73 | 73 | 60 |
| Allikas: | Europressedienst ja küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Impordihind

550

400

400

333

Indeks (2009 = 100)

100

73

73

60

Allikas:

Europressedienst ja küsimustiku kontrollitud vastused

| (114) | Moodulite, elementide ja plaatide keskmine impordihind HRVst langes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Moodulite keskmine impordihind langes 64 %, 2 100 eurolt/kW 2009. aastal 764 eurole/kW uurimisperioodil. HRVst imporditud elementide keskmine hind langes 42 %, 890 eurolt/kW 516 eurole/kW. Plaatide keskmine impordihind langes vaatlusalusel perioodil 40 %, 550 eurolt/kW 333 eurole/kW. |
| --- | --- |

(114)

Moodulite, elementide ja plaatide keskmine impordihind HRVst langes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Moodulite keskmine impordihind langes 64 %, 2 100 eurolt/kW 2009. aastal 764 eurole/kW uurimisperioodil. HRVst imporditud elementide keskmine hind langes 42 %, 890 eurolt/kW 516 eurole/kW. Plaatide keskmine impordihind langes vaatlusalusel perioodil 40 %, 550 eurolt/kW 333 eurole/kW.

| (115) | Kokkuvõttes langes vaatlusaluse toote hind 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(115)

Kokkuvõttes langes vaatlusaluse toote hind 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt.

| (116) | Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja korrigeerituna impordijärgsete kulude võrra, st tollivormistuse, käitlemis- ja laadimiskulude võrra), millega koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. Impordihindade korrigeerimiseks kasutati kahe valimisse kaasatud moodulite importija keskmisi impordijärgseid kulusid. Asjaolu, et nende põhitegevusala ei olnud mitte moodulite import, vaid paigaldamine, ei vähendanud nende andmete esinduslikkust. |
| --- | --- |

(116)

Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja korrigeerituna impordijärgsete kulude võrra, st tollivormistuse, käitlemis- ja laadimiskulude võrra), millega koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. Impordihindade korrigeerimiseks kasutati kahe valimisse kaasatud moodulite importija keskmisi impordijärgseid kulusid. Asjaolu, et nende põhitegevusala ei olnud mitte moodulite import, vaid paigaldamine, ei vähendanud nende andmete esinduslikkust.

| (117) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal on moodulite puhul 17,5–30,7 %, elementide puhul 4–24,2 %, plaatide puhul 16,6–21,6 % ja kogu vaatlusaluse toote puhul 11,2–27,5 %. |
| --- | --- |

(117)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal on moodulite puhul 17,5–30,7 %, elementide puhul 4–24,2 %, plaatide puhul 16,6–21,6 % ja kogu vaatlusaluse toote puhul 11,2–27,5 %.

5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.1.   Üldist

| (118) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(118)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

| (119) | Nagu osutatud põhjendustes 7–10, kasutati liidu tootmisharu kantud kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(119)

Nagu osutatud põhjendustes 7–10, kasutati liidu tootmisharu kantud kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

| (120) | Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid analüüsis komisjon põhjenduses 99 nimetatud sõltumatult konsultandilt saadud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid analüüsis komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(120)

Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid analüüsis komisjon põhjenduses 99 nimetatud sõltumatult konsultandilt saadud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid analüüsis komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal.

| (121) | Andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki samasuguse toote tootjaid liidus, hinnati käesoleva uurimise tarbeks järgmisi makromajanduslikke näitajaid: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(121)

Andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki samasuguse toote tootjaid liidus, hinnati käesoleva uurimise tarbeks järgmisi makromajanduslikke näitajaid: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (122) | Andmete põhjal, mis käsitlesid valimisse kaasatud samasuguse toote tootjaid liidus, hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(122)

Andmete põhjal, mis käsitlesid valimisse kaasatud samasuguse toote tootjaid liidus, hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (123) | Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote turutingimused on liikmesriigiti erinevad ning kahju tuleks seega analüüsida iga liikmesriigi puhul eraldi. Seda väidet ei põhjendatud. Samuti ei ilmnenud uurimise käigus mingeid asjaolusid, mis oleksid nõudnud kahju analüüsimist liikmesriikide kaupa. See väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(123)

Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote turutingimused on liikmesriigiti erinevad ning kahju tuleks seega analüüsida iga liikmesriigi puhul eraldi. Seda väidet ei põhjendatud. Samuti ei ilmnenud uurimise käigus mingeid asjaolusid, mis oleksid nõudnud kahju analüüsimist liikmesriikide kaupa. See väide lükati seetõttu tagasi.

5.2.   Makromajanduslikud näitajad

5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (124) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4-a


  Moodulid – toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Tootmisvõimsus | 4 739 | 6 983 | 9 500 | 9 740 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 147 | 200 | 206 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 45 % | 48 % | 45 % | 41 % |
| Allikas: | Europressedienst |

(124)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4-a

Moodulid – toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (MW)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmismaht

2 155

3 327

4 315

4 021

Indeks (2009 = 100)

100

154

200

187

Tootmisvõimsus

4 739

6 983

9 500

9 740

Indeks (2009 = 100)

100

147

200

206

Tootmisvõimsuse rakendamine

45 %

48 %

45 %

41 %

Allikas:

Europressedienst

Tabel 4-b

Elemendid – toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 024 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 141 | 162 | 120 |
| Tootmisvõimsus | 2 324 | 3 264 | 3 498 | 3 231 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 140 | 151 | 139 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 72 % | 73 % | 78 % | 63 % |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmismaht

1 683

2 376

2 723

2 024

Indeks (2009 = 100)

100

141

162

120

Tootmisvõimsus

2 324

3 264

3 498

3 231

Indeks (2009 = 100)

100

140

151

139

Tootmisvõimsuse rakendamine

72 %

73 %

78 %

63 %

Allikas:

Europressedienst

Tabel 4-c

Plaadid – toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht | 1 600 | 2 677 | 2 553 | 2 017 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 167 | 160 | 126 |
| Tootmisvõimsus | 2 600 | 3 410 | 3 945 | 3 636 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 131 | 152 | 140 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 62 % | 79 % | 65 % | 55 % |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmismaht

1 600

2 677

2 553

2 017

Indeks (2009 = 100)

100

167

160

126

Tootmisvõimsus

2 600

3 410

3 945

3 636

Indeks (2009 = 100)

100

131

152

140

Tootmisvõimsuse rakendamine

62 %

79 %

65 %

55 %

Allikas:

Europressedienst

| (125) | Kokkuvõttes kasvas moodulite tootmine liidus vaatlusalusel perioodil 87 %. Tootmine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja langes seejärel uurimisperioodil. Moodulite tootmine liidus kasvas tunduvalt aeglasemalt kui tarbimine, mis samal ajavahemikul enam kui kolmekordistus. Tarbimise märkimisväärset kasvu arvestades kahekordistasid liidu tootjad vaatlusalusel perioodil moodulite tootmise võimsust, kuid hoolimata tootmismahu suurenemisest langes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise tase 4 protsendipunkti, jõudes uurimisperioodil kõigest 41 % tasemele. |
| --- | --- |

(125)

Kokkuvõttes kasvas moodulite tootmine liidus vaatlusalusel perioodil 87 %. Tootmine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja langes seejärel uurimisperioodil. Moodulite tootmine liidus kasvas tunduvalt aeglasemalt kui tarbimine, mis samal ajavahemikul enam kui kolmekordistus. Tarbimise märkimisväärset kasvu arvestades kahekordistasid liidu tootjad vaatlusalusel perioodil moodulite tootmise võimsust, kuid hoolimata tootmismahu suurenemisest langes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise tase 4 protsendipunkti, jõudes uurimisperioodil kõigest 41 % tasemele.

| (126) | Elementide tootmine liidus kasvas kogu vaatlusaluse perioodi lõikes tervikuna 20 %. See saavutas tipptaseme 2011. aastal ja langes seejärel uurimisperioodil. Elementide tootmine liidus järgis liidu tarbimise arengut, kasvades 2011. aastani sellest veidi vähem ja langedes seejärel uurimisperioodil veidi rohkem. Kooskõlas liidu tarbimise muutumisega suurendas liidu tootmisharu kõigepealt kuni 2011. aastani tootmisvõimsust 51 % võrra, misjärel see uurimisperioodil vähenes. Kokkuvõttes suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 39 % võrra. Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes kuni 2011. aastani, jõudes 78 %ni, ning langes seejärel uurimisperioodil 15 protsendipunkti võrra. Kokkuvõttes liidu elemenditööstuse tootmisvõimsuse kasutamise tase vaatlusalusel perioodil langes, jõudes uurimisperioodil 63 %ni. |
| --- | --- |

(126)

Elementide tootmine liidus kasvas kogu vaatlusaluse perioodi lõikes tervikuna 20 %. See saavutas tipptaseme 2011. aastal ja langes seejärel uurimisperioodil. Elementide tootmine liidus järgis liidu tarbimise arengut, kasvades 2011. aastani sellest veidi vähem ja langedes seejärel uurimisperioodil veidi rohkem. Kooskõlas liidu tarbimise muutumisega suurendas liidu tootmisharu kõigepealt kuni 2011. aastani tootmisvõimsust 51 % võrra, misjärel see uurimisperioodil vähenes. Kokkuvõttes suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 39 % võrra. Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes kuni 2011. aastani, jõudes 78 %ni, ning langes seejärel uurimisperioodil 15 protsendipunkti võrra. Kokkuvõttes liidu elemenditööstuse tootmisvõimsuse kasutamise tase vaatlusalusel perioodil langes, jõudes uurimisperioodil 63 %ni.

| (127) | Plaatide tootmine liidus kasvas vaatlusalusel perioodil tervikuna 26 %. Liidu tootmine saavutas tipptaseme 2010. aastal, langedes seejärel pidevalt 2011. aastal ja veelgi enam uurimisperioodil. Vastusena liidu tarbimise kasvule suurendasid liidu plaaditootjad oma tootmisvõimsust kuni 2011. aastani 52 % võrra, misjärel see uurimisperioodil vähenes. Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu plaatide tootmise võimsus kokkuvõttes siiski kasvas 40 %. Tootmise kasvust hoolimata tootmisvõimsuse rakendamine liidu plaaditööstuses küll suurenes kuni 2010. aastani, kuid vähenes seejärel pidevalt, langedes vaatlusaluse perioodi kokkuvõttes 7 protsendipunkti võrra ja jõudes uurimisperioodil 55 % tasemele. |
| --- | --- |

(127)

Plaatide tootmine liidus kasvas vaatlusalusel perioodil tervikuna 26 %. Liidu tootmine saavutas tipptaseme 2010. aastal, langedes seejärel pidevalt 2011. aastal ja veelgi enam uurimisperioodil. Vastusena liidu tarbimise kasvule suurendasid liidu plaaditootjad oma tootmisvõimsust kuni 2011. aastani 52 % võrra, misjärel see uurimisperioodil vähenes. Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu plaatide tootmise võimsus kokkuvõttes siiski kasvas 40 %. Tootmise kasvust hoolimata tootmisvõimsuse rakendamine liidu plaaditööstuses küll suurenes kuni 2010. aastani, kuid vähenes seejärel pidevalt, langedes vaatlusaluse perioodi kokkuvõttes 7 protsendipunkti võrra ja jõudes uurimisperioodil 55 % tasemele.

| (128) | Seega suurendas liidu tootmisharu tootmisvõimsust vastusena tarbimise kasvule, kuid liidu tootmisharu toodang suurenes palju aeglasemas tempos kui tarbimine, mistõttu tootmisvõimsuse rakendamise tase vaatlusaluse toote puhul vaatlusalusel perioodil vähenes. |
| --- | --- |

(128)

Seega suurendas liidu tootmisharu tootmisvõimsust vastusena tarbimise kasvule, kuid liidu tootmisharu toodang suurenes palju aeglasemas tempos kui tarbimine, mistõttu tootmisvõimsuse rakendamise tase vaatlusaluse toote puhul vaatlusalusel perioodil vähenes.

5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (129) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5-a


  Moodulid – müügimaht ja turuosa (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul | 1 037 | 1 890 | 2 683 | 2 357 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 182 | 259 | 227 |
| Turuosa | 19 % | 15 % | 13 % | 13 % |
| Allikas: | Europressedienst |

(129)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5-a

Moodulid – müügimaht ja turuosa (MW)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul

1 037

1 890

2 683

2 357

Indeks (2009 = 100)

100

182

259

227

Turuosa

19 %

15 %

13 %

13 %

Allikas:

Europressedienst

Tabel 5-b

Elemendid – müügimaht ja turuosa (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht kogu turul | 1 470 | 1 913 | 2 245 | 1 545 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 130 | 153 | 105 |
| Turuosa | 68 % | 57 % | 52 % | 38 % |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügimaht kogu turul

1 470

1 913

2 245

1 545

Indeks (2009 = 100)

100

130

153

105

Turuosa

68 %

57 %

52 %

38 %

Allikas:

Europressedienst

Tabel 5-c

Plaadid – müügimaht ja turuosa (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht kogu turul | 1 363 | 1 520 | 1 608 | 1 269 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 118 | 93 |
| Turuosa | 81 % | 64 % | 59 % | 59 % |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügimaht kogu turul

1 363

1 520

1 608

1 269

Indeks (2009 = 100)

100

112

118

93

Turuosa

81 %

64 %

59 %

59 %

Allikas:

Europressedienst

| (130) | Moodulite müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 127 %. Kuna aga tarbimine suurenes 221 %, viis see liidu tootmisharu turuosa kahanemiseni 19 %-lt 2009. aastal 13 %-le uurimisperioodil. Liidu tootmisharu elementide müügimaht suurenes väga vähe, ainult 5 %, samal ajal kui tarbimine suurenes 87 %, mis viis turuosa kahanemiseni 68 %-lt 2009. aastal 38 %-le uurimisperioodil. Plaatide kogumüük vähenes 7 %, samal ajal kui tarbimine suurenes, mis viis plaatide puhul turuosa kahanemiseni 81 %-lt 2009. aastal 59 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(130)

Moodulite müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 127 %. Kuna aga tarbimine suurenes 221 %, viis see liidu tootmisharu turuosa kahanemiseni 19 %-lt 2009. aastal 13 %-le uurimisperioodil. Liidu tootmisharu elementide müügimaht suurenes väga vähe, ainult 5 %, samal ajal kui tarbimine suurenes 87 %, mis viis turuosa kahanemiseni 68 %-lt 2009. aastal 38 %-le uurimisperioodil. Plaatide kogumüük vähenes 7 %, samal ajal kui tarbimine suurenes, mis viis plaatide puhul turuosa kahanemiseni 81 %-lt 2009. aastal 59 %-le uurimisperioodil.

| (131) | Tarbimise kasvu taustal suurenes liidu tootmisharu moodulite ja elementide müügimaht tunduvalt vähem kui import asjaomasest riigist, plaatide müügimaht aga vähenes. Liidu tootmisharu ei saanud seega tarbimise kasvust kasu. Selle tagajärjel kahanes turuosa vaatlusalusel perioodil kõigis kolmes segmendis. |
| --- | --- |

(131)

Tarbimise kasvu taustal suurenes liidu tootmisharu moodulite ja elementide müügimaht tunduvalt vähem kui import asjaomasest riigist, plaatide müügimaht aga vähenes. Liidu tootmisharu ei saanud seega tarbimise kasvust kasu. Selle tagajärjel kahanes turuosa vaatlusalusel perioodil kõigis kolmes segmendis.

5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (132) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6-a


  Moodulid – tööhõive ja tootlikkus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 11 779 | 15 792 | 17 505 | 16 419 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 134 | 149 | 139 |
| Tootlikkus (kW töötaja kohta) | 183 | 211 | 247 | 245 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 115 | 135 | 134 |
| Allikas: | Europressedienst |

(132)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6-a

Moodulid – tööhõive ja tootlikkus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Töötajate arv

11 779

15 792

17 505

16 419

Indeks (2009 = 100)

100

134

149

139

Tootlikkus (kW töötaja kohta)

183

211

247

245

Indeks (2009 = 100)

100

115

135

134

Allikas:

Europressedienst

Tabel 6-b

Elemendid – tööhõive ja tootlikkus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 5 281 | 5 937 | 5 641 | 4 782 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 107 | 91 |
| Tootlikkus (kW töötaja kohta) | 319 | 400 | 483 | 423 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 126 | 151 | 133 |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Töötajate arv

5 281

5 937

5 641

4 782

Indeks (2009 = 100)

100

112

107

91

Tootlikkus (kW töötaja kohta)

319

400

483

423

Indeks (2009 = 100)

100

126

151

133

Allikas:

Europressedienst

Tabel 6-c

Plaadid – tööhõive ja tootlikkus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 944 | 3 853 | 4 291 | 3 920 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 198 | 221 | 202 |
| Tootlikkus (kW töötaja kohta) | 823 | 695 | 595 | 515 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 84 | 72 | 63 |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 944

3 853

4 291

3 920

Indeks (2009 = 100)

100

198

221

202

Tootlikkus (kW töötaja kohta)

823

695

595

515

Indeks (2009 = 100)

100

84

72

63

Allikas:

Europressedienst

| (133) | Moodulite ja plaatide segmendis suurenes töötajate arv ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini vastavalt 39 % ja 102 %, elementide osas aga vähenes 9 %. Tuleb siiski märkida, et töötajate arv moodulite ja plaatide segmendis suurenes kuni 2011. aastani ning vähenes seejärel uurimisperioodil. Elementide puhul suurenes töötajate arv kuni 2010. aastani ning vähenes seejärel 2011. aastal ja uurimisperioodil. Tootlikkus näitas moodulite ja elementide kohta kokkuvõttes kasvu, suurenedes vastavalt 34 % ja 33 %. See on osaliselt tingitud liidu tootmisharu püüetest vastata HRV dumpinguhinnaga impordi survele Seevastu plaatide osas vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil tervikuna 37 % võrra. |
| --- | --- |

(133)

Moodulite ja plaatide segmendis suurenes töötajate arv ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini vastavalt 39 % ja 102 %, elementide osas aga vähenes 9 %. Tuleb siiski märkida, et töötajate arv moodulite ja plaatide segmendis suurenes kuni 2011. aastani ning vähenes seejärel uurimisperioodil. Elementide puhul suurenes töötajate arv kuni 2010. aastani ning vähenes seejärel 2011. aastal ja uurimisperioodil. Tootlikkus näitas moodulite ja elementide kohta kokkuvõttes kasvu, suurenedes vastavalt 34 % ja 33 %. See on osaliselt tingitud liidu tootmisharu püüetest vastata HRV dumpinguhinnaga impordi survele Seevastu plaatide osas vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil tervikuna 37 % võrra.

| (134) | Koos moodulite ja plaatide tootmismahu vähenemisega liidus 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes seega samal ajavahemikul ka töötajate arv moodulite ja plaatide segmendis. Elementide puhul suurenes töötajate arv kuni 2010. aastani ja vähenes seejärel 2011. aastal ja uurimisperioodil, samal ajal kui elementide tootmine liidus kasvas pidevalt kuni 2011. aastani ja hakkas seejärel kahanema. |
| --- | --- |

(134)

Koos moodulite ja plaatide tootmismahu vähenemisega liidus 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes seega samal ajavahemikul ka töötajate arv moodulite ja plaatide segmendis. Elementide puhul suurenes töötajate arv kuni 2010. aastani ja vähenes seejärel 2011. aastal ja uurimisperioodil, samal ajal kui elementide tootmine liidus kasvas pidevalt kuni 2011. aastani ja hakkas seejärel kahanema.

5.2.3.1.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (135) | Kõik dumpingumarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule võib asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu arvestades pidada märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(135)

Kõik dumpingumarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule võib asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu arvestades pidada märkimisväärseks.

| (136) | Kuna see on esimene dumpinguvastane uurimine, milles vaatlusalust toodet käsitletakse, ei ole varasemast dumpingust taastumine asjakohane. |
| --- | --- |

(136)

Kuna see on esimene dumpinguvastane uurimine, milles vaatlusalust toodet käsitletakse, ei ole varasemast dumpingust taastumine asjakohane.

5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (137) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7-a


  Moodulid – keskmine müügihind liidus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind liidus vabal turul (eurot/kW) | 2 198,75 | 1 777,15 | 1 359,35 | 1 030,83 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 81 | 62 | 47 |
| Tootmiskulud (eurot/kW) | 2 155,02 | 1 599,44 | 1 400,13 | 1 123,60 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 74 | 65 | 52 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

(137)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7-a

Moodulid – keskmine müügihind liidus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine müügihind liidus vabal turul (eurot/kW)

2 198,75

1 777,15

1 359,35

1 030,83

Indeks (2009 = 100)

100

81

62

47

Tootmiskulud (eurot/kW)

2 155,02

1 599,44

1 400,13

1 123,60

Indeks (2009 = 100)

100

74

65

52

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 7-b

Elemendid – keskmine müügihind liidus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind liidus vabal turul (eurot/kW) | 1 525,09 | 1 160,99 | 777,62 | 474,91 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 76 | 51 | 31 |
| Tootmiskulud (eurot/kW) | 1 647,10 | 1 021,67 | 1 057,56 | 745,61 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 62 | 64 | 45 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine müügihind liidus vabal turul (eurot/kW)

1 525,09

1 160,99

777,62

474,91

Indeks (2009 = 100)

100

76

51

31

Tootmiskulud (eurot/kW)

1 647,10

1 021,67

1 057,56

745,61

Indeks (2009 = 100)

100

62

64

45

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 7-c

Plaadid – keskmine müügihind liidus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind liidus vabal turul (eurot/kW) | 709 | 564 | 515 | 426 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 80 | 73 | 60 |
| Tootmiskulud (eurot/kW) | 631 | 496 | 520 | 648 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 78 | 82 | 103 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine müügihind liidus vabal turul (eurot/kW)

709

564

515

426

Indeks (2009 = 100)

100

80

73

60

Tootmiskulud (eurot/kW)

631

496

520

648

Indeks (2009 = 100)

100

78

82

103

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

| (138) | Müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil järsult: moodulitel 53 %, elementidel 69 % ja plaatidel 40 %. Müügihinnad langesid pidevalt terve vaatlusaluse perioodi vältel, kuid eriti järsk oli hinnalangus uurimisperioodil, mil hinnad kukkusid jätkusuutmatule tasemele. Tootmiskulud langesid vaatlusaluse perioodi jooksul moodulitel 48 % ja elementidel 55 %. Plaatide tootmiskulud langesid 2010. aastal võrrelduna 2009. aastaga, kuid tõusid 2011. aastal, jäädes siiski 2009. aasta tasemest madalamaks. Uurimisperioodil kasvasid kulud veelgi, tõustes 2009. aasta tasemest veidi kõrgemale; see seletub peamiselt tootmise peatamisega uurimisperioodil. Liidu tootmisharu ei saanud kasu ei pidevatest pingutustest kulutasuvuse suurendamiseks ega ka peamise tooraine, polükristalse räni odavnemisest. See oli tingitud peamiselt dumpinguhinnaga impordi kasvavast hinnasurvest, millel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu müügihindadele, mis langesid veelgi rohkem kui oli tõhususe kasv. See kajastub liidu tootmisharu kasumlikkuse negatiivses suundumuses, mida kirjeldatakse põhjenduses 144. Kokkuvõttes vähenes samasuguse toote (välja arvatud plaatide) keskmine müügihind ja tootmiskulu märkimisväärselt, mis mõjus laastavalt liidu tootmisharu kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(138)

Müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil järsult: moodulitel 53 %, elementidel 69 % ja plaatidel 40 %. Müügihinnad langesid pidevalt terve vaatlusaluse perioodi vältel, kuid eriti järsk oli hinnalangus uurimisperioodil, mil hinnad kukkusid jätkusuutmatule tasemele. Tootmiskulud langesid vaatlusaluse perioodi jooksul moodulitel 48 % ja elementidel 55 %. Plaatide tootmiskulud langesid 2010. aastal võrrelduna 2009. aastaga, kuid tõusid 2011. aastal, jäädes siiski 2009. aasta tasemest madalamaks. Uurimisperioodil kasvasid kulud veelgi, tõustes 2009. aasta tasemest veidi kõrgemale; see seletub peamiselt tootmise peatamisega uurimisperioodil. Liidu tootmisharu ei saanud kasu ei pidevatest pingutustest kulutasuvuse suurendamiseks ega ka peamise tooraine, polükristalse räni odavnemisest. See oli tingitud peamiselt dumpinguhinnaga impordi kasvavast hinnasurvest, millel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu müügihindadele, mis langesid veelgi rohkem kui oli tõhususe kasv. See kajastub liidu tootmisharu kasumlikkuse negatiivses suundumuses, mida kirjeldatakse põhjenduses 144. Kokkuvõttes vähenes samasuguse toote (välja arvatud plaatide) keskmine müügihind ja tootmiskulu märkimisväärselt, mis mõjus laastavalt liidu tootmisharu kasumlikkusele.

5.3.2.   Tööjõukulud

| (139) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8-a


  Moodulid – keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 38 194 | 40 793 | 41 781 | 42 977 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 107 | 110 | 113 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

(139)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8-a

Moodulid – keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

38 194

40 793

41 781

42 977

Indeks (2009 = 100)

100

107

110

113

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 8-b

Elemendid – keskmine tööjõukulu töötaja kohta

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 49 677 | 49 357 | 49 140 | 49 350 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

49 677

49 357

49 140

49 350

Indeks (2009 = 100)

100

99

99

99

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 8-c

Plaadid – keskmine tööjõukulu töötaja kohta

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 39 409 | 40 933 | 39 323 | 46 060 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 104 | 100 | 117 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

39 409

40 933

39 323

46 060

Indeks (2009 = 100)

100

104

100

117

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

| (140) | Moodulite puhul kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt, tõustes kokku 13 %. Elementide puhul jäi keskmine tööjõukulu vaatlusaluse perioodi vältel samaks, langedes veidi (1 % võrra) 2009. ja 2010. aasta vahel, kuid jäädes seejärel kuni uurimisperioodini samaks. Plaatide puhul oli keskmine tööjõukulu töötaja kohta muutuv, tõustes 2009. ja 2010. aasta vahel ja langedes 2011. aastal, kuid kasvades vaatlusaluse perioodi lõikes tervikuna 17 %. Tööjõukulu üldist tõusu seletab osaliselt samaaegne tootlikkuse suurenemine (moodulite puhul), inflatsioon ning mõningate liidu tootjate (plaatide segmendis) sotsiaalkulud, mis olid tingitud tootmise kokkutõmbamisest 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(140)

Moodulite puhul kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt, tõustes kokku 13 %. Elementide puhul jäi keskmine tööjõukulu vaatlusaluse perioodi vältel samaks, langedes veidi (1 % võrra) 2009. ja 2010. aasta vahel, kuid jäädes seejärel kuni uurimisperioodini samaks. Plaatide puhul oli keskmine tööjõukulu töötaja kohta muutuv, tõustes 2009. ja 2010. aasta vahel ja langedes 2011. aastal, kuid kasvades vaatlusaluse perioodi lõikes tervikuna 17 %. Tööjõukulu üldist tõusu seletab osaliselt samaaegne tootlikkuse suurenemine (moodulite puhul), inflatsioon ning mõningate liidu tootjate (plaatide segmendis) sotsiaalkulud, mis olid tingitud tootmise kokkutõmbamisest 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel.

5.3.3.   Varud

| (141) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9-a


  Moodulid – varud | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (kW) | 28 612 | 40 479 | 74 502 | 65 415 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 141 | 260 | 229 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

(141)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9-a

Moodulid – varud

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (kW)

28 612

40 479

74 502

65 415

Indeks (2009 = 100)

100

141

260

229

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 9-b

Elemendid – varud

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (kW) | 16 995 | 23 829 | 76 889 | 68 236 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 140 | 452 | 402 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (kW)

16 995

23 829

76 889

68 236

Indeks (2009 = 100)

100

140

452

402

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 9-c

Plaadid – varud

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (kW) | 34 891 | 5 601 | 36 697 | 59 340 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 16 | 105 | 170 |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (kW)

34 891

5 601

36 697

59 340

Indeks (2009 = 100)

100

16

105

170

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

| (142) | Varud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: moodulite puhul 129 %, elementide puhul 302 % ja plaatide puhul 70 %. Moodulite varud kasvasid pidevalt, suurenedes erakordselt palju 2011. aastal (160 % võrra), kuid kahanedes uurimisperioodil, jäädes siiski endiselt väga suureks võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. Elementide puhul oli areng veelgi äkilisem: laovarud suurenesid 2009. ja 2011. aasta vahel enam kui 350 %. Ka elementide varud vähenesid uurimisperioodil, kuid jäid endiselt väga suureks võrrelduna vaatlusaluse perioodi algusega. Plaatide puhul liidu tootmisharu varud küll kahanesid 2009. ja 2010. aasta vahel üle 80 % tingituna müügimahu kasvust, kuid suurenesid seejärel kiiresti, ületades 2009. aasta taseme, ning kasvasid uurimisperioodil veel 65 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(142)

Varud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: moodulite puhul 129 %, elementide puhul 302 % ja plaatide puhul 70 %. Moodulite varud kasvasid pidevalt, suurenedes erakordselt palju 2011. aastal (160 % võrra), kuid kahanedes uurimisperioodil, jäädes siiski endiselt väga suureks võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. Elementide puhul oli areng veelgi äkilisem: laovarud suurenesid 2009. ja 2011. aasta vahel enam kui 350 %. Ka elementide varud vähenesid uurimisperioodil, kuid jäid endiselt väga suureks võrrelduna vaatlusaluse perioodi algusega. Plaatide puhul liidu tootmisharu varud küll kahanesid 2009. ja 2010. aasta vahel üle 80 % tingituna müügimahu kasvust, kuid suurenesid seejärel kiiresti, ületades 2009. aasta taseme, ning kasvasid uurimisperioodil veel 65 protsendipunkti võrra.

| (143) | Uurimine näitas, et praeguses ebasoodsas olukorras hoiaksid liidu tootjad samasuguse toote puhul laos pigem piiratud varusid ja toodaksid vastavalt tellimustele. Seetõttu on samasuguse toote laovarude kasv vaatlusalusel perioodil oluline tegur tuvastamaks, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(143)

Uurimine näitas, et praeguses ebasoodsas olukorras hoiaksid liidu tootjad samasuguse toote puhul laos pigem piiratud varusid ja toodaksid vastavalt tellimustele. Seetõttu on samasuguse toote laovarude kasv vaatlusalusel perioodil oluline tegur tuvastamaks, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime

| (144) | Kasumlikkus ja rahavoog muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10-a


  Moodulid – kasumlikkus ja rahavoog | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest) | 2 % | 10 % | –3 % | –9 % |
| Rahavoog | 13 % | 10 % | 12 % | 3 % |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

(144)

Kasumlikkus ja rahavoog muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10-a

Moodulid – kasumlikkus ja rahavoog

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)

2 %

10 %

–3 %

–9 %

Rahavoog

13 %

10 %

12 %

3 %

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 10-b

Elemendid – kasumlikkus ja rahavoog

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest) | –8 % | 12 % | –36 % | –57 % |
| Rahavoog | 75 % | 52 % | –0,3 % | –46 % |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)

–8 %

12 %

–36 %

–57 %

Rahavoog

75 %

52 %

–0,3 %

–46 %

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 10-c

Plaadid – kasumlikkus ja rahavoog

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest) | 11 % | 12 % | –1 % | –52 % |
| Rahavoog | 39 % | 47 % | 32 % | –19 % |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)

11 %

12 %

–1 %

–52 %

Rahavoog

39 %

47 %

32 %

–19 %

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

| (145) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti protsent, mille maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus moodustab sellise müügi kogukäibest. |
| --- | --- |

(145)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti protsent, mille maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus moodustab sellise müügi kogukäibest.

| (146) | Samasuguse toote kasumlikkus langes vaatlusaluse perioodi jooksul järsult ja muutus kahjumiks. Kasumlikkus langes moodulite puhul 11 protsendipunkti, elementide puhul 49 protsendipunkti ja plaatide puhul 63 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(146)

Samasuguse toote kasumlikkus langes vaatlusaluse perioodi jooksul järsult ja muutus kahjumiks. Kasumlikkus langes moodulite puhul 11 protsendipunkti, elementide puhul 49 protsendipunkti ja plaatide puhul 63 protsendipunkti.

| (147) | Samasuguse toote kasumlikkus kasvas 2009. ja 2010. aasta vahel, kuid kahanes seejärel märkimisväärselt 2011. aastal, mil liidu tootmisharu teenis kahjumit, ning veelgi enam uurimisperioodil. Kahjum oli eriti suur elementide ja plaatide puhul. |
| --- | --- |

(147)

Samasuguse toote kasumlikkus kasvas 2009. ja 2010. aasta vahel, kuid kahanes seejärel märkimisväärselt 2011. aastal, mil liidu tootmisharu teenis kahjumit, ning veelgi enam uurimisperioodil. Kahjum oli eriti suur elementide ja plaatide puhul.

| (148) | Netorahavoog ehk valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada näitas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal samuti süvenevalt negatiivset suundumust. Moodulite puhul vähenes rahavoog 10 protsendipunkti võrra, suurenedes veidi 2011. aastal ja tehes läbi suurima languse 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel. Elementide ja plaatide puhul vähenes rahavoog rohkem kui moodulite puhul ja jõudis uurimisperioodil märkimisväärselt negatiivse tasemeni. Samasuguse tootega seotud rahavoog seega vähenes vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(148)

Netorahavoog ehk valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada näitas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal samuti süvenevalt negatiivset suundumust. Moodulite puhul vähenes rahavoog 10 protsendipunkti võrra, suurenedes veidi 2011. aastal ja tehes läbi suurima languse 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel. Elementide ja plaatide puhul vähenes rahavoog rohkem kui moodulite puhul ja jõudis uurimisperioodil märkimisväärselt negatiivse tasemeni. Samasuguse tootega seotud rahavoog seega vähenes vaatlusalusel perioodil.

| (149) | Alljärgnevad arvud näitavad valimisse kaasatud liidu tootjate kogu turuga seotud investeeringute ja investeeringutasuvuse arengut vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 11-a


  Moodulid – investeeringud ja investeeringutasuvus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 12 081 999 | 50 105 017 | 64 643 322 | 32 730 559 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 415 | 535 | 271 |
| Investeeringutasuvus | –15 % | 19 % | –15 % | –17 % |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

(149)

Alljärgnevad arvud näitavad valimisse kaasatud liidu tootjate kogu turuga seotud investeeringute ja investeeringutasuvuse arengut vaatlusalusel perioodil.

Tabel 11-a

Moodulid – investeeringud ja investeeringutasuvus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

12 081 999

50 105 017

64 643 322

32 730 559

Indeks (2009 = 100)

100

415

535

271

Investeeringutasuvus

–15 %

19 %

–15 %

–17 %

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 11-b

Elemendid – investeeringud ja investeeringutasuvus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 31 448 407 | 34 451 675 | 10 234 050 | 6 986 347 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 110 | 33 | 22 |
| Investeeringutasuvus | –4 % | 10 % | –20 % | –19 % |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

31 448 407

34 451 675

10 234 050

6 986 347

Indeks (2009 = 100)

100

110

33

22

Investeeringutasuvus

–4 %

10 %

–20 %

–19 %

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

Tabel 11-c

Plaadid – investeeringud ja investeeringutasuvus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood\ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 201 911 346 | 83 802 212 | 74 166 331 | 39 938 349 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 42 | 37 | 20 |
| Investeeringutasuvus | 10 % | 8 % | 0 % | –7 % |
| Allikas: | küsimustiku kontrollitud vastused |

2009

2010

2011

Uurimisperiood\

Investeeringud (eurodes)

201 911 346

83 802 212

74 166 331

39 938 349

Indeks (2009 = 100)

100

42

37

20

Investeeringutasuvus

10 %

8 %

0 %

–7 %

Allikas:

küsimustiku kontrollitud vastused

| (150) | Eespool esitatud tabelist nähtub, et liidu tootmisharu suurendas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal moodulite segmendis investeeringuid 171 % võrra. Investeeringud olid seotud peamiselt tootmisvõimsuse märkimisväärse suurendamisega. Samal perioodil aga vähenesid liidu tootmisharu investeeringud elementide segmendis 78 % ja plaatide segmendis 80 %; investeeriti peamiselt teadus- ja arendustegevusse ning tootmistehnoloogia ja -protsessi täiustamisse ja hooldamisse, et parandada tõhusust. Kuna liidu tootmisharu ei saanud endale vaatlusalusel perioodil lubada täiendavaid investeeringuid elementide ja plaatide segmendis, oli investeeringute tase uurimisperioodil suhteliselt madal. Kuna investeeringuid rahastati peamiselt rahavoost ja äriühingutevahelistest laenudest, mõjutas rahavoo vähenemine otseselt investeeringute mahtu. |
| --- | --- |

(150)

Eespool esitatud tabelist nähtub, et liidu tootmisharu suurendas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal moodulite segmendis investeeringuid 171 % võrra. Investeeringud olid seotud peamiselt tootmisvõimsuse märkimisväärse suurendamisega. Samal perioodil aga vähenesid liidu tootmisharu investeeringud elementide segmendis 78 % ja plaatide segmendis 80 %; investeeriti peamiselt teadus- ja arendustegevusse ning tootmistehnoloogia ja -protsessi täiustamisse ja hooldamisse, et parandada tõhusust. Kuna liidu tootmisharu ei saanud endale vaatlusalusel perioodil lubada täiendavaid investeeringuid elementide ja plaatide segmendis, oli investeeringute tase uurimisperioodil suhteliselt madal. Kuna investeeringuid rahastati peamiselt rahavoost ja äriühingutevahelistest laenudest, mõjutas rahavoo vähenemine otseselt investeeringute mahtu.

| (151) | Investeeringutasuvust väljendati kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. Samasuguse toote investeeringutasuvus näitas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõigi kolme tooteliigi puhul samasuguseid negatiivseid suundumusi nagu teised finantstulemuste näitajad. Elementide ja plaatide segmendis toimus 2009. ja 2010. aastal küll tõus, kuid investeeringutasuvus kahanes märkimisväärselt 2011. aastal ja muutus negatiivseks. Moodulite puhul oli investeeringutasuvus negatiivne terve vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud 2010. aastal, mil see tõusis 19 %ni. Vaatlusaluse perioodi kokkuvõttes see kahanes, langedes uurimisperioodil –17 %ni elementide puhul, st 1 % võrra, jäädes siiski üsna negatiivsele tasemele (–19 %). Plaatide segmendis langes investeeringutasuvus pidevalt, jõudes uurimisperioodil –7 %ni. Kokkuvõttes oli samasuguse toote investeeringutasuvuse areng vaatlusalusel perioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(151)

Investeeringutasuvust väljendati kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. Samasuguse toote investeeringutasuvus näitas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõigi kolme tooteliigi puhul samasuguseid negatiivseid suundumusi nagu teised finantstulemuste näitajad. Elementide ja plaatide segmendis toimus 2009. ja 2010. aastal küll tõus, kuid investeeringutasuvus kahanes märkimisväärselt 2011. aastal ja muutus negatiivseks. Moodulite puhul oli investeeringutasuvus negatiivne terve vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud 2010. aastal, mil see tõusis 19 %ni. Vaatlusaluse perioodi kokkuvõttes see kahanes, langedes uurimisperioodil –17 %ni elementide puhul, st 1 % võrra, jäädes siiski üsna negatiivsele tasemele (–19 %). Plaatide segmendis langes investeeringutasuvus pidevalt, jõudes uurimisperioodil –7 %ni. Kokkuvõttes oli samasuguse toote investeeringutasuvuse areng vaatlusalusel perioodil negatiivne.

| (152) | Kapitali kaasamise võimet analüüsiti kogu turu ulatuses ja selle tulemusena leiti, et liidu tootmisharu võime samasuguse toote puhul raha genereerida järjest halvenes ja see halvendas liidu tootmisharu finantsolukorda. |
| --- | --- |

(152)

Kapitali kaasamise võimet analüüsiti kogu turu ulatuses ja selle tulemusena leiti, et liidu tootmisharu võime samasuguse toote puhul raha genereerida järjest halvenes ja see halvendas liidu tootmisharu finantsolukorda.

5.3.5.   Järeldus kahju kohta

| (153) | Liidu tootmisharu olukorra analüüs näitas kõigi peamiste kahjunäitajate selget negatiivset suundumust. Üldise tarbimise kasvu taustal suurenes moodulite ja elementide toodang vaatlusalusel perioodil tervikuna. Müügimaht küll kasvas, kuid liidu tootmisharu turuosa kahanes uurimisperioodil, sest tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil rohkem. Keskmine müügihind langes järsult terve vaatlusaluse perioodi vältel, mis avaldas negatiivset mõju kõikidele finantstulemuste näitajatele, nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(153)

Liidu tootmisharu olukorra analüüs näitas kõigi peamiste kahjunäitajate selget negatiivset suundumust. Üldise tarbimise kasvu taustal suurenes moodulite ja elementide toodang vaatlusalusel perioodil tervikuna. Müügimaht küll kasvas, kuid liidu tootmisharu turuosa kahanes uurimisperioodil, sest tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil rohkem. Keskmine müügihind langes järsult terve vaatlusaluse perioodi vältel, mis avaldas negatiivset mõju kõikidele finantstulemuste näitajatele, nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (154) | Liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil tervikuna kasvas. Müügimahu kasvuga kaasnes aga keskmise müügihinna tugev langus. |
| --- | --- |

(154)

Liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil tervikuna kasvas. Müügimahu kasvuga kaasnes aga keskmise müügihinna tugev langus.

| (155) | Huvitatud isikute poolt HRVst imporditud toodete maht ja turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil. Samal ajal alanesid pidevalt impordihinnad, lüües märkimisväärselt alla liidu tootmisharu keskmist hinda liidu turul. |
| --- | --- |

(155)

Huvitatud isikute poolt HRVst imporditud toodete maht ja turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil. Samal ajal alanesid pidevalt impordihinnad, lüües märkimisväärselt alla liidu tootmisharu keskmist hinda liidu turul.

| (156) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu ja konkreetselt valimisse kaasatud liidu tootjate olukord on hea. Väideti, et mõni kahjunäitaja, täpsemalt tootmismaht, tootmisvõimsus, müügimaht ja töötajate arv ning mõne valimisse kaasatud tootja puhul isegi kasumlikkus, on tõusmas ega osuta olulisele kahjule. Uurimistulemused ei kinnitanud neid väiteid, vaid näitasid paljude kahjunäitajate negatiivset suundumust, mis toetab järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(156)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu ja konkreetselt valimisse kaasatud liidu tootjate olukord on hea. Väideti, et mõni kahjunäitaja, täpsemalt tootmismaht, tootmisvõimsus, müügimaht ja töötajate arv ning mõne valimisse kaasatud tootja puhul isegi kasumlikkus, on tõusmas ega osuta olulisele kahjule. Uurimistulemused ei kinnitanud neid väiteid, vaid näitasid paljude kahjunäitajate negatiivset suundumust, mis toetab järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

| (157) | Eespool märgitut arvestades kinnitas uurimine eelkõige seda, et müügihinnad on tootmiskuludest madalamad, avaldades negatiivset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, mis muutus uurimisperioodil negatiivseks. Seepärast jõuti järeldusele, et kui dumpinguhinnaga importimine liidu turule jätkub, võib liidu tootmisharu kahjum viia tõenäoliselt samasuguse toote suuremahulisema tootmise püsiva lõpetamiseni. Seda näivad kinnitavat uurimisperioodiaegsed ja -järgsed suundumused, kuna mõni äriühing on kuulutanud ennast maksejõuetuks ja/või peatanud ajutiselt või lõplikult tootmise. |
| --- | --- |

(157)

Eespool märgitut arvestades kinnitas uurimine eelkõige seda, et müügihinnad on tootmiskuludest madalamad, avaldades negatiivset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, mis muutus uurimisperioodil negatiivseks. Seepärast jõuti järeldusele, et kui dumpinguhinnaga importimine liidu turule jätkub, võib liidu tootmisharu kahjum viia tõenäoliselt samasuguse toote suuremahulisema tootmise püsiva lõpetamiseni. Seda näivad kinnitavat uurimisperioodiaegsed ja -järgsed suundumused, kuna mõni äriühing on kuulutanud ennast maksejõuetuks ja/või peatanud ajutiselt või lõplikult tootmise.

| (158) | Eespool nimetatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(158)

Eespool nimetatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (159) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(159)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

| (160) | Üks huvitatud isik väitis, et kuna vaatlusaluse toote turutingimused on liikmesriigiti erinevad, tuleks põhjusliku seose analüüs teha iga liikmesriigi kohta eraldi. Riiklikud toetuskavad määravad teatud ulatuses liikmesriikide turu suuruse. Ometi on uurimisel selgunud, et nõudlus ei sõltu üksnes toetuskavadest. Olenevalt geograafilisest asukohast (päikesepaiste) ja elektrihinnast on päikesepaneelid ilmselt saavutanud võrgupariteedi või on vähemalt selle lähedal, mis tähendab, et teatavaid investeeringuid tehakse toetuskavadest sõltumata. Seepärast ei olnud võimalik järeldada, et turutingimused sõltuvad eranditult toetuskavadest, ning sel põhjusel lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(160)

Üks huvitatud isik väitis, et kuna vaatlusaluse toote turutingimused on liikmesriigiti erinevad, tuleks põhjusliku seose analüüs teha iga liikmesriigi kohta eraldi. Riiklikud toetuskavad määravad teatud ulatuses liikmesriikide turu suuruse. Ometi on uurimisel selgunud, et nõudlus ei sõltu üksnes toetuskavadest. Olenevalt geograafilisest asukohast (päikesepaiste) ja elektrihinnast on päikesepaneelid ilmselt saavutanud võrgupariteedi või on vähemalt selle lähedal, mis tähendab, et teatavaid investeeringuid tehakse toetuskavadest sõltumata. Seepärast ei olnud võimalik järeldada, et turutingimused sõltuvad eranditult toetuskavadest, ning sel põhjusel lükati kõnealune väide tagasi.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (161) | Uurimine näitas, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: moodulite impordi maht suurenes rohkem kui 300 %, elementidel 482 % ja plaatidel 648 % ning nii moodulite kui ka elementide turuosa kasvas 17 protsendipunkti ja plaatide turuosa 27 protsendipunkti. Seega on leidnud kinnitust väide, et vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Uurimine kinnitas ka, et nagu põhjenduses 117 nenditud, lõi dumpinguhinnaga import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla. |
| --- | --- |

(161)

Uurimine näitas, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: moodulite impordi maht suurenes rohkem kui 300 %, elementidel 482 % ja plaatidel 648 % ning nii moodulite kui ka elementide turuosa kasvas 17 protsendipunkti ja plaatide turuosa 27 protsendipunkti. Seega on leidnud kinnitust väide, et vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Uurimine kinnitas ka, et nagu põhjenduses 117 nenditud, lõi dumpinguhinnaga import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla.

| (162) | Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 64 % moodulite, 42 % elementide ja 40 % plaatide puhul, mis tõi kaasa hindade suurema allalöömise. Sellise hinnasurve juures tegi liidu tootmisharu tõsiseid pingutusi, et oma tootmiskulusid vähendada. Neile pingutustele vaatamata sundisid Hiina impordi erakordselt madalad hinnad liidu tootmisharu oma müügihinda veelgi alandama kasumit mittetootva tasemeni. Seega langes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil drastiliselt ja kandis uurimisperioodil kahju. |
| --- | --- |

(162)

Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 64 % moodulite, 42 % elementide ja 40 % plaatide puhul, mis tõi kaasa hindade suurema allalöömise. Sellise hinnasurve juures tegi liidu tootmisharu tõsiseid pingutusi, et oma tootmiskulusid vähendada. Neile pingutustele vaatamata sundisid Hiina impordi erakordselt madalad hinnad liidu tootmisharu oma müügihinda veelgi alandama kasumit mittetootva tasemeni. Seega langes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil drastiliselt ja kandis uurimisperioodil kahju.

| (163) | Eespool kirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et Hiinast pärit importkaupade müügil ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi järjest suuremal turuosal, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on olnud otsustav roll liidu tootmisharu kantud kahjus, mis avaldub ennekõike viimase halvas finantsseisundis ja enamike kahjunäitajate halvenemises. |
| --- | --- |

(163)

Eespool kirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et Hiinast pärit importkaupade müügil ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi järjest suuremal turuosal, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on olnud otsustav roll liidu tootmisharu kantud kahjus, mis avaldub ennekõike viimase halvas finantsseisundis ja enamike kahjunäitajate halvenemises.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (164) | Moodulite impordi maht muudest kolmandatest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil 19 %, samal ajal kui turuosa vähenes 18,4 %-lt 6,8 %-le. HRV järel teine suurim eksportija on Taiwan. |
| --- | --- |

(164)

Moodulite impordi maht muudest kolmandatest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil 19 %, samal ajal kui turuosa vähenes 18,4 %-lt 6,8 %-le. HRV järel teine suurim eksportija on Taiwan.

| (165) | Elementide impordi maht muudest kolmandatest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil 186 %, mis tähendas turuosa kasvu umbes 24 %-lt 2009. aastal kuni umbes 36 %-le uurimisperioodil. HRV järel on teine suurim elementide eksportija Taiwan, kelle impordi maht ja turuosa ületab suuresti teiste kolmandate riikide näitajaid, kuid jääb siiski HRV samadele näitajatele alla. |
| --- | --- |

(165)

Elementide impordi maht muudest kolmandatest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil 186 %, mis tähendas turuosa kasvu umbes 24 %-lt 2009. aastal kuni umbes 36 %-le uurimisperioodil. HRV järel on teine suurim elementide eksportija Taiwan, kelle impordi maht ja turuosa ületab suuresti teiste kolmandate riikide näitajaid, kuid jääb siiski HRV samadele näitajatele alla.

| (166) | Plaatide impordi maht muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 19 % ja turuosa kahanes 13,4 %-lt 2009. aastal 8,5 %-le uurimisperioodil. Samamoodi nagu eespool osutatud toote puhul, on Taiwan HRV järel teine suurim plaatide eksportija. Siiski ei kasvanud Taiwani impordi maht ja turuosa märkimisväärselt ning jäid vaatlusalusel perioodil madalale tasemele. |
| --- | --- |

(166)

Plaatide impordi maht muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 19 % ja turuosa kahanes 13,4 %-lt 2009. aastal 8,5 %-le uurimisperioodil. Samamoodi nagu eespool osutatud toote puhul, on Taiwan HRV järel teine suurim plaatide eksportija. Siiski ei kasvanud Taiwani impordi maht ja turuosa märkimisväärselt ning jäid vaatlusalusel perioodil madalale tasemele.

| (167) | Kolmandatest riikidest pärit moodulite, elementide ja plaatide impordihinnad olid keskmiselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi keskmised ühikuhinnad. Taiwanist pärit impordi kohta kättesaadavatest andmetest ilmneb, et moodulite ja plaatide keskmine impordihind oli kõrgem kui Hiinast pärit moodulite ja plaatide keskmine impordihind, ehkki elementide keskmine impordihind oli samas vahemikus kui Hiinast imporditud elementide keskmine hind. Kuna puudus puudus üksikasjalik hinnateave eri tootetüüpide kohta, saab keskmiste hindade võrdlust kasutada üksnes viitena ning selle põhjal ei saa teha kindlaid järeldusi. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas pidevalt Taiwanist pärit elementide impordi maht ja saavutas lõpuks umbes 14 protsendipunkti suuruse turuosa. Samas oli uurimisaluste toodete kogumaht vaatamata turuosa kasvule väiksem kui HRV impordi maht ning nende hinnatase jäi üldiselt kõrgemaks, välja arvatud elementide hind uurimisperioodil. Nimetatud põhjustel ning eelkõige seoses muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ja samuti selle hinnatasemega, mis on keskmiselt samaväärne liidu tootmisharu hinnatasemega või sellest kõrgem, võib esialgu järeldada, et kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldatud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

  Tabel 12


  Muudest kolmandatest riikidest pärit import ja selle turuosa










  Moodulid | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (MW) | 1 003 | 1 702 | 1 385 | 1 195 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 169 | 138 | 119 |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 18,4 % | 14,0 % | 7,0 % | 6,8 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 2 385,34 | 1 852,23 | 1 430,90 | 1 218,41 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Taiwanist pärit impordi maht (MW) | 49 | 144 | 140 | 135 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 294 | 286 | 276 |
| Taiwanist pärit impordi turuosa | 0,9 % | 1,2 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 2 102,04 | 1 659,72 | 1 350,00 | 1 125,93 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 79 | 64 | 54 |
| USAst pärit impordi maht (MW) | 140 | 180 | 51 | 60 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 129 | 36 | 43 |
| USAst pärit impordi turuosa | 2,6 % | 1,5 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 2 400,00 | 1 872,22 | 1 431,37 | 1 233,33 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Ülejäänud Aasiast pärit impordi maht (MW) | 720 | 1 140 | 1 029 | 879 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 158 | 143 | 122 |
| Ülejäänud Aasiast pärit impordi turuosa | 13,2 % | 9,3 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Keskmine impordihind eurot/kW | 2 400,00 | 1 870,18 | 1 440,23 | 1 229,81 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Ülejäänud maailmast pärit impordi maht (MW) | 94 | 238 | 165 | 121 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 253 | 176 | 129 |
| Ülejäänud maailmast pärit impordi turuosa | 1,7 % | 2,0 % | 0,8 % | 0,7 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 2 404,26 | 1 869,75 | 1 442,42 | 1 231,40 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Allikas: | Europressedienst |

(167)

Kolmandatest riikidest pärit moodulite, elementide ja plaatide impordihinnad olid keskmiselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi keskmised ühikuhinnad. Taiwanist pärit impordi kohta kättesaadavatest andmetest ilmneb, et moodulite ja plaatide keskmine impordihind oli kõrgem kui Hiinast pärit moodulite ja plaatide keskmine impordihind, ehkki elementide keskmine impordihind oli samas vahemikus kui Hiinast imporditud elementide keskmine hind. Kuna puudus puudus üksikasjalik hinnateave eri tootetüüpide kohta, saab keskmiste hindade võrdlust kasutada üksnes viitena ning selle põhjal ei saa teha kindlaid järeldusi. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas pidevalt Taiwanist pärit elementide impordi maht ja saavutas lõpuks umbes 14 protsendipunkti suuruse turuosa. Samas oli uurimisaluste toodete kogumaht vaatamata turuosa kasvule väiksem kui HRV impordi maht ning nende hinnatase jäi üldiselt kõrgemaks, välja arvatud elementide hind uurimisperioodil. Nimetatud põhjustel ning eelkõige seoses muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ja samuti selle hinnatasemega, mis on keskmiselt samaväärne liidu tootmisharu hinnatasemega või sellest kõrgem, võib esialgu järeldada, et kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldatud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

Tabel 12

Muudest kolmandatest riikidest pärit import ja selle turuosa

Moodulid

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (MW)

1 003

1 702

1 385

1 195

(Indeks 2009 = 100)

100

169

138

119

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

18,4 %

14,0 %

7,0 %

6,8 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

2 385,34

1 852,23

1 430,90

1 218,41

(Indeks 2009 = 100)

100

78

60

51

Taiwanist pärit impordi maht (MW)

49

144

140

135

(Indeks 2009 = 100)

100

294

286

276

Taiwanist pärit impordi turuosa

0,9 %

1,2 %

0,7 %

0,8 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

2 102,04

1 659,72

1 350,00

1 125,93

(Indeks 2009 = 100)

100

79

64

54

USAst pärit impordi maht (MW)

140

180

51

60

(Indeks 2009 = 100)

100

129

36

43

USAst pärit impordi turuosa

2,6 %

1,5 %

0,3 %

0,3 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

2 400,00

1 872,22

1 431,37

1 233,33

(Indeks 2009 = 100)

100

78

60

51

Ülejäänud Aasiast pärit impordi maht (MW)

720

1 140

1 029

879

(Indeks 2009 = 100)

100

158

143

122

Ülejäänud Aasiast pärit impordi turuosa

13,2 %

9,3 %

5,2 %

5,0 %

Keskmine impordihind eurot/kW

2 400,00

1 870,18

1 440,23

1 229,81

(Indeks 2009 = 100)

100

78

60

51

Ülejäänud maailmast pärit impordi maht (MW)

94

238

165

121

(Indeks 2009 = 100)

100

253

176

129

Ülejäänud maailmast pärit impordi turuosa

1,7 %

2,0 %

0,8 %

0,7 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

2 404,26

1 869,75

1 442,42

1 231,40

(Indeks 2009 = 100)

100

78

60

51

Allikas:

Europressedienst

| Elemendid | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (MW) | 510 | 884 | 1 100 | 1 457 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 173 | 216 | 286 |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 23,7 % | 26,6 % | 25,5 % | 36,2 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 1 166,67 | 1 072,40 | 751,82 | 553,88 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 92 | 64 | 47 |
| Taiwanist pärit impordi maht (MW) | 235 | 400 | 540 | 997 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 170 | 230 | 424 |
| Taiwanist pärit impordi turuosa | 10,9 % | 12,0 % | 12,5 % | 24,8 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 948,94 | 1 100,00 | 670,37 | 514,54 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 116 | 71 | 54 |
| USAst pärit impordi maht (MW) | 40 | 40 | 40 | 33 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 83 |
| USAst pärit impordi turuosa | 1,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 1 350,00 | 1 050,00 | 825,00 | 636,36 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Jaapanist pärit impordi maht (MW) | 60 | 154 | 170 | 145 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 257 | 283 | 242 |
| Jaapanist pärit impordi turuosa | 2,8 % | 4,6 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 1 350,00 | 1 051,95 | 829,41 | 641,38 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 48 |
| Ülejäänud maailmast pärit impordi maht (MW) | 175 | 290 | 350 | 282 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 166 | 200 | 161 |
| Ülejäänud maailmast pärit impordi turuosa | 8,1 % | 8,7 % | 8,1 % | 7,0 % |
| Keskmine impordihind eurot/kW | 1 348,57 | 1 051,72 | 831,43 | 638,30 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 62 | 47 |
| Allikas: | Europressedienst |

Elemendid

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (MW)

510

884

1 100

1 457

(Indeks 2009 = 100)

100

173

216

286

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

23,7 %

26,6 %

25,5 %

36,2 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

1 166,67

1 072,40

751,82

553,88

(Indeks 2009 = 100)

100

92

64

47

Taiwanist pärit impordi maht (MW)

235

400

540

997

(Indeks 2009 = 100)

100

170

230

424

Taiwanist pärit impordi turuosa

10,9 %

12,0 %

12,5 %

24,8 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

948,94

1 100,00

670,37

514,54

(Indeks 2009 = 100)

100

116

71

54

USAst pärit impordi maht (MW)

40

40

40

33

(Indeks 2009 = 100)

100

100

100

83

USAst pärit impordi turuosa

1,9 %

1,2 %

0,9 %

0,8 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

1 350,00

1 050,00

825,00

636,36

(Indeks 2009 = 100)

100

78

61

47

Jaapanist pärit impordi maht (MW)

60

154

170

145

(Indeks 2009 = 100)

100

257

283

242

Jaapanist pärit impordi turuosa

2,8 %

4,6 %

3,9 %

3,6 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

1 350,00

1 051,95

829,41

641,38

(Indeks 2009 = 100)

100

78

61

48

Ülejäänud maailmast pärit impordi maht (MW)

175

290

350

282

(Indeks 2009 = 100)

100

166

200

161

Ülejäänud maailmast pärit impordi turuosa

8,1 %

8,7 %

8,1 %

7,0 %

Keskmine impordihind eurot/kW

1 348,57

1 051,72

831,43

638,30

(Indeks 2009 = 100)

100

78

62

47

Allikas:

Europressedienst

| Plaadid | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (MW) | 225 | 333 | 235 | 183 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 148 | 104 | 81 |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 13,4 % | 14,0 % | 8,6 % | 8,5 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 800,00 | 588,59 | 43,30 | 420,77 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 74 | 55 | 52 |
| Taiwanist pärit impordi maht (MW) | 20 | 50 | 50 | 36 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 250 | 250 | 180 |
| Taiwanist pärit impordi turuosa | 1,2 % | 2,1 % | 1,8 % | 1,7 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 800,00 | 580,00 | 440,00 | 416,67 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 73 | 55 | 52 |
| USAst pärit impordi maht (MW) | 50 | 55 | 40 | 28 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 110 | 80 | 56 |
| USAst pärit impordi turuosa | 3,0 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 800,00 | 581,82 | 450,00 | 428,57 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 73 | 56 | 54 |
| Jaapanist pärit impordi maht (MW) | 55 | 50 | 30 | 26 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 91 | 55 | 47 |
| Jaapanist pärit impordi turuosa | 3,3 % | 2,1 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 800,00 | 580,00 | 433,33 | 423,08 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 73 | 54 | 53 |
| Ülejäänud maailmast pärit impordi maht (MW) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| Ülejäänud maailmast pärit impordi turuosa | 5,9 % | 7,5 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Keskmine impordihind, eurot/kW | 800,00 | 589,89 | 434,78 | 419,35 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 74 | 54 | 52 |
| Allikas: | Europressedienst |

Plaadid

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (MW)

225

333

235

183

(Indeks 2009 = 100)

100

148

104

81

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

13,4 %

14,0 %

8,6 %

8,5 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

800,00

588,59

43,30

420,77

(Indeks 2009 = 100)

100

74

55

52

Taiwanist pärit impordi maht (MW)

20

50

50

36

(Indeks 2009 = 100)

100

250

250

180

Taiwanist pärit impordi turuosa

1,2 %

2,1 %

1,8 %

1,7 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

800,00

580,00

440,00

416,67

(Indeks 2009 = 100)

100

73

55

52

USAst pärit impordi maht (MW)

50

55

40

28

(Indeks 2009 = 100)

100

110

80

56

USAst pärit impordi turuosa

3,0 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

800,00

581,82

450,00

428,57

(Indeks 2009 = 100)

100

73

56

54

Jaapanist pärit impordi maht (MW)

55

50

30

26

(Indeks 2009 = 100)

100

91

55

47

Jaapanist pärit impordi turuosa

3,3 %

2,1 %

1,1 %

1,2 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

800,00

580,00

433,33

423,08

(Indeks 2009 = 100)

100

73

54

53

Ülejäänud maailmast pärit impordi maht (MW)

100

178

115

93

(Indeks 2009 = 100)

100

178

115

93

Ülejäänud maailmast pärit impordi turuosa

5,9 %

7,5 %

4,2 %

4,3 %

Keskmine impordihind, eurot/kW

800,00

589,89

434,78

419,35

(Indeks 2009 = 100)

100

74

54

52

Allikas:

Europressedienst

| (168) | Nagu on märgitud põhjenduses 108, kasvas vaatlusalusel perioodil moodulite tarbimine liidus 221 %, elementide tarbimine 87 % ja plaatide tarbimine 29 %. Tarbimine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja vähenes uurimisperioodil, kuigi jäi endiselt oluliselt kõrgemale tarbimisest vaatlusaluse perioodi alguses 2009. aastal. Liidu tootmisharu ei suutnud sellest tarbimiskasvust kasu saada, sest samal perioodil vähenes ta turuosa moodulite puhul 19 %-lt 13 %-le, elementide puhul 68 %-lt 38 %-le ja plaatide puhul 81 %-lt 59 %-le. Samal ajal kasvas HRV turuosa kuni 2011. aastani järsult ning stabiliseerus seejärel kogu uurimisperioodiks üsnagi kõrgel tasemel, kuigi tarbimine vähenes. Vaatamata asjaolule, et liidu tarbimine uurimisperioodi jooksul vähenes, aga HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil kas jäi samaks (moodulite puhul) või suurenes (elementide ja plaatide puhul), kahjustades liidu tootmisharu, ei saa siiski järeldada, et tarbimise vähenemine oleks põhjustanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose katkemise. |
| --- | --- |

(168)

Nagu on märgitud põhjenduses 108, kasvas vaatlusalusel perioodil moodulite tarbimine liidus 221 %, elementide tarbimine 87 % ja plaatide tarbimine 29 %. Tarbimine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja vähenes uurimisperioodil, kuigi jäi endiselt oluliselt kõrgemale tarbimisest vaatlusaluse perioodi alguses 2009. aastal. Liidu tootmisharu ei suutnud sellest tarbimiskasvust kasu saada, sest samal perioodil vähenes ta turuosa moodulite puhul 19 %-lt 13 %-le, elementide puhul 68 %-lt 38 %-le ja plaatide puhul 81 %-lt 59 %-le. Samal ajal kasvas HRV turuosa kuni 2011. aastani järsult ning stabiliseerus seejärel kogu uurimisperioodiks üsnagi kõrgel tasemel, kuigi tarbimine vähenes. Vaatamata asjaolule, et liidu tarbimine uurimisperioodi jooksul vähenes, aga HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil kas jäi samaks (moodulite puhul) või suurenes (elementide ja plaatide puhul), kahjustades liidu tootmisharu, ei saa siiski järeldada, et tarbimise vähenemine oleks põhjustanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose katkemise.

| (169) | Kättesaadavate andmete alusel on raske kindlaks teha, millises ulatuses sõltub nõudlus liikmesriikide toetuskavadest. Nagu põhjenduses 171 osutatud, on olemas suur hulk eri toetuskavasid ning nende ja nõudluse koostoime on väga komplitseeritud, mistõttu on nende täpset mõju keeruline koguseliselt väljendada. Samas viitavad kättesaadavad tõendid ka sellele, et isegi toetuskavade puudumise korral jääb nõudlus päikeseenergia järele alles ja see võib aja jooksul isegi kasvada, kuigi madalamal tasemel kui toetuskavade olemasolu korral. Sellega seoses väitis mitu isikut, et „võrgupariteet” (st olukord, kui päikeseenergia tootmiskulu on võrdne tavapärase energia tootmiskuluga) on mõnes liidu piirkonnas juba või peaaegu saavutatud. Uurimine ei ole kõnealuseid väiteid seni veel kinnitanud ning nende uurimine jätkub. |
| --- | --- |

(169)

Kättesaadavate andmete alusel on raske kindlaks teha, millises ulatuses sõltub nõudlus liikmesriikide toetuskavadest. Nagu põhjenduses 171 osutatud, on olemas suur hulk eri toetuskavasid ning nende ja nõudluse koostoime on väga komplitseeritud, mistõttu on nende täpset mõju keeruline koguseliselt väljendada. Samas viitavad kättesaadavad tõendid ka sellele, et isegi toetuskavade puudumise korral jääb nõudlus päikeseenergia järele alles ja see võib aja jooksul isegi kasvada, kuigi madalamal tasemel kui toetuskavade olemasolu korral. Sellega seoses väitis mitu isikut, et „võrgupariteet” (st olukord, kui päikeseenergia tootmiskulu on võrdne tavapärase energia tootmiskuluga) on mõnes liidu piirkonnas juba või peaaegu saavutatud. Uurimine ei ole kõnealuseid väiteid seni veel kinnitanud ning nende uurimine jätkub.

3.2.   Soodustariifid kui toetuskavade peamine näide

| (170) | Mitu huvitatud isikut on väitnud, et liidu tootmisharu kantud kahju oli seotud liikmesriikides rakendatud soodustariifide alandamisega. Kõnealused kärped olid väidetavalt põhjustanud päikeseenergiaseadmete kasutamise vähenemise ja langetasid nõudlust uurimisaluse toote järele liidu turul, põhjustades sellega liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(170)

Mitu huvitatud isikut on väitnud, et liidu tootmisharu kantud kahju oli seotud liikmesriikides rakendatud soodustariifide alandamisega. Kõnealused kärped olid väidetavalt põhjustanud päikeseenergiaseadmete kasutamise vähenemise ja langetasid nõudlust uurimisaluse toote järele liidu turul, põhjustades sellega liidu tootmisharule olulist kahju.

| (171) | Et toetada taastuvenergia tootmist, kehtestasid liikmesriigid soodustariifid, kvoodikohustused koos kaubeldavate roheliste sertifikaatidega, investeeringutoetused ja maksusoodustused. Teatavates liikmesriikides antakse toetust ka ELi struktuurifondidest. Kõige sagedamini rakendati päikeseenergia kasutamise toetamiseks soodustariife. Selles etapis keskenduti komisjoni analüüsis kõnealusele toetuskava liigile. |
| --- | --- |

(171)

Et toetada taastuvenergia tootmist, kehtestasid liikmesriigid soodustariifid, kvoodikohustused koos kaubeldavate roheliste sertifikaatidega, investeeringutoetused ja maksusoodustused. Teatavates liikmesriikides antakse toetust ka ELi struktuurifondidest. Kõige sagedamini rakendati päikeseenergia kasutamise toetamiseks soodustariife. Selles etapis keskenduti komisjoni analüüsis kõnealusele toetuskava liigile.

| (172) | Soodustariifid kujutavad endast rahalise toetuse vahendit, mille eesmärk on saavutada taastuvenergia kasutamisel kohustuslikud riiklikud eesmärgid, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/28/EÜ (7) taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta. Toetuse suurus ja soodustariifide toimimise viisid on liikmesriigiti erinevad. Võrguettevõtjad on soodustariifide abil kohustatud ostma päikeseenergiat selliste hindadega, mis tagavad päikeseenergiatootjatele (tavaliselt päikeseenergiaseadmete omanikele) nende kulude katmise ja mõistliku tasuvuse. Enamikul juhtudel kontrollitakse soodustariifide, nagu ka muude toetuskavade rakendamist kooskõlas riigiabi käsitlevate sätetega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 107 ja 108, mille abil välditakse elektritootjatele ülemäärase hüvitise andmist. |
| --- | --- |

(172)

Soodustariifid kujutavad endast rahalise toetuse vahendit, mille eesmärk on saavutada taastuvenergia kasutamisel kohustuslikud riiklikud eesmärgid, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/28/EÜ (7) taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta. Toetuse suurus ja soodustariifide toimimise viisid on liikmesriigiti erinevad. Võrguettevõtjad on soodustariifide abil kohustatud ostma päikeseenergiat selliste hindadega, mis tagavad päikeseenergiatootjatele (tavaliselt päikeseenergiaseadmete omanikele) nende kulude katmise ja mõistliku tasuvuse. Enamikul juhtudel kontrollitakse soodustariifide, nagu ka muude toetuskavade rakendamist kooskõlas riigiabi käsitlevate sätetega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 107 ja 108, mille abil välditakse elektritootjatele ülemäärase hüvitise andmist.

| (173) | Vaatamata erinevustele liikmesriikide vahel võis seoses soodustariifide arenguga liidus täheldada kolme nähtust: i) soodustariifimäärade alandamist; ii) kogu soodustariifikava peatamist (Hispaania) ja iii) võimsuse künnise kehtestamist rahastamiseks abikõlblikele rajatistele ning samuti üldiste künniste kehtestamist aasta jooksul paigaldatud ja toetust saanud uuele võimsusele liikmesriigi tasandil. Paistab, et künnised kehtestati peamiselt 2012. aastal ja tõenäoliselt ei ole neil sellepärast mõju tarbimisele uurimisperioodi jooksul. Seega keskenduti analüüsis hiljutisele soodustariifide tühistamisele Hispaanias ja soodustariifimäärade alandamisele enamikus liikmesriikides. Analüüsiti, kas need mõjutasid nõudlust liidu turul või kas see võis põhjustada olulist kahju liidu tootmisharule. Sellega seoses arvati, et kuna soodustariifide muutumine avaldas mõju moodulite nõudlusele, siis juhtus sama ka elementide ja plaatide puhul. Kuna elemendid ja plaadid on moodulite tootmisel asendamatud ja neid ei kasutata muudes tootmisprotsessides, siis põhjustab väiksem nõudlus moodulite järele tõepoolest automaatselt väiksema nõudluse elementide ja plaatide järele. |
| --- | --- |

(173)

Vaatamata erinevustele liikmesriikide vahel võis seoses soodustariifide arenguga liidus täheldada kolme nähtust: i) soodustariifimäärade alandamist; ii) kogu soodustariifikava peatamist (Hispaania) ja iii) võimsuse künnise kehtestamist rahastamiseks abikõlblikele rajatistele ning samuti üldiste künniste kehtestamist aasta jooksul paigaldatud ja toetust saanud uuele võimsusele liikmesriigi tasandil. Paistab, et künnised kehtestati peamiselt 2012. aastal ja tõenäoliselt ei ole neil sellepärast mõju tarbimisele uurimisperioodi jooksul. Seega keskenduti analüüsis hiljutisele soodustariifide tühistamisele Hispaanias ja soodustariifimäärade alandamisele enamikus liikmesriikides. Analüüsiti, kas need mõjutasid nõudlust liidu turul või kas see võis põhjustada olulist kahju liidu tootmisharule. Sellega seoses arvati, et kuna soodustariifide muutumine avaldas mõju moodulite nõudlusele, siis juhtus sama ka elementide ja plaatide puhul. Kuna elemendid ja plaadid on moodulite tootmisel asendamatud ja neid ei kasutata muudes tootmisprotsessides, siis põhjustab väiksem nõudlus moodulite järele tõepoolest automaatselt väiksema nõudluse elementide ja plaatide järele.

| (174) | Ehkki uurimine kinnitas seost soodustariifide muutumise ja tarbimise vahel, tehti uurimise käigus kindlaks, et tarbimise vähenemine 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ei soodustanud põhjustatud seose katkemist HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 163. Uurimine näitas, et kui liidu tootmisharu olukord halvenes, siis suutsid eksportivad tootjad säilitada oma suure turuosa moodulite sektoris (80 %) ning isegi suurendada seda veidi elementide (22 %-lt 2011. aastal 25 %-le uurimisperioodil) ja plaatide (32 %-lt 2011. aastal 33 %-le uurimisperioodil) puhul. Samuti tuleks märkida, et moodulite keskmine hind liidus langes vaatlusalusel perioodil 53 % võrra ning seda peamiselt dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise ja olulise hinnasurve tõttu, mida see liidu turule avaldas. Seepärast ei saa liidu tootmisharu kasumlikkuse langust seostada peamiselt soodustariifide kärbetega. |
| --- | --- |

(174)

Ehkki uurimine kinnitas seost soodustariifide muutumise ja tarbimise vahel, tehti uurimise käigus kindlaks, et tarbimise vähenemine 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ei soodustanud põhjustatud seose katkemist HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 163. Uurimine näitas, et kui liidu tootmisharu olukord halvenes, siis suutsid eksportivad tootjad säilitada oma suure turuosa moodulite sektoris (80 %) ning isegi suurendada seda veidi elementide (22 %-lt 2011. aastal 25 %-le uurimisperioodil) ja plaatide (32 %-lt 2011. aastal 33 %-le uurimisperioodil) puhul. Samuti tuleks märkida, et moodulite keskmine hind liidus langes vaatlusalusel perioodil 53 % võrra ning seda peamiselt dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise ja olulise hinnasurve tõttu, mida see liidu turule avaldas. Seepärast ei saa liidu tootmisharu kasumlikkuse langust seostada peamiselt soodustariifide kärbetega.

| (175) | Seega tõdeti, et soodustariifidega loodi nõudlust päikeseenergia järele ning et hiljutine soodustariifide tühistamine (nagu Hispaanias) ja alandamine teistes liikmesriikides vähendas uurimisaluse toote tarbimist uurimisperioodil, mis võis kaasa aidata liidu tootmisharu kantud kahjule. Samas ei vähenenud tarbimine uurimisperioodil selliselt, et see oleks põhjustanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose katkemise. |
| --- | --- |

(175)

Seega tõdeti, et soodustariifidega loodi nõudlust päikeseenergia järele ning et hiljutine soodustariifide tühistamine (nagu Hispaanias) ja alandamine teistes liikmesriikides vähendas uurimisaluse toote tarbimist uurimisperioodil, mis võis kaasa aidata liidu tootmisharu kantud kahjule. Samas ei vähenenud tarbimine uurimisperioodil selliselt, et see oleks põhjustanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose katkemise.

| (176) | Mitu isikut väitis, et soodustariifide kärped muutsid päikeseenergiatööstusesse investeerimise investorite jaoks ebahuvitavaks ja vähendasid seega nõudlust vaatlusaluse toote järele liidus. |
| --- | --- |

(176)

Mitu isikut väitis, et soodustariifide kärped muutsid päikeseenergiatööstusesse investeerimise investorite jaoks ebahuvitavaks ja vähendasid seega nõudlust vaatlusaluse toote järele liidus.

| (177) | Lisaks sellele et uurimine kinnitas seost soodustariifimäärade ja päikeseenergiatööstusesse tehtavate investeeringute taseme vahel, tõendati ka, et investeeringud päikeseenergia tootmisesse on vähem sõltuvad päikesepaistelistes piirkondades, kus päikeseenergia tootmine on tõhusam, ja kõrgete elektrihindadega piirkondades. Uurimisel selguski, et soodustariifisüsteemi tühistamisele vaatamata tehakse investeeringuid endiselt (nt Hispaanias). Peale selle näitas uurimine, et investeerimisvõimalused päikeseenergiatööstusesse on endiselt huvipakkuvad ka madalate soodustariifimäärade juures. |
| --- | --- |

(177)

Lisaks sellele et uurimine kinnitas seost soodustariifimäärade ja päikeseenergiatööstusesse tehtavate investeeringute taseme vahel, tõendati ka, et investeeringud päikeseenergia tootmisesse on vähem sõltuvad päikesepaistelistes piirkondades, kus päikeseenergia tootmine on tõhusam, ja kõrgete elektrihindadega piirkondades. Uurimisel selguski, et soodustariifisüsteemi tühistamisele vaatamata tehakse investeeringuid endiselt (nt Hispaanias). Peale selle näitas uurimine, et investeerimisvõimalused päikeseenergiatööstusesse on endiselt huvipakkuvad ka madalate soodustariifimäärade juures.

| (178) | Eespool esitatud asjaoludele tuginedes ei saa selgesti järeldada, et soodustariifide kärped oleksid muutnud päikeseenergiatööstusesse investeerimise investorite jaoks ebahuvitavaks ja oleksid sellega liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa aidanud. |
| --- | --- |

(178)

Eespool esitatud asjaoludele tuginedes ei saa selgesti järeldada, et soodustariifide kärped oleksid muutnud päikeseenergiatööstusesse investeerimise investorite jaoks ebahuvitavaks ja oleksid sellega liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa aidanud.

| (179) | Üks huvitatud isik väitis, et soodustariifide vähendamine sundis liidu tootjaid oma hindu alandama, et säilitada nii investorite huvi fotoelektriliste seadmetega energia tootmise vastu kui ka suurenevat nõudlust ja majanduskasvu. |
| --- | --- |

(179)

Üks huvitatud isik väitis, et soodustariifide vähendamine sundis liidu tootjaid oma hindu alandama, et säilitada nii investorite huvi fotoelektriliste seadmetega energia tootmise vastu kui ka suurenevat nõudlust ja majanduskasvu.

| (180) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu oli sunnitud hindu alandama eelkõige dumpinguhinnaga impordi survel, aga mitte soodustariifide kärpimise tõttu. Sellele osutas asjaolu, et kõige suurem liidu tootmisharu hindade langus toimus 2010. ja 2011. aastal enne suuremaid soodustariifide kärpeid. Liidu tootmisharu hinnatasemest märkimisväärselt madalama hinnaga dumpinguhinnaga impordi kasv HRVst sundis liidu tootmisharu tõepoolest oma hindu märgatavalt alandama ja järjest madalamale tasemele. |
| --- | --- |

(180)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu oli sunnitud hindu alandama eelkõige dumpinguhinnaga impordi survel, aga mitte soodustariifide kärpimise tõttu. Sellele osutas asjaolu, et kõige suurem liidu tootmisharu hindade langus toimus 2010. ja 2011. aastal enne suuremaid soodustariifide kärpeid. Liidu tootmisharu hinnatasemest märkimisväärselt madalama hinnaga dumpinguhinnaga impordi kasv HRVst sundis liidu tootmisharu tõepoolest oma hindu märgatavalt alandama ja järjest madalamale tasemele.

| (181) | Nimetatud põhjustel lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(181)

Nimetatud põhjustel lükati väide tagasi.

| (182) | Kokkuvõtvalt on soodustariifid olnud oluline tegur fotoelektriliste toodete turu arengus liidus ning tänu soodustariifidele kasvas ka uurimisaluse toote tarbimine. Samas aga näitas uurimine, et soodustariifide suurematele kärbetele vaatamata ei vähenenud tarbimine oluliselt. Seepärast tehakse esialgne järeldus, et soodustariifide muutmine ei põhjustanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelise põhjusliku seose katkemist. |
| --- | --- |

(182)

Kokkuvõtvalt on soodustariifid olnud oluline tegur fotoelektriliste toodete turu arengus liidus ning tänu soodustariifidele kasvas ka uurimisaluse toote tarbimine. Samas aga näitas uurimine, et soodustariifide suurematele kärbetele vaatamata ei vähenenud tarbimine oluliselt. Seepärast tehakse esialgne järeldus, et soodustariifide muutmine ei põhjustanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelise põhjusliku seose katkemist.

3.3.   Liidu tootmisharule antud muu rahaline abi

| (183) | Mõni huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas liidu tootmisharule antud rahalise abi vähenemine. Selle väite toetuseks esitati andmed, mis tuginesid ühele liidu tootjale enne vaatlusalust perioodi (aastatel 2003 kuni 2006) antud subsiidiumidele. |
| --- | --- |

(183)

Mõni huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas liidu tootmisharule antud rahalise abi vähenemine. Selle väite toetuseks esitati andmed, mis tuginesid ühele liidu tootjale enne vaatlusalust perioodi (aastatel 2003 kuni 2006) antud subsiidiumidele.

| (184) | Esitatud tõenditest ei selgunud ühtegi seost liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja ühele liidu tootjatest vaatlusalusele perioodile eelnenud ajal antud väidetava subsiidiumi vahel. Pealegi kuna kõnealune teave on pärit vaatlusalusele perioodile eelnenud ajast, ei näi see olevat asjakohane. Seepärast ei saanud luua seost liidu tootmisharule antud väidetava subsiidiumi ja tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Nimetatud põhjusel lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(184)

Esitatud tõenditest ei selgunud ühtegi seost liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja ühele liidu tootjatest vaatlusalusele perioodile eelnenud ajal antud väidetava subsiidiumi vahel. Pealegi kuna kõnealune teave on pärit vaatlusalusele perioodile eelnenud ajast, ei näi see olevat asjakohane. Seepärast ei saanud luua seost liidu tootmisharule antud väidetava subsiidiumi ja tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Nimetatud põhjusel lükati väide tagasi.

3.4.   Liigne tootmisvõimsus

| (185) | Väideti, et liidu tootmisharule tekitas olulise kahju liigne tootmisvõimsus liidu turul ja maailmaturul üldiselt. Samuti väideti, et liigne tootmisvõimsus maailmaturul põhjustas praegu aset leidva liidu tootmisharu konsolideerumise ning et kantud kahju oli liiga paljude tootmisrajatiste tagajärg. Lisaks väitis mitu huvitatud isikut, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju oli liidu tootmisharu ise põhjustanud oma tootmisvõimsuse ülepaisutamisega. Mõni huvitatud isik väitis vastupidist, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas see, et liidu tootmisharu ei teinud vajalikke investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamisse. |
| --- | --- |

(185)

Väideti, et liidu tootmisharule tekitas olulise kahju liigne tootmisvõimsus liidu turul ja maailmaturul üldiselt. Samuti väideti, et liigne tootmisvõimsus maailmaturul põhjustas praegu aset leidva liidu tootmisharu konsolideerumise ning et kantud kahju oli liiga paljude tootmisrajatiste tagajärg. Lisaks väitis mitu huvitatud isikut, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju oli liidu tootmisharu ise põhjustanud oma tootmisvõimsuse ülepaisutamisega. Mõni huvitatud isik väitis vastupidist, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas see, et liidu tootmisharu ei teinud vajalikke investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamisse.

| (186) | Kuigi liidu tootmisharu tõepoolest suurendas oma tootmisvõimsust, ei katnud selle kogutoodang vaatlusalusel perioodil suurenenud tarbimist liidu turul. Seega oli liidu tootmisharu tootmisvõimsuse suurendamine mõistlik ja järgis turu arengut, st tarbimise kasvu. Seepärast ei saa seda pidada kantud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(186)

Kuigi liidu tootmisharu tõepoolest suurendas oma tootmisvõimsust, ei katnud selle kogutoodang vaatlusalusel perioodil suurenenud tarbimist liidu turul. Seega oli liidu tootmisharu tootmisvõimsuse suurendamine mõistlik ja järgis turu arengut, st tarbimise kasvu. Seepärast ei saa seda pidada kantud kahju põhjuseks.

| (187) | Samuti ei kinnitanud uurimine sellest tulenevalt väidet, nagu ei oleks liidu tootmisharu investeerinud tootmisvõimsuse suurendamisse. Hoopis vastupidi – nagu eespool osutatud – liidu tootmisharu just suurendas vaatlusalusel perioodil järk-järgult oma tootmisvõimsust ning tal oli samal perioodil olemas vaba tootmisvõimsus, mis viitab sellele, et ta oli suuteline rahuldama täiendavat nõudlust. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(187)

Samuti ei kinnitanud uurimine sellest tulenevalt väidet, nagu ei oleks liidu tootmisharu investeerinud tootmisvõimsuse suurendamisse. Hoopis vastupidi – nagu eespool osutatud – liidu tootmisharu just suurendas vaatlusalusel perioodil järk-järgult oma tootmisvõimsust ning tal oli samal perioodil olemas vaba tootmisvõimsus, mis viitab sellele, et ta oli suuteline rahuldama täiendavat nõudlust. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (188) | Mõni huvitatud isik väitis, et kõik ettevõtjad turul, kaasa arvatud need, kes tegutsevad tootmisahela eelmises ja järgmises etapis, olid väga keerulises olukorras, mille oli põhjustanud liigne tootmisvõimsus maailmaturul ja sellest tulenenud turumuudatus. Seoses sellega väideti, et uurimisalune toode on muutunud tarbekaubaks, mille puhul üksiktootjad ei suuda enam hindu määrata, vaid mille hinnad alluvad ülemaailmsele nõudlusele ja pakkumisele. Väideti, et liidu tööstuse kantud olulise kahju on põhjustanud pigem kõnealune olukord kui dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(188)

Mõni huvitatud isik väitis, et kõik ettevõtjad turul, kaasa arvatud need, kes tegutsevad tootmisahela eelmises ja järgmises etapis, olid väga keerulises olukorras, mille oli põhjustanud liigne tootmisvõimsus maailmaturul ja sellest tulenenud turumuudatus. Seoses sellega väideti, et uurimisalune toode on muutunud tarbekaubaks, mille puhul üksiktootjad ei suuda enam hindu määrata, vaid mille hinnad alluvad ülemaailmsele nõudlusele ja pakkumisele. Väideti, et liidu tööstuse kantud olulise kahju on põhjustanud pigem kõnealune olukord kui dumpinguhinnaga import.

| (189) | Uurimine kinnitas liigset tootmisvõimsust maailmaturul, eelkõige HRVs. Arvestades turumuudatust, mis väidetavalt muudaks uurimisaluse toote tarbekaubaks, ei õigustaks see siiski ebaõiglast hinnadünaamikat ja ebaõiglasi kaubandustavasid. Selles suhtes tuleks märkida, et liidu tootmisharus on toodetud ja müüdud uurimisalust toodet rohkem kui 20 aastat, samas kui vaatlusaluse toote tootmisharu HRVs tekkis alles hiljuti (umbes eelmise kümnendi keskel), mida siis köitsid soodustariifid ja muud liidu toetusmeetmed ning hiljem kasvav nõudlus. |
| --- | --- |

(189)

Uurimine kinnitas liigset tootmisvõimsust maailmaturul, eelkõige HRVs. Arvestades turumuudatust, mis väidetavalt muudaks uurimisaluse toote tarbekaubaks, ei õigustaks see siiski ebaõiglast hinnadünaamikat ja ebaõiglasi kaubandustavasid. Selles suhtes tuleks märkida, et liidu tootmisharus on toodetud ja müüdud uurimisalust toodet rohkem kui 20 aastat, samas kui vaatlusaluse toote tootmisharu HRVs tekkis alles hiljuti (umbes eelmise kümnendi keskel), mida siis köitsid soodustariifid ja muud liidu toetusmeetmed ning hiljem kasvav nõudlus.

| (190) | Nimetatud põhjustel lükati väited tagasi. |
| --- | --- |

(190)

Nimetatud põhjustel lükati väited tagasi.

3.5.   Toorainehindade mõju

| (191) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kantud oluline kahju oli seotud polükristalse räni, plaatide tootmisel vajaliku põhitooraine hinna tõusuga. Väideti, et liidu tootmisharu sõlmis pikaajalised fikseeritud hinnaga tarnelepingud ega saanud seepärast kasu polükristalse räni hinna langusest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(191)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kantud oluline kahju oli seotud polükristalse räni, plaatide tootmisel vajaliku põhitooraine hinna tõusuga. Väideti, et liidu tootmisharu sõlmis pikaajalised fikseeritud hinnaga tarnelepingud ega saanud seepärast kasu polükristalse räni hinna langusest vaatlusalusel perioodil.

| (192) | Uurimise käigus selgus, et polükristalse räni hinnad kerkisid 2008. aastal, kuid langesid uuesti 2009. aastal ning 2010. aastal ja 2011. aasta alguses toimus üksnes väike hinnatõus. Uurimisperioodil langesid hinnad märgatavalt. |
| --- | --- |

(192)

Uurimise käigus selgus, et polükristalse räni hinnad kerkisid 2008. aastal, kuid langesid uuesti 2009. aastal ning 2010. aastal ja 2011. aasta alguses toimus üksnes väike hinnatõus. Uurimisperioodil langesid hinnad märgatavalt.

| (193) | Uurimine näitas, et kuigi liidu tootmisharul olid polükristalse räni pikaajalised tarnelepingud, siis enamasti lepiti vastavalt polükristalse räni hinna arengusuundadele korduvläbirääkimistel uuesti kokku kõnealuste lepingute tingimustes ning lepingujärgsed hinnad jõudsid tasemeni, mis olid lähedal hetketuru hindadele, või olid neist mõnikord isegi madalamad. |
| --- | --- |

(193)

Uurimine näitas, et kuigi liidu tootmisharul olid polükristalse räni pikaajalised tarnelepingud, siis enamasti lepiti vastavalt polükristalse räni hinna arengusuundadele korduvläbirääkimistel uuesti kokku kõnealuste lepingute tingimustes ning lepingujärgsed hinnad jõudsid tasemeni, mis olid lähedal hetketuru hindadele, või olid neist mõnikord isegi madalamad.

| (194) | Nimetatud põhjustel järeldatakse, et isegi kui mõnd konkreetset liidu tootjat on võib-olla mõjutanud polükristalse räni pikaajalised tarnelepingud, siis üldiselt liidu tootmisharu ei kannatanud nende pikaajaliste lepingute tõttu ja võis saada täielikku kasu polükristalse räni hindade langusest. Seepärast leiti, et pikaajalised lepingud ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule. |
| --- | --- |

(194)

Nimetatud põhjustel järeldatakse, et isegi kui mõnd konkreetset liidu tootjat on võib-olla mõjutanud polükristalse räni pikaajalised tarnelepingud, siis üldiselt liidu tootmisharu ei kannatanud nende pikaajaliste lepingute tõttu ja võis saada täielikku kasu polükristalse räni hindade langusest. Seepärast leiti, et pikaajalised lepingud ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule.

3.6.   Enda põhjustatud kahju: automatiseerimise, suuruse, mastaabisäästu, konsolideerumise, innovatsiooni, kulutõhususe mõju

| (195) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas tootmisprotsessi suur automatiseeritus. Väideti, et väiketootjad olid võrreldes suuremate, vertikaalselt integreeritud tootjatega ebasoodsas olukorras ning seepärast ei saa kõnealuste tootjate kantud kahju omistada dumpinguhinnaga impordile. Samuti väideti sellega seoses, et igal juhul on liidu tootmisharu üldiselt väike ega ole seepärast suuteline mastaabisäästu arvelt kasu saama. |
| --- | --- |

(195)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas tootmisprotsessi suur automatiseeritus. Väideti, et väiketootjad olid võrreldes suuremate, vertikaalselt integreeritud tootjatega ebasoodsas olukorras ning seepärast ei saa kõnealuste tootjate kantud kahju omistada dumpinguhinnaga impordile. Samuti väideti sellega seoses, et igal juhul on liidu tootmisharu üldiselt väike ega ole seepärast suuteline mastaabisäästu arvelt kasu saama.

| (196) | Uurimine näitas, et ka väiketootjate tootmisprotsess liidu turul oli kõrgelt automatiseeritud, millel on positiivne mõju tootmiskuludele. Enamik liidu tootjaid on spetsialiseerunud toomisprotsessi ühele osale (kas plaadid, elemendid või moodulid), mis suurendas spetsialiseerumise kaudu nende konkurentsivõimet konkreetselt nende toodetava tooteliigi puhul. Seepärast lükati tagasi väide, et kõrge automatiseerituse oli liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. |
| --- | --- |

(196)

Uurimine näitas, et ka väiketootjate tootmisprotsess liidu turul oli kõrgelt automatiseeritud, millel on positiivne mõju tootmiskuludele. Enamik liidu tootjaid on spetsialiseerunud toomisprotsessi ühele osale (kas plaadid, elemendid või moodulid), mis suurendas spetsialiseerumise kaudu nende konkurentsivõimet konkreetselt nende toodetava tooteliigi puhul. Seepärast lükati tagasi väide, et kõrge automatiseerituse oli liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.

| (197) | Mõni huvitatud isik väitis, et hinnasurve tõi endaga kaasa liidu tootmisharu konsolideerumise, mis omakorda põhjustas liidu tootmisharu kantud olulise kahju. Kuid uurimine näitas, et konsolideerumine oli pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärg. Lisaks ei esitanud kõnealune isik ühtegi tõendit selle kohta, millisel määral oleks konsolideerumisprotsess võinud olla kantud kahju põhjus. |
| --- | --- |

(197)

Mõni huvitatud isik väitis, et hinnasurve tõi endaga kaasa liidu tootmisharu konsolideerumise, mis omakorda põhjustas liidu tootmisharu kantud olulise kahju. Kuid uurimine näitas, et konsolideerumine oli pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärg. Lisaks ei esitanud kõnealune isik ühtegi tõendit selle kohta, millisel määral oleks konsolideerumisprotsess võinud olla kantud kahju põhjus.

| (198) | Samuti väideti, et kantud kahju põhjus on vertikaalse integratsiooni puudumine liidu tootmisharus. Üldiselt peaks vertikaalselt integreeritud tootjatel olema tavapärastes turutingimustes suurem kindlus oma tarneahelas, kuid uurimine näitas, et vertikaalselt integreeritud liidu tootmisharu osa ei suutnud vertikaalse integratsiooni eelist täielikult ära kasutada, sest dumpinguhinnaga impordi hinnasurve oli ülisuur. Pealegi ei suutnud liidu tootmisharu ja isegi liidu vertikaalselt integreeritud tootjad saada täielikku kasu kõrgest tootmisvõimsuse rakendamise tasemest ega saavutada sel moel mastaabisäästu. Samuti ei leitud uurimise käigus seost vertikaalse integratsiooni ja suurema kasumlikkuse vahel, sest suur hinnasurve on seda seost muutnud. |
| --- | --- |

(198)

Samuti väideti, et kantud kahju põhjus on vertikaalse integratsiooni puudumine liidu tootmisharus. Üldiselt peaks vertikaalselt integreeritud tootjatel olema tavapärastes turutingimustes suurem kindlus oma tarneahelas, kuid uurimine näitas, et vertikaalselt integreeritud liidu tootmisharu osa ei suutnud vertikaalse integratsiooni eelist täielikult ära kasutada, sest dumpinguhinnaga impordi hinnasurve oli ülisuur. Pealegi ei suutnud liidu tootmisharu ja isegi liidu vertikaalselt integreeritud tootjad saada täielikku kasu kõrgest tootmisvõimsuse rakendamise tasemest ega saavutada sel moel mastaabisäästu. Samuti ei leitud uurimise käigus seost vertikaalse integratsiooni ja suurema kasumlikkuse vahel, sest suur hinnasurve on seda seost muutnud.

| (199) | Mõni huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu ei ole piisavalt innovaatiline ja investeerib liiga vähe uude tehnoloogiasse. Siiski ei leitud uurimise käigus ühtegi tõendit, mis oleks neid väiteid kinnitanud. Otse vastupidi – uurimine näitas, et enamik liidu tootmisharu investeeringutest tehti uutesse masinatesse ning teadus- ja arendustegevusse ning et ülemaailmselt ei ole toodete tehnoloogias märkimisväärseid erinevusi. |
| --- | --- |

(199)

Mõni huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu ei ole piisavalt innovaatiline ja investeerib liiga vähe uude tehnoloogiasse. Siiski ei leitud uurimise käigus ühtegi tõendit, mis oleks neid väiteid kinnitanud. Otse vastupidi – uurimine näitas, et enamik liidu tootmisharu investeeringutest tehti uutesse masinatesse ning teadus- ja arendustegevusse ning et ülemaailmselt ei ole toodete tehnoloogias märkimisväärseid erinevusi.

| (200) | Peale selle väitis üks huvitatud isik, et olulise kahju põhjustas puudulik projektide elluviimine (ebaõnnestunud projektid). Selles suhtes tuleks märkida, et väide ei olnud põhjendatud. Pealegi võiks mis tahes ebaõnnestunud projekti pidada pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärjeks. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(200)

Peale selle väitis üks huvitatud isik, et olulise kahju põhjustas puudulik projektide elluviimine (ebaõnnestunud projektid). Selles suhtes tuleks märkida, et väide ei olnud põhjendatud. Pealegi võiks mis tahes ebaõnnestunud projekti pidada pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärjeks. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

| (201) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu ei suutnud oma kulutusi õigeaegselt ratsionaliseerida, et reageerida arengutele maailmaturul. Teised isikud väitsid, et tööjõu- ja üldkulud on liidus kõrgemad kui HRVs. |
| --- | --- |

(201)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu ei suutnud oma kulutusi õigeaegselt ratsionaliseerida, et reageerida arengutele maailmaturul. Teised isikud väitsid, et tööjõu- ja üldkulud on liidus kõrgemad kui HRVs.

| (202) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tootmiskulud vähenesid vaatlusalusel perioodil järjekindlalt, välja arvatud plaatide puhul, mille kulud vähenesid 2010. aastal, kuid kasvasid 2011. aastal ning kerkisid uurimisperioodil edasi, kuni jõudsid natuke kõrgemale kui vaatlusaluse perioodi alguses (vt põhjendus 138). Tootlikkus kasvas moodulite ja elementide puhul, kuid vähenes plaatide segmendis. Nagu eespool osutatud, ei olnud liidu tootmisharu suuteline HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja sellele järgnenud märkimisväärse hinnasurve tõttu liidu turul kulude vähendamisest kasu saama. |
| --- | --- |

(202)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tootmiskulud vähenesid vaatlusalusel perioodil järjekindlalt, välja arvatud plaatide puhul, mille kulud vähenesid 2010. aastal, kuid kasvasid 2011. aastal ning kerkisid uurimisperioodil edasi, kuni jõudsid natuke kõrgemale kui vaatlusaluse perioodi alguses (vt põhjendus 138). Tootlikkus kasvas moodulite ja elementide puhul, kuid vähenes plaatide segmendis. Nagu eespool osutatud, ei olnud liidu tootmisharu suuteline HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja sellele järgnenud märkimisväärse hinnasurve tõttu liidu turul kulude vähendamisest kasu saama.

| (203) | Märgitakse, et HRV eksportivatel tootjatel ei ole tooraine (polükristalse räni) ja kasutatavate masinate osas konkurentsieelist, sest neid mõlemaid imporditi peamiselt liidust. Seoses tööjõu- ja üldkuludega tuleb märkida, et need moodustasid uurimisperioodil mooduli kogukulust keskmiselt vähem kui 10 % ega mänginud olulist rolli. |
| --- | --- |

(203)

Märgitakse, et HRV eksportivatel tootjatel ei ole tooraine (polükristalse räni) ja kasutatavate masinate osas konkurentsieelist, sest neid mõlemaid imporditi peamiselt liidust. Seoses tööjõu- ja üldkuludega tuleb märkida, et need moodustasid uurimisperioodil mooduli kogukulust keskmiselt vähem kui 10 % ega mänginud olulist rolli.

| (204) | Peale selle väideti, et mõningad liidu tootjad hankisid plaate, elemente ja/või mooduleid asjaomasest riigist ning müüsid need tooted liidu turul edasi kui enda omad. Uurimise käigus selgus, et vaatlusaluse toote import liidu tootmisharusse oli vaid täiendav ja toimus võrreldes liidu enda tootmisega väga väikeses mahus ning seepärast ei saa seda pidada põhjusliku seose katkestajaks dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(204)

Peale selle väideti, et mõningad liidu tootjad hankisid plaate, elemente ja/või mooduleid asjaomasest riigist ning müüsid need tooted liidu turul edasi kui enda omad. Uurimise käigus selgus, et vaatlusaluse toote import liidu tootmisharusse oli vaid täiendav ja toimus võrreldes liidu enda tootmisega väga väikeses mahus ning seepärast ei saa seda pidada põhjusliku seose katkestajaks dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (205) | Seepärast pidi liidu tootmisharu tegema suuri jõupingutusi oma tootmishinna ratsionaliseerimiseks, et vastata HRVst pärit impordi langevatele hindadele. Vaatamata liidu tootmisharu jõupingutustele, ei suutnud kõnealune kulude vähendamine kajastuda müügihinnas, kuna dumpinguhinnaga import lõi hinnad märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(205)

Seepärast pidi liidu tootmisharu tegema suuri jõupingutusi oma tootmishinna ratsionaliseerimiseks, et vastata HRVst pärit impordi langevatele hindadele. Vaatamata liidu tootmisharu jõupingutustele, ei suutnud kõnealune kulude vähendamine kajastuda müügihinnas, kuna dumpinguhinnaga import lõi hinnad märkimisväärselt alla.

| (206) | Nimetatud põhjustel tuli kõik eespool esitatud väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(206)

Nimetatud põhjustel tuli kõik eespool esitatud väited tagasi lükata.

3.7.   Konkurents kilest fotoelektriliste toodete ja muude fotoelektriliste tehnoloogiatega

| (207) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas konkurents kilest fotoelektriliste toodete ja muude fotoelektriliste tehnoloogiatega, sest nimetatud tehnoloogiad on omavahel asendatavad ja nende lõppkasutusala on sama. |
| --- | --- |

(207)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas konkurents kilest fotoelektriliste toodete ja muude fotoelektriliste tehnoloogiatega, sest nimetatud tehnoloogiad on omavahel asendatavad ja nende lõppkasutusala on sama.

| (208) | Uurimine näitas, et kilest fotoelektrilisi tooteid toodetakse erinevatest toorainetest ning nendes ei kasutata kristalsest ränist plaate. Üldiselt on neil palju madalam muundamise kasutegur ja väiksem võimsus kui kristalsest ränist moodulitel. Selle tõttu ei saa neid kasutada piiratud pindadel, näiteks katustel, mis tähendab, et nad ei ole vaatlusaluse tootega täielikult vastastikku asendatavad. Järelikult kui kilest toodete ja vaatlusaluse toote vahel ongi mõningane konkurents, siis peetakse seda tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(208)

Uurimine näitas, et kilest fotoelektrilisi tooteid toodetakse erinevatest toorainetest ning nendes ei kasutata kristalsest ränist plaate. Üldiselt on neil palju madalam muundamise kasutegur ja väiksem võimsus kui kristalsest ränist moodulitel. Selle tõttu ei saa neid kasutada piiratud pindadel, näiteks katustel, mis tähendab, et nad ei ole vaatlusaluse tootega täielikult vastastikku asendatavad. Järelikult kui kilest toodete ja vaatlusaluse toote vahel ongi mõningane konkurents, siis peetakse seda tähtsusetuks.

| (209) | Seepärast ei tuvastanud uurimine seost liidu tootmisharu kantud kahju ning konkurentsi vahel kilest fotoelektriliste toodete ja muude fotoelektriliste tehnoloogiatega. |
| --- | --- |

(209)

Seepärast ei tuvastanud uurimine seost liidu tootmisharu kantud kahju ning konkurentsi vahel kilest fotoelektriliste toodete ja muude fotoelektriliste tehnoloogiatega.

| (210) | Nimetatud põhjustel tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(210)

Nimetatud põhjustel tuli kõnealune väide tagasi lükata.

3.8.   Finantskriis ja selle mõju

| (211) | Väideti, et finantskriisil ja majanduslangusel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu juurdepääsule rahastamisallikatele ja seega põhjustasid need liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(211)

Väideti, et finantskriisil ja majanduslangusel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu juurdepääsule rahastamisallikatele ja seega põhjustasid need liidu tootmisharu kantud kahju.

| (212) | Liidu tootmisharu võime kapitali kaasata vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Kuna päikeseenergiatööstus on kapitalimahukas, on suutlikkus kapitali kaasata määrava tähtsusega. Majanduslangusel oli teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale. Samas näitas uurimine, et vaatamata liidu turu kasvule aastatel 2009 kuni 2011, halvenes liidu tootmisharu olukord HRVst pärit dumpinguhinnaga toodete tõttu, mis lõid liidu tootmisharu müügihindu tugevalt alla. Seepärast jõuti järeldusele, et piiratud juurdepääs rahastamisele oli suuresti negatiivse turukliima tagajärg, liidu tootmisharu olukord ja väljavaated aga dumpinguhinnaga impordi tagajärg. Seega, kui finantskriisil oligi teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale, siis ei suutnud see katkestada dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(212)

Liidu tootmisharu võime kapitali kaasata vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Kuna päikeseenergiatööstus on kapitalimahukas, on suutlikkus kapitali kaasata määrava tähtsusega. Majanduslangusel oli teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale. Samas näitas uurimine, et vaatamata liidu turu kasvule aastatel 2009 kuni 2011, halvenes liidu tootmisharu olukord HRVst pärit dumpinguhinnaga toodete tõttu, mis lõid liidu tootmisharu müügihindu tugevalt alla. Seepärast jõuti järeldusele, et piiratud juurdepääs rahastamisele oli suuresti negatiivse turukliima tagajärg, liidu tootmisharu olukord ja väljavaated aga dumpinguhinnaga impordi tagajärg. Seega, kui finantskriisil oligi teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale, siis ei suutnud see katkestada dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. Seepärast lükati väide tagasi.

3.9.   Liidu tootmisharu ekspordijõudlus

| (213) | Mõni huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu eksportmüük vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt: moodulite eksportmüük vähenes eelkõige 2009.– 2011. aastal ning elementide eksportmüük 2009. aasta ja 2012. aasta esimese kvartali vahel; see olevatki põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(213)

Mõni huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu eksportmüük vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt: moodulite eksportmüük vähenes eelkõige 2009.– 2011. aastal ning elementide eksportmüük 2009. aasta ja 2012. aasta esimese kvartali vahel; see olevatki põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.

| (214) | Nagu selgub allpool olevast tabelist, jäi moodulite ekspordi maht märkimisväärseks, vaatamata mõningasele vähenemisele uurimisperioodil, ning keskmine hinnatase uurimisperioodil oli kõrgem kui moodulite keskmine hind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seega ei saanud see olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. Elementide segmendis moodustas ekspordimaht vaid umbes 12 % elementide kogutoodangust. Seepärast oleks sellel vaatamata uurimisperioodil kehtinud madalatele hindadele olnud liidu tootmisharu olukorrale üksnes piiratud mõju. Lisaks sellele moodustas plaatide eksport umbes 24 % tootmise kogumahust ning samuti vaatamata madalatele ekspordihindadele uurimisperioodil oleks selle mõju liidu tootmisharu olukorrale saanud olla vaid piiratud. Seepärast tuli need väited tagasi lükata.

  Tabel 13-a


  Moodulid | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moodulite ekspordi maht (MW) | 989 | 1 279 | 1 157 | 1 148 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 129 | 117 | 116 |
| Keskmine ekspordihindv (eurot/kW) | 2 500 | 1 900 | 1 470 | 1 230 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 76 | 59 | 49 |
| Allikas: | Europressedienst |

(214)

Nagu selgub allpool olevast tabelist, jäi moodulite ekspordi maht märkimisväärseks, vaatamata mõningasele vähenemisele uurimisperioodil, ning keskmine hinnatase uurimisperioodil oli kõrgem kui moodulite keskmine hind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seega ei saanud see olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. Elementide segmendis moodustas ekspordimaht vaid umbes 12 % elementide kogutoodangust. Seepärast oleks sellel vaatamata uurimisperioodil kehtinud madalatele hindadele olnud liidu tootmisharu olukorrale üksnes piiratud mõju. Lisaks sellele moodustas plaatide eksport umbes 24 % tootmise kogumahust ning samuti vaatamata madalatele ekspordihindadele uurimisperioodil oleks selle mõju liidu tootmisharu olukorrale saanud olla vaid piiratud. Seepärast tuli need väited tagasi lükata.

Tabel 13-a

Moodulid

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Moodulite ekspordi maht (MW)

989

1 279

1 157

1 148

(Indeks 2009 = 100)

100

129

117

116

Keskmine ekspordihindv (eurot/kW)

2 500

1 900

1 470

1 230

(Indeks 2009 = 100)

100

76

59

49

Allikas:

Europressedienst

Tabel 13-b

Elemendid

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementide ekspordi maht (MW) | 62 | 320 | 315 | 238 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 516 | 508 | 384 |
| Keskmine ekspordihind (eurot/kW) | 1 350 | 1 050 | 830 | 640 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Elementide ekspordi maht (MW)

62

320

315

238

(Indeks 2009 = 100)

100

516

508

384

Keskmine ekspordihind (eurot/kW)

1 350

1 050

830

640

(Indeks 2009 = 100)

100

78

61

47

Allikas:

Europressedienst

Tabel 13-c

Plaadid

| | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plaatide ekspordi maht (MW) | 93 | 916 | 750 | 486 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 985 | 806 | 523 |
| Keskmine ekspordihind (eurot/kW) | 850 | 590 | 530 | 480 |
| (Indeks 2009 = 100) | 100 | 70 | 63 | 57 |
| Allikas: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Plaatide ekspordi maht (MW)

93

916

750

486

(Indeks 2009 = 100)

100

985

806

523

Keskmine ekspordihind (eurot/kW)

850

590

530

480

(Indeks 2009 = 100)

100

70

63

57

Allikas:

Europressedienst

| (215) | Nimetatud põhjustel leiti, et liidu tootmisharu ekspordijõudluse mõju ei olnud selline, mis oleks suutnud kaasa aidata liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule. Seepärast tuli huvitatud isikute sellekohased väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(215)

Nimetatud põhjustel leiti, et liidu tootmisharu ekspordijõudluse mõju ei olnud selline, mis oleks suutnud kaasa aidata liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule. Seepärast tuli huvitatud isikute sellekohased väited tagasi lükata.

3.10.   Kildagaasimaardlate avastamine Euroopa Liidus

| (216) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas kildagaasimaardlate avastamine liidus ning väljavaade suurendada liidus odava kildagaasi tootmist on vähendanud avaliku ja erasektori investeeringuid taastuvenergiaprojektidesse. |
| --- | --- |

(216)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas kildagaasimaardlate avastamine liidus ning väljavaade suurendada liidus odava kildagaasi tootmist on vähendanud avaliku ja erasektori investeeringuid taastuvenergiaprojektidesse.

| (217) | Uurimise käigus leiti, et uurimisaluse toote tarbimine suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksull oluliselt, nagu on ka märgitud põhjenduses 108. Peale selle ei tuvastanud uurimine ühtegi tõendit selle kohta, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks põhjustanud kildagaasimaardlate avastamine Euroopa Liidus. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(217)

Uurimise käigus leiti, et uurimisaluse toote tarbimine suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksull oluliselt, nagu on ka märgitud põhjenduses 108. Peale selle ei tuvastanud uurimine ühtegi tõendit selle kohta, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks põhjustanud kildagaasimaardlate avastamine Euroopa Liidus. Seepärast lükati väide tagasi.

3.11.   Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem

| (218) | Sama isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustasid väikesed investeeringud päikeseenergia tootmisse Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi CO2 arvestusühikute madalate turuhindade tõttu. |
| --- | --- |

(218)

Sama isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustasid väikesed investeeringud päikeseenergia tootmisse Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi CO2 arvestusühikute madalate turuhindade tõttu.

| (219) | Siiski tõendeid ei esitatud ja uurimisel ei tuvastatud ühtegi asjaolu, mis oleks nimetatud väiteid kinnitanud. Vastupidi, uurimine näitas, et uurimisaluse toote tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Nimetatud põhjustel lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(219)

Siiski tõendeid ei esitatud ja uurimisel ei tuvastatud ühtegi asjaolu, mis oleks nimetatud väiteid kinnitanud. Vastupidi, uurimine näitas, et uurimisaluse toote tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Nimetatud põhjustel lükati väide tagasi.

3.12.   Juhtkonna otsused

| (220) | Mõni huvitatud isik väitis, et vähemalt ühe liidu tootja kantud olulise kahju põhjuseks olid juhtkonna valed otsused. Kõnealused väited tuginesid raamatupidamise aastaaruannetele ja mõningasele teabele, mis sisaldus äriühingu ühe aktsionäri kirjas teistele aktsionäridele. |
| --- | --- |

(220)

Mõni huvitatud isik väitis, et vähemalt ühe liidu tootja kantud olulise kahju põhjuseks olid juhtkonna valed otsused. Kõnealused väited tuginesid raamatupidamise aastaaruannetele ja mõningasele teabele, mis sisaldus äriühingu ühe aktsionäri kirjas teistele aktsionäridele.

| (221) | Andmed toimikus ei näidanud, et ükski kõnealuse äriühingu juhtkonna otsustest oleks olnud tavatu või mõtlematu või et sellel oleks olnud mõju kogu liidu tootmisharule. Seepärast lükati sellekohased väited tagasi. |
| --- | --- |

(221)

Andmed toimikus ei näidanud, et ükski kõnealuse äriühingu juhtkonna otsustest oleks olnud tavatu või mõtlematu või et sellel oleks olnud mõju kogu liidu tootmisharule. Seepärast lükati sellekohased väited tagasi.

3.13.   Valitsuste muud poliitikameetmed

| (222) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustasid valitsuste muud poliitikameetmed, nagu taastuvenergiapoliitika, innovatsiooni edendamise poliitika, bürokraatia vähendamise poliitika, kaubanduse hõlbustamise poliitika ja võrkudele juurdepääsu käsitlevad määrused, sest kõnealused meetmed toovad kasu eksportivatele tootjatele. Aga isegi kui vastab tõele, et mõningad väidetud poliitikameetmetest võiksid hõlbustada importi muudest kolmandatest riikidest ja soodustada päikeseenergiatööstuse kasvu üldiselt, tooksid kõnealused poliitikameetmed kasu ka liidu tootmisharule. Lisaks ei peeta nende poliitikameetmete all silmas seda, et taoline import liitu peaks toimuma kahjulike dumpinguhindadega. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(222)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustasid valitsuste muud poliitikameetmed, nagu taastuvenergiapoliitika, innovatsiooni edendamise poliitika, bürokraatia vähendamise poliitika, kaubanduse hõlbustamise poliitika ja võrkudele juurdepääsu käsitlevad määrused, sest kõnealused meetmed toovad kasu eksportivatele tootjatele. Aga isegi kui vastab tõele, et mõningad väidetud poliitikameetmetest võiksid hõlbustada importi muudest kolmandatest riikidest ja soodustada päikeseenergiatööstuse kasvu üldiselt, tooksid kõnealused poliitikameetmed kasu ka liidu tootmisharule. Lisaks ei peeta nende poliitikameetmete all silmas seda, et taoline import liitu peaks toimuma kahjulike dumpinguhindadega. Seepärast lükati need väited tagasi.

3.14.   Kokkuvõte põhjusliku seose kohta

| (223) | Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja HRVst pärit dumpinguhindadega impordi vahel. Analüüsiti ka muid võimalikke kahju põhjuseid, nagu importi muudest kolmandatest riikidest, tarbimist, soodustariife, liidu tootmisharule antud muud rahalist abi, liigset tootmisvõimsust, toorainehindade mõju, enda põhjustatud kahju, konkurentsi kilest toodete ja tehnoloogiatega, finantskriisi ja selle mõju, liidu tootmisharu ekspordijõudlust, kildagaasimaardlate avastamist Euroopa Liidus, juhtkonna otsuseid, Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi, valitsuste muid poliitikameetmeid, ning leiti, et ükski neist ei katkestanud HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(223)

Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja HRVst pärit dumpinguhindadega impordi vahel. Analüüsiti ka muid võimalikke kahju põhjuseid, nagu importi muudest kolmandatest riikidest, tarbimist, soodustariife, liidu tootmisharule antud muud rahalist abi, liigset tootmisvõimsust, toorainehindade mõju, enda põhjustatud kahju, konkurentsi kilest toodete ja tehnoloogiatega, finantskriisi ja selle mõju, liidu tootmisharu ekspordijõudlust, kildagaasimaardlate avastamist Euroopa Liidus, juhtkonna otsuseid, Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi, valitsuste muid poliitikameetmeid, ning leiti, et ükski neist ei katkestanud HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost.

| (224) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist, milles eristati põhjalikult kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldati see mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehti esialgne järeldus, et HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(224)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist, milles eristati põhjalikult kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldati see mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehti esialgne järeldus, et HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.

F.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (225) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuris komisjon, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta, on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide käesoleva menetlusega seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, fotoelektriliste toodete sektori eelneva ja järgneva kaubaturu ning vaatlusaluse toote importijate, kasutajate ja tarbijate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(225)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuris komisjon, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta, on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide käesoleva menetlusega seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, fotoelektriliste toodete sektori eelneva ja järgneva kaubaturu ning vaatlusaluse toote importijate, kasutajate ja tarbijate huvide hindamisel.

| (226) | Pärast uurimise algust andis endast teada umbes 150 ettevõtjat. Sõltumatutele importijatele, tootmisahela eelmise etapi ettevõtjatele (sealhulgas ühele toorainetootjale ja uurimisaluse toote tootmisseadmete tarnijatele), järgmise etapi ettevõtjatele (sealhulgas projektide väljatöötajatele ja seadmete paigaldajatele) ning Euroopa Tarbijaliitude Ametile kui tarbijaorganisatsioonile saadeti spetsiaalsed küsimustikud. Fotoelektriliste toodete sektorist esitas teavet kolm eri ettevõtjaid (liidu tootmisharu, tootmisahela eelmise etapi ettevõtjaid ja järgmise etapi ettevõtjaid) esindavat ühendust. |
| --- | --- |

(226)

Pärast uurimise algust andis endast teada umbes 150 ettevõtjat. Sõltumatutele importijatele, tootmisahela eelmise etapi ettevõtjatele (sealhulgas ühele toorainetootjale ja uurimisaluse toote tootmisseadmete tarnijatele), järgmise etapi ettevõtjatele (sealhulgas projektide väljatöötajatele ja seadmete paigaldajatele) ning Euroopa Tarbijaliitude Ametile kui tarbijaorganisatsioonile saadeti spetsiaalsed küsimustikud. Fotoelektriliste toodete sektorist esitas teavet kolm eri ettevõtjaid (liidu tootmisharu, tootmisahela eelmise etapi ettevõtjaid ja järgmise etapi ettevõtjaid) esindavat ühendust.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (227) | Uurimisperioodil andis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel ja müümisel otseselt tööd umbes 25 000 inimesele. |
| --- | --- |

(227)

Uurimisperioodil andis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel ja müümisel otseselt tööd umbes 25 000 inimesele.

| (228) | Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil on asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga tooted tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Meenutagem, et mitu kahjunäitajat muutusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Oluliselt olid mõjutatud eelkõige koostööd teinud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. Tegelikult kandsid moodulite, elementide ja plaatide tootjad liidus kahju nii 2011. aastal kui ka uurimisperioodil. Sellest tulenevalt olid juba mõningad liidu tootjad sunnitud oma tootmisrajatisi sulgema, samas kui mõned teised olid muutumas maksejõuetuks. Meetmete puudumisel tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(228)

Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil on asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga tooted tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Meenutagem, et mitu kahjunäitajat muutusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Oluliselt olid mõjutatud eelkõige koostööd teinud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. Tegelikult kandsid moodulite, elementide ja plaatide tootjad liidus kahju nii 2011. aastal kui ka uurimisperioodil. Sellest tulenevalt olid juba mõningad liidu tootjad sunnitud oma tootmisrajatisi sulgema, samas kui mõned teised olid muutumas maksejõuetuks. Meetmete puudumisel tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi.

| (229) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased turutingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul samasuguse toote hindu ühtlustada, et kajastada tootmiskulusid ja suurendada seeläbi kasumlikkust. Samuti võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast, millel oleks tootmisharu üldisele finantsseisundile positiivne mõju. Lisaks peaks liidu tootmisharul tekkima parem juurdepääs kapitalile ning ta peaks suutma edaspidigi investeerida teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni fotoelektriliste toodete turul. Veel juhtis uurimine tähelepanu võimalusele, et need liidu tootjad, kes olid sunnitud Hiina impordi survel oma tootmise peatama, saavad oma majandustegevust taasalustada. Üldiselt ei tagataks kõnealuse stsenaariumi järgi mitte üksnes liidu tootmisharus uurimisperioodil olemas olnud 25 000 töökohta, vaid pakutaks ka põhjendatud väljavaadet tootmise edasiseks laiendamiseks ja töökohtade arvu suurendamiseks. |
| --- | --- |

(229)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased turutingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul samasuguse toote hindu ühtlustada, et kajastada tootmiskulusid ja suurendada seeläbi kasumlikkust. Samuti võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast, millel oleks tootmisharu üldisele finantsseisundile positiivne mõju. Lisaks peaks liidu tootmisharul tekkima parem juurdepääs kapitalile ning ta peaks suutma edaspidigi investeerida teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni fotoelektriliste toodete turul. Veel juhtis uurimine tähelepanu võimalusele, et need liidu tootjad, kes olid sunnitud Hiina impordi survel oma tootmise peatama, saavad oma majandustegevust taasalustada. Üldiselt ei tagataks kõnealuse stsenaariumi järgi mitte üksnes liidu tootmisharus uurimisperioodil olemas olnud 25 000 töökohta, vaid pakutaks ka põhjendatud väljavaadet tootmise edasiseks laiendamiseks ja töökohtade arvu suurendamiseks.

| (230) | Kui meetmeid ei kehtestata, võib eeldada, et liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus vähenevad veelgi. See tähendaks jätkusuutmatust lühikeses või keskpikas perspektiivis. Selle tagajärjel muutuksid lisaks suurele hulgale liidu tootjatele, kes on juba sunnitud turult lahkuma, nagu on märgitud põhjenduses 157, maksejõuetuks ka teised tootjad, mille tulemusel kaoks liidu tootmisharu lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tõenäoliselt täielikult, mis omakorda avaldaks märkimisväärset mõju praegustele töökohtadele. |
| --- | --- |

(230)

Kui meetmeid ei kehtestata, võib eeldada, et liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus vähenevad veelgi. See tähendaks jätkusuutmatust lühikeses või keskpikas perspektiivis. Selle tagajärjel muutuksid lisaks suurele hulgale liidu tootjatele, kes on juba sunnitud turult lahkuma, nagu on märgitud põhjenduses 157, maksejõuetuks ka teised tootjad, mille tulemusel kaoks liidu tootmisharu lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tõenäoliselt täielikult, mis omakorda avaldaks märkimisväärset mõju praegustele töökohtadele.

| (231) | Seega jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(231)

Seega jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (232) | Nagu põhjenduses 12 märgitud, oli kolmest valimisse kaasatud importijast vaid ühe peamine tegevusala vaatlusaluse tootega kauplemine. |
| --- | --- |

(232)

Nagu põhjenduses 12 märgitud, oli kolmest valimisse kaasatud importijast vaid ühe peamine tegevusala vaatlusaluse tootega kauplemine.

| (233) | Esitati väide, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote suhtes mõjutab negatiivselt importijate majandustegevust. Esiteks ei tohiks tollimaksude kehtestamine kaasa tuua kogu impordi peatamist HRVst. Teiseks, kuigi võib eeldada, et meetmete kehtestamisel võib olla negatiivne mõju üksnes HRVst importivate importijate finantsseisundile seoses impordi võimaliku kasvuga muudest kolmandatest riikidest, peaks eri riikidest importijatel olema võimalik muuta oma tarneallikaid. |
| --- | --- |

(233)

Esitati väide, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote suhtes mõjutab negatiivselt importijate majandustegevust. Esiteks ei tohiks tollimaksude kehtestamine kaasa tuua kogu impordi peatamist HRVst. Teiseks, kuigi võib eeldada, et meetmete kehtestamisel võib olla negatiivne mõju üksnes HRVst importivate importijate finantsseisundile seoses impordi võimaliku kasvuga muudest kolmandatest riikidest, peaks eri riikidest importijatel olema võimalik muuta oma tarneallikaid.

| (234) | Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et meetmete kehtestamisel kavandatud suuruses võib olla teatav negatiivne mõju vaatlusaluse toote sõltumatute importijate olukorrale. |
| --- | --- |

(234)

Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et meetmete kehtestamisel kavandatud suuruses võib olla teatav negatiivne mõju vaatlusaluse toote sõltumatute importijate olukorrale.

4.   Tootmisahela eelmise etapi ettevõtjate huvid

| (235) | Tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad tegelevad peamiselt tooraine tootmise ning uurimisaluse toote tootmisseadmete tootmise ja tehniliste küsimustega. Eelmise etapi ettevõtjatelt laekus küsimustikele kaheksa vastust. Kontrollimiseks külastati kaht ettevõtjat: ühte toorainetootjat ja ühte tootmisseadmete tootjat. |
| --- | --- |

(235)

Tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad tegelevad peamiselt tooraine tootmise ning uurimisaluse toote tootmisseadmete tootmise ja tehniliste küsimustega. Eelmise etapi ettevõtjatelt laekus küsimustikele kaheksa vastust. Kontrollimiseks külastati kaht ettevõtjat: ühte toorainetootjat ja ühte tootmisseadmete tootjat.

| (236) | Üldiselt oli uurimisperioodil koostööd teinud kaheksa eelmise etapi ettevõtja uurimisaluse tootega seonduva tegevuse suhe nende kogutegevusse väga erinev ning vaid ühel moodustas see 100 % tema majandustegevusest, samas kui teistel jäi see 6 % ja 80 % vahele. Keskmiselt moodustas uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seonduv tegevus umbes 41 % koostööd teinud eelmise etapi ettevõtjate kogutegevusest. Seoses töökohtadega töötas kaheksas koostööd teinud eelmise etapi ettevõttes uurimisperioodil umbes 4 200 inimest. Olenevalt sektorist ja äriühingust varieerus kasumlikkus kõrgest kuni kergelt negatiivseni. Uurimine näitas, et negatiivse kasumlikkusega ettevõtjad kandsid kahju liidu tootmisharu halvenenud seisundi tõttu, sest mõningad nende kaotatud kliendid olid uurimisaluse toote tootjad liidus, ja tarbimise vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

(236)

Üldiselt oli uurimisperioodil koostööd teinud kaheksa eelmise etapi ettevõtja uurimisaluse tootega seonduva tegevuse suhe nende kogutegevusse väga erinev ning vaid ühel moodustas see 100 % tema majandustegevusest, samas kui teistel jäi see 6 % ja 80 % vahele. Keskmiselt moodustas uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seonduv tegevus umbes 41 % koostööd teinud eelmise etapi ettevõtjate kogutegevusest. Seoses töökohtadega töötas kaheksas koostööd teinud eelmise etapi ettevõttes uurimisperioodil umbes 4 200 inimest. Olenevalt sektorist ja äriühingust varieerus kasumlikkus kõrgest kuni kergelt negatiivseni. Uurimine näitas, et negatiivse kasumlikkusega ettevõtjad kandsid kahju liidu tootmisharu halvenenud seisundi tõttu, sest mõningad nende kaotatud kliendid olid uurimisaluse toote tootjad liidus, ja tarbimise vähenemise tõttu.

| (237) | Liidu eelmise etapi ettevõtjate müük hõlmas liitu, HRVd ja muid kolmandaid riike. Uurimisperioodil jaotus müük järgmiselt: keskmiselt umbes 20 % müüdi liitu, peaaegu 50 % HRVsse ja umbes 30 % muudesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(237)

Liidu eelmise etapi ettevõtjate müük hõlmas liitu, HRVd ja muid kolmandaid riike. Uurimisperioodil jaotus müük järgmiselt: keskmiselt umbes 20 % müüdi liitu, peaaegu 50 % HRVsse ja umbes 30 % muudesse kolmandatesse riikidesse.

| (238) | Nii mõnigi tootmisahela eelmise etapi sektori ettevõtja väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks negatiivselt nende majandustegevust, sest HRV on nende peamine eksporditurg. Väideti, et tollimaksud piiraksid oluliselt vaatlusaluse toote importi HRVst liitu, mille tulemusena vähendaks HRV polükristalse räni ja tootmisseadmete importi liidust. Seetõttu peaksid liidu tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad väidetavalt vähendama oma majandustegevust ja töötajate arvu. |
| --- | --- |

(238)

Nii mõnigi tootmisahela eelmise etapi sektori ettevõtja väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks negatiivselt nende majandustegevust, sest HRV on nende peamine eksporditurg. Väideti, et tollimaksud piiraksid oluliselt vaatlusaluse toote importi HRVst liitu, mille tulemusena vähendaks HRV polükristalse räni ja tootmisseadmete importi liidust. Seetõttu peaksid liidu tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad väidetavalt vähendama oma majandustegevust ja töötajate arvu.

| (239) | Kõigepealt tuleb märkida, et tollimaksu eesmärk ei ole mitte kaotada vaatlusaluse toote import Hiinast, vaid taastada võrdsed tingimused. Seega peaks import Hiinast jätkuvalt liidu turgu teataval tasemel varustama, kuid seda õiglaste hindade juures. Samuti näitas uurimine, et liidu eelmise etapi ettevõtjad tegutsevad maailmas eri riikide turgudel ega sõltu seetõttu üksnes HRVsse eksportimisest. Seega on mõistlik eeldada, et ülemaailmsel fotoelektriliste toodete turul võiksid liidu eelmise etapi ettevõtjad tõenäoliselt kompenseerida edaspidise ekspordi vähenemise HRVsse ekspordi arvel muudele turgudele, mis avalikkusele kättesaadavate turu-uuringute kohaselt eeldatavasti kasvavad. Igal juhul on Hiina fotoelektriliste toodete turul juba praegu palju liigset tootmisvõimsust ning seepärast on kaheldav, kas liidu masinatootjad suudaksid lühikeses kuni keskpikas perspektiivis rohkem tootmisseadmeid müüa. |
| --- | --- |

(239)

Kõigepealt tuleb märkida, et tollimaksu eesmärk ei ole mitte kaotada vaatlusaluse toote import Hiinast, vaid taastada võrdsed tingimused. Seega peaks import Hiinast jätkuvalt liidu turgu teataval tasemel varustama, kuid seda õiglaste hindade juures. Samuti näitas uurimine, et liidu eelmise etapi ettevõtjad tegutsevad maailmas eri riikide turgudel ega sõltu seetõttu üksnes HRVsse eksportimisest. Seega on mõistlik eeldada, et ülemaailmsel fotoelektriliste toodete turul võiksid liidu eelmise etapi ettevõtjad tõenäoliselt kompenseerida edaspidise ekspordi vähenemise HRVsse ekspordi arvel muudele turgudele, mis avalikkusele kättesaadavate turu-uuringute kohaselt eeldatavasti kasvavad. Igal juhul on Hiina fotoelektriliste toodete turul juba praegu palju liigset tootmisvõimsust ning seepärast on kaheldav, kas liidu masinatootjad suudaksid lühikeses kuni keskpikas perspektiivis rohkem tootmisseadmeid müüa.

| (240) | Eespool esitatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju masinatootjatele ei oleks märkimisväärne, samal ajal kui mõju tooraine tarnijale võib lühiajalises perspektiivis olla negatiivne Hiinasse suunatud müügi võimaliku vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

(240)

Eespool esitatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju masinatootjatele ei oleks märkimisväärne, samal ajal kui mõju tooraine tarnijale võib lühiajalises perspektiivis olla negatiivne Hiinasse suunatud müügi võimaliku vähenemise tõttu.

5.   Tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate huvid

| (241) | Tootmisahela järgmise etapi ettevõtjad tegelevad peamiselt projektide väljatöötamise, turunduse ja kommunikatsiooni ning fotoelektriliste seadmete paigaldamisega. Kuigi tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatelt laekus nende jaoks koostatud küsimustikule 13 vastust, olid neist vaid seitse piisavalt täielikud, et neid sisuliselt hinnata. Kontrollimiseks külastati kahte ettevõtjat, kes tegutsevad fotoelektriliste projektide arendamise ja seadmete paigaldamise valdkonnas. Analüüsides 36-lt koostööd teinud sõltumatult importijalt saadud vastuseid küsimustikule selgus, et osa neist peaks tegelikult kuuluma tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate alla, sest nende põhitegevus on seadmete paigaldamine. Kõnealust küsimust uuritakse täiendavalt edasise uurimise käigus. |
| --- | --- |

(241)

Tootmisahela järgmise etapi ettevõtjad tegelevad peamiselt projektide väljatöötamise, turunduse ja kommunikatsiooni ning fotoelektriliste seadmete paigaldamisega. Kuigi tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatelt laekus nende jaoks koostatud küsimustikule 13 vastust, olid neist vaid seitse piisavalt täielikud, et neid sisuliselt hinnata. Kontrollimiseks külastati kahte ettevõtjat, kes tegutsevad fotoelektriliste projektide arendamise ja seadmete paigaldamise valdkonnas. Analüüsides 36-lt koostööd teinud sõltumatult importijalt saadud vastuseid küsimustikule selgus, et osa neist peaks tegelikult kuuluma tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate alla, sest nende põhitegevus on seadmete paigaldamine. Kõnealust küsimust uuritakse täiendavalt edasise uurimise käigus.

| (242) | Üldiselt on tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate vaatlusaluse tootega seonduv tegevus erinev võrreldes nende kogutegevusega. Uurimisperioodil moodustas see keskmiselt 41 %. Koostööd teinud ettevõtjate kasumlikkus uurimisaluse tootega seoses oli uurimisperioodil keskmiselt umbes 11 %. Uurimisperioodil töötas seitsmes koostööd teinud tootmisahela järgmise etapi ettevõttes umbes 550 inimest. |
| --- | --- |

(242)

Üldiselt on tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate vaatlusaluse tootega seonduv tegevus erinev võrreldes nende kogutegevusega. Uurimisperioodil moodustas see keskmiselt 41 %. Koostööd teinud ettevõtjate kasumlikkus uurimisaluse tootega seoses oli uurimisperioodil keskmiselt umbes 11 %. Uurimisperioodil töötas seitsmes koostööd teinud tootmisahela järgmise etapi ettevõttes umbes 550 inimest.

| (243) | Väideti, et dumpinguvastased meetmed ei ole liidu huvides, sest need tõstavad moodulite hinda ja vähendavad sellega lõppkasutajate/tarbijate valmidust seadmeid paigaldada. Sellest tulenevalt oleks tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatel palju vähem tellimusi ning nad peaksid vähendama oma majandustegevust. Kõnealune hinnang põhines uurimise käigus Prognosi esitatud uuringul, mis käsitles töökohtade võimalikku kadumist. Uuringus prognoositakse, et kui tollimaksud kehtestatakse, siis on väga suur osa töökohtadest liidu fotoelektriliste toodete turul ohus. Uuringus kasutatakse Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühenduse (European Photovoltaic Industry Association, EPIA) hinnangut, mille kohaselt oli 2011. aastal otseseid töökohti liidu fotoelektriliste toodete turu kõikides etappides, sealhulgas liidu tootjate, importijate, tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjate juures kokku 265 000. Võttes lähtepunktiks 2011. aasta hinnangu fotoelektriliste seadmetega seotud töökohtade koguarvu kohta, jõuti Prognosise uuringus järeldusele, et olenevalt tollimaksu määrast kaob kolme aasta jooksul praegusest 265 000 töökohast kuni 242 000. Enamik töökohti kaob väidetavalt järelturul, kus Prognosi väite kohaselt töötas 2011. aastal umbes 220 000 inimest. |
| --- | --- |

(243)

Väideti, et dumpinguvastased meetmed ei ole liidu huvides, sest need tõstavad moodulite hinda ja vähendavad sellega lõppkasutajate/tarbijate valmidust seadmeid paigaldada. Sellest tulenevalt oleks tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatel palju vähem tellimusi ning nad peaksid vähendama oma majandustegevust. Kõnealune hinnang põhines uurimise käigus Prognosi esitatud uuringul, mis käsitles töökohtade võimalikku kadumist. Uuringus prognoositakse, et kui tollimaksud kehtestatakse, siis on väga suur osa töökohtadest liidu fotoelektriliste toodete turul ohus. Uuringus kasutatakse Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühenduse (European Photovoltaic Industry Association, EPIA) hinnangut, mille kohaselt oli 2011. aastal otseseid töökohti liidu fotoelektriliste toodete turu kõikides etappides, sealhulgas liidu tootjate, importijate, tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjate juures kokku 265 000. Võttes lähtepunktiks 2011. aasta hinnangu fotoelektriliste seadmetega seotud töökohtade koguarvu kohta, jõuti Prognosise uuringus järeldusele, et olenevalt tollimaksu määrast kaob kolme aasta jooksul praegusest 265 000 töökohast kuni 242 000. Enamik töökohti kaob väidetavalt järelturul, kus Prognosi väite kohaselt töötas 2011. aastal umbes 220 000 inimest.

| (244) | Uurimine ei kinnitatud eespool esitatud stsenaariumi ning osutas palju väiksemale liidu fotoelektriliste toodete turuga otseselt seotud töökohtade arvule 2011. aastal, uurimisperioodil ja 2012. aastal. |
| --- | --- |

(244)

Uurimine ei kinnitatud eespool esitatud stsenaariumi ning osutas palju väiksemale liidu fotoelektriliste toodete turuga otseselt seotud töökohtade arvule 2011. aastal, uurimisperioodil ja 2012. aastal.

| (245) | Esiteks tekkis uurimisel kahtlus, kas Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühendus on fotoelektriliste toodetega otsestelt seotud töökohtade koguarvu õigesti hinnanud. Kontrollvisiidil EPIAsse selgus eelkõige, et selle järelduse (265 000 töötajat) aluseks olevad andmed ei olnud täpsed ning nende põhjal ei saanud sellist järeldust teha. Tegelikult näitavad kontrollvisiidil saadud andmed, et 2011. aastal arvutatud fotoelektriliste toodetega otsestelt seotud töökohtade arvu vea ülemmäär võib olla kuni 20 %. Samuti sisaldab hinnang nii töökohtade arvu fotoelektriliste toodete sektoris muudes Euroopa riikides väljaspool Euroopa Liitu kui ka kilest toodete turuga seotud töökohti, mis jääb uurimisest välja. |
| --- | --- |

(245)

Esiteks tekkis uurimisel kahtlus, kas Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühendus on fotoelektriliste toodetega otsestelt seotud töökohtade koguarvu õigesti hinnanud. Kontrollvisiidil EPIAsse selgus eelkõige, et selle järelduse (265 000 töötajat) aluseks olevad andmed ei olnud täpsed ning nende põhjal ei saanud sellist järeldust teha. Tegelikult näitavad kontrollvisiidil saadud andmed, et 2011. aastal arvutatud fotoelektriliste toodetega otsestelt seotud töökohtade arvu vea ülemmäär võib olla kuni 20 %. Samuti sisaldab hinnang nii töökohtade arvu fotoelektriliste toodete sektoris muudes Euroopa riikides väljaspool Euroopa Liitu kui ka kilest toodete turuga seotud töökohti, mis jääb uurimisest välja.

| (246) | Isegi kui meetmete mõju analüüsimisel kasutati esialgset hinnangut töökohtade arvu kohta, tuleb vaatamata nendele kahtlustele teha järgmised märkused. Hinnang hõlmab töökohti 2011. aastal Euroopa fotoelektriliste toodete turul, kui Euroopa Liidus paigaldati väga suurel arvul fotoelektrilisi seadmeid (koguvõimsus umbes 20 GW). On mõistlik eeldada, et seoses seadmete paigaldamise vähenemisega kuni umbes 17,5 GWni uurimisperioodil ja 15 GWni 2012. aastal vähenes vastavalt ka töökohtade arv eelkõige tootmisahela järgmises etapis, mis on otseselt seotud seadmete hulgaga. Ka üldsusele kättesaadavas erialases ajakirjanduses märgiti, et suurimal siseturul ehk Saksamaal vähenes 2011. ja 2012. aasta vahel töökohtade arv fotoelektriliste toodete sektoris, sealhulgas tootmises, 128 000-lt 100 000-le. Lisaks tekkisid uurimisel ka tõsised kahtlused selle kohta, kas see arv ikka sisaldas vaid täistööajaga töökohti ja üksnes fotoelektriliste toodete tööstuses. Sellega seoses selgus uurimise käigus, et eelkõige järelturul (seadmed) on fotoelektriliste toodetega seotud tegevus enamasti vaid üks osa palju laiemast majandustegevusest, mis on eeskätt seotud kütte- ja elektriseadmete, torutöödega jne. |
| --- | --- |

(246)

Isegi kui meetmete mõju analüüsimisel kasutati esialgset hinnangut töökohtade arvu kohta, tuleb vaatamata nendele kahtlustele teha järgmised märkused. Hinnang hõlmab töökohti 2011. aastal Euroopa fotoelektriliste toodete turul, kui Euroopa Liidus paigaldati väga suurel arvul fotoelektrilisi seadmeid (koguvõimsus umbes 20 GW). On mõistlik eeldada, et seoses seadmete paigaldamise vähenemisega kuni umbes 17,5 GWni uurimisperioodil ja 15 GWni 2012. aastal vähenes vastavalt ka töökohtade arv eelkõige tootmisahela järgmises etapis, mis on otseselt seotud seadmete hulgaga. Ka üldsusele kättesaadavas erialases ajakirjanduses märgiti, et suurimal siseturul ehk Saksamaal vähenes 2011. ja 2012. aasta vahel töökohtade arv fotoelektriliste toodete sektoris, sealhulgas tootmises, 128 000-lt 100 000-le. Lisaks tekkisid uurimisel ka tõsised kahtlused selle kohta, kas see arv ikka sisaldas vaid täistööajaga töökohti ja üksnes fotoelektriliste toodete tööstuses. Sellega seoses selgus uurimise käigus, et eelkõige järelturul (seadmed) on fotoelektriliste toodetega seotud tegevus enamasti vaid üks osa palju laiemast majandustegevusest, mis on eeskätt seotud kütte- ja elektriseadmete, torutöödega jne.

| (247) | Eespool kirjeldatu põhjal võib arvata, et kuigi meetmete kehtestamine võib tõenäoliselt tõsta uurimisaluse toote hinda liidus, mistõttu paigaldatakse lühiajalises perspektiivis vähem fotoelektrilisi seadmeid. Sellele vaatamata võib see kõnealuses turusektoris töökohti üksnes vähesel määral negatiivselt mõjutada, kui arvestada järgmisi asjaolusid. Esiteks moodustab fotoelektriliste toodetega seotud tegevus vähemalt mõne paigaldaja jaoks üksnes osa tema majandustegevusest, mis on lisaks ka hooajaline. Seepärast peaksid paigaldajad, juhul kui nõudlus fotoelektriliste seadmete järele väheneb, suutma tegeleda ka muude töödega. Kuna ELi tasandil kokku lepitud taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärgid on liikmesriikidele juriidiliselt siduvad, tuleks eeldada, et nõudluse vähenemine päikeseenergiaseadmete järele tähendab suuremat nõudlust muude taastuvenergia vormide ja energiatõhususe järele. Paljudel tootmisahela järgmise etapi töötajatel on tõenäoliselt olemas vajalikud oskused, millega saada kasu kõnealustes naabersektorites kasvanud nõudluse arvelt. Teiseks peaksid paigaldajad suutma seoses praeguse kasumiga tootmisahela järgmises etapis (vt põhjendus 242) hinnatõusu osaliselt enda kanda võtta, piirates niimoodi selle mõju lõpphindadele ja nõudlusele fotoelektriliste seadmete järele. |
| --- | --- |

(247)

Eespool kirjeldatu põhjal võib arvata, et kuigi meetmete kehtestamine võib tõenäoliselt tõsta uurimisaluse toote hinda liidus, mistõttu paigaldatakse lühiajalises perspektiivis vähem fotoelektrilisi seadmeid. Sellele vaatamata võib see kõnealuses turusektoris töökohti üksnes vähesel määral negatiivselt mõjutada, kui arvestada järgmisi asjaolusid. Esiteks moodustab fotoelektriliste toodetega seotud tegevus vähemalt mõne paigaldaja jaoks üksnes osa tema majandustegevusest, mis on lisaks ka hooajaline. Seepärast peaksid paigaldajad, juhul kui nõudlus fotoelektriliste seadmete järele väheneb, suutma tegeleda ka muude töödega. Kuna ELi tasandil kokku lepitud taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärgid on liikmesriikidele juriidiliselt siduvad, tuleks eeldada, et nõudluse vähenemine päikeseenergiaseadmete järele tähendab suuremat nõudlust muude taastuvenergia vormide ja energiatõhususe järele. Paljudel tootmisahela järgmise etapi töötajatel on tõenäoliselt olemas vajalikud oskused, millega saada kasu kõnealustes naabersektorites kasvanud nõudluse arvelt. Teiseks peaksid paigaldajad suutma seoses praeguse kasumiga tootmisahela järgmises etapis (vt põhjendus 242) hinnatõusu osaliselt enda kanda võtta, piirates niimoodi selle mõju lõpphindadele ja nõudlusele fotoelektriliste seadmete järele.

| (248) | Üldsusele kättesaadavates prognoosides nõudluse kohta fotoelektriliste seadmete järele märgitakse, et sõltumata tollimaksu kehtestamisest nõudlus 2013. aastal tõenäoliselt väheneb (2013. aastal jääb seadmete paigaldamine 9,8 GW ja 16,5 GW vahele), millel oleks igal juhul negatiivne mõju töökohtade arvule järelturul. |
| --- | --- |

(248)

Üldsusele kättesaadavates prognoosides nõudluse kohta fotoelektriliste seadmete järele märgitakse, et sõltumata tollimaksu kehtestamisest nõudlus 2013. aastal tõenäoliselt väheneb (2013. aastal jääb seadmete paigaldamine 9,8 GW ja 16,5 GW vahele), millel oleks igal juhul negatiivne mõju töökohtade arvule järelturul.

| (249) | Lõpuks märgitakse, et kõnealune fotoelektriliste seadmete hinnatõus toimub tõenäoliselt igal juhul, sest HRVst liidu turule tarnitav toodang näib olevat suuresti kahjumlik ning selline olukord ei ole jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(249)

Lõpuks märgitakse, et kõnealune fotoelektriliste seadmete hinnatõus toimub tõenäoliselt igal juhul, sest HRVst liidu turule tarnitav toodang näib olevat suuresti kahjumlik ning selline olukord ei ole jätkusuutlik.

| (250) | Eespool nimetatut arvestades tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatele oleks piiratud ja lühiajalises perspektiivis negatiivne, sest seadmete paigaldamine väheneb rohkem kui suuremate uurimiskeskuste kohases ilma tollimaksudeta võrdlusstsenaariumis, ja sellises ulatuses, mille võrra tootmisahela järgmise etapi ettevõtjad ei suuda osa tollimaksust enda kanda võtta. Vaatamata sellele, et nõudlus fotoelektriliste seadmete järele ilmselt väheneb, peaksid paigaldajad suutma tegelda ka muude töödega, olgu need siis seotud kas muude keskkonnasõbralike energiaallikatega või paigaldajate peamise majandustegevusega, nagu eespool osutatud. |
| --- | --- |

(250)

Eespool nimetatut arvestades tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatele oleks piiratud ja lühiajalises perspektiivis negatiivne, sest seadmete paigaldamine väheneb rohkem kui suuremate uurimiskeskuste kohases ilma tollimaksudeta võrdlusstsenaariumis, ja sellises ulatuses, mille võrra tootmisahela järgmise etapi ettevõtjad ei suuda osa tollimaksust enda kanda võtta. Vaatamata sellele, et nõudlus fotoelektriliste seadmete järele ilmselt väheneb, peaksid paigaldajad suutma tegelda ka muude töödega, olgu need siis seotud kas muude keskkonnasõbralike energiaallikatega või paigaldajate peamise majandustegevusega, nagu eespool osutatud.

6.   Lõppkasutajate (tarbijate) huvid

| (251) | Ükski otseselt lõppkasutajate huve esindav isik, näiteks tarbijaühing, ei esitanud vastuväiteid. Antud juhul viidatakse kaht liiki lõppkasutajatele: tarbijatele (kodumajapidamised) ja teistele lõppkasutajatele (nt asutused, äriühingud). Uurimise käigus selgus, et tarbijate tellitud oli üksnes veerand praegu liidus olevatest fotoelektrilistest seadmetest (väiksemad, katusele paigaldatavad seadmed). Muud seadmed (maapinnale paigaldatavad, suuremate mõõtmetega tööstuslikuks ja kaubanduslikuks kasutamiseks ette nähtud seadmed) olid tellinud teised lõpptarbijad. |
| --- | --- |

(251)

Ükski otseselt lõppkasutajate huve esindav isik, näiteks tarbijaühing, ei esitanud vastuväiteid. Antud juhul viidatakse kaht liiki lõppkasutajatele: tarbijatele (kodumajapidamised) ja teistele lõppkasutajatele (nt asutused, äriühingud). Uurimise käigus selgus, et tarbijate tellitud oli üksnes veerand praegu liidus olevatest fotoelektrilistest seadmetest (väiksemad, katusele paigaldatavad seadmed). Muud seadmed (maapinnale paigaldatavad, suuremate mõõtmetega tööstuslikuks ja kaubanduslikuks kasutamiseks ette nähtud seadmed) olid tellinud teised lõpptarbijad.

| (252) | Mitu isikut väitis, et kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse, siis kannatavad tarbijad fotoelektriliste moodulite hinnatõusu pärast. Ehkki tollimaksude tõttu fotoelektriliste moodulite hinnad ELi turul eeldatavasti veidi tõusevad, on tõenäoline, et tarbijaid ja teisi lõppkasutajaid mõjutab see üksnes piiratud mahus, sest uurimise käigus selgus, et mooduli hind moodustab kuni 50 % fotoelektrilise seadme kogukulust. Seoses projektide väljatöötajate ja paigaldajate teenitud kasumimarginaalidega on mõistlik eeldada, et mooduli lõplik hinnatõus võib tarbija jaoks leida vähemalt osalise leevenduse. Kättesaadavate tõendite põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et kavandatava tollimaksu võtab vähemalt osaliselt enda kanda tarneahel ning see ei pruugi tingimata kaasa tuua hinnatõusu tarbijate jaoks jaetasandil. |
| --- | --- |

(252)

Mitu isikut väitis, et kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse, siis kannatavad tarbijad fotoelektriliste moodulite hinnatõusu pärast. Ehkki tollimaksude tõttu fotoelektriliste moodulite hinnad ELi turul eeldatavasti veidi tõusevad, on tõenäoline, et tarbijaid ja teisi lõppkasutajaid mõjutab see üksnes piiratud mahus, sest uurimise käigus selgus, et mooduli hind moodustab kuni 50 % fotoelektrilise seadme kogukulust. Seoses projektide väljatöötajate ja paigaldajate teenitud kasumimarginaalidega on mõistlik eeldada, et mooduli lõplik hinnatõus võib tarbija jaoks leida vähemalt osalise leevenduse. Kättesaadavate tõendite põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et kavandatava tollimaksu võtab vähemalt osaliselt enda kanda tarneahel ning see ei pruugi tingimata kaasa tuua hinnatõusu tarbijate jaoks jaetasandil.

| (253) | Samuti tuleb märkida, et kui tollimakse ei kehtestata, siis jääb liidu tootmisharu tõenäolisel kadumisel tarbijatele tulevikus üksnes üks moodulite tarneallikas. Kõnealuse stsenaariumi puhul tugevdaksid Hiina eksportivad tootjad oma väga head turupositsiooni veelgi ning ka see võib endaga lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa tuua hinnatõusu tarbijate/lõppkasutajate kahjuks. Nagu eespool märgitud, toimub hinnatõus tõenäoliselt niikuinii, arvestades asjaolu, et HRV tootmine on kahjumit tootev. |
| --- | --- |

(253)

Samuti tuleb märkida, et kui tollimakse ei kehtestata, siis jääb liidu tootmisharu tõenäolisel kadumisel tarbijatele tulevikus üksnes üks moodulite tarneallikas. Kõnealuse stsenaariumi puhul tugevdaksid Hiina eksportivad tootjad oma väga head turupositsiooni veelgi ning ka see võib endaga lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa tuua hinnatõusu tarbijate/lõppkasutajate kahjuks. Nagu eespool märgitud, toimub hinnatõus tõenäoliselt niikuinii, arvestades asjaolu, et HRV tootmine on kahjumit tootev.

| (254) | Eespool märgitut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamisel oleks üldiselt piiratud mõju tarbijatele ja teistele lõppkasutajatele. See ei sõltu riiklike toetuskavade rollist nõudluse suurendamisel fotoelektriliste seadmete järele, nagu on esitatud ka põhjenduses 182. Kui riiklikud toetuskavad kohandatakse päikesepaneelide kõrgemate hindadega (kõrgemate soodustariifide abil), võib mõju tarbijatele olla olematu. |
| --- | --- |

(254)

Eespool märgitut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamisel oleks üldiselt piiratud mõju tarbijatele ja teistele lõppkasutajatele. See ei sõltu riiklike toetuskavade rollist nõudluse suurendamisel fotoelektriliste seadmete järele, nagu on esitatud ka põhjenduses 182. Kui riiklikud toetuskavad kohandatakse päikesepaneelide kõrgemate hindadega (kõrgemate soodustariifide abil), võib mõju tarbijatele olla olematu.

7.   Muud väited

| (255) | Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu ei suuda varustada ELi turgu nõutavas koguses ning seega tekib ELis dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel tõsine tootepuuduse oht, mis võib vaatlusaluse toote hinda veelgi tõusu. |
| --- | --- |

(255)

Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu ei suuda varustada ELi turgu nõutavas koguses ning seega tekib ELis dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel tõsine tootepuuduse oht, mis võib vaatlusaluse toote hinda veelgi tõusu.

| (256) | Uurimise käigus leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud. Liidu tootmisharu on alates 2009. aastast oma tootmisvõimsust alakoormusega kasutanud. Uurimisperioodil kasutati liidus moodulite tootmisvõimsust 41 % ulatuses, millele lisandus umbes 5,7 GW suurune varuvõimsus; elementide tootmisvõimsust kasutati liidus 63 % ulatuses koos ligikaudu 1,2 GW suuruse varuvõimsusega ja plaatide tootmisvõimsust 55 % ulatuses koos umbes 1,6 GW suuruse varuvõimsusega. Seepärast suudaks liidu tootmisharu tänu varuvõimsusele konkureerida lühikeses perspektiivis täiendavale turuosale. Ka keskpikas perspektiivis on mõistlik eeldada, et liidu tootmisharu suurendab oma tootmisvõimsust, et saavutada suuremat mastaabisäästu ja alandada hindu. Lisaks on maailmas olemas muud tarneallikad, mis on esindatud ka liidu turul ja mis suudaksid liidu turul konkureerida, juhul kui Hiina toodete import väheneb. Uurimise käigus selgus, et praegune väljaspool ELi asuv muude riikide kui Hiina toodangu varuvõimsus oli uurimisperioodil 5,6 GW moodulite ning 6 GW nii elementide kui ka plaatide puhul. Seega saab järeldada, et ELi ja kolmandate, EList väljaspool asuvate tootjate varuvõimsus kokku on piisav, et täiendada lühikeses perspektiivis võimalikku Hiina impordi vähenemist seoses nõudlusega fotoelektriliste seadmete järele ELis, nagu suuremad uurimiskeskused, näiteks EPIA, on 2013. aastaks (9,8 kuni 16,5 GW) ja 2014. aastaks (9,0 kuni 17,1 GW) prognoosinud. |
| --- | --- |

(256)

Uurimise käigus leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud. Liidu tootmisharu on alates 2009. aastast oma tootmisvõimsust alakoormusega kasutanud. Uurimisperioodil kasutati liidus moodulite tootmisvõimsust 41 % ulatuses, millele lisandus umbes 5,7 GW suurune varuvõimsus; elementide tootmisvõimsust kasutati liidus 63 % ulatuses koos ligikaudu 1,2 GW suuruse varuvõimsusega ja plaatide tootmisvõimsust 55 % ulatuses koos umbes 1,6 GW suuruse varuvõimsusega. Seepärast suudaks liidu tootmisharu tänu varuvõimsusele konkureerida lühikeses perspektiivis täiendavale turuosale. Ka keskpikas perspektiivis on mõistlik eeldada, et liidu tootmisharu suurendab oma tootmisvõimsust, et saavutada suuremat mastaabisäästu ja alandada hindu. Lisaks on maailmas olemas muud tarneallikad, mis on esindatud ka liidu turul ja mis suudaksid liidu turul konkureerida, juhul kui Hiina toodete import väheneb. Uurimise käigus selgus, et praegune väljaspool ELi asuv muude riikide kui Hiina toodangu varuvõimsus oli uurimisperioodil 5,6 GW moodulite ning 6 GW nii elementide kui ka plaatide puhul. Seega saab järeldada, et ELi ja kolmandate, EList väljaspool asuvate tootjate varuvõimsus kokku on piisav, et täiendada lühikeses perspektiivis võimalikku Hiina impordi vähenemist seoses nõudlusega fotoelektriliste seadmete järele ELis, nagu suuremad uurimiskeskused, näiteks EPIA, on 2013. aastaks (9,8 kuni 16,5 GW) ja 2014. aastaks (9,0 kuni 17,1 GW) prognoosinud.

| (257) | Mõni isik väitis ka, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine vaatlusaluse toote suhtes kahjustab fotoelektriliste toodete turu arengut Euroopas ning seega ei saavutata ELi 2020. aasta tegevuskava eesmärke seoses taastuvate energiaallikatega ega ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist. |
| --- | --- |

(257)

Mõni isik väitis ka, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine vaatlusaluse toote suhtes kahjustab fotoelektriliste toodete turu arengut Euroopas ning seega ei saavutata ELi 2020. aasta tegevuskava eesmärke seoses taastuvate energiaallikatega ega ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist.

| (258) | Esiteks ei sõltu 2020. aasta eesmärgid üksnes päikeseenergiast. Võrdselt olulised on ka muud rohelise energia liigid, nagu tuule-, biomassi-, hüdroenergia jms. Kuna 2020. aasta eemärkides ei omistata päikeseenergiale konkreetset osakaalu, siis eeldatakse, et veidi väiksem fotoelektriliste seadmete arv ei suurenda 2020. aasta tegevuskava kogukulu. Pealegi on päikesepaneelide hind vaid üks paljudest teguritest, mis on üliolulised fotoelektriliste moodulite tööstuse arenguks Euroopas. Samavõrd olulised on soodne õigus- ja finantsraamistik Euroopa ja riiklikul tasandil, parem juurdepääs taastuvenergiaprojektide rahastamisele ning investeeringud teadus- ja arendustegevusse. Seoses päikeseenergiasse tehtavate investeeringute rahastamisega, parandab tollimaksude kehtestamine liidu tootmisharu ja kogu fotoelektriliste toodete sektori olukorda. Tõenäoliselt paraneb tänu sellele ka kapitalile juurdepääs nii liidu tootmisharu kui ka investorite jaoks fotoelektriliste toodete sektoris. Lisaks sellele meenutagem, et tollimaksu eesmärk ei ole mitte lõpetada Hiina import, vaid taastada õiglane konkurents. Kui vaatlusaluse toote hind peaks tõusma, lubavad tõendid järelturul saavutatud kasumi kohta eeldada, et hinnatõusu kannavad osaliselt järelturu ettevõtjad. Seepärast ei peaks moodulihind lõppkasutajate/tarbijate jaoks märkimisväärselt tõusma ning nõudlus päikeseenergiaseadmete järele võiks säilida prognoositud ulatuses. |
| --- | --- |

(258)

Esiteks ei sõltu 2020. aasta eesmärgid üksnes päikeseenergiast. Võrdselt olulised on ka muud rohelise energia liigid, nagu tuule-, biomassi-, hüdroenergia jms. Kuna 2020. aasta eemärkides ei omistata päikeseenergiale konkreetset osakaalu, siis eeldatakse, et veidi väiksem fotoelektriliste seadmete arv ei suurenda 2020. aasta tegevuskava kogukulu. Pealegi on päikesepaneelide hind vaid üks paljudest teguritest, mis on üliolulised fotoelektriliste moodulite tööstuse arenguks Euroopas. Samavõrd olulised on soodne õigus- ja finantsraamistik Euroopa ja riiklikul tasandil, parem juurdepääs taastuvenergiaprojektide rahastamisele ning investeeringud teadus- ja arendustegevusse. Seoses päikeseenergiasse tehtavate investeeringute rahastamisega, parandab tollimaksude kehtestamine liidu tootmisharu ja kogu fotoelektriliste toodete sektori olukorda. Tõenäoliselt paraneb tänu sellele ka kapitalile juurdepääs nii liidu tootmisharu kui ka investorite jaoks fotoelektriliste toodete sektoris. Lisaks sellele meenutagem, et tollimaksu eesmärk ei ole mitte lõpetada Hiina import, vaid taastada õiglane konkurents. Kui vaatlusaluse toote hind peaks tõusma, lubavad tõendid järelturul saavutatud kasumi kohta eeldada, et hinnatõusu kannavad osaliselt järelturu ettevõtjad. Seepärast ei peaks moodulihind lõppkasutajate/tarbijate jaoks märkimisväärselt tõusma ning nõudlus päikeseenergiaseadmete järele võiks säilida prognoositud ulatuses.

| (259) | Eespool märgitu põhjal tehakse esialgne järeldus, et üldiselt ei tohiks meetmete kehtestamisel olla olulist negatiivset mõju ELi muudele poliitikameetmetele. |
| --- | --- |

(259)

Eespool märgitu põhjal tehakse esialgne järeldus, et üldiselt ei tohiks meetmete kehtestamisel olla olulist negatiivset mõju ELi muudele poliitikameetmetele.

8.   Järeldus liidu huvide kohta

| (260) | Üldine positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele ettevõtjatele fotoelektriliste toodete turul, samuti tarbijatele ja teistele lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

(260)

Üldine positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele ettevõtjatele fotoelektriliste toodete turul, samuti tarbijatele ja teistele lõppkasutajatele.

| (261) | Eespool öeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et liidu huve käsitlevate kättesaadavate andmete alusel puuduvad mõjuvad põhjused mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

(261)

Eespool öeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et liidu huve käsitlevate kättesaadavate andmete alusel puuduvad mõjuvad põhjused mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (262) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(262)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (263) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära, ilma et ületataks kindlaks tehtud dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(263)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära, ilma et ületataks kindlaks tehtud dumpingumarginaale.

| (264) | Kahjustava dumpingu mõju kaotamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võeti arvesse seda, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida kõnealusel tootmisharul oleks liidus tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, samasuguse toote müügist usutavasti võimalik teenida. Seega leitakse, et kaebuses esitatud teabel põhinevat kasumimarginaali 10 % käibest võiks pidada sobivaks minimaalseks marginaaliks, mida liidu tootmisharu oleks võinud uurimisperioodil kahjustava dumpingu puudumise korral saavutada. |
| --- | --- |

(264)

Kahjustava dumpingu mõju kaotamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võeti arvesse seda, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida kõnealusel tootmisharul oleks liidus tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, samasuguse toote müügist usutavasti võimalik teenida. Seega leitakse, et kaebuses esitatud teabel põhinevat kasumimarginaali 10 % käibest võiks pidada sobivaks minimaalseks marginaaliks, mida liidu tootmisharu oleks võinud uurimisperioodil kahjustava dumpingu puudumise korral saavutada.

| (265) | Selle põhjal arvutati liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Selle hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 10 % kasumimarginaal valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(265)

Selle põhjal arvutati liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Selle hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 10 % kasumimarginaal valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil.

| (266) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi valimisse kaasatud HRVs asuvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes, ja mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordikulude ja tollimaksude arvesse võtmiseks, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(266)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi valimisse kaasatud HRVs asuvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes, ja mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordikulude ja tollimaksude arvesse võtmiseks, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (267) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et HRVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja põhikomponentide (st elemendid ja plaadid) suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

(267)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et HRVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja põhikomponentide (st elemendid ja plaadid) suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

| (268) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati „kõikide teiste äriühingute” tollimaks samale tasemele kui vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. „Kõikide teiste äriühingute” puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(268)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati „kõikide teiste äriühingute” tollimaks samale tasemele kui vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. „Kõikide teiste äriühingute” puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.

| (269) | Lisas loetletud valimist välja jäetud koostööd teinud Hiina äriühingute suhtes kehtestatakse ajutine tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga. |
| --- | --- |

(269)

Lisas loetletud valimist välja jäetud koostööd teinud Hiina äriühingute suhtes kehtestatakse ajutine tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga.

| (270) | Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad on järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumimarginaal | Tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd. | 93,3 % | 51,5 % | 51,5 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd. | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd. | 88,4 % | 55,9 % | 55,9 % |
| JingAo Solar Co. Ltd;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd. | 99,0 % | 58,7 % | 58,7 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd. | 48,1 % | 38,3 % | 38,3 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
  Suntech Power Co., Ltd;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 71,5 % | 48,6 % | 48,6 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd. | 96,2 % | 37,3 % | 37,3 % |
| Teised koostööd teinud äriühingud (lisa) | 88,5 % | 47,6 % | 47,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |

(270)

Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad on järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumimarginaal

Tollimaksu määr

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.

93,3 %

51,5 %

51,5 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.

112,6 %

67,9 %

67,9 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.

88,4 %

55,9 %

55,9 %

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.

99,0 %

58,7 %

58,7 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.

48,1 %

38,3 %

38,3 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

71,5 %

48,6 %

48,6 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

96,2 %

37,3 %

37,3 %

Teised koostööd teinud äriühingud (lisa)

88,5 %

47,6 %

47,6 %

Kõik teised äriühingud

112,6 %

67,9 %

67,9 %

| (271) | Eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed kehtestatakse ajutiselt väärtuselise tollimaksuna. |
| --- | --- |

(271)

Eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed kehtestatakse ajutiselt väärtuselise tollimaksuna.

| (272) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei saa kohaldada imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(272)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei saa kohaldada imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (273) | Iga taotlus kohaldada konkreetsete äriühingute jaoks ette nähtud individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks viivitamata saata komisjonile (8) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse sellele vastavalt määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(273)

Iga taotlus kohaldada konkreetsete äriühingute jaoks ette nähtud individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks viivitamata saata komisjonile (8) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse sellele vastavalt määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (274) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(274)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

| (275) | Nagu on märgitud algatamisteate punktis 5, tegeleb komisjon praegu selle kindlaksmääramisega, kas vaatlusaluse toote kogu importi HRVst võib pidada ka HRVst lähtuvaks. See on oluline eelkõige moodulite puhul, mis võivad sisaldada komponente ja koostisosi eri maadest. Dumpinguvastase algmääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt võib dumpingtoote ekspordiriik olla ka transiidiriik. Samuti tuleks märkida, et kaebused käsitlevad HRVst lähtuvat importi selle päritolu täpsustamata. USA poolt läbi viidud HRVst imporditud samasugust toodet hõlmavate dumpinguvastaste ja tasakaalustamisega seotud uurimiste tulemusel toodi välja tootmis- ja koostetööde keerukus, mis võib, aga ei pruugi anda päritolustaatuse (9). Neid kaalutlusi silmas pidades ja ilma et see piiraks selle küsimuse puhul uurimise lõppjärgus tehtavat järeldust, peetakse asjakohaseks, et ajutised meetmed peaksid hõlmama HRVst pärit või sealt saadetud uurimisalust toodet, välja arvatud juhul, kui tegemist on transiittootega üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe V artikli tähenduses. |
| --- | --- |

(275)

Nagu on märgitud algatamisteate punktis 5, tegeleb komisjon praegu selle kindlaksmääramisega, kas vaatlusaluse toote kogu importi HRVst võib pidada ka HRVst lähtuvaks. See on oluline eelkõige moodulite puhul, mis võivad sisaldada komponente ja koostisosi eri maadest. Dumpinguvastase algmääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt võib dumpingtoote ekspordiriik olla ka transiidiriik. Samuti tuleks märkida, et kaebused käsitlevad HRVst lähtuvat importi selle päritolu täpsustamata. USA poolt läbi viidud HRVst imporditud samasugust toodet hõlmavate dumpinguvastaste ja tasakaalustamisega seotud uurimiste tulemusel toodi välja tootmis- ja koostetööde keerukus, mis võib, aga ei pruugi anda päritolustaatuse (9). Neid kaalutlusi silmas pidades ja ilma et see piiraks selle küsimuse puhul uurimise lõppjärgus tehtavat järeldust, peetakse asjakohaseks, et ajutised meetmed peaksid hõlmama HRVst pärit või sealt saadetud uurimisalust toodet, välja arvatud juhul, kui tegemist on transiittootega üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe V artikli tähenduses.

| (276) | Nagu on märgitud põhjenduses 3, kehtestas komisjon oma määrusega (EL) nr 182/2013 registreerimisnõude HRVst pärit ja sealt saadetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Seda tehti seoses võimaliku dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete tagasiulatuva kehtestamisega vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 4 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) ehk nn subsiidiumivastase algmääruse (10) artikli 16 lõikele 4. |
| --- | --- |

(276)

Nagu on märgitud põhjenduses 3, kehtestas komisjon oma määrusega (EL) nr 182/2013 registreerimisnõude HRVst pärit ja sealt saadetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Seda tehti seoses võimaliku dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete tagasiulatuva kehtestamisega vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 4 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) ehk nn subsiidiumivastase algmääruse (10) artikli 16 lõikele 4.

| (277) | Seoses käimasoleva dumpinguvastase uurimisega ja arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks katkestada impordi registreerimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5. |
| --- | --- |

(277)

Seoses käimasoleva dumpinguvastase uurimisega ja arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks katkestada impordi registreerimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5.

| (278) | Seoses samaaegselt toimuva subsiidiumivastase uurimisega, mille komisjon algatas Euroopa Liidu Teatajas8. novembril 2012 avaldatud teatega (11) subsiidiumivastase algmääruse artikli 10 kohaselt, peaks impordi registreerimine jätkuma subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõike 5 alusel. |
| --- | --- |

(278)

Seoses samaaegselt toimuva subsiidiumivastase uurimisega, mille komisjon algatas Euroopa Liidu Teatajas8. novembril 2012 avaldatud teatega (11) subsiidiumivastase algmääruse artikli 10 kohaselt, peaks impordi registreerimine jätkuma subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõike 5 alusel.

| (279) | Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(279)

Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta.

| (280) | Võttes arvesse käesoleva menetluse erakorralisi asjaolusid, eelkõige seda, et kõne all on sellisele turule suunatud toode, mis eeldab varustuse stabiilsust lühiajalises perspektiivis, peetakse asjakohaseks kohaldada ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid järk-järgult. Kuna asjaomase riigi ebaausad kaubandustavad tekitasid eelkõige uurimisperioodil liidu tootmisharule kahju, ei suuda liidu tootjad varustada kohe vajalikke koguseid, kui impordi maht pärast meetmete kehtestamist väheneb. Dumpinguvastase tollimaksu järk-järguline kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul lühiajalises perspektiivis tarneid suurendada. Jättes liidu tootmisharule piisavalt aega tootmismahu suurendamiseks, jääb vaatlusaluse toote kättesaadavus nõudluse rahuldamiseks mõistlikule tasemele. Seetõttu peetakse asjakohaseks kehtestada tollimaks kahes etapis. |
| --- | --- |

(280)

Võttes arvesse käesoleva menetluse erakorralisi asjaolusid, eelkõige seda, et kõne all on sellisele turule suunatud toode, mis eeldab varustuse stabiilsust lühiajalises perspektiivis, peetakse asjakohaseks kohaldada ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid järk-järgult. Kuna asjaomase riigi ebaausad kaubandustavad tekitasid eelkõige uurimisperioodil liidu tootmisharule kahju, ei suuda liidu tootjad varustada kohe vajalikke koguseid, kui impordi maht pärast meetmete kehtestamist väheneb. Dumpinguvastase tollimaksu järk-järguline kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul lühiajalises perspektiivis tarneid suurendada. Jättes liidu tootmisharule piisavalt aega tootmismahu suurendamiseks, jääb vaatlusaluse toote kättesaadavus nõudluse rahuldamiseks mõistlikule tasemele. Seetõttu peetakse asjakohaseks kehtestada tollimaks kahes etapis.

I.   LÕPPSÄTE

| (281) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada määruses märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(281)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada määruses märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks järgmise toote impordi suhtes: Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mille paksus ei ületa 400 mikromeetrit ja mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 (TARICi koodid 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039) alla, välja arvatud juhul, kui tegemist on transiittootega üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) V artikli tähenduses.

Vaatlusaluse toote mõiste ei hõlma järgmisi tooteliike:

| — | päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid; |
| --- | --- |

—

päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid;

| — | kilest fotoelektrilised tooted; |
| --- | --- |

—

kilest fotoelektrilised tooted;

| — | kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on elektriseadmetesse püsivalt integreeritud, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit. |
| --- | --- |

—

kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on elektriseadmetesse püsivalt integreeritud, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimakse tasumata, on järgmine.

| (i) | käesoleva määruse jõustumisest kuni 5. augustini 2013:






  Äriühing | Tollimaksu määr |
| --- | --- | --- |
| Kõik äriühingud | 11,8 % |

(i)

käesoleva määruse jõustumisest kuni 5. augustini 2013:

Äriühing

Tollimaksu määr

Kõik äriühingud

11,8 %

| (ii) | alates 6. augustist 2013:







  Äriühing | Tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd. | 51,5 % | B791 |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd. | 67,9 % | B792 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd. | 55,9 % | B793 |
| JingAo Solar Co. Ltd;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd. | 58,7 % | B794 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd. | 38,3 % | B795 |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
  Suntech Power Co., Ltd;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 48,6 % | B796 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd. | 37,3 % | B797 |
| Lisas loetletud äriühingud | 47,6 % | |
| Kõik teised äriühingud | 67,9 % | B999 |

(ii)

alates 6. augustist 2013:

Äriühing

Tollimaksu määr

TARICi lisakood

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.

51,5 %

B791

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.

67,9 %

B792

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.

55,9 %

B793

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.

58,7 %

B794

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.

38,3 %

B795

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

48,6 %

B796

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

37,3 %

B797

Lisas loetletud äriühingud

47,6 %

Kõik teised äriühingud

67,9 %

B999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Määrust (EL) nr 182/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse uus pealkiri G ja põhjendus 22:
  „G.   REGISTREERIMISE KATKESTAMINE SEOSES KAITSEGA DUMPINGUHINNAGA IMPORDI EEST







  (22) | Alates 6. juunist 2013. pakuvad ajutised dumpinguvastased tollimaksud kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. Seepärast ei ole enam vaja importi registreerida dumpinguhinnaga impordi eest kaitsmise eesmärgil.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse uus pealkiri G ja põhjendus 22:

„G.   REGISTREERIMISE KATKESTAMINE SEOSES KAITSEGA DUMPINGUHINNAGA IMPORDI EEST

(22)

Alates 6. juunist 2013. pakuvad ajutised dumpinguvastased tollimaksud kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. Seepärast ei ole enam vaja importi registreerida dumpinguhinnaga impordi eest kaitsmise eesmärgil.”

| 2) | Artikli 1 lõikest 1 kustutatakse sõnad „määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 14 lõike 5 ja”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 1 lõikest 1 kustutatakse sõnad „määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 14 lõike 5 ja”.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 269, 6.9.2012, lk 5.

2

(3)  ELT L 61, 5.3.2013, lk 2.

3

(4)  Euroopa Kohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjas C-249/10 P: Brosmann Footwear HK ja teised vs. nõukogu.

4

(5)  Euroopa Kohtu 15. novembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-247/10 P: Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd vs. nõukogu.

5

(6)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-337/09 P: nõukogu vs. Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd.

6

(7)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

(9)  Vt dokument „Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Antidumping Duty Investigation of Crystalline Silicon Photovoltaic Cells, Whether or Not Assembled into Modules, from the People’s Republic of China”, 9. oktoober 2012, http://ia.ita.doc.gov/frn/summary/prc/2012-25580-1.pdf.

9

(10)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

10

(11)  ELT C 340, 8.11.2012, lk 13.

11

---

LISA

Valimisse kaasamata koostööd teinud Hiina eksportivad tootjad.

| Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co., Ltd | B800 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd | B801 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B802 |
| Arhui Titan PV Co., Ltd | B803 |
| BP SunOasis (Prime) Co., Ltd | B804 |
| Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
  CSI Cells Co., Ltd
  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc. | B805 |
| Changzhou NESL Solartech Co., Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd | B807 |
| Chinaland Solar Energy Co., Ltd | B808 |
| China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd | B809 |
| Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd | B810 |
| ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd | B811 |
| Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co., Ltd | B814 |
| DCWATT POWER Co., Ltd | B815 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd | B817 |
| ERA Solar Co., Ltd | B818 |
| ET Solar Industry Limited
  Dotec Electric Co., Ltd | B819 |
| GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd | B822 |
| GS PV Holdings Group | B823 |
| Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd | B824 |
| Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd | B825 |
| Hanwha SolarOne Co., Ltd
  Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd | B827 |
| Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co., Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co., Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co., Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co., Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd | B841 |
| Jiangyin Hareon Power Co., Ltd
  Schott Solar Hareon Co., Ltd
  Hareon Solar Technology Co., Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd | B843 |
| Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd | B844 |
| Jinko Solar Co., Ltd
  Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd | B845 |
| Juli New Energy Co., Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co., Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan) | B849 |
| Konca Solar Cell Co., Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd | B850 |
| Lightway Green New Energy Co., Ltd
  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd | B851 |
| Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd | B852 |
| Nanjing Dago New Energy Co., Ltd | B853 |
| Nice Sun PV Co., Ltd
  Levo Solar Technology Co., Ltd | B854 |
| Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd | B855 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co., Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co., Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co., Ltd | B866 |
| Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd | B867 |
| Risen Energy Co., Ltd | B868 |
| Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd | B869 |
| Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Alex New Energy Co., Ltd | B870 |
| Shanghai BYD Co., Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd | B872 |
| Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd
  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd | B873 |
| Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd | B874 |
| Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd | B875 |
| Shanghai ST-Solar Co., Ltd
  Jiangsu ST-Solar Co., Ltd | B876 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd | B877 |
| Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd | B878 |
| Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd | B879 |
| Shenzhen Topray Solar Co., Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co., Ltd | B881 |
| Sun Earth Solar Power Co., Ltd
  Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd | B882 |
| Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd | B883 |
| TDG Holding Co., Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Winsun New Energy Co., Ltd | B887 |
| Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd | B888 |
| Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co., Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd | B893 |
| Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd | B894 |
| Xiamen Sona Energy Co., Ltd | B895 |
| Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd | B896 |
| Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation
  Wuxi LONGi | B897 |
| Years Solar Co., Ltd | B898 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd | B900 |
| Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd | B901 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd
  Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co., Ltd | B908 |
| Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd | B909 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd | B912 |
| Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd | B913 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd | B919 |
| Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd | B920 |
| Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd
  RENESOLA JIANGSU LTD | B921 |
| Zhongli Talesun Solar Co., Ltd | B922 |
| Znshine PV-Tech Co., Ltd | B923 |
| Zytech Engineering Technology Co., Ltd | B924 |

Äriühing

TARICi lisakood

AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co., Ltd

B800

Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd

B801

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B802

Arhui Titan PV Co., Ltd

B803

BP SunOasis (Prime) Co., Ltd

B804

Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.

CSI Cells Co., Ltd

Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.

B805

Changzhou NESL Solartech Co., Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd

B807

Chinaland Solar Energy Co., Ltd

B808

China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd

B809

Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd

B810

ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd

B811

Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd

B812

CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd

B813

CSG PVtech Co., Ltd

B814

DCWATT POWER Co., Ltd

B815

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd

B817

ERA Solar Co., Ltd

B818

ET Solar Industry Limited

Dotec Electric Co., Ltd

B819

GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd

B822

GS PV Holdings Group

B823

Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd

B824

Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd

B825

Hanwha SolarOne Co., Ltd

Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd

B827

Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd

B828

Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co., Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co., Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co., Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co., Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd

B841

Jiangyin Hareon Power Co., Ltd

Schott Solar Hareon Co., Ltd

Hareon Solar Technology Co., Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd

B843

Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd

B844

Jinko Solar Co., Ltd

Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd

B845

Juli New Energy Co., Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd

B847

King-PV Technology Co., Ltd

B848

Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan)

B849

Konca Solar Cell Co., Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd

B850

Lightway Green New Energy Co., Ltd

Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd

B851

Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd

B852

Nanjing Dago New Energy Co., Ltd

B853

Nice Sun PV Co., Ltd

Levo Solar Technology Co., Ltd

B854

Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd

B855

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co., Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd

B864

Perlight Solar Co., Ltd

B865

Phono Solar Technology Co., Ltd

B866

Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd

B867

Risen Energy Co., Ltd

B868

Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd

B869

Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Alex New Energy Co., Ltd

B870

Shanghai BYD Co., Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd

B872

Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd

B873

Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd

B874

Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd

B875

Shanghai ST-Solar Co., Ltd

Jiangsu ST-Solar Co., Ltd

B876

Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd

B877

Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd

B878

Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd

B879

Shenzhen Topray Solar Co., Ltd

B880

Sopray Energy Co., Ltd

B881

Sun Earth Solar Power Co., Ltd

Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd

B882

Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd

B883

TDG Holding Co., Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Winsun New Energy Co., Ltd

B887

Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd

B888

Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co., Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd

B893

Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd

B894

Xiamen Sona Energy Co., Ltd

B895

Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd

B896

Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation

Wuxi LONGi

B897

Years Solar Co., Ltd

B898

Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd

B900

Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd

B901

Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd

Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co., Ltd

B908

Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd

B909

Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd

B912

Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd

B913

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd

B919

Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd

B920

Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd

RENESOLA JIANGSU LTD

B921

Zhongli Talesun Solar Co., Ltd

B922

Znshine PV-Tech Co., Ltd

B923

Zytech Engineering Technology Co., Ltd

B924

---

| 5.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 152/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 152/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 514/2013,

4. juuni 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 51,3 |
| MK | 65,0 |
| TN | 25,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 49,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 76,7 |
| 0709 93 10 | TR | 141,4 |
| ZZ | 141,4 |
| 0805 50 10 | AR | 115,5 |
| TR | 81,9 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 103,3 |
| 0808 10 80 | AR | 181,7 |
| BR | 96,0 |
| CL | 115,9 |
| CN | 77,1 |
| NZ | 135,5 |
| US | 155,7 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0809 10 00 | TR | 195,8 |
| ZZ | 195,8 |
| 0809 29 00 | TR | 469,8 |
| US | 557,8 |
| ZZ | 513,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

41,5

MA

51,3

MK

65,0

TN

25,9

TR

63,9

ZZ

49,5

0707 00 05

AL

41,5

MK

46,1

TR

142,5

ZZ

76,7

0709 93 10

TR

141,4

ZZ

141,4

0805 50 10

AR

115,5

TR

81,9

ZA

112,5

ZZ

103,3

0808 10 80

AR

181,7

BR

96,0

CL

115,9

CN

77,1

NZ

135,5

US

155,7

ZA

130,9

ZZ

127,5

0809 10 00

TR

195,8

ZZ

195,8

0809 29 00

TR

469,8

US

557,8

ZZ

513,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 5.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 152/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. juuni 2013,

millega antakse Ukrainas asuvale laborile luba teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 3193 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/261/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsust 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancys asuv Prantsuse toidu sanitaarohutuse amet AFSSA, mis on alates 1. juulist 2010 ühendatud toidu, keskkonna ja töö sanitaarohutuse riikliku ametiga (edaspidi „ANSES”), määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancys asuv Prantsuse toidu sanitaarohutuse amet AFSSA, mis on alates 1. juulist 2010 ühendatud toidu, keskkonna ja töö sanitaarohutuse riikliku ametiga (edaspidi „ANSES”), määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks.

| (2) | Kõnealuses otsuses on sätestatud, et ANSES dokumenteerib selliste kolmandate riikide laboratooriumide hindamistulemused, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuses otsuses on sätestatud, et ANSES dokumenteerib selliste kolmandate riikide laboratooriumide hindamistulemused, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks.

| (3) | Pärast ANSESi negatiivse hinnanguaruande avaldamist 3. septembril 2012 on 30. jaanuaril 2006 kooskõlas otsusega 2000/258/EÜ Kiievi riiklikule veterinaarmeditsiini kesklaborile antud luba tühistatud kooskõlas komisjoni 9. augusti 2010. aasta otsusega 2010/436/EL, millega rakendatakse nõukogu otsust 2000/258/EÜ seoses laboratooriumide marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide tegemise loa pikendamiseks vajalike tasemekatsete tegemisega (2). |
| --- | --- |

(3)

Pärast ANSESi negatiivse hinnanguaruande avaldamist 3. septembril 2012 on 30. jaanuaril 2006 kooskõlas otsusega 2000/258/EÜ Kiievi riiklikule veterinaarmeditsiini kesklaborile antud luba tühistatud kooskõlas komisjoni 9. augusti 2010. aasta otsusega 2010/436/EL, millega rakendatakse nõukogu otsust 2000/258/EÜ seoses laboratooriumide marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide tegemise loa pikendamiseks vajalike tasemekatsete tegemisega (2).

| (4) | Ukraina pädev asutus on esitanud taotluse Kiievi riikliku veterinaarmeditsiini kesklabori uuesti heakskiitmiseks ning seda taotlust toetab kõnealust laborit käsitlev positiivne hinnanguaruanne, mille ANSES avaldas 6. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(4)

Ukraina pädev asutus on esitanud taotluse Kiievi riikliku veterinaarmeditsiini kesklabori uuesti heakskiitmiseks ning seda taotlust toetab kõnealust laborit käsitlev positiivne hinnanguaruanne, mille ANSES avaldas 6. märtsil 2013.

| (5) | Lisaks on Ukraina pädev asutus komisjoni ametlikult teavitanud labori nime muutmisest. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on Ukraina pädev asutus komisjoni ametlikult teavitanud labori nime muutmisest.

| (6) | Seepärast tuleks anda kõnealusele laborile luba teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks anda kõnealusele laborile luba teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt otsuse 2000/258/EÜ artikli 3 lõikele 2 antakse järgmisele laborile luba teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel:

| riiklik laboridiagnostika ja veterinaartervishoiuteadmiste uurimisinstituut |
| --- |
| 30, Donetskaya st., |
| Kiiev 03151 |
| Ukraina |

riiklik laboridiagnostika ja veterinaartervishoiuteadmiste uurimisinstituut

30, Donetskaya st.,

Kiiev 03151

Ukraina

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 15. juunist 2013.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuni 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

1

(2)  ELT L 209, 10.8.2010, lk 19.

2

---

| 5.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 152/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 152/52

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. juuni 2013,

millega muudetakse rakendusotsust 2012/715/EL, millega kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri koos inimtervishoius kasutatavate ravimite toimeainete suhtes kohaldatava õigusraamistikuga ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus, mis tagab inimeste tervise kaitse liiduga võrdväärsel tasemel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/262/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 111b lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 111b lõike 1 kohaselt võib kolmas riik nõuda, et komisjon hindaks, kas kõnealuse riigi reguleeriv raamistik, mida kohaldatakse liitu eksporditavate toimeainete suhtes, ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus tagavad liiduga võrdväärsel tasemel rahvatervise kaitse, et lisada riik nende kolmandate riikide nimekirja, kes tagavad võrdväärse inimeste tervise kaitse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 111b lõike 1 kohaselt võib kolmas riik nõuda, et komisjon hindaks, kas kõnealuse riigi reguleeriv raamistik, mida kohaldatakse liitu eksporditavate toimeainete suhtes, ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus tagavad liiduga võrdväärsel tasemel rahvatervise kaitse, et lisada riik nende kolmandate riikide nimekirja, kes tagavad võrdväärse inimeste tervise kaitse.

| (2) | Jaapan taotles 6. detsembri 2012. aasta kirjas enda lisamist nimekirja direktiivi 2001/83/EÜ artikli 111b lõike 1 kohaselt. Komisjoni tehtud võrdväärsushindamine kinnitas, et nimetatud artikli nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Jaapan taotles 6. detsembri 2012. aasta kirjas enda lisamist nimekirja direktiivi 2001/83/EÜ artikli 111b lõike 1 kohaselt. Komisjoni tehtud võrdväärsushindamine kinnitas, et nimetatud artikli nõuded on täidetud.

| (3) | Komisjoni 22. novembri 2012. aasta rakendusotsust 2012/715/EL, millega kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri koos inimtervishoius kasutatavate ravimite toimeainete suhtes kohaldatava õigusraamistikuga ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus, mis tagab inimeste tervise kaitse liiduga võrdväärsel tasemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ kohaselt, (2) tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 22. novembri 2012. aasta rakendusotsust 2012/715/EL, millega kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri koos inimtervishoius kasutatavate ravimite toimeainete suhtes kohaldatava õigusraamistikuga ning vastav kontrolli- ja järelevalvetegevus, mis tagab inimeste tervise kaitse liiduga võrdväärsel tasemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ kohaselt, (2) tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2012/715/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

1

(2)  ELT L 325, 23.11.2012, lk 15.

2

---

LISA

„LISA

| Kolmas riik | Märkused |
| --- | --- |
| Austraalia | |
| Jaapan | |
| Šveits” | |

Kolmas riik

Märkused

Austraalia

Jaapan

Šveits”

---

5.6.2013

| 5.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 152/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 152/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---